2006R0051 — LV — 26.10.2006 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 51/2006

(2005. gada 22. decembris),

ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 2 )un jo ipaši tas 2. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februaris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus ( 3 ) un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai ( 4 ), un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā prasīts, lai Padome pieņem pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgas zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībai vai zvejniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešajām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar šīs regulas 20. pantā noteiktajiem kritērijiem. (3) Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, būtu jānosaka īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi. (4) Ir vajadzīgs Kopienas līmenī izveidot principus un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu pārvaldību. (5) Zvejas iespēju piešķiršanai Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā noteiktas attiecīgas definīcijas. (6) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jāidentificē krājumi, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi. (7) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par zvejniecību attiecībām, Kopiena par zvejas tiesībām ir konsultējusies ar Norvēģiju ( 5 ), Farēru salām ( 6 )un Grenlandi ( 7 ) . (8) Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs zvejniecības organizācijas attiecībā uz konkrētām sugām ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus. Tādēļ šādi ieteikumi Kopienai būtu jāīsteno. (9) Gadskārtējā sanāksmē 2005. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma lēmumu par dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs nozvejas ierobežojumiem un par piezvejas procedūras tehniskiem pasākumiem. Lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šīs organizācijas jurisdikciju. (10) Gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kurās ir norādes par ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantojumu. Šajā sakarā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2004. gadā Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem. (11) Lai ņemtu vērā korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir vajadzīgs veikt no nepietiekamā izmantojuma radušos zvejas iespēju sadali, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantojumā, nepārveidojot sadales atslēgu, kas noteikta šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu. (12) Zvejas iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju ( 8 ), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju ( 9 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai ( 10 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem ( 11 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. junijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā ( 12 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. junijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām ( 13 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā ( 14 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 15 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā ( 16 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. junijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā ( 17 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februaris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus ( 18 ), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām ( 19 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības ( 20 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai ( 21 ),ar ko nosaka konkretus tehniskus pasakumus talmigrejošu sugu noteiktu krajumu saglabašanai, Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos ( 22 ), un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem ( 23 ). (13) Ievērojot Starptautiskās jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, vajadzētu piemērot pagaidu sistēmu, lai pārvaldītu anšovu nozvejas ierobežojumus apakšapgabalā VIII. (14) Ievērojot ICES ieteikumu, vajadzētu piemērot pagaidu sistēmu, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepuli ICES apakšapgabalā IV un rajonā IIIa ziemeļos. (15) Ņemot vērā zinātniskos datus par putasu krājumu bioloģisko statusu un piekrastes valstu sarunas par šo krājumu pārvaldību, ir nepieciešams mainīt pārvaldības apgabalus, vienlaikus ņemot vērā attiecīgās zvejas specifisko būtību. (16) Nemot vera ICES jaunāko zinātnisko ieteikumu, kā pārejas pasākums vēl vairāk būtu jāsamazina zvejas piepule konkrētām gruntsgrunts sugām. (17) Lai koriģētu mencu zvejas piepūles ierobežojumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 423/2004, ierosina alternatīvus pasākumus, lai tādējādi pārvaldītu zvejas piepūli atbilstīgi KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā. (18) Zinātniskos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes nezvejo ilgtspējīgi un ka nozveju izmetums ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka, izsakot zvejas piepūles veidā, ir lietderīgi koriģēt nozvejas iespējas kuģiem, kas zvejo zeltplekstes. (19) Jūrasmēles krājumiem Lamanša rietumu daļā nepieciešams piemērot pagaidu zvejas piepūles pārvaldības shēmu. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heka un Norvēģijas omāru krājumiem ICES rajonos VIIIc un IXa ir jāpielāgo zvejas piepūles pārvaldības shēma. (20) Ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 1434/98 nav nodrošināts tas, ka siļķu nozveja nav lielāka par sugai paredzētiem nozvejas ierobežojumiem. Tādēļ vajadzīgs ieviest pārejas pasākumus, ar kuriem nodrošinātu atbilstīgu siļķu nešķiroto izkrāvumu uzraudzību un skaitīšanu. (21) Pašreizējā zvejas praksē, zvejojot ar žaunu tīkliem dziļūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas, izmanto pārmērīgi garus žaunu tīklus, kas ir par iemeslu pārāk lielam ūdenī atrašanās laikam un augstam nozveju izmetumu līmenim. Nozaudētos vai tīši pamestos tīklos zivis var iekļūt vēl vairākus gadus, un šos tīklus neizvelk. Zinātniskos pētījumos ir pierādīts, ka šāda zvejas prakse rada būtiskus draudus grunts sugām, un tāpēc, kamēr nav pieņemti pastāvīgāki pasākumi, būtu jāīsteno pārejas pasākumi, ar ko aizliedz zveju. (22) Lai nodrošinātu heka krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu nozveju izmetumu apmēru, kā pārejas pasākumi apakšrajonos VIII a, b, d būtu jāīsteno jaunākie sasniegumi selektīvu zvejas rīku jomā. (23) Gadskārtējā 2004. gada sanāksmē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētos apgabalos, lai aizsargātu neaizsargātas dziļūdens dzīvotnes. Kopienai būtu jāīsteno šis ieteikums. (24) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu mazuļus, 2006. gadā vajadzētu noteikt to astoņkāju minimālo izmēru, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98. (25) 2005. gada novembrī NEAFC ieteica iekļaut vairākus kuģus to kuģu sarakstā, par kuriem ir zināms, ka tie ir piedalījušies nelegālā, nepaziņotā un nereglamentētā zvejā. Būtu jānodrošina šo ieteikumu īstenošana Kopienas tiesību sistēmā. (26) Gadskārtējā 2005. gada sanāksmē Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisija (GFCM) pieņēma ieteikumu par dažu zvejniecību pārvaldību, kuras zvejo grunts sugas, un ieteikumu par GFCM tādu kuģu reģistra izveidi, kas pārsniedz 15 metrus un ar kuriem ir atļauts zvejot GFCM apgabalā. Tā kā Kopiena ir GFCM līgumslēdzēja puse, šie ieteikumi Kopienai ir saistoši, un tādēļ tie būtu jāīsteno. (27) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2006. gadā būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem. (28) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, būtu jāievieš konkrēti noteikumi par VMS datu izmantošanu. (29) Lai nodrošinātu, ka trešo valstu kuģu Kopienas ūdeņos veiktās putasu nozvejas ir atbilstīgi uzskaitītas, attiecībā uz šādiem kuģiem ir vajadzīgs pastiprināt kontroles noteikumus. (30) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, atstāj negatīvu ietekmi uz zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītus noteikumus, ar ko uzlabotu to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās. (31) Gadskārtējā 2004. gada sanāksmē ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus attiecībā uz tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot ziemeļu tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2006. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 973/2001. (32) Gadskārtējā 2005. gada sanāksmē Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) pieņēma pasākumu, ar ko paredz, ka no 2006. gada 1. janvāra uz visiem kuģiem, kas darbojas konvencijas darbības zonā un zvejo sugas, uz kurām neattiecas citu kompetentu zvejniecības organizāciju saglabāšanas un apsaimniekošanas režīmi, atrodas zinātniskie novērotāji. Šis pasākums ir Kopienai saistošs, un tādēļ tas būtu jāīsteno. (33) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 27. gadskārtējā sanāksmē, kas notika 2005. gadā no 19. līdz 23. septembrim, pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šos pasākumus ir nepieciešams īstenot. (34) Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR komisija, būtu jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2005.-2006. gada sezonai un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi. (35) CCAMLR XXIV gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp. pētnieciskajā zvejā apakšapgabalā FAO 88.1. un 88.2., kā arī rajonos 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b), un attiecīgajām zvejas darbībām piemēroja nozvejas un piezvejas ierobežojumus, kā arī konkrētus īpašus tehniskus pasākumus. Būtu jāpiemēro arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi. (36) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un lai novērstu resursu apdraudēšanu un iespējamus sarežģījumus sakarā ar Regulas (EK) Nr. 27/2005 ( 24 ) spēkā esamības beigšanos, ir svarīgi 2006. gada 1. janvārī atvērt šīs zvejniecības un 2006. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā šī jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums attiecībā uz sešu nedēļu laikposmu, kas minēts I.3 punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Temats

Ar šo regulu nosaka zvejas iespējas 2006. gadam konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.

Turklāt ar to nosaka dažus zvejas iespēju ierobežojumus un saistītos nosacījumus 2007. gada janvārim, un konkrētiem Antarktikas krājumiem ar to nosaka zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1. Ja vien nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

a) Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); un

(b) zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos (“EK ūdeņi”) kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešās valsts kuģi”).

2. Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un tās vadībā veiktas tikai zinātnisko pētījumu mērķiem un par kurām Komisija un dalībvalstis, kuras ūdeņos šis pētījums veikts, ir iepriekš informētas.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā papildus definīcijām, kas ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, piemēro šādas definīcijas:

a) “kopējā pieļaujamā nozveja” (“KPN”) ir daudzums, ko katru gadu var zvejot no katra krājuma;

b) “kvota” ir konkrēta KPN daļa, kas ir atvēlēta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija;

d) “NAFO uzraudzības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) konvencijas darbības apgabala, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija;

e) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos ‐ līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

(f) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos ‐ līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen;

g) “Kadisas jūras līcis” ir ICES apakšrajona IXa apgabals uz austrumiem no meridiāna 7o23'48''W.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā izmantotas šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā jūras pētniecības padome) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91. Ja “EK ūdeņi” ir iekļauti zonā, tas nozīmē, ka zona attiecas tikai uz šīs zonas EK ūdeņiem;

b) CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95 (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku ( 25 );

c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas) zonas ir noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (1993. gada 30. junijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas piepūli ( 26 );

d) CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencijas) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004.







II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN SAISTĪTI NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Nozvejas ierobežojumi un sadalījums

1. Nozvejas ierobežojumi, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas ierobežojumu sadalījums starp dalībvalstīm, un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2. Ar šo Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās ļauj zvejot ūdeņos, kas ir Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 10., 17. un 18. pantā izklāstītos nosacījumus.

3. Komisija nekavējoties aptur zvejas darbības attiecībā uz anšoviem apakšapgabalā VIII, ja ZZTEK sniedz atzinumu, ka nārstojošo zivju biomasa nārsta laikā 2006. gadā ir mazāka par 28 000 tonnam.

4. Komisija nosaka galīgos nozvejas ierobežojumus tūbīšu zvejai ICES rajonā IIa (EK ūdeņi), IIIa un apakšapgabalā IV (EK ūdeņi) saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem.

5. Komisija nosaka nozvejas ierobežojumus moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilstīgi 7,7 % no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

6. Nozvejas ierobežojumus jūrasvelna krājumiem zonās IIa (EK ūdeņi) un IV (EK ūdeņi) un zonās Vb (EK ūdeņi), VI, XII un XIV Komisija var pārskatīt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā, ņemot vērā ZZTEK veikto analīzi par novērotās zvejas piepūles datiem uz vienību, kas savākti 2006. gada pirmajā ceturksnī.

7. Nozvejas ierobežojumus Norvēģijas mencas krājumiem zonās IIa (EK ūdeņi), IIIa un IV (EK ūdeņi) un brētliņu krājumiem zonās IIa (EK ūdeņi) un IV (EK ūdeņi) Komisija var pārskatīt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā, ņemot vērā zinātniskos datus, kas savākti 2006. gada pirmajā pusē.

6. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1. Zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I pielikumā, neskar:

a) izmaiņas, kas izdarītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam;

b) otrreizēju sadalījumu, kas veikts atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam;

c) papildu izkraušanu, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas izdarīti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

2. Lai aizturētās kvotas pārceltu uz 2007. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas prasībām, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN.

7. pants

Zvejas piepūles ierobežojumi un saistīti nosacījumi krājumu pārvaldībai

1. No 2006. gada 1. februāra lidz 2007. gada 31. janvārim zvejas piepūles ierobežojumus un saistītus nosacījumus, kas paredzēti :

— IIA pielikumā - piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa, VIa, VIIa un VIId;

— IIB pielikumā - piemēro heka krājumu pārvaldībai ICES rajonos VIIIc un IXa, izņemot Kadisas jūras līci;

— IIC pielikumā - piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES rajonā VIIe;

— IID pielikumā - piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai Skagerakā, ICES apakšapgabalā IV un rajonā IIa (EK ūdeņi).

2. No 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. janvārim attiecībā uz 1. punktā minētajiem zivju krājumiem turpina piemērot zvejas piepūli un saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa, IVb, IVc un V pielikumā.

3. Kugiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti attiecīgi IIa pielikuma 4. punktā un IIb, IIc pielikumu 3. punktā, un kas zvejo apgabalos, kuri noteikti attiecīgi IIa pielikuma 2. punktā un IIb un IIc pielikuma 1. punktā, ir īpaša zvejas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu, kā paredzēts minētajos pielikumos.

4. Komisija nosaka galīgo zvejas piepuli 2006. gadam tūbīšu zvejai ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un apakšapgabalā IV, pamatojoties uz noteikumiem, kas paredzēti IID pielikuma 6. punktā.

5. Dalībvalstis nodrošina, ka 2006. gadā zvejas piepūles līmenis, kuru mēra kilovatdienās, ko pavada prom no ostas, kuģiem, kuriem ir grunts zvejas atļauja, nepārsniedz 80% no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija grunts zvejas atļaujas, un zvejojot grunts sugas, kas uzskaitītas Padomes Regulas (EK) 2347/2002 I pielikumā un III pielikuma 15. punktā, ja tās ir zvejotas. Šo punktu piemēro tikai zvejas braucieniem, kuros zvejo vairāk par 100 kg grunts sugu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

8. pants

Noteikumi par zvejas un piezvejas izkraušanu

1. Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas ierobežojumi, nedrīkst paturēt uz kuga vai izkraut, ja vien:

a) nozveju nav izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, un minētā kvota nav izmantota; vai

b) nozveja neveido daļu no Kopienas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota.

2. Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir izmantotas, tad var atstāt uz kuga vai izkraut šādas zivis:

a) sugas, kas nav siļķes un makreles, ja i) tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un ja ii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuga, ne izkraujot; vai

b) makreles, ja i) tās ir nozvejotas kopā ar stavridu vai sardīni, ii) tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuga, un iii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuga, ne izkraujot.

3. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu nepiemēro siļķei, kas nozvejota ICES apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId.

4. Visu izkravumu uzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, attiecībā pret Kopienas daļu, izņemot nozvejas, kas veiktas saskaņā ar 2. punkta noteikumiem.

5. Kad dalībvalsts nozvejas ierobežojumi siļķei ICES apakšapgabalā II (EK ūdeņi), IV un apakšrajonos IIIa un VIId ir izmantoti, tiem kuģiem, kas kuģo ar konkrētās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un zvejo zvejniecībās, uz kurām attiecas būtiski nozvejas ierobežojumi, aizliedz izkraut nozvejas, kas nav šķirotas un kurās ir siļķes.

6. Piezvejas procentuālās attiecības noteikšanu un tās izvietošanu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

9. pants

Nešķiroti izkrāvumi ICES apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId

1. Dalībvalstis nodrošina, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId.

2. Nešķirotu nozveju no ICES apakšapgabala IV un ICES rajoniem IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kur darbojas 1. punktā minētā paraugu ņemšanas programma.

10 pants

Piekļuves ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Kuģiem, kas kuģo ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, tomēr ir atļauts zvejot līdz pat 4 juras jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

11. pants

Tehniskie un kontroles pārejas pasākumi

Tehniskie un kontroles pārejas pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā.







III NODAĻA

NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI UN SAISTĪTI NOSACĪJUMI TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

12. pants

Tehniskie un kontroles pārejas pasākumi

Tehniskie un kontroles pārejas pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti IV pielikumā.

13. pants

Atļauja

Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Farēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas ierobežojumus, kas izklāstīti I pielikumā un uz kuriem attiecas 14., 15. un 16. pantā un 19. līdz 25. pantā paredzētie nosacījumi.

14. pants

Ģeogrāfiski ierobežojumi

1. Zveja ar zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir ierobežota tajās 200 jūras jūdžu zonu daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas ICES apakšapgabalā IV, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43o00'N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā.

2. Zveja Skagerakā ar zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.

3. Zveja ar zvejas kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, ir ierobežota tajās 200 jūras jūdžu daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta.

15. pants

Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus

Trešo valstu zvejas kuģiem, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, jānovieto tīklus tā, lai tos nevarētu uzreiz izmantot saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no traļu dēļiem un vilkšanas un tralēšanas vadiem un virvēm,

b) tīklus, kas ir uz vai virs klāja, droši nostiprina pie virsbūves daļas.

16. pants

Noteikumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas ierobežojumi, nepatur uz kuga un neizkrauj, ja vien nozveja nav izdarīta ar trešās valsts zvejas kuģiem, kam ir kvota, kura nav izmantota.







IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS PASĀKUMI KOPIENAS KUĢIEM

17. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1. Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, kuru izsniedz šīs trešās valsts iestādes.

2. Panta 1. punktu tomēr nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos:

a) kuģiem ar tonnāžu, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT; vai

b) kuģiem, kas zvejo sugas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreles; vai

c) kuģiem, kas kuģo ar Zviedrijas karogu saskaņā ar iedibināto praksi.

3. Maksimālais licenču skaits un citi ar tām saistīti noteikumi ir paredzēti IV pielikuma I daļā. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu un kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.

4. Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nepārsniedz kopējo licenču skaitu katram zvejas apgabalam, kā noteikts IV pielikuma I daļā.

5. Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, ar kuriem reglamentē zonu, kurā tie darbojas.

18. pants

Farēru salas

Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejošanai Farēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Farēru salu iestādes.







V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

19 pants

Pienākums iegūt licenci un īpašu zvejas atļauju

1. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kas kuģo ar Norvēģijas karogu un kuru tonnāža ir mazāka nekā 200 GT, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un īpašu zvejas atļauju.

2. Licenci un īpašo zvejas atļauju glabā uz kuģa. Zvejas kuģi, kas reģistrēti Farēru salās vai Norvēģijā, tomēr ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3. Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2005. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2006. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi.

20. pants

Pieteikums licencei un īpašai zvejas atļaujai

Trešās valsts iestādes pieteikumam, ko adresē Komisijai, lai iegūtu licenci un īpašas zvejas atļauju, pievieno šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums;

b) reģistrācijas numurs;

c) ārējā marķējuma burti un numuri;

d) reģistrācijas osta;

e) īpašnieka vai nomnieka uzvārds un adrese;

f) bruto tilpība un lielākais garums;

g) dzinēja jauda;

h) izsaukuma signāls un radio frekvence;

i) paredzētais zvejas veids;

j) paredzētā zvejas vieta;

k) sugas, kuras paredzēts zvejot;

l) laikposms, kuram pieprasīta licence.

21. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie noteikumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā.

22. pants

Anulēšana un atsaukšana

1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izsniegtu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā iepriekšējā dienā, pirms Komisija izsniedz jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izsniegšanas dienā.

2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigšanās dienas, ja ir izmantota I pielikumā attiecīgajam krājumam noteiktā kvota.

3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja nav izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

23. pants

Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem

1. Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizsniedz licenci vai īpašu zvejas atļauju uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildīti šajā regulā noteiktie pienākumi.

2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu vārdus un tehniskās īpašības, kurtiem attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos.

24. pants

Licences īpašnieka pienākumi

1. Trešo valstu zvejas kuģi darbojas saskaņā ar saglabāšanas un kontroles pasākumiem un citiem noteikumiem, ar ko reglamentē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši ►M3 Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un (EK) Nr. 2187/2005 ( 27 ). ◄

2. Trešās valsts zvejas kuģos, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta V pielikuma I daļā izklāstīto informāciju.

3. Trešās valsts zvejas kuģi, izņemot tos, kas kuģo ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES rajonā IIIa, iesniedz Komisijai informāciju, kas izklāstīta VI pielikumā, saskaņā ar šajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

25. pants

Īpaši noteikumi par Franču Gviānas departamentu

1. Licences zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma atļaus uz kuģa uzkāpt novērotājam.

2. Katra trešās valsts zvejas kuģa kapteinis, kam ir licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, pēc katra brauciena izkraujot nozveju, iesniedz deklarāciju Francijas iestādēm, kurā norāda kopš pēdējās deklarācijas nozvejoto un kuģī turēto garneļu daudzumu. Šai deklarācijai jābūt saskaņā ar paraugu, kas sniegts IV pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šīs deklarācijas precizitāti. Francijas iestādes veic visus attiecīgos pasākumus, lai pārbaudītu šo deklarāciju precizitāti, jo īpaši pārbaudot tās attiecībā uz zvejas žurnālu, kas minēts 24. panta 2. punktā. Deklarāciju pēc pārbaudes paraksta atbildīgā amatpersona. Pirms katra mēneša beigām Francijas iestādes Komisijai nosūta visas deklarācijas par iepriekšējo mēnesi.

3. Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, glabā zvejas žurnālu, kas atbilst paraugam, kurš sniegts V pielikuma II daļā. Zvejas žurnāla kopiju ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai 30 dienās pēc katra zvejas brauciena pēdējās dienas.

4. Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu par trešās valsts zvejas kuģi, kam ir licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šā kuģa licenci anulē.







VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO UZRAUDZĪBAS APGABALĀ







1. IEDAĻA

Kopienas dalība

26. pants

Kuģu saraksts

1. Tikai tiem Kopienas kuģiem ar vairāk nekā 50 bruto tilpību, kuriem izsniegtas īpašas vinu karoga dalībvalsts zvejas atļaujas un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, ir tiesīgi ar nosacījumiem, kas izklāstīti atļaujā, zvejot, glabāt uz kuģa, pārkraut un izkraut zivju resursus no NAFO uzraudzības apgabala.

2. Katra dalībvalsts vismaz 15 dienas pirms jauna kuģa iebraukšanas NAFO uzraudzības apgabalā elektroniskā veidā informē Komisiju par visiem grozījumiem to kuģu sarakstā, kas kuģo ar tās karogu un reģistrēti Kopienā un kam atļauts zvejot NAFO uzraudzības apgabalā. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

3. Informācijā, kas minēta 2. punktā, ietver turpmak norādīto:

a) kuģa iekšējais reģistrācijas numurs, kā noteikts I pielikumā Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru ( 28 );

b) starptautiskais radio izsaukuma signāls;

c) attiecīgā gadījumā kuģa nomnieks;

d) kuģa tips.

4. Informācijā, kas nosūtīta par kuģiem, kuri īslaicīgi kuģo ar dalībvalsts karogu (kuģa nomāšana bez apkalpes), ietver arī:

a) dienu, no kuras kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu;

b) dienu, no kuras kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO uzraudzības apgabalā;

c) tās valsts nosaukumu, kur kuģis ir reģistrēts vai iepriekš bijis reģistrēts, un dienu, no kuras tas beidzis kuģot ar šis valsts karogu;

d) kuģa nosaukumu;

e) kuģa oficiālo reģistrācijas numuru, ko piešķīrušas valsts kompetentās iestādes;

f) kuģa pieraksta ostu pēc nodošanas;

g) kuģa īpašnieka vai nomnieka vārdu;

h) paziņojumu, ka kuģa kapteinim ir izsniegti noteikumi, kas ir spēkā NAFO uzraudzības apgabalā;

i) galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO uzraudzības apgabalā;

j) apakšapgabalus, kur kuģis, iespējams, varētu zvejot.







2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

27. pants

Linuma acu izmēri

1. Traļa linuma izmantošana, kuram ikvienā tā posmā linuma acu izmēri ir mazāki par 130 mm, ir aizliegta specializētajai grunts sugu zvejai, kas minēta VII pielikumā. Šo linuma acs izmēru var samazināt minimāli līdz 60 mm specializētai īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) zvejai. Specializētai raju (Rajidae) zvejai šo linuma acs izmēru palielina minimāli līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās citās traļa daļās.

2. Kuģiem, kas zvejo ziemelu garneles (Pandalus borealis), izmanto linumu ar minimālo acs izmēru 40 mm.

28. pants

Piestiprinājumi pie zvejas rīkiem

1. Jebkuru līdzekļu vai iekārtu izmantošana, izņemot tos, kas aprakstīti šajā pantā, kuri aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru, ir aizliegta.

2. Buru audekls, linums vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts āmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu.

3. Iekārtas var būt piestiprinātas pie augšējās āmja daļas ar noteikumu, ka tās neaizsprosto āmja acis. Izmanto tikai tos augšējās daļas apvalkus, kas uzskaitīti VIII pielikumā.

4. Kuģi, kas zvejo ziemelu garneles (Pandalus borealis), izmanto šķirošanas restes vai režģus ar maksimālo 22 mm atstarpi starp stieņiem. Kuģi, kas zvejo garneles rajonā 3L, arī ir aprikoti ar savienojuma ķēdem, ar minimālo garumu 72 cm, kā aprakstīts IX pielikumā.

29. pants

Piezveja

1. Ar zvejas kuģiem nedrīkst veikt tādu sugu specializēto zveju, kurām piemēro piezvejas ierobežojumus. Kādas sugas specializēto zveju veic, kad šīs sugas veido vislielāko nozvejas svara procentuālo daudzumu ikvienā nozvejā.

2. To sugu piezvejas, kam Kopiena nav noteikusi kvotas attiecībā uz NAFO uzraudzības apgabalu un kas veiktas šajā daļā, veicot jebkuru sugu specializēto zveju, nedrīkst pārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10 % no kopējā nozvejas svara, kas palicis uz kuģa, atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks. Tomer NAFO uzraudzības apgabala daļā, kur specializētā zveja konkrētām sugām ir aizliegta vai “citu” kvota ir pilnībā izlietota, katras tādas sugas piezveja, kas minēta ID pielikumā, nepārsniedz attiecīgi 1 250 kg vai 5 %.

3. Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nozvejā pārsniedz 2. punktā noteiktos ierobežojumus, lai kuru no tiem piemēro, kuģi nekavējoties pārvietojas vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas. Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nākamajā nozvejā pārsniedz minētos ierobežojumus, kuģi atkal nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas un neatgriežas šajā zonā vismaz 48 stundas.

4. Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ziemelu garneles (Pandalus borealis), ja visu sugu kopējā piezveja katrā nozvejā pārsniedz 5 % no svara rajonā 3M un 2,5 % rajonā 3L, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas.

5. Garneļu nozvejas neizmanto grunts sugu piezvejas līmeņu aprēķināšanai.

30. pants

Zivs minimālais izmērs

1. Zivis no NAFO uzraudzības apgabala, kurām nav tāds izmērs, kāds noteikts X pielikumā, nedrīkst apstrādāt, paturēt uz kuģa, pārkraut, izkraut, pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt aplūkošanai vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties ielaiž atpakaļ jūrā.

2. Ja nozvejoto zivju daudzums, kurām nav vajadzīgā izmēra, kā izklāstīts X pielikumā, pārsniedz 10% no kopējā daudzuma, kuģis pirms zvejas turpināšanas pārvietojas vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no jebkura iepriekšējās zvejas darbības vietas. Ikvienu apstrādātu zivi, uz ko attiecas minimālā zivs izmēra prasības, kas ir īsāka par garuma ekvivalentu X pielikumā, uzskata, ka tās izcelsme ir no zivs, kas ir zem minimālā zivs izmēra.







3. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

31. pants

Produkta marķēšana un atsevišķa novietošana

1. Visas apstrādātās zivis, kas iegūtas NAFO uzraudzības apgabalā, marķē tā, lai varētu identificēt katru sugu un produktu kategoriju, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju ( 29 ) 1. pantā. Tās ari marķē kā nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā.

2. Visas garneles, kas nozvejotas rajonā 3L, un visu Grenlandes paltusu, kas nozvejots apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO, marķē kā nozvejotus šajās attiecīgajās zonās.

3. Ņemot vērā kuģa kapteiņa likumīgo atbildību par drošību un kuģošanu, piemēro šādus noteikumus:

— vienas sugas nozvejas izvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu nozvejām. Visas nozvejas, kas nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā, novieto atsevišķi no nozvejām, kas nozvejotas ārpus šā apgabala.

— nozvejas var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katrā kravas telpas daļā, kur nozveja ir izvietota, to tur nepārprotami atsevišķi no citu sugu nozvejām, izmantojot plastmasu, finieri, linumu utt.

32. pants

Zvejas un produkcijas žurnāls un novietošanas plāns

1. Papildus tam, lai atbilstu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. pantam, kuģu kapteiņi zvejas žurnālā ieraksta arī XI pielikumā minēto informāciju.

2. Līdz katra mēneša 15. datumam katra dalībvalsts Komisijai elektroniskā veidā paziņo par XIII pielikumā norādīto krājumu daudzumiem, kas izkrauti iepriekšējā mēnesī, un paziņo jebkuru saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju.

3. Kopienas kuģa kapteiņi par IC pielikumā minēto sugu nozvejām veic ierakstus:

a) produkcijas zvejas žurnālā, kurā katrai sugai norādīta kopējās uz kuģa esošās produkcijas svars kilogramos;

b) novietošanas plānā, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās.

4. Produkcijas zvejas žurnālu un novietošanas plānu, kas minēti 3. punktā, katru dienu atjaunina par iepriekšējo dienu, rēķinot no pulksten 00:00 (UTC) līdz pulksten 24:00 (UTC), un glabā uz kuģa, kamēr tas nav pilnībā izkrauts.

5. Kuģa kapteinis sniedz nepieciešamo atbalstu, lai varētu pārbaudīt produkcijas zvejas žurnālā uzrādītos daudzumus un uz kuģa glabātos apstrādātos produktus.

6. Reizi divos gados dalībvalstis apliecina jaudas plānu pareizību visiem Kopienas kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 26. panta 1. punktu. Kapteinis nodrošina, ka šāda apstiprinājuma kopija paliek uz kuģakuģa un pēc pieprasījuma tiek uzrādīta inspektoram.

33. pants

Zvejas rīkī

1. Kad zvejo tieši vienu vai vairākas sugas, kas minētas VII pielikumā, Kopienas kuģiem nav zvejas riku, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par to, kas noteikts 27. pantā.

2. Uz Kopienas kuģiem, kas zvejo tā paša brauciena gaitā apgabalos, kas nav NAFO uzraudzības apgabali, tomēr var turēt šādus zvejas rīkus ar mazāku linuma acs izmēru nekā noteikts 27. pantā, nodrošinot, ka tie ir droši piestiprināti un izvietoti un nav pieejami tūlītējai izmantošanai. Šādiem zvejas rīkiem:

a) jābūt atvienotiem no traļu durvīm un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un vejeriem; un

b) jābūt droši piestiprinātiem pie virsbūves daļas: ja tie atrodas uz vai virs klāja

34. pants

Pārkraušana

1. Kopienas kuģi neveic pārkraušanas darbības NAFO uzraudzības apgabalā, ja vien tie no savām kompetentajām iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai.

2. Kopienas kuģi nepārkrauj zivis no kuģa vai uz kuģi, kas nepieder līgumslēdzējai pusei un kas ir redzēts vai citādi apzināts kā tāds, kurš veicis zvejas darbību NAFO uzraudzības apgabalā.

3. Par katru pārkraušanu NAFO uzraudzības apgabalā Kopienas kuģi ziņo savām kompetentajām iestādēm. Kuģi, no kuriem pārkrauj, ziņojumu sniedz vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, bet kuģi, kuros iekrauj kravu - ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas darbiem.

4. Ziņojumā, kas minēts 3. punktā, iekļauj laiku, ģeogrāfisko stāvokli, kopējo svaru pa izkraujamajām un iekraujamajām sugām kilogramos, kā arī pārkraušanas darbos iesaistīto kuģu izsaukuma signālu.

5. Kuģis, kurā iekrauj kravu, vismaz 24 stundas pirms jebkādiem izkraušanas darbiem papildus kuģī iekrautajai kopējai nozvejai un izkraujamo zivju kopsvaram paziņo ostas nosaukumu un paredzamo izkraušanas laiku.

6. Dalībvalstis nekavējoties nosūta 3. un 5. punktā minētos ziņojumus Komisijai, kas tos tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam.

35. pants

Kopienas kuģu nomāšana

1. Lai daļēji vai pilnībā izmantotu kvotas un/vai zvejas dienas, kas piešķirtas citai NAFO līgumslēdzējai pusei, dalībvalstis var piekrist nomāt zvejas kuģi, kas kuģo ar to karogu un kam atļauts zvejot NAFO uzraudzības apgabalā. Neatļauj tomēr nomāt kuģus, kurus NAFO vai cita reģionālā zivsaimniecības organizācija apzinājusi kā tādus, kas ir piedalījušies nelegālās, neziņotās un nereglamentētās (IUU) zvejas darbībās.

2. Dienā, kad noslēdz nomas līgumu, karoga dalībvalsts nosūta Komisijai šādu informāciju, kas to pārsūta NAFO izpildsekretāram:

a) dalibvalsts piekrišana nomai;

b) sugas, uz ko attiecas noma, un ar nomas līgumu piešķirtās zvejas iespējas;

c) nomas ilgums;

d) nomnieka vārds;

e) līgumslēdzēja puse, kas nomāja kuģi;

f) dalībvalsts veiktās darbības, lai nodrošinātu, ka nomātie kuģi, kas kuģo ar tās karogu, nomas laikposmā atbilst NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem.

3. Beidzoties nomai, karoga dalībvalsts par to informē Komisiju, kas šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO izpildsekretāram.

4. Karoga dalībvalsts rīkojas, lai nodrošinātu, ka:

a) nomas laikposmā kuģim nav atļauts zvejot no zvejas iespējām, kas piešķirtas karoga dalībvalstij;

b) kuģim nav atļauts zvejot saskaņā ar vairāk nekā vienu nomas līgumu vienā un tajā pašā laikposmā;

c) kuģis nomas laikposmā atbilst NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem;

d) visas nozvejā un piezvejā iegūtās zivis saskaņā ar paziņoto nomu reģistrē nomātā kuģa zvejas žurnālā atsevišķi no citiem nozvejas datiem.

5. Dalībvalstis Komisijai ziņo par visu nozveju un piezveju, kā minēts 4. punkta d) apakšpunktā, atsevišķi no citiem valsts nozvejas datiem. Komisija šos datus nekavējoties nosūta NAFO izpildsekretāram.

36. pants

Zvejas piepūles kontrole

1. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās kuģu zvejas piepūle ir samērīga ar zvejas iespējām, kas šai dalībvalstij pieejamas NAFO uzraudzības apgabalā.

2. Dalībvalstis nosūta Komisijai to savu kuģu zvejas plānus, kas zvejo sugas NAFO uzraudzības apgabalā, ne vēlāk kā 2006. gada 31. janvārī vai pēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu darbību uzsākšanas. Zvejas plānā, inter alia, norāda kuģi vai kuģus, kuri nodarbosies ar zveju, un plānoto zvejas dienu skaitu NAFO uzraudzības apgabalā.

3. Dalībvalstis orientējoši informē Komisiju par kuģu paredzētajām darbībām citos apgabalos.

4. Zvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas piepūli, ko izvērsīs NAFO uzraudzība apgabalā, ņemot vērā zvejas iespējas, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu.

5. Ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī dalībvalstis ziņo Komisijai par savu zvejas plānu īstenošanu. Šajos ziņojumos iekļauj kuģu skaitu, kas NAFO uzraudzības apgabalā faktiski iesaistīti zvejniecībā, katra kuģa nozveju un kopējo dienu skaitu, ko katrs kuģis zvejoja šajā apgabalā. Par to kuģu darbību, kas zvejo garneles rajonos 3M un 3L, ziņo atsevišķi par katru rajonu.







4. IEDAĻA

Īpašas prasības datu apkopošanai

37. pants

Datu apkopošana

1. Ja ir iespējams, dalībvalstis īsteno īpašās prasības attiecībā uz datu apkopošanu par saviem kuģiem, kas zvejo šādos apgabalos:







Apgabals Koordināte 1 Koordināte 2 Koordināte 3 Koordināte 4 Orphan Knoll 50.00.30 47.00.30 51.00.30 45.00.30 51.00.30 47.00.30 50.00.30 45.00.30 Corner Seamounts 35.00.00 48.00.00 36.00.00 48.00.00 36.00.00 52.00.00 35.00.00 52.00.00 Newfoundland Seamounts 43.29.00 43.20.00 44.00.00 43.20.00 44.00.00 46.40.00 43.29.00 46.40.00 New England Seamounts 35.00.00 57.00.00 39.00.00 57.00.00 39.00.00 64.00.00 35.00.00 64.00.00

2. Saskaņā ar 1. punktu apkopojamos datus apkopo par katru zvejas rīka iemetienu, un tajos, cik vien iespējams, būtu jāiekļauj:

a) sastāvs pa sugām pēc skaita un svara;

b) garuma frekvences;

c) otolīti;

d) zvejas rīka iemetiena vieta, platuma un garuma grādi;

e) zvejas rīki;

f) dziļums, kādā zvejots;

g) dienas laiks;

h) zvejas rīka iemetiena ilgums;

i) atvērtās tauvas (pārvietojamiem rīkiem);

j) citi bioloģiskie dati, piemēram, attiecībā uz briedumu, ja iespējams.

3. Saskaņā ar 1. punktu apkopotos datus pēc iespējas ātrāk pēc katra zvejas brauciena beigām iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai pēc tam tos pārsūtītu NAFO sekretariātam.







5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi par ziemeļu garnelēm

38. pants

Ziemeļu garneļu zveja

Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, kas nozvejotas NAFO uzraudzības apgabala rajonā 3L ar kuģiem, kuri kuģo ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības veic dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus, un tikai ar vienu kuģi katrai dalībvalstij vienlaikus.







6. IEDAĻA

Īpaši noteikumi par sarkanasariem

39. pants

Sarkanasaru zvejniecība

1. Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo Atlantijas sarkanasari NAFO uzraudzības apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3K un 3M, paziņo kompetentām tās dalībvalsts iestādēm, ar kuras karogu kuģis kuģo vai kurā kuģis ir reģistrēts, par šajās zonās nozvejoto sarkanasaru daudzumiem divās nedēļās, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 12 pusnaktī.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katras nedēļas pirmdienā.

2. Dalībvalstis ziņo Komisijai katru otro otrdienu līdz pulksten 12 pusdienlaikā par divu nedēļu laikposmu, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 12 pusnaktī, un par NAFO uzraudzības apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3K un 3M nozvejotajiem sarkanasara daudzumiem, kas nozvejoti ar kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalstu karogiem un ir reģistrēti to teritorijā.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.







VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ







1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģi

40. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1. Specializētā to sugu zveja, kas norādītas XIII pielikumā, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos.

2. Attiecībā uz jaunu un pētniecisku zveju nozvejas un piezvejas ierobežojumus, kas norādīti XIV pielikumā, piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos.

41. pants

Informācijas prasības attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā

1. Papildus informācijas prasībām attiecībā uz apstiprinātajiem kuģiem, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā, sākot ar 2006. gada 1. augustu, dalībvalstis attiecībā uz šiem kuģiem Komisijai dara zināmu šādu informāciju:

a) kuģa IMO numurs (ja izdots);

b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir;

c) starptautiskais radio izsaukuma signāls;

d) kuģa īpašnieka(-u) un ikviena īpašuma beneficiāra(-u) vārds vai nosaukums, un adrese, ja zināms;

e) kuģa veids;

f) kur un kad uzbūvēts;

g) garums;

h) kuģa krāsu fotoattēls, kas sastāv no: i) viena fotoattēla, ne mazāka par 12 x 7 cm, kas rāda kuģa labo bortu visā garumā un visas konstruktīvās iezīmes, ii) viena fotoattēla, ne mazāka par 12 x 7 cm, kas rāda kuģa kreiso bortu visā garumā un visas konstruktīvās iezīmes, iii) viena fotoattēla, ne mazāka par 12 x 7 cm, kas rāda kuģa pakaļējo daļu, kas fotografēts tieši no kuģa pakaļgala;

i) pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa uzstādīto satelītuzraudzības iekārtu darbību.

2. No 2006. gada 1. augusta dalībvalstis, ciktāl tas ir iespējams, Komisijai dara zināmu arī šādu informāciju par kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā:

a) kuģa operatora vārds vai nosaukums, un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka (u) vārda vai nosaukuma un adreses;

b) kuģa kapteiņa un attiecīgā gadījumā zvejas meistara vārds un tautība;

c) zvejas metodes vai metožu tips;

d) traļa rāmis (m);

e) reģistrētā bruto kravnesība;

f) kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);

g) parastais kuģa apkalpes sastāvs;

h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW);

i) kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un ietilpība (m3);

j) jebkura cita informācija (piemēram, ledus klasifikācija), ko uzskata par nepieciešamu.







2. IEDAĻA

Pētnieciskā zveja

42. pants

Piedalīšanās pētnieciskajā zvejā

1. Zvejas kuģi, kas kuģo ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 601/2004, var piedalīties ilknzivju pētnieciskajā zvejā ar āķu jedām apakšapgabalos FAO 88.1 un 88.2, kā arī rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) ārpus apgabaliem, kas ir attiecīgās valsts jurisdikcijā, un rajonā 58.4.3b) ārpus attiecīgās valsts jurisdikcijas.

2. Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaikus nedrīkst zvejot vairāk kā viens zvejas kuģis.

3. Apakšapgabalos 88.1 un 88.2 un rajonos 58.4.1 un 58.4.2 kopējās nozvejas un piezvejas ierobežojumi vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRU) katrā apgabalā un rajonā ir sniegts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4. Zveju veic tādā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejniecības iespējas un izvairītos no pārmērīgas nozvejas un zvejas piepūles koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1 un 58.4.2 tomēr ir aizliegta dziļumos, kas mazāki par 550 m.

43. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās 42. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņojumu sistēmas:

a) piecu dienu nozvejas un zvejas piepūles ziņojumu sistēma, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un zvejas piepūles ziņojumus iesniedz Komisijai – tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR – vēlākais divas darba dienas pēc katra ziņojuma laikposma beigām. Apakšapgabalos 88.1 un 88.2 un rajonos 58.4.1 un 58.42 ziņošanu veic maza mēroga pētniecības vienības;

b) mēneša sīka mēroga nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēma, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

c) zino par Patagonijas ilknzivju un Antarktisko ilknzivju kopējo skaitu un svaru, ietverot tos, kas ir “recekļainas masas” stāvoklī.

44. pants

Īpašas prasības

1. Pētniecisko zveju, kas minēta 42. pantā, veic saskaņā ar 8. pantu Padomes; marta Regulā (EK) Nr. 600/2004(2004 gada 22. marts), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija ( 30 ), ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušas mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem:

a) atkritumu izmešana šādās zvejniecībās ir aizliegta;

b) kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu gremdēm, atbrīvo no prasības tās uzstādīt naktī; tomēr kuģi, kas noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, tūlīt atgriežģas pie nakts uzstādīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;

c) kuģi, kas piedalās pētniecīskajas zvejās apakšapgabalos 88.1 un 88.2 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, tūlīt pārtrauc zveju, un tiem līdz 2005./2006. gada sezonas beigām nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas.

2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētnieciskajā zvejā FAO apakšapgabalos 88.1 un 88.2, attiecas šādas papildu prasības:

a) kuģiem ir aizliegts izmest: i) naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I pielikumā; ii) atkritumus; iii) pārtikas atkritumus, ko aiztur filtrs ar atverēm, kuras nav lielākas par 25 mm; iv) mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (tostarp olu čaumalas); v) notekūdeņi 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem vai notekūdeņi, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; vai vi) dedzināšanas pelnus;

b) apakšapgabalos 88.1 un 88.2 neieved dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no apakšapgabaliem 88.1 un 88.2 aizvāc apstrādātus mājputnus, kas nav apēsti;

c) Ilknzivju zveja apakšapgabalos 88.1 un 88.2 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Bolenī salu krasta.

45. pants

Zvejas darbību definīcija

1. Šajā iedaļā zvejas darbība nozīmē vienu vai vairāku jedu ievietošanu vienā vietā. Precīzu zvejas darbības ģeogrāfisko atrašanās vietu nozvejas un intensitātes paziņošanas vajadzībām nosaka pēc izliktās jedas vai jedu viduspunkta.

2. Lai zvejas darbība tiktu uzskatīta par pētniecisku zvejas darbību:

a) katru pētniecisku zvejas darbību veic atstatus no otras pētnieciskas zvejas darbības vismaz piecu jūras jūdžu atstatumā citu no cita; attālumu mēra no katra pētnieciskās zvejas darbības ģeogrāfiskā viduspunkta;

b) katrā zvejas darbībā izmanto vismaz 3 500 āķus un ne vairāk par 10 000 āķiem; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā;

c) katrai zvejas darbībai ar āķu jedām tralim ir ūdenī atrašanās laiks, kas nav mazaks par sešām stundām, merot no ievietošanas procesa pabeigšanas līdz izvilkšanas procesa sākšanai.

46. pants

Izpētes plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās 42. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno pētniecības plānus visās SSRU, kādās ir sadalīti FAO apakšapgabali 88.1 un 88.2 un rajoni 58.4.1 un 58.4.2 Pētniecības plānu īsteno šādi:

a) pirmās ieiešanas laikā SSRU pirmos 10 tralējumus, ko sauc par “pirmo sēriju”, dēvē par “pētniecības tralējumiem” saskaņā ar 45. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem;

b) nākamās 10 zvejas darbības vai 10 nozvejas tonnas, atkarībā no tā, kurš ierobežojošais līmenis sasniegts, sauc par “otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas darbības, pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt parastas izmēģinājuma zvejas daļa. Tomēr ar noteikumu, ka šīs zvejas darbības atbilst 45. panta 2. punkta prasībām, tās var saukt arī par pētnieciskām zvejas darbībām;

c) ja, beidzot pirmās un otrās sērijas zvejas darbības, kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgā SSRU, kuģis sāk “trešo sēriju”, lai visās trijās sērijās kopā būtu izdarīti pavisam 20 pētnieciskas zvejas darbības. Zvejas darbību trešo sēriju pabeidz tajā pašā SSRU apmeklējumā, kad otro un trešo sēriju;

d) beidzot triju sēriju 20 pētnieciskās zvejas darbības, kuģis var turpināt zvejot attiecīgā SSRU;

e) SSRU A, B, C, E un G apakšapgabalos 88.1 un 88.2, kur zvejošanai piemērotais jūras dibens ir mazāks par 15 000 km2, b), c) un d) punktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 pētnieciskās zvejas darbības, kuģis var turpināt zvejot attiecīgā SSRU.

47. pants

Datu savākšanas plāni

1. Zvejas kuģi, kas piedalās 42. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno datu savākšanas plānus katrā un visās SSRU, kādās sadalīti FAO apakšapgabali 88.1 un 88.2 un rajoni 58.4.1 un 58.4.2 Saskaņā ar datu savākšanas plānu vāc šādus datus:

a) atrašanās vieta un jūras dziļums katra vada galā nozvejā;

b) izlikšanas, atrašanās ūdenī un nozvejas laiks;

c) to zivju skaits un sugas, kas palikušas uz ūdens virsmas pie izvilkšanas;

d) izlikto āķu skaits;

e) ēsmas veids;

f) piekošanās rezultativitāte %;

g) āķa veids; un

h) jūras un mākoņu apstākļi un mēness fāze vadu izlikšanas laikā.

2. Visus 1. punktā minētos datus vāc katrai pētniecības nozvejai; konkrēti – izmēra visas vienā pētnieciskajā nozvejā iegūtās zivis, ja noķerts līdz 100 zivīm, un no vismaz 30 zivīm ņem paraugus bioloģiskiem pētījumiem. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, zivju paraugu izveidē izmanto nejaušības metodi.

48. pants

Marķēšanas programma

Katrs zvejas kuģis, kas piedalās 42. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno šādu markešanas programmu:

a) ilkņzivju īpatņus marķē un atlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no nozvejotā jēlsvara, kas nozvejots visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc marķēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zvejniecību, marķējot vienu īpatni uz tonnu nozvejotā jēlsvara;

b) programmas mērķis ir marķēt visu izmēru īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu nozvejotā jēlsvara. Visus atlaistos īpatņus marķē dubulti, un atlaišana ietver pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko apgabalu;

c) uz visām identifikācijas zīmēm ir skaidri uzdrukāts vienreizējais sērijas numurs un adrese, lai varētu izsekot marķējumu izcelsmei, ja marķēto īpatni nozvejo atkārtoti;

d) visus atkārtoti nozvejotos īpatņus (t.i., noķertas marķētās zivis) nepalaiž vaļā atkārtoti, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai īsu laiku;

e) visiem atkārtoti nozvejotiem īpatņiem veic bioloģiskas pārbaudes (nosaka garumu, svaru, dzimumu, gonādas stadiju) un, ja iespējams, tos elektroniski nofotografē, atjauno otolītus un noņem marķējumu;

f) visus būtiskos marķēšanas datus un jebkurus datus par marķēto īpatņu atkārtotu nozveju, CCAMLR formātā elektroniski nosūta uz CCAMLR trīs mēnešu laikā pēc kuģa izbraukšanas no šīm zvejniecībām;

g) visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus par marķēto īpatņu atkārtotu nozveju un par atkārtoti nozvejoto īpatņu paraugiem CCAMLR formātā elektroniski nosūta attiecīgajai reģionālajai marķējumu datu krātuvei, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā.

49. pants

Zinātniskie novērotāji

Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 42. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas shēmu.







VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

50. pants

Datu nosūtīšana

Ja saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu un 18. panta 1. punktu dalībvalstis nosūta Komisijai datus par nozvejoto krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā dotos krājumu kodus.

51. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Ja CCAMLR apgabala KPN ir noteikta laikposmiem, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra, 40. pantu piemēro no attiecīgo KPN piemērošanas laikposmu sākuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI, KAS ATTIECINĀMI UZ KOPIENAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUR PASTĀV ZVEJAS IEROBEŽOJUMI, UN UZ TREŠO VALSTU KUĢIEM EK ŪDEŅOS ATKARĪBĀ NO SUGAS UN APGABALA (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Visus šajā pielikumā paredzētos nozvejas ierobežojumus uzskata par kvotām šīs regulas 5. pantā nozīmē, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EK) Nr. 2847/93 un jo īpaši tās 14. un 15. pantā paredzētie noteikumi.

Zivju krājumi katrā apgabalā ir uzskaitīti alfabētiskā secībā, sugas nosaukumu norādot latīniski. Šīs regulas vajadzībām pievienota latīnisko un vispārpieņemto sugas nosaukumu atbilstības tabula.







Zinātniskais nosaukums Alfa-3 kods Sugas plaši pazīstamais nosaukums Ammodytidae SAN Tūbīšu dzimta Anarhichas lupus CAT Atlantijas vilkzivs Aphanopus carbo BSF Ogļzivs Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksa Boreogadus saida POC Polārā menca Brosme brosme USK Brosme Centrophorus squamosus GUQ Brūnā īsradzes haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Portugāles dzeloņzivs Cetorhinus maximus BSK Milzu haizivs Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuras leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktiskā leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienradža ledus zivs Chionoecetes spp. PCR Sniega krabis Clupea harengus HER Reņģe Clupea herrangus Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Lidojošā haizivs Deania calcea DCA Dzeloņhaizivs Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Anšovs Etmopterus princeps ETR Laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Laternhaizivs Etmopterus spinax ETX Etmopterus spinax Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Atlantijas bara haizivs Germo alalunga ALB Garspuru tunzivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Kūkumainā menca Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuras kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lampanyctus achirus LAC Laternzivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā menca Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Gludā plekste Lophiidae ANF Jūrasvelns Macrourus berglax RHG Makrūrzivs Macrourus spp. GRV Makrurona Makaira nigricans BUM Zilā marlina Mallotus villosus CAP Moiva Martialia hyadesi SQS Kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterigia BLI Zilā jūras līdaka Molva macrophthalmus SLI Spānijas siļķe Molva molva LIN Līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Lāsumainā menca Pagellus bogaraveo SBR Sarkanā karūsa Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabis Penaeus spp. PEN “Penaeus” garneles Phycis spp. FOX Bārdainais heks Platichthys flesus FLX Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plakanzivs Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthus georgianus SGI Tumšā leduszivs Rajidae SRX-RAJ Raju dzimta Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Salmo salar SAL Atlantijas lasis Scomber scombrus MAC Atlantijas makrele Scopthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasaris Solea solea SOL Jūrasmēle Solea spp. SOX Āte Squalus acanthias DGS Dzelkņhaizivs Tetrapturus alba WHM Baltā marlīna Thunnus alalunga ALB Baltā tunzivs Thunnus albacares YFT Dzeltenspuras tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus spp. JAX Stavrida Trisopterus esmarki NOP Norvēģijas menca Urophycis tenuis HKW Amerikas baltā jūras vēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻJŪRA UN KOPIENAS ŪDEŅU RIETUMDAĻA ICES apgabali Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EK ūdeņi) un Francijas Gviāna







Sugas: Tūbītes Ammodytidae Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) SAN/04-N. Dānija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) EK 0 (1) KPN Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) 2006. gadā to paredzēts pārskatīt.

▼M1







Suga: Tūbītes Ammodytidae Zona: IIa (EK ūdeņi) (1), IIIa, IV (EK ūdeņi) (1) SAN/2A3A4. Dānija 282 989 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantuPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantuPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu Apvienotā Karaliste 6 186 Visas dalībvalstis 10 825 (2) EK 300 000 Norvēģija 0 (3) (4) KPN 300 000 (1) Izņemot ūdeņus līdz 6 jūdžu attālumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlendas, Fēras salas un Fūlas. (2) Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti. (3) Jāzvejo Ziemeļjūrā. (4) Pārskata 2006. gadā.

▼B







Sugas: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: I un II (EK un starptautiskie ūdeņi) ARU/1/2. Vācija 31 Francija 10 Nīderlande 25 Apvienotā Karaliste 50 EK 116 Piesardzīga KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: III un IV (EK un starptautiskie ūdeņi) ARU/3/4. Dānija 1 180 Vācija 12 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 55 Zviedrija 46 Apvienotā Karaliste 21 EK 1 331 Piesardzīga KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: V, VI un VII (EK un starptautiskie ūdeņi) ARU/567. Vācija 405 Francija 9 Īrija 375 Nīderlande 4 225 Apvienotā Karaliste 297 EK 5 310 Piesardzīga KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Brosme Brosme brosme Zona: IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi) USK/2A47-C EK Nepiemēro (1) Norvēģija 4 000 (2) (3) KPN Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004. (2) No tām pieļaujama nejauša citu sugu nozveja 25 % apjomā vienam kuģim jebkurā brīdī rajonā Vb un apakšapgabalos VI un VIII. Tādu procentuālo vērtību tomēr var pārsniegt pirmajās 24 stundās, sākot zveju konkrētā vietā. Nejauša citu sugu nozveja rajonā Vb un apakšapgabalā VI un VII kopumā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas. (3) Arī līdakas. Norvēģijai piešķirtās kvotas ir 6 800 tonnas līdakām un 4 000 tonnas brosmēm, tās var savstarpēji aizstāt līdz 2 000 tonnām, un zvejot drīkst tikai ar āķu jedām rajonā Vb, kā arī apakšapgabalā VI un VII.







Sugas: Brosme Brosme brosme Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) USK/04-N. Beļģija 1 Dānija 191 Vācija 1 Francija 1 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 5 EK 200 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Milzu haizivs Cetorhinus maximus Zona: EK ūdeņi, IV, VI un VII zona BSK/467. EK 0 KPN 0 Piesardzīga KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa HER/03A. Dānija 34 052 Vācija 545 Zviedrija 35 620 EK 70 217 Farēru salas 500 (2) KPN 81 600 Analītiska KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Nozvejotu siļķu izkrāvumi, kas iegūti, izmantojot tīklus ar linuma acs izmēru 32 mm vai lielāku. (2) Zvejojot Skageraka apgabalā. Rietumos to norobežo no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses bākai novilkta līnija, un dienvidos to norobežo no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no tās vietas līdz tuvākajam Zviedrijas piekrastes punktam novilkta līnija.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV uz ziemeļiem no 53°30' N HER/04A., HER/04B. Dānija 76 348 Vācija 47 836 Francija 22 769 Nīderlande 57 938 Zviedrija 4 627 Apvienotā Karaliste 63 333 EK 272 851 Norvēģija 50 000 (2) KPN 454 751 Analītiska KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Nozvejotu siļķu izkrāvumi, kas iegūti, izmantojot tīklus ar linuma acs izmēru 32 mm vai lielāku. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par siļķu izkrāvumiem atsevišķi par ICES rajoniem IVa un IVb. (2) Var zvejot EK ūdeņos. Nozveja, uz ko attiecas šī kvota, jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk minētajās zonās nedrīkst zvejot vairāk nekā:



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) EK 50 000







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N HER/04-N. Zviedrija 963 (1) EK 963 KPN Nepiemēro (1) Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no minēto sugu kvotas.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (piezveja) HER/03A-BC Dānija 17 547 Vācija 156 Zviedrija 2 825 EK 20 528 KPN 20 528 Analītiska KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Nozvejotu siļķu izkrāvumi, kas iegūti, izmantojot tīklus ar linuma acs izmeru, kas mazāks par 32 mm.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV, VIId (piezveja) HER/2A47DX Beļģija 211 Dānija 40 684 Vācija 211 Francija 211 Nīderlande 211 Zviedrija 199 Apvienotā Karaliste 773 EK 42 500 KPN 42 500 Analītiska KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Nozvejotu siļķu izkrāvumi, kas iegūti, izmantojot tīklus ar linuma acs izmeru, kas mazāks par 32 mm.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc (2), VIId HER/4CXB7D Beļģija 9 122 (3) Dānija 1 088 (3) Vācija 682 (3) Francija 12 347 (3) Nīderlande 21 998 (3) Apvienotā Karaliste 4 786 (3) EK 50 023 KPN 454 751 Analītiska KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Nozvejotu siļķu izkrāvumi, kas iegūti, izmantojot tīklus ar 32 mm vai lielāku linuma acs izmeru. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: runa ir par siļķu krājumu Temzas iztekas jūras reģionā – zonā, ko ierobežo līnija, kas no Lendgārdas raga (51°56' N, 1°19.1' E) iet taisni uz dienvidiem līdz 51°33' ziemeļu platumam, un tad – taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam. (3) Līdz 50 % no šīs kvotas var pārcelt uz ICES rajonu IVb . Tomēr par tādu pārcelšanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B).







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: Vb, VIaN (1)(EK ūdeņi), VIb HER/5B6ANB Vācija 3 727 Francija 705 Īrija 5 036 Nīderlande 3 727 Apvienotā Karaliste 20 145 EK 33 340 Farēru salas 660 (2) KPN 34 000 Analītiska KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Runa ir par siļķu krājumu ICES rajonā VIa uz ziemeļiem no 56°00' Z un tajā rajona VIa daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00' R un ziemeļiem no 55°00' N, bet tas neattiecas uz Klaidu. (2) Šī kvotu var zvejot tikai rajonā VIa uz ziemeļiem no 56°30' N.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1),VIIbc HER/6AS7BC Īrija 14 000 Nīderlande 1 400 EK 15 400 KPN 15 400 Analītiska KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Runa ir par siļķu krājumiem ICES rajonā VIa uz dienvidiem no 56°00' Z un uz rietumiem no 07°00' W.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIa Klaida (1) HER/06ACL. Apvienotā Karaliste 800 EK 800 KPN Piesardzīga KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Klaidas krājums: runa ir par siļķu krājumu jūras teritorijā uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta no Kintairas raga līdz Korsvolas ragam.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) HER/07A/MM Īrija 1 250 Apvienotā Karaliste 3 550 EK 4 800 KPN 4 800 Analītiska KPN.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Rajons VIIa ir samazināts par VIIghjk pievienoto teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos — 52° 30'N platums, — dienvidos — 52° 00'N platums, — rietumos — Īrijas krasts, — austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe, f HER/7EF. Francija 500 Apvienotā Karaliste 500 EK 1 000 KPN 1 000 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg, h, j, k (1) HER/7G-K Vācija 123 Francija 682 Īrija 9 549 Nīderlande 682 Apvienotā Karaliste 14 EK 11 050 KPN 11 050 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Rajons VIIg, h, j, k ir palielināts par teritoriju, ko norobeo — ziemeļos — 52° 30'N platums, — dienvidos — 52° 00'N platums, — rietumos — Īrijas krasts, — austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.







Sugas: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: VIII ANE/08 Spānija 4 500 (1) Francija 500 (1) EK 5 000 (1) KPN 5 000 (1) Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Nedrikst zvejot pirms 2006. gada 1. marta. KPN var parskatit, nemot vera jaunus zinatniskus ieteikumus 2006. gada.







Sugas: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) ANE/9/3411 Spānija 3 826 Portugāle 4 174 EK 8 000 KPN 8 000 Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks COD/03AN Beļģija 8 Dānija 2 652 Vācija 66 Nīderlande 17 Zviedrija 464 EK 3 207 KPN 3 315 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Kategats COD/03AS Dānija 524 Vācija 11 Zviedrija 315 EK 850 KPN 850 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: IIa (EK ūdeņi), IV COD/2AC4 Beļģija 686 Dānija 3 940 Vācija 2 498 Francija 847 Nīderlande 2 226 Zviedrija 26 Apvienotā Karaliste 9 037 EK 19 260 Norvēģija 3 945 (1) KPN 23 205 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Var zvejot EK ūdeņos. Nozveja, uz ko attiecas šī kvota, jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk minētajās zonās nedrīkst zvejot vairāk nekā:



Norvēģijas ūdeņi (COD/*04N-) EK 16 740







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N COD/04-N Zviedrija 382 EK 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV COD/561214 Beļģija 1 Vācija 9 Francija 97 Īrija 138 Apvienotā Karaliste 368 EK 613 KPN 613 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk minētajās zonās nedrīkst zvejot vairāk nekā:



Vb (EK zona), VIa (COD/*5BC6A) Beļģija 1 Vācija 9 Francija 93 Īrija 132 Apvienotā Karaliste 353 EK 588







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: VIIa COD/07A Beļģija 24 Francija 67 Īrija 1 204 Nīderlande 6 Apvienotā Karaliste 527 EK 1 828 KPN 1 828 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) COD/7X7A34 Beļģija 236 Francija 4 053 Īrija 818 Nīderlande 34 Apvienotā Karaliste 439 EK 5 580 KPN 5 580 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) LEZ/2AC4-C Beļģija 5 Dānija 4 Vācija 4 Francija 28 Nīderlande 22 Apvienotā Karaliste 1 677 EK 1 740 KPN 1 740 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV LEZ/561214 Spānija 327 Francija 1 277 Īrija 373 Apvienotā Karaliste 903 EK 2 880 KPN 2 880 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII LEZ/07. Beļģija 494 Spānija 5 490 Francija 6 663 Īrija 3 029 Apvienotā Karaliste 2 624 EK 18 300 KPN 18 300 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIabde LEZ/8ABDE. Spānija 1 176 Francija 949 EK 2 125 KPN 2 125 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) LEZ/8C3411 Spānija 1 171 Francija 59 Portugāle 39 EK 1 269 KPN 1 269 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Limanda un Baltijas plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) D/F/2AC4-C Beļģija 466 Dānija 1 752 Vācija 2 627 Francija 182 Nīderlande 10 594 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 473 EK 17 100 KPN 17 100 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūrasvelns Lophiidae Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) ANF/2AC4-C Beļģija 365 Dānija 804 Vācija 393 Francija 75 Nīderlande 276 Zviedrija 9 Apvienotā Karaliste 8 392 EK 10 314 (1) KPN 10 314 (1) Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Provizoriska KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2006. gada pirmajā pusē.







Sugas: Jūrasvelns Lophiidae Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) ANF/04-N. Beļģija 53 Dānija 1 343 Vācija 21 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 314 EK 1 750 KPN Nepiemēro Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūrasvelns Lophiidae Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV ANF/561214 Beļģija 168 Vācija 192 Spānija 180 Francija 2 073 Īrija 469 Nīderlande 162 Apvienotā Karaliste 1 442 EK 4 686 (1) KPN 4 686 (1) Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Provizoriska KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2006. gada pirmajā pusē.







Sugas: Jūrasvelns Lophiidae Zona: VII ANF/07. Beļģija 2 445 (1) Vācija 273 (1) Spānija 971 (1) Francija 15 688 (1) Īrija 2 005 (1) Nīderlande 317 (1) Apvienotā Karaliste 4 757 (1) EK 26 456 (1) KPN 26 456 (1) Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) No kā līdz 5% var zvejot VIII a,b,d,e zonā.







Sugas: Jūrasvelns Lophiidae Zona: VIIIa, b, d, e ANF/8ABDE. Spānija 1 137 Francija 6 325 EK 7 462 KPN 7 462 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūrasvelns Lophiidae Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) ANF/8C3411 Spānija 1 629 Francija 2 Portugāle 324 EK 1 955 KPN 1 955 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi) HAD/3A/BCD Beļģija 15 Dānija 2 468 Vācija 157 Nīderlande 3 Zviedrija 292 EK 2 935 (1) KPN 3 189 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Izņemot aptuveni 120 tonnas rūpnieciskās piezvejas.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV HAD/2AC4. Beļģija 472 Dānija 3 248 Vācija 2 067 Francija 3 602 Nīderlande 354 Zviedrija 229 Apvienotā Karaliste 34 574 EK 44 546 (1) Norvēģija 7 016 KPN 51 850 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Izņemot aptuveni 289 tonnas rūpnieciskās piezvejas. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk minētajās zonās nedrīkst zvejot vairāk nekā:



Norvēģijas ūdeņi (HAD/*04N-) EK 33 350







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N HAD/04-N. Zviedrija 707 EK 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIb, XII, XIV HAD/6B1214 Beļģija 1 Vācija 2 Francija 66 Īrija 47 Apvienotā Karaliste 481 EK 597 KPN 597 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Vb, VIa (EK ūdeņi) HAD/5BC6A. Beļģija 18 Vācija 21 Francija 862 Īrija 615 Apvienotā Karaliste 6 294 EK 7 810 KPN 7 810 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VII , VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) HAD/7/3411 Beļģija 128 Francija 7 680 Īrija 2 560 Apvienotā Karaliste 1 152 EK 11 520 KPN 11 520 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekš minētās kvotas, rajonā nedrīkst zvejot vairāk nekā:



VIIa (HAD/*07A.) Beļģija 20 Francija 92 Īrija 552 Apvienotā Karaliste 611 EK 1 275 Ziņojot Komisijai par kvotu izmantošanu, dalībvalstis norāda rajonā VIIa nozvejotos daudzumus. Rajonā VIIa nozvejotu pikšu izkraušana ir aizliegta, ja izkrāvumu kopapjoms ir lielāks par 1275 tonnām.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa WHG/03A Dānija 819 Nīderlande 3 Zviedrija 88 EK 910 (1) KPN 1 500 Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Izņemot aptuveni 563 tonnas rūpnieciskās piezvejas.







Sugas: Merlangs Melanogrammus aeglefinus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV WHG/2AC4. Beļģija 531 Dānija 2 297 Vācija 597 Francija 3 452 Nīderlande 1 328 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 9 162 EK 17 370 (1) Norvēģija 2 380 (2) KPN 23 800 Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Izņemot aptuveni 4 050 tonnas rūpnieciskās piezvejas. (2) Var zvejot EK ūdeņos. Nozveja, uz ko attiecas šī kvota, jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk minētajās zonās nedrīkst zvejot vairāk nekā.



Norvēģijas ūdeņi (WHG/*04N-) EK 14 512







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV WHG/561214 Vācija 8 Francija 166 Īrija 406 Apvienotā Karaliste 780 EK 1 360 KPN 1 360 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa WHG/07A. Beļģija 1 Francija 15 Īrija 252 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 169 EK 437 KPN 437 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb-k WHG/7X7A. Beļģija 195 Francija 11 964 Īrija 5 544 Nīderlande 97 Apvienotā Karaliste 2 140 EK 19 940 KPN 19 940 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII WHG/08. Spānija 1 440 Francija 2 160 EK 3 600 KPN 3 600 Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EC waters) WHG/9/3411 Portugāle 653 EK 653 KPN 653 Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Merlangs un Pollacks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N W/P/04-N. Zviedrija 190 EK 190 KPN Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi) HKE/3A/BCD Dānija 1 219 Zviedrija 104 EK 1 323 KPN 1 323 (1) Piesardzīga KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN - 43900 tonnas heka ziemeļu krājumam.







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) HKE/2AC4-C Beļģija 22 Dānija 891 Vācija 102 Francija 197 Nīderlande 51 Apvienotā Karaliste 278 EK 1 541 KPN 1 541 (1) Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN - 43 900 tonnas - heka ziemeļu krājumam.







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Beļģija 226 Spānija 7 257 Francija 11 206 Īrija 1 358 Nīderlande 146 Apvienotā Karaliste 4 424 EK 24 617 KPN 24 617 (1) Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN - 43 900 tonnas - heka ziemeļu krājumam. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nedrīkst zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



VIIIabde (HKE/*8ABDE) Beļģija 29 Spānija 1 171 Francija 1 171 Īrija 146 Nīderlande 15 Apvienotā Karaliste 658 EK 3 190







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa,b,d,e HKE/8ABDE. Beļģija 7 Spānija 5 052 Francija 11 345 Nīderlande 15 EK 16 419 KPN 16 419 (1) Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN - 43 900 tonnas - heka ziemeļu krājumam. Īpaši nosacījumi: Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nedrīkst zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) Beļģija 1 Spānija 1 463 Francija 2 635 Nīderlande 4 EK 4 103







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) HKE/8C3411 Spānija 4 263 Francija 409 Portugāle 1 989 EK 6 661 KPN 6 661 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) WHB/04-N Dānija 18 050 Apvienotā Karaliste 950 EK 19 000 KPN 2 000 000 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

▼M2







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi) WHB/1 X 14 Dānija 52 529 (5) (6) Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantuPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantuPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu Vācija 20 424 (5) (6) Spānija 44 533 (5) (6) Francija 36 556 (5) (6) Īrija 40 677 (5) (6) Nīderlande 64 053 (5) (6) Portugāle 4 137 (5) (6) Zviedrija 12 994 (5) (6) Apvienotā Karaliste 68 161 (5) (6) EK 344 063 (5) (6) Norvēģija 152 442 (1) (2) Farēru salas 45 000 (3) (4) KPN 2 000 000 (1) Drīkst zvejot EK ūdeņos II, IV a, VI a apgabalā uz ziemeļiem no 56° 30′ Z; VI b, VII apgabalā uz rietumiem no 12° R. (2) No tām līdz 500 tonnām drīkst būt argentīnas (Argentina spp.). (3) Putasu nozveja var ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju. (4) Drīkst zvejot EK ūdeņos VI a apgabalā uz ziemeļiem no 56° 30′ Z, VI b, VII apgabalā uz rietumiem no 12° R. (5) No tām līdz 61 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu. (6) No tām līdz 2,9 % drīkst nozvejot Farēru salu ūdeņos, Vb zonā.

▼M2







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: EK ūdeņi – II, IV a (2), VI a (3), VI b, VII (4) WHB/24A567 Farēru salas 10 000 (1) KPN 2 000 000 (1) Jāatskaita no Farēru salu nozvejas ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Nozveja IVa zonā nepārsniedz 2 500 tonnas. (3) Uz ziemeļiem no 56° 30′ Z. (4) Uz rietumiem no 12° R.

▼B







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) WHB/8C3411 Spānija 46 795 (1) Portugāle 11 699 (1) EK 58 494 (1) KPN 2 000 000 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) No ka lidz 61% var nozvejot Norvegijas Ekonomiskaja zona vai zvejas zona ap Jana Majena salu.







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: EK ūdeņi, II, IVa (2), V, VI (3), VII (4) WHB/24A567 Norvēģija 320 189 (1) KPN 2 000 000 (1) Atskaitams no Norvegijas nozvejas ierobežojumiem, kas noteikti saskana ar Piekrastes valstu noligumu (2) Nozveja IVa zona neparsniedz 80 047 tonnas. (3) Uz ziemeliem no 56°30'N. (4) Uz rietumiem no 12°W.







Sugas: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) L/W/2AC4-C Beļģija 334 Dānija 921 Vācija 118 Francija 252 Nīderlande 767 Zviedrija 10 Apvienotā Karaliste 3 773 EK 6 175 KPN 6 175 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Zilā jūras līdaka Molva dypterigia Zona: IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi) BLI/2A47-C EK Nepiemēro (1) Norvēģija 200 KPN Nepiemēro (1) Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004.







Sugas: Zilā jūras līdaka Molva dypterigia Zona: EK ūdeņi, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N), VIb zona BLI/6AN6B Farēru salas 400 (1) KPN Nepiemēro (1) Jāzvejo ar traļiem, strupdeguna garastu un matastu piezveja jāskaita uz kvotas rēķina.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: I un II (EK un starptautiskie ūdeņi) LIN/1/2 Dānija 10 Vācija 10 Francija 10 Apvienotā Karaliste 10 Citas (1) 5 EK 45 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Vienīgi piezvejā. Tiešā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: III (EK ūdeņi) LIN/03 Beļģija 10 Dānija 76 Vācija 10 Zviedrija 30 Apvienotā Karaliste 10 EK 136 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: IV (EK ūdeņi) LIN/04 Beļģija 25 Dānija 397 Vācija 246 Francija 221 Nīderlande 8 Zviedrija 17 Apvienotā Karaliste 3 052 EK 3 966 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: V (EK un starptautiskie ūdeņi) LIN/05 Beļģija 12 Dānija 9 Vācija 9 Francija 9 Apvienotā Karaliste 9 EK 48 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: EK un starptautiskie ūdeņi, VI, VII,VIII, IX, X, XII, XIV zona LIN/6X14. Beļģija 56 Dānija 10 Vācija 204 Spānija 4 124 Francija 4 397 Īrija 1 102 Portugāle 10 Apvienotā Karaliste 5 063 EK 14 966 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi) LIN/2A47-C EK Nepiemēro (1) Norvēģija 6 800 (2) (3) Farēru salas 300 (4) (5) KPN Nepiemēro Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004. (2) Pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim jebkurā brīdī Vb, VI un VII apakšapgabalā. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII apakšrajonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas. (3) Tostarp brosmes. Norvēģijai iedalīta 6 800 tonnu kvota jūras līdakām un 4 000 tonnu kvota brosmēm; šīs kvotas ir savstarpēji aizvietojamas līdz 2 000 tonnu apmērā, un nozveja ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā atļauta tikai ar āķu jedām. (4) Arī zilā jūras līdaka un brosmes. Zvejošanai tikai ar āķu jedām VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N) un VIb apgabalā. (5) Pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 20 % vienam kuģim VI apakšapgabalā. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI apakšapgabalā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.







Sugas: Jūras līdaka Molva molva Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) LIN/04-N Beļģija 7 Dānija 878 Vācija 25 Francija 10 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 79 EK 1 000 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi) NEP/3A/BCD Dānija 3 800 Vācija 11 Zviedrija 1 359 EK 5 170 KPN 5 170 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) NEP/2AC4-C Beļģija 1 472 Dānija 1 472 Vācija 22 Francija 43 Nīderlande 758 Apvienotā Karaliste 24 380 EK 28 147 KPN 28 147 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) NEP/04-N Dānija 1 230 Vācija 1 Apvienotā Karaliste 69 EK 1 300 KPN Nepiemēro Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Vb (EK ūdeņi), VI NEP/5BC6 Spānija 36 Francija 143 Īrija 239 Apvienotā Karaliste 17 257 EK 17 675 KPN 17 675 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII NEP/07 Spānija 1 290 Francija 5 228 Īrija 7 928 Apvienotā Karaliste 7 052 EK 21 498 KPN 21 498 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa,b,d,e NEP/8ABDE Spānija 242 Francija 3 788 EK 4 030 KPN 4 030 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc NEP/08C Spānija 140 Francija 6 EK 146 KPN 146 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) NEP/9/3411 Spānija 122 Portugāle 364 EK 486 KPN 486 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Ziemelu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa PRA/03A Dānija 3 887 Zviedrija 2 094 EK 5 981 KPN 11 200 Analītiska KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Ziemelu garnele Pandalus borealis Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) PRA/2AC4-C Dānija 3 700 Nīderlande 35 Zviedrija 149 Apvienotā Karaliste 1 096 EK 4 980 KPN 4 980 Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.







Sugas: Ziemelu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N PRA/04-N Dānija 900 Zviedrija 158 (1) EK 1 058 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. (1) Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.







Sugas: “Penaeus” garnele Penaeus spp Zona: Franču Gviāna PEN/FGU Francija 4 000 (1) EK 4 000 (1) Barbadosa 24 (1) Gajāna 24 (1) Surinama 0 (1) T