2004L0018 — LV — 01.01.2009 — 007.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2004/18/EK

(2004. gada 31. marts)

par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu un 55. pantu, un 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ( 3 ), saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 4 ), ievērojot Samierināšanas komitejas 2003. gada 9. decembrī apstiprināto kopīgo dokumentu, tā kā: (1) Vienlaikus ar jauniem grozījumiem Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvā 92/50/EEK par to, kā koordinēt pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ( 5 ), Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvā 93/36/EEK par to, kā koordinēt piegādes valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ( 6 ), un Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvā 93/37/EEK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ( 7 ), kas vajadzīgi, lai izpildītu vienkāršošanas un modernizēšanas prasības, kuras izteikušas gan līgumslēdzējas iestādes, gan komersanti, atsaucoties uz Komisijas 1996. gada 27. novembrī pieņemto Zaļo grāmatu, minētās direktīvas ir skaidrības labad jāpārstrādā. Šīs direktīvas pamatā ir Tiesas prakse, konkrēti tā prakse attiecībā uz piešķiršanas kritērijiem, ar kuru precizē līgumslēdzēju iestāžu iespējas apmierināt attiecīgās sabiedrības daļas vajadzības, tostarp vides un/vai sociālajā jomā, ja vien šādi kritēriji ir saistīti ar konkrētā līguma priekšmetu, nepiešķir līgumslēdzējai iestādei neierobežotu izvēles brīvību, ir skaidri norādīti un atbilst 2. apsvērumā minētajiem pamatprincipiem. (2) Piešķirot tādu līgumu slēgšanas tiesības, ko dalībvalstīs noslēdz valsts, reģionālo vai vietējo varas iestāžu un citu publisko tiesību subjektu uzdevumā, jāievēro Līgumā paredzētie principi, konkrēti brīva preču aprite, brīva uzņēmējdarbības veikšana un brīva pakalpojumu aprite, kā arī no tiem izrietošie principi, piemēram, vienādas iespējas, nediskriminēšana, savstarpēja atzīšana, proporcionalitāte un pārredzamība. Tomēr attiecībā uz valsts līgumiem, kuru summa pārsniedz kādu noteiktu vērtību, ieteicams izstrādāt tādus noteikumus šo līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai paredzēto valsts procedūru koordinēšanai Kopienas līmenī, kuru pamatā ir minētie principi, un tas vajadzīgs, lai nodrošinātu līgumu efektivitāti un garantētu valsts iepirkuma atklātību konkurencei. Tādēļ šie koordinēšanas noteikumi jāskaidro gan saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un principiem, gan saskaņā ar pārējiem Līguma noteikumiem. (3) Šādiem koordinēšanas noteikumiem pēc iespējas jāatbilst esošajai procedūrai un praksei katrā no dalībvalstīm. (4) Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka publisko tiesību subjekta piedalīšanās valsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā pretendenta statusā nerada konkurences traucējumus, kas skar privātus pretendentus. (5) Saskaņā ar Līguma 6. pantu, nosakot un īstenojot Kopienas politiku un darbību jomās, kas minētas Līguma 3. pantā, jāņem vērā vides aizsardzības prasības, jo īpaši tādēļ, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību. Tādēļ minētā direktīva precizē to, kādā veidā līgumslēdzējas iestādes var dot ieguldījumu vides aizsardzībā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, vienlaikus nodrošinot iespēju ar līgumiem panākt visizdevīgāko piedāvājumu. (6) Nekas šajā direktīvā nedrīkst kavēt tādu pasākumu piemērošanu vai izpildi, kas vajadzīgi, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, sabiedrības morāli, sabiedrības drošību, veselību, cilvēka dzīvību un dzīvnieku valsti vai lai saglabātu augu valsti, jo īpaši attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, ja vien minētie pasākumi ir saskaņā ar Līgumu. (7) Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmums 94/800/EK par to nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā, kas attiecas uz tās kompetencē ietilpstošiem jautājumiem un par ko ir panākta vienošanās daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (1986. līdz 1994. gads) ( 8 ), apstiprināja konkrēti PTO Nolīgumu par valsts iepirkumu (še turpmāk – “Nolīgums”), kura mērķis ir pasaules tirdzniecības liberalizācijas un paplašināšanas nolūkā izveidot daudzpusēju sistēmu, ar ko līdzsvaro tiesības un pienākumus attiecībā uz valsts līgumiem. Pieņemot Nolīgumu, Komisija uzņemas starptautiskās tiesības un saistības, bet kārtība, kas jāattiecina uz pretendentiem un produkciju no trešām parakstītājvalstīm, ir Nolīgumā paredzētā kārtība. Šim Nolīgumam nav tiešas ietekmes. Nolīgumā paredzētajām līgumslēdzējām iestādēm, kas atbilst šīs direktīvas prasībām un kas to piemēro komersantiem no trešām valstīm, kuras ir Nolīguma parakstītājas, tādēļ jāatbilst Nolīguma prasībām. Turklāt ir lietderīgi ar šiem koordinējošajiem noteikumiem garantēt Kopienas komersantiem tādus nosacījumus dalībai valsts iepirkumā, kas ir tikpat labvēlīgi kā tie, kurus attiecina uz komersantiem no trešām valstīm, kas ir Nolīguma parakstītājas. (8) Pirms uzsākt līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, līgumslēdzējas iestādes tehniskā sarunā var prasīt vai uzsākt konsultācijas, ko var izmantot specifikāciju sagatavošanā, tomēr to var darīt tikai tad, ja šādām konsultācijām nav konkurenci kavējošas ietekmes. (9) Ņemot vērā būvdarbu valsts līgumu daudzveidību, līgumslēdzējām iestādēm vajadzētu spēt paredzēt iespēju projektēšanas un būvdarbu realizācijas līgumu slēgšanas tiesības piešķirt atsevišķi vai kopā. Šīs direktīvas mērķis nav noteikt līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu kopā vai atsevišķi. Lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu atsevišķi vai kopā jāpieņem, vērtējot pēc kvalitatīviem un ekonomiskiem kritērijiem, kurus var noteikt ar valsts tiesību aktiem. (10) Līgumu uzskata par būvdarbu valsts līgumu tikai tad, ja tā priekšmets konkrēti attiecas uz I pielikumā uzskaitītu darbību veikšanu, pat ja minētajā līgumā paredzēts sniegt arī citus pakalpojumus, kas vajadzīgi šādu darbību realizācijai. Pakalpojumu valsts līgumos, jo īpaši īpašuma apsaimniekošanas pakalpojumu jomā, dažos apstākļos var būt paredzēta būvdarbu veikšana. Tomēr – ciktāl šādi būvdarbi ir saistīti ar galveno līguma priekšmetu un var izrietēt no tā vai to papildināt – tas, ka minētie būvdarbi līgumā ir paredzēti, nav iemesls atzīt šo līgumu par būvdarbu valsts līgumu. (11) Jāparedz Kopienas definīcija pamatnolīgumiem, kā arī konkrēti noteikumi par pamatnolīgumiem, kas noslēgti saistībā ar šīs direktīvas darbības jomā ietilpstošiem līgumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem, ja līgumslēdzēja iestāde slēdz pamatnolīgumu atbilstīgi šīs direktīvas noteikumiem, kas attiecas konkrēti uz konkursu izsludināšanu, termiņiem un piedāvājumu iesniegšanas nosacījumiem, tad minētā pamatnolīguma spēkā esamības laikā ar to pamatotus līgumus tā var slēgt vai nu saskaņā ar pamatnolīguma noteikumiem, vai – ja pamatnolīgumā nav iepriekš paredzēti visi noteikumi – attiecībā uz šiem noteikumiem, izsludinot atkārtotu konkursu pamatnolīguma pušu starpā. Konkursa atkārtotai izsludināšanai jāatbilst dažiem noteikumiem, kuru mērķis ir garantēt nepieciešamo elastīgumu un garantēt vispārīgos principus, jo īpaši vienādu iespēju principa ievērošanu. Šo pašu iemeslu dēļ pamatnolīgumu spēkā esamībai nevajadzētu pārsniegt četrus gadus, izņemot tad, ja līgumslēdzējas iestādes to pienācīgi pamato. (12) Pastāvīgi tiek izstrādātas jaunas elektroniskas iepirkuma metodes. Šādas metodes palīdz palielināt konkurenci un racionalizēt valsts iepirkumu, jo īpaši to izmantošanas dēļ iespējamās laika un naudas taupīšanas izteiksmē. Līgumslēdzējas iestādes var izmantot elektroniskas iepirkuma metodes, ja šāds izmantojums atbilst saskaņā ar šo direktīvu izstrādātajiem noteikumiem un vienādu iespēju, nediskriminēšanas un pārredzamības principiem. Tālab pretendenta iesniegts piedāvājums tad, ja konkurss izsludināts atkārtoti atbilstīgi pamatnolīgumam vai ja izmanto dinamisko iepirkuma sistēmu, var izpausties kā minētā pretendenta elektroniskais katalogs, ja vien šis pretendents lieto saziņas līdzekļus, ko līgumslēdzēja iestāde izvēlējusies saskaņā ar 42. pantu. (13) Ņemot vērā elektronisko iepirkuma sistēmu straujo izplatību, ir jāievieš atbilstīgi noteikumi, kas līgumslēdzējām iestādēm ļautu pilnībā izmantot šo sistēmu piedāvāto iespēju priekšrocības. Tālab jānosaka pilnībā elektroniska dinamiskā iepirkuma sistēma parastajam iepirkumam un jāparedz īpaši noteikumi šādas sistēmas izveidei un darbībai, lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret visiem komersantiem, kas vēlas izmantot minēto sistēmu. Visiem komersantiem, kas iesniedz ar specifikāciju saskanīgu orientējošu piedāvājumu un atbilst atlases kritērijiem, jāļauj iekļauties šādā sistēmā. Izstrādājot jau atlasīto pretendentu sarakstu un dodot jauniem pretendentiem dalības iespēju, pieejamo elektronisko iekārtu dēļ ar šo iepirkuma metodi līgumslēdzēja iestāde var panākt pretendentu loka paplašināšanos un tādējādi nodrošināt optimālu valsts līdzekļu izmantojumu vispārīgā konkurencē. (14) Tā kā sagaidāms, ka pieaugs elektronisko izsoļu metodes izmantojums, šādām izsolēm jānosaka Kopienas definīcija un īpaši reglamentējoši noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to norisi pilnīgā saskaņā ar vienādu iespēju, nediskriminēšanas un pārredzamības principiem. Tālab jāparedz, ka šādas elektroniskas izsoles var rīkot tikai attiecībā uz tādu būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu līgumiem, kuru specifikācijas ir precīzi paredzamas. Konkrēti tā var būt atkārtotu piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumu gadījumā. Šā paša mērķa labad jābūt iespējamam jebkurā elektroniskās izsoles posmā sadalīt pretendentus pēc vietām atkarībā no to vērtējuma konkrētajā posmā. Elektronisko izsoļu izmantošana līgumslēdzējām iestādēm ļauj prasīt pretendentiem iesniegt jaunas cenas, kas pārskatītas to samazināšanas nolūkā, un – ja līguma slēgšanas tiesības piešķir par ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu – arī uzlabot citus piedāvājuma elementus, ne tikai cenas. Lai garantētu atbilstību pārredzamības principam, elektronisko izsoļu priekšmets var būt tikai tie elementi, kurus var novērtēt automatizēti ar elektroniskiem līdzekļiem un bez līgumslēdzējas iestādes iejaukšanās un/vai vērtējuma, t.i., tikai tie elementi, kuri ir nosakāmi un kurus ir iespējams izteikt skaitļos vai procentos. Turpretim tie piedāvājumu aspekti, kas ietver skaitliski neizsakāmu elementu vērtēšanu, nevar būt elektronisku izsoļu priekšmets. Tādejādi daži būvdarbu līgumi un atsevišķi pakalpojumu līgumi, kuru priekšmets ir intelektuālas darbības, piemēram, projektēšanas darbi, nevar tikt iesniegti elektroniskai izsolei. (15) Dalībvalstīs ir izstrādātas dažas centralizētas iepirkuma metodes. Vairākas līgumslēdzējas iestādes atbild par iepirkuma veikšanu vai valsts līgumu vai pamatnolīgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu citu līgumslēdzēju iestāžu uzdevumā. Ņemot vērā iepirkuma lielo apjomu, šīs metodes veicina konkurences palielināšanu un valsts iepirkuma racionalizēšanu. Tādēļ jāparedz Kopienas definīcija valdības sagādes iestādēm, kas specializējušās līgumslēdzēju iestāžu apkalpošanā. Jādefinē arī nosacījumi, ar kādiem atbilstīgi nediskriminēšanas un vienādu iespēju principam līgumslēdzējas iestādes, kuru vajadzībām būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepērk valdības sagādes iestāde, var uzskatīt par ievērojušām šīs direktīvas prasības. (16) Lai ņemtu vērā dalībvalstu dažādos apstākļus, jāļauj dalībvalstīm izvēlēties to, vai līgumslēdzējas iestādes drīkst izmantot pamatnolīgumus, valdības sagādes iestādes, dinamiskās iepirkuma sistēmas, elektroniskās izsoles vai cenu aptaujas procedūru atbilstoši šajā direktīvā noteiktajam un reglamentētajam. (17) Koordinējošo noteikumu piemērošanā izmantoto robežvērtību skaita palielināšana sarežģī līgumslēdzēju iestāžu darbu. Turklāt monetārajā savienībā šādas robežvērtības jāizsaka ar euro. Attiecīgi ar euro izteiktās robežvērtības jāparedz tā, lai vienkāršotu minēto noteikumu piemērošanu, vienlaikus nodrošinot atbilstību Nolīgumā paredzētajām robežvērtībām, kas izteiktas ar speciālajām aizņēmuma tiesībām (SAT). Tādēļ jāparedz regulāra to robežvērtību pārskatīšana, kas izteiktas euro, un vajadzības gadījumā tās jākoriģē saskaņā ar iespējamām euro vērtības izmaiņām attiecībā pret īpašajām aizņēmuma tiesībām. (18) Šīs direktīvas procedūras noteikumu piemērošanas un uzraudzības veikšanas nolūkā pakalpojumu jomu vislabāk var raksturot, sadalot to kategorijās atbilstīgi īpašām kopējās klasifikācijas pozīcijām un šīs kategorijas atkarībā no sistēmas, ko uz tām attiecina, apkopojot divos pielikumos, II A un II B. Šīs direktīvas noteikumi, kas attiecas uz II B pielikumā minētajiem pakalpojumiem, neierobežo īpašo Kopienas noteikumu piemērošanu attiecīgajiem pakalpojumiem. (19) Pārejas laikā šī direktīva pilnībā jāpiemēro tikai tiem pakalpojumu valsts līgumiem, kuros tās noteikumi ļauj izmantot visas starpvalstu tirdzniecības apjoma palielināšanas iespējas. Pārējie pakalpojumu līgumi minētajā pārejas laikā jāuzrauga, pirms attiecībā uz tiem pieņemt lēmumu par pilnīgu šīs direktīvas piemērošanu. Tādēļ jānosaka šādas uzraudzības mehānisms. Šim mehānismam vienlaikus jāļauj interesentiem piekļūt atbilstošajai informācijai. (20) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūru ūdenssaimniecības, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē ( 9 ) attiecas uz valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzējas iestādes, kas darbojas ūdenssaimniecības, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, un kuri ietilpst minēto darbību jomā. Tomēr uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes piešķir sakarā ar pakalpojumiem jūras, piekrastes vai upju transporta jomā, jāattiecina šī direktīva. (21) Ņemot vērā efektīvo tirgus konkurenci telekomunikāciju nozarē pēc Kopienas noteikumu īstenošanas šīs nozares liberalizēšanai, uz minētajā jomā slēgtiem valsts līgumiem šī direktīva nav jāattiecina tiktāl, ciktāl to slēgšanas galvenais mērķis ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm veikt dažas darbības telekomunikāciju nozarē. Šīs darbības ir noteiktas saskaņā ar definīcijām, kas izmantotas 1., 2. un 8. pantā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvā 93/38/EEK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras ūdenssaimniecības, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē ( 10 ), un ir tādas, ka šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kuri neietilpst Direktīvas 93/38/EEK darbības jomā atbilstīgi minētās direktīvas 8. pantam. (22) Jāparedz noteikumi gadījumiem, kuros ir iespējams atturēties no koordinējošās procedūras pasākumu piemērošanas, pamatojoties uz valsts drošības vai valsts noslēpuma jautājumiem, vai tādēļ, ka jāpiemēro īpaši līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, attiecībā uz karaspēka dislokāciju vai ko piemēro starptautiskas organizācijas. (23) Atbilstīgi Līguma 163. pantam pētniecības un tehnoloģijas attīstības veicināšana ir līdzeklis Kopienas ražošanas nozares zinātniskās un tehniskās bāzes stiprināšanai, un radītā pakalpojumu valsts līgumu atklātība to sekmē. Šai direktīvai nav jāattiecas uz pētniecības un attīstības programmu līdzfinansēšanu – tādēļ šī direktīva neattiecas uz pētniecības un attīstības līgumiem, izņemot tos, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde, kas to izmanto savām vajadzībām, ar noteikumu, ka par sniegto pakalpojumu pilnībā atlīdzina līgumslēdzēja iestāde. (24) Saistībā ar pakalpojumiem – līgumus par nekustamā īpašuma iegādi vai nomu vai par tiesībām uz šādu īpašumu raksturo īpašas iezīmes, kuru dēļ valsts iepirkuma noteikumi nav piemērojami. (25) Piešķirot tiesības slēgt valsts līgumus par noteiktiem audiovizuāliem pakalpojumiem apraides jomā, jāņem vērā kultūras vai sociālo aspektu nozīmīgums, un tādēļ iepirkuma noteikumi nav piemērojami. Šo iemeslu dēļ jāpieļauj izņēmums attiecībā uz pakalpojumu valsts līgumiem par darbam gatavu programmu iepirkšanu, izstrādi, ražošanu vai kopražošanu un par citiem sagatavošanas pakalpojumiem, piemēram, scenārijiem vai mākslinieciskiem priekšnesumiem, kas ir vajadzīgi programmas režisēšanai, un attiecībā uz līgumiem par apraides laiku. Tomēr šis izņēmums nav jāattiecina uz tā tehniskā aprīkojuma piegādi, kas vajadzīgs šādu programmu ražošanai, kopražošanai un apraides veikšanai. Raidījums jādefinē kā raidīšana un izplatīšana jebkāda veida elektroniskos tīklos. (26) Strīdu izšķiršanas un samierināšanas pakalpojumus parasti sniedz struktūras vai personas, kas izraudzītas vai izvēlētas tādā veidā, kas nav reglamentējams ar iepirkuma noteikumiem. (27) Saskaņā ar Nolīgumu finanšu pakalpojumi, uz ko attiecas šī direktīva, neietver monetārās politikas, maiņas kursu, valsts parāda, rezervju pārvaldības instrumentus vai citus politiskos instrumentus attiecībā uz darījumiem ar vērtspapīriem vai citiem finanšu instrumentiem, konkrēti darījumiem, ko līgumslēdzējas iestādes veic nolūkā iegūt naudas līdzekļus vai kapitālu. Attiecīgi šeit neietilpst līgumi par vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emitēšanu, pirkšanu, pārdošanu vai pārvedumu. Šeit neietilpst arī centrālās bankas pakalpojumi. (28) Nodarbinātība un nodarbošanās ir galvenie elementi, kas garantē vienādas iespējas visiem un veicina iekļaušanos sabiedrībā. Šai saistībā aizsargātas darbnīcas un aizsargātas nodarbinātības programmas reāli sekmē personu ar spēju traucējumiem iekļaušanos vai atgriešanos darba tirgū. Tomēr šādas darbnīcas parastos konkursa apstākļos var nespēt iegūt līguma slēgšanas tiesības. Attiecīgi jāparedz, ka dalībvalstis var rezervēt tiesības šādām darbnīcām piedalīties valsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā vai rezervēt tiesības strādāt pēc līguma aizsargātu nodarbinātības programmu satvarā. (29) Tehniskajām specifikācijām, ko izstrādā valsti pārstāvošais pircējs, jāļauj valsts iepirkumam būt atklātam konkurencei. Tādēļ jābūt iespējai iesniegt piedāvājumus, kuros ir tehnisko risinājumu dažādība. Attiecīgi jābūt iespējai tehniskās specifikācijas izstrādāt funkcionālā snieguma un prasību izteiksmē un, ja ir atsauce uz Eiropas standartu vai – ja tāda nav – uz valsts standartu, līgumslēdzējām iestādēm jāizskata piedāvājumi, kuru pamatā ir līdzvērtīgas sistēmas. Lai līdzvērtību pierādītu, jāatļauj pretendentiem izmantot visu veidu pierādījumus. Līgumslēdzējām iestādēm jāpamato savs lēmums par līdzvērtības neesamību konkrētā gadījumā. Līgumslēdzējas iestādes, kas konkrēta līguma tehniskajās specifikācijās vēlas iekļaut vides prasības, var noteikt vides raksturlielumus, piemēram, saistībā ar pielietotu ražošanas metodi, un/vai īpašus ietekmes uz vidi rādītājus produkcijas grupām vai pakalpojumiem. Tās var, bet tām nav pienākuma izmantot atbilstīgas specifikācijas, kas noteiktas ekomarķējumos, piemēram, Eiropas ekomarķējumam, (daudz)valstu ekomarķējumiem vai jebkādam citam ekomarķējumam, ja vien marķējuma ieguves nolūkā izpildāmās prasības ir izstrādātas un pieņemtas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju un procedūrā, kurā var piedalīties ieinteresētās personas, piemēram, valsts struktūras, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas, un ja marķējums ir pieejams un iegūstams visiem interesentiem. Līgumslēdzējām iestādēm, kad vien tas iespējams, tehniskās specifikācijas jānosaka tā, lai ņemtu vērā kritēriju par pieejamību personām ar spēju traucējumiem vai projektēšanu visu lietotāju ērtībām. Tehniskajām specifikācijām jābūt norādītām skaidri, lai visi pretendenti zinātu, kādas ir līgumslēdzējas iestādes noteiktās prasības. (30) Papildu informācija par līgumiem jāsniedz, kā parasts dalībvalstīs, katra atsevišķa līguma dokumentos vai citā līdzvērtīgā dokumentā. (31) Līgumslēdzējas iestādes, kas realizē īpaši sarežģītus projektus, var atzīt, ka ne šo iestāžu vainas dēļ ir objektīvi neiespējami noteikt, kādā veidā iespējams apmierināt to vajadzības vai novērtēt tirgus piedāvājumu tehnisko risinājumu un/vai finanšu/juridisko risinājumu ziņā. Konkrēti šāds stāvoklis var rasties, īstenojot nozīmīgus integrētas transporta infrastruktūras projektus, veidojot plašus datortīklus vai realizējot projektus, kuru finansējuma shēma ir sarežģīta un strukturēta, kas neļauj iepriekš noteikt tās finansiālo un juridisko struktūru. Tiktāl, cik atklātas vai slēgtas procedūras izmantošana nepieļauj šādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, jāparedz elastīga procedūra, kas saglabā ne tikai konkurenci komersantu starpā, bet arī vajadzību līgumslēdzējām iestādēm apspriest visus līguma aspektus ar katru no kandidātiem. Tomēr šo procedūru nedrīkst izmantot tā, lai ierobežotu vai kropļotu konkurenci, jo īpaši pārmainot būtiskus piedāvājuma aspektus vai izvirzot būtiskas jaunas prasības izraudzītajam pretendentam, vai atlasot pretendentu, kas nav iesniedzis ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. (32) Lai veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu iesaistīšanu valsts iepirkuma līgumu tirgū, ieteicams paredzēt noteikumus par apakšlīgumiem. (33) Līguma izpildes nosacījumi ir atbilstoši šai direktīvai, ja tie nav tieši vai netieši diskriminējoši un ir norādīti līguma paziņojumā vai līguma dokumentos. Konkrēti to mērķis var būt arodapmācības veikšana uz vietas, tādu cilvēku nodarbināšana, kam saistībā ar iekļaušanos ir sevišķas grūtības, cīņa pret bezdarbu vai vides aizsardzība. Cita starpā var minēt, piemēram, līguma izpildes laikā piemērojamas prasības – pieņemt darbā ilgstošus bezdarbniekus vai īstenot bezdarbnieku vai jauniešu apmācības pasākumus, panākt atbilstību Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) galvenajās konvencijās paredzēto noteikumu garam, pieņemot, ka šie noteikumi nav īstenoti ar valsts tiesību aktiem, un pieņemt darbā lielāku skaitu invalīdu nekā to prasa valsts tiesību akti. (34) Strādājot pēc valsts līguma, piemēro kā valsts, tā Kopienas līmenī spēkā esošos tiesību aktus, noteikumus un koplīgumus darba apstākļu un darba drošības jomā, ja vien šie noteikumi un to piemērošana atbilst Kopienu tiesībām. Pārrobežu situācijā, kad valsts līguma izpildes nolūkā darbinieki no vienas dalībvalsts sniedz pakalpojumus citā dalībvalstī, obligātie nosacījumi, kas uzņemošajai valstij jāievēro attiecībā uz šādiem nosūtītiem darbiniekiem, ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/71/EK par darbinieku nosūtīšanu pakalpojumu sniegšanas jomā ( 11 ). Ja valsts tiesību aktos paredzēti attiecīgi noteikumi, tad šādu saistību nepildīšanu var uzskatīt par būtisku pārkāpumu vai par attiecīgā komersanta izdarītu profesionālās ētikas pārkāpumu, kas var būt par iemeslu minētā komersanta izslēgšanai no valsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras. (35) Ņemot vērā informācijas un elektronisko sakaru tehnoloģiju jaunāko attīstību un vienkāršojumus, ko tā var ieviest līgumu izsludināšanā un iepirkuma procesu efektivitātē un pārredzamībā, elektroniskie sakaru līdzekļi un tradicionālie saziņas un informācijas apmaiņas līdzekļi jāatzīst par līdzvērtīgiem. Izraudzītajiem līdzekļiem un tehnoloģijai pēc iespējas jābūt savietojamai ar pārējās dalībvalstīs izmantotajām tehnoloģijām. (36) Lai turpmāk nodrošinātu efektīvu konkurenci valsts līgumu jomā, dalībvalstu līgumslēdzēju iestāžu sagatavotie līgumu paziņojumi jāizsludina visā Kopienā. Šajos paziņojumos ietvertajai informācijai jābūt tādai, lai Kopienas komersanti spētu noteikt to, vai piedāvātie līgumi viņus interesē. Tālab ir lietderīgi sniegt pietiekamu informāciju par līguma priekšmetu un ar to saistītajiem nosacījumiem. Tādēļ ar atbilstīgiem līdzekļiem jāuzlabo valsts līgumu paziņojumu pārredzamība, izmantojot, piemēram, līgumu paziņojumu standartveidlapas un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2195/2002 ( 12 ) paredzēto Kopējo valsts iepirkuma vārdnīcu (CPV) kā standarta nomenklatūru valsts līgumiem. Slēgtās procedūrās sludinājums ir paredzēts vairāk tādēļ, lai dalībvalstu būvuzņēmēji varētu apliecināt interesi par līgumiem, prasot līgumslēdzējas iestādes tos uzaicināt uz konkursu atbilstīgi izvirzītajiem nosacījumiem. (37) Šīs direktīvas izpratnē attiecībā uz informācijas nosūtīšanu ar elektroniskiem sakaru līdzekļiem jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīva 1999/93/EK par Kopienas pamatnostādnēm elektronisko parakstu jomā ( 13 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar iekšējā tirgū sniegtiem informācijas sabiedrības pakalpojumiem, konkrēti ar elektronisko tirdzniecību (“Elektroniskās tirdzniecības direktīva”) ( 14 ). Valsts iepirkuma procedūrās un pakalpojumu konkursu noteikumu piemērošanā jānodrošina augstāks drošības un konfidencialitātes līmenis nekā paredzēts minētajās direktīvās. Attiecīgi ierīcēm, ko izmanto, lai elektroniskā veidā saņemtu piedāvājumus, dalības pieteikumus un plānus un projektus, jāatbilst īpašām papildu prasībām. Tālab pēc iespējas jāveicina elektronisko parakstu un jo īpaši progresīvu elektronisko parakstu izmantošana. Turklāt ar brīvprātīgām akreditācijas sistēmām varētu nodrošināt labvēlīgus apstākļus minēto ierīču sertificēšanas pakalpojumu līmeņa paaugstināšanai. (38) Elektronisko sakaru līdzekļu izmantošana ietaupa laiku. Tādēļ jāparedz minimālo termiņu samazināšana elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanas gadījumā, tomēr tas jādara ar nosacījumu, ka šie termiņi atbilst īpašajam informācijas nosūtīšanas veidam, kas noteikts Kopienas līmenī. (39) Pretendentu atbilstības pārbaude atklātās procedūrās un kandidātu atbilstības pārbaude slēgtās un sarunu procedūrās ar līguma paziņojuma publicēšanu, un cenu aptaujā, kā arī pretendentu un kandidātu atlase jāveic pārredzamos apstākļos. Šai nolūkā jānorāda kritēriji, kas nav diskriminējoši un ko līgumslēdzējas iestādes var izmantot pretendentu atlasē, un līdzekļi, kurus komersanti var izmantot, lai pierādītu savu atbilstību minētajiem kritērijiem. Šai pašā pārredzamības garā, tiklīdz līgums ir konkursa priekšmets, jāprasa līgumslēdzējai iestādei norādīt atlases kritērijus, ko tā izmantos, un īpašas kompetences līmeni, kuru tā var prasīt vai neprasīt no komersantiem, pirms tiem atļauj piedalīties iepirkuma procedūrā. (40) Slēgtās un sarunu procedūrās ar līguma paziņojuma publicēšanu, un cenu aptaujā līgumslēdzēja iestāde var ierobežot kandidātu skaitu. Šāda kandidātu skaita samazināšana jāveic, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas norādīti līguma paziņojumā. Šiem objektīvajiem kritērijiem nav noteikti jāietver novērtējums. Attiecībā uz komersantu personisko datu vērtēšanas kritērijiem var pietikt ar līguma paziņojumā iekļautu vispārīgu norādi uz 45. pantā paredzētajām situācijām. (41) Cenu aptaujā un sarunu procedūrā ar līguma paziņojuma publicēšanu, ņemot vērā iespējamo vajadzību pēc elastīgas pieejas un ar minētajām iepirkuma metodēm saistītās lielās izmaksas, līgumslēdzējām iestādēm jābūt tiesībām paredzēt secīgos posmos piemērojamu procedūru, kas nepieciešama, lai, pamatojoties uz iepriekš norādītiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, pakāpeniski samazinātu to piedāvājumu skaitu, kurus tās vēlāk apspriedīs vai pārrunās. Šādai samazināšanai, ciktāl pieņemamu risinājumu vai kandidātu skaits ir pietiekams, jānodrošina reāla konkurence. (42) Ja tādēļ, lai piedalītos iepirkuma procedūrā vai projektu skiču konkursā, ir jāpierāda kāda konkrēta kvalifikācija, piemēro attiecīgos Kopienas noteikumus par diplomu, apliecību un citu kvalifikācijas apliecinājuma dokumentu savstarpēju atzīšanu. (43) Jāizvairās no valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas komersantiem, kas ir bijuši noziedzīgas organizācijas dalībnieki vai kas ir atzīti par vainīgiem korupcijā vai krāpšanā, kura kaitē Eiropas Kopienu finansiālajām interesēm, vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā. Vajadzības gadījumā līgumslēdzējām iestādēm jāprasa kandidātiem vai pretendentiem iesniegt attiecīgus dokumentus, un – ja tām ir šaubas par kandidāta vai pretendenta personiskajiem datiem – tās var prasīt attiecīgās dalībvalsts kompetento iestāžu palīdzību. Šādu komersantu izslēgšanai jānotiek tūlīt pēc tam, kad līgumslēdzēja iestāde uzzina par spriedumu, kas attiecas uz šādiem pārkāpumiem, kuri izdarīti atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem un kam ir res iudicata spēks. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgi noteikumi, tad neatbilstību tiesību aktiem, kas ir spēkā vides jomā vai attiecas uz nelikumīgu vienošanos saistībā ar valsts līgumu un par ko ir pieņemts galīgs spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību, var uzskatīt par attiecīgā komersanta izdarītu profesionālās ētikas pārkāpumu vai par būtisku pārkāpumu. Tādu valsts tiesību aktu neievērošanu, ar ko īsteno Padomes Direktīvas 2000/78/EK ( 15 ) un 76/207/EEK ( 16 ) par vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem un par ko ir pieņemts galīgs spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību, var uzskatīt par attiecīgā komersanta izdarītu profesionālās ētikas pārkāpumu vai par būtisku pārkāpumu. (44) Attiecīgos gadījumos, kad, strādājot pēc valsts līguma, būvdarbu un/vai pakalpojumu veids attaisno vides pārvaldības pasākumu vai sistēmu piemērošanu, var prasīt šādu pasākumu vai sistēmu piemērošanu. Vides pārvaldības sistēmas neatkarīgi no tā, vai tās ir paredzētas Kopienas tiesību aktos, piemēram, Regulā (EK) Nr. 761/2001 ( 17 ) (EMAS), var atklāt komersanta tehnisko iespēju strādāt pēc līguma. Turklāt to pasākumu aprakstu, kurus komersants īstenojis, lai nodrošinātu tādu pašu vides aizsardzības līmeni, jāpieņem par alternatīvu tiesību aktos paredzētajām vides pārvaldības sistēmām kā pierādījumam. (45) Ar šo direktīvu dalībvalstīm ļauj sagatavot oficiālus sarakstus, kuros reģistrē būvuzņēmējus, piegādātājus vai pakalpojumu sniedzējus, vai valsts vai privātu struktūru veiktas sertifikācijas sistēmu un paredz šādas reģistrēšanas vai sertificēšanas nozīmi līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, kas notiek citā dalībvalstī. Attiecībā uz oficiāliem apstiprinātu komersantu sarakstiem ir svarīgi ievērot Tiesas praksi gadījumos, ja grupā ietilpstošs komersants, piesakoties reģistrēšanai šādā sarakstā, pretendē uz pārējo grupas sabiedrību ekonomiskajām, finansiālajām vai tehniskajām iespējām. Šādā gadījumā komersantam jāpierāda, ka minētie resursi viņam būs faktiski pieejami visā reģistrācijas derīguma laikā. Tādēļ šādas reģistrācijas vajadzībām dalībvalstis var noteikt izvirzāmo prasību līmeni un konkrēti – piemēram, ja komersants pretendē uz citas grupas sabiedrības finansiālo stāvokli, – tās var prasīt, lai minētā sabiedrība uzņemas atbildību vai, vajadzības gadījumā, ir solidāra un atsevišķi atbildīga. (46) Līgumu slēgšanas tiesības jāpiešķir, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas nodrošina atbilstību pārredzamības, nediskriminēšanas un vienādu iespēju principam un kas garantē piedāvājumu novērtēšanu efektīvas konkurences apstākļos. Tādēļ ir ieteicams ļaut piemērot tikai divus piešķiršanas kritērijus – “viszemākā cena” un “ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums”. Lai līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā nodrošinātu atbilstību vienādu iespēju principam, lietderīgi paredzēt – tiesu praksē atzītu – pienākumu nodrošināt vajadzīgo pārredzamību, lai visi pretendenti varētu būt pietiekami informēti par kritērijiem un kārtību, ko piemēros ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma noteikšanā. Tādēļ līgumslēdzēju iestāžu pienākums ir laikus norādīt līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un katra šāda kritērija relatīvo novērtējumu, lai piedāvājuma gatavošanas laikā pretendenti būtu par tiem informēti. Pienācīgi pamatotos gadījumos, kuru iemeslus tām jāspēj nosaukt, līgumslēdzējas iestādes var nenorādīt piešķiršanas kritēriju novērtējumu, ja to nav iespējams iepriekš noteikt, jo īpaši līguma sarežģītības dēļ. Šādos gadījumos kritēriji jānorāda dilstošā svarīguma secībā. Ja līgumslēdzējas iestādes izvēlas līguma slēgšanas tiesības piešķirt par ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu, tad tās novērtē piedāvājumus, lai noteiktu, kurš ir visizdevīgākais. Lai to paveiktu, tās nosaka ekonomiskos un kvalitātes kritērijus, kuru kopumam jānodrošina iespēja noteikt līgumslēdzējai iestādei ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. Šo kritēriju noteikšanas pamats ir līguma priekšmets, jo ar tiem ir jābūt iespējamam novērtēt piedāvājuma efektivitāti attiecībā pret līguma priekšmetu, kā noteikts tehniskajās specifikācijās, un noteikt visizdevīgāko piedāvājumu. Lai garantētu vienādas iespējas, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem jābūt tādiem, lai piedāvājumu salīdzināšanu un novērtēšanu varētu veikt objektīvi. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, tad līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas ekonomiskie un kvalitātes kritēriji, piemēram, vides prasību izpilde, var ļaut līgumslēdzējai iestādei apmierināt attiecīgās sabiedrības daļas vajadzības, kā paredzēts līguma specifikācijās. Pēc šiem pašiem nosacījumiem līgumslēdzēja iestāde var izmantot kritērijus, kuru mērķis ir apmierināt sociālās vajadzības, jo īpaši atsaucoties uz līguma specifikācijās noteiktajām tādu nelabvēlīgu sabiedrības grupu vajadzībām, kuras pārstāv līguma priekšmeta – būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu – saņēmēji vai izmantotāji. (47) Pakalpojumu valsts līgumu gadījumā piešķiršanas kritēriji nedrīkst ietekmēt valsts tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz tādu pakalpojumu atalgošanu, kā, piemēram, arhitektu, inženieru vai advokātu pakalpojumi, bet piegādes valsts līgumu gadījumā – to valsts tiesību aktu piemērošanu, ar kuriem nosaka nemainīgas cenas skolas grāmatām. (48) Ņemot vērā dažas tehniskās prasības, būs jāpieņem un jāgroza zināmi tehniski nosacījumi un jo īpaši tie, kas attiecas uz paziņojumiem un statistiskajiem pārskatiem, kā arī izmantotā nomenklatūra un nosacījumi, ar kādiem izdara atsauces uz šo nomenklatūru. Būs jāatjaunina arī līgumslēdzēju iestāžu uzskaitījums pielikumos. Tādēļ ir lietderīgi šim nolūkam ieviest elastīgu un ātru pieņemšanas procedūru. (49) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas procedūru ( 18 ). (50) Šajā direktīvā paredzēto termiņu noteikšanā ir lietderīgi piemērot Padomes 1971. gada 3. jūnija Regulu (EEK, EAEK) Nr. 1182/71, ar ko paredz laika posmiem, datumiem un termiņiem piemērojamos noteikumus ( 19 ). (51) Šai direktīvai nav jāietekmē XI pielikumā noteiktie termiņi, kuros dalībvalstīm jāpārņem un jāpiemēro Direktīvas 92/50/EEK, 93/36/EEK un 93/37/EEK, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.







SATURS SADAĻA Definīcijas un vispārīgi principi 1. pants. — Definīcijas 2. pants. — Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas principi 3. pants. — Īpašu vai ekskluzīvu tiesību piešķiršana – nediskriminēšanas noteikums SADAĻA Noteikumi, ko piemēro valsts līgumiem NODAĻA Vispārīgi noteikumi 4. pants. — Komersanti 5. pants. — Nosacījumi attiecībā uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas satvarā slēgtajiem nolīgumiem 6. pants. — Konfidencialitāte NODAĻA Darbības joma 1. iedaļa. — Robežvērtības 7. pants. — Robežvērtību summas valsts līgumos 8. pants. — Līgumi, ko līgumslēdzējas iestādes subsidē vairāk nekā 50 % apmērā 9. pants. — Valsts līgumu, pamatnolīgumu un dinamisko iepirkuma sistēmu paredzamās vērtības aprēķina metodes 2. iedaļa. — Īpašas situācijas 10. pants. — Iepirkums aizsardzības vajadzībām 11. pants. — Valsts līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķir valdības sagādes iestādes 3. iedaļa. — Līgumi, uz ko šī direktīva neattiecas 12. pants. — Līgumi ūdenssaimniecības, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu jomā 13. pants. — Īpaši izņēmumi telekomunikāciju jomā 14. pants. — Slepenie līgumi un līgumi, uz ko jāattiecina īpaši drošības pasākumi 15. pants. — Līgumi, par kuriem slēgšanas tiesības piešķir atbilstīgi starptautiskiem noteikumiem 16. pants. — Īpaši izņēmumi 17. pants. — Pakalpojumu koncesijas 18. pants. — Pakalpojumu līgumi, par kuriem slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām 4. iedaļa. — Īpašā kārtība 19. pants. — Priviliģēto tiesību līgumi NODAĻA Pakalpojumu valsts līgumiem piemērojamā kārtība 20. pants. — Pakalpojumu līgumi, kas uzskaitīti II A pielikumā 21. pants. — Pakalpojumu līgumi, kas uzskaitīti II B pielikumā 22. pants. — Jaukti līgumi, kas ietver II A pielikumā uzskaitītus pakalpojumus un II B pielikumā uzskaitītus pakalpojumus NODAĻA Īpaši noteikumi attiecībā uz reglamentējošām specifikācijām un līguma dokumentiem 23. pants. — Tehniskās specifikācijas 24. pants — Varianti 25. pants. — Apakšuzņēmuma līgumi 26. pants. — Līgumsaistību izpildes nosacījumi 27. pants. — Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem NODAĻA Procedūras 28. pants. — Atklātas, slēgtas un sarunu procedūras un cenu aptaujas izmantošana 29. pants. — Cenu aptauja 30. pants. — Gadījumi, kuros ir pamats izmantot sarunu procedūru, iepriekš publicējot līguma paziņojumu 31. pants. — Gadījumi, kuros ir pamats izmantot sarunu procedūru, nepublicējot līguma paziņojumu 32. pants. — Pamatnolīgumi 33. pants. — Dinamiskās iepirkuma sistēmas 34. pants. — Būvdarbu valsts līgumi – īpaši noteikumi par subsidēto mājokļu shēmām NODAĻA Izsludināšanas un pārredzamības noteikumi 1. iedaļa. — Paziņojumu publicēšana 35. pants. — Paziņojumi 36. pants. — Paziņojumu publicēšanas forma un veids 37. pants. — Neobligātā publicēšana 2. iedaļa. — Termiņi 38. pants. — Dalības pieteikumu saņemšanas un piedāvājumu saņemšanas termiņi 39. pants. — Atklāta procedūra – specifikācijas, papildu dokumenti un informācija 3. iedaļa. — Informācijas saturs un nosūtīšanas līdzekļi 40. pants. — Uzaicinājums iesniegt piedāvājumu, piedalīties aptaujā vai sarunās 41. pants. — Kandidātu un pretendentu informēšana 4. iedaļa. — Saziņa 42. pants. — Noteikumi, kas attiecas uz saziņu 5. iedaļa. — Ziņojumi 43. pants. — Ziņojumu saturs NODAĻA Procedūras norise 1. iedaļa. — Vispārīgi noteikumi 44. pants. — Dalībnieku atbilstības pārbaude un atlase un līguma slēgšanas tiesību piešķiršana 2. iedaļa. — Kvalitatīvās atlases kritēriji 45. pants. — Kandidāta vai pretendenta personiskie dati 46. pants. — Atbilstība profesionālās darbības veikšanai 47. pants. — Ekonomiskais un finanšu stāvoklis 48. pants. — Tehniskās un/vai profesionālās iespējas 49. pants. — Kvalitātes nodrošināšanas standarti 50. pants. — Vides pārvaldības standarti 51. pants. — Papildu dokumentācija un informācija 52. pants. — Oficiālie apstiprināto komersantu saraksti un sertifikācija, ko veic publisko tiesību vai privāttiesību subjekti 3. iedaļa. — Līguma slēgšanas tiesību piešķiršana 53. pants. — Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji 54. pants. — Elektronisku izsoļu izmantošana 55. pants. — Nepamatoti lēti piedāvājumi SADAĻA Noteikumi, ko piemēro būvdarbu koncesijām NODAĻA Būvdarbu koncesiju reglamentācija 56. pants — Darbības joma 57. pants. — Izņēmumi no darbības jomas 58. pants. — Būvdarbu koncesiju izziņošana 59. pants. — Termiņš 60. pants. — Apakšuzņēmuma līgumi 61. pants. — Papildu būvdarbu piešķiršana koncesionāram NODAĻA Noteikumi par līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir koncesionāri, kas ir līgumslēdzējas iestādes 62. pants. — Piemērojamie noteikumi NODAĻA Noteikumi par līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir koncesionāri, kas nav līgumslēdzējas iestādes 63. pants. — Izsludināšanas noteikumi – robežvērtība un izņēmumi 64. pants. — Paziņojuma publicēšana 65. pants. — Dalības pieteikumu saņemšanas un piedāvājumu saņemšanas termiņš SADAĻA Noteikumi, ko piemēro projektu skiču konkursiem 66. pants. — Vispārīgi noteikumi 67. pants. — Darbības joma 68. pants. — Izņēmumi no darbības jomas 69. pants. — Paziņojumi 70. pants. — Konkursa paziņojumu publicēšanas forma un veids 71. pants. — Saziņas līdzekļi 72. pants. — Pretendentu atlase 73. pants. — Žūrijas sastāvs 74. pants. — Žūrijas lēmumi SADAĻA Statistiskās saistības, realizācijas pilnvaras un nobeiguma noteikumi 75. pants. — Statistiskās saistības 76. pants. — Statistiskā pārskata saturs 77. pants. — Padomdevēja komiteja 78. pants. — Robežvērtību pārskatīšana 79. pants. — Grozījumi 80. pants. — Īstenošana 81. pants. — Uzraudzības mehānismi 82. pants. — Atcelšana 83. pants. — Stāšanās spēkā 84. pants. — Adresāti PIELIKUMI I pielikums. — To darbību saraksts, kas minētas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā II pielikums. — Pakalpojumi, kas minēti 1. panta 2. punkta d) apakšpunktā II A pielikums II B pielikums III pielikums. — Iestāžu saraksts un iestāžu kategorijas, ko reglamentē publiskās tiesības, kā minēts 1. panta 9. punkta otrajā daļā IV pielikums. — Centrālās pārvaldes iestādes V pielikums. — Tās produkcijas saraksts, kas minēta 7. pantā un kas attiecas uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes piešķīrušas aizsardzības jomā VI pielikums. — Dažu tehnisko specifikāciju definīcijas VII pielikums. — Paziņojumos iekļaujamā informācija VII A pielikums. — Informācija, kas jāiekļauj valsts līgumu paziņojumos VII B pielikums. — Informācija, kas jāiekļauj būvdarbu koncesijas paziņojumos VII C pielikums. — Informācija, kas jāiekļauj tādu koncesionāru veiktos būvdarbu līgumu paziņojumos, kuri nav līgumslēdzējas iestādes VII D pielikums. — Informācija, kas jāiekļauj projektu skiču konkursa paziņojumos VIII pielikums. — Publicēšanas iezīmes IX pielikums. — Reģistri IX A pielikums. — Būvdarbu valsts līgumi IX B pielikums. — Piegādes valsts līgumi IX C pielikums. — Pakalpojumu valsts līgumi X pielikums. — Prasības attiecībā uz ierīcēm, ko izmanto, lai elektroniskā veidā saņemtu piedāvājumus, dalības pieteikumus un plānus un projektus projektu skiču konkursos XI pielikums. — Transponēšanas un piemērošanas termiņi (80. pants) XII pielikums. — Atbilstības tabula







I SADAĻA

DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGI PRINCIPI

1. pants

Definīcijas

1. Šajā direktīvā piemēro 2. līdz 15. punktā norādītās definīcijas.

2.

a) “Valsts līgumi” ir finansiāli līgumi, kurus rakstveidā savstarpēji noslēdz viens vai vairāki komersanti un viena vai vairākas līgumslēdzējas iestādes un kuru mērķis ir būvdarbu realizācija, produkcijas piegāde vai pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas izpratnē;

b) “būvdarbu valsts līgumi” ir valsts līgumi, kuru mērķis ir vai nu tādu būvdarbu realizācija vai projektēšana un realizācija, kas saistīti ar kādu no darbībām I pielikuma izpratnē, vai arī būve vai tās realizācija ar jebkādiem līdzekļiem, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes norādītajām prasībām. “Būve” ir vispārīgās celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu kopējais iznākums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu saimniecisku vai tehnisku funkciju;

c) “piegādes valsts līgumi” ir valsts līgumi, kuri nav minēti b) apakšpunktā un kuru mērķis ir produkcijas pirkšana, nomāšana, īrēšana vai īrējumpirkšana ar izpirkšanas iespēju vai bez tās. Valsts līgumu, kura mērķis ir produkcijas piegāde un kurš papildus aptver izvietošanas un uzstādīšanas darbības, uzskata par “piegādes valsts līgumu”;

d) “pakalpojumu valsts līgumi” ir valsts līgumi, kuri nav būvdarbu vai piegādes līgumi un kuru mērķis ir II pielikumā minēto pakalpojumu sniegšana. Valsts līgumu, kura mērķis ir gan produkcijas piegāde, gan pakalpojumu sniegšana II pielikuma izpratnē, uzskata par “pakalpojumu valsts līgumu”, ja attiecīgo pakalpojumu vērtība pārsniedz līgumā ietvertās produkcijas vērtību. Valsts līgumu, kura mērķis ir pakalpojumu sniegšana II pielikuma izpratnē un kurš ietver tādas darbības I pielikuma izpratnē, kas vienīgi papildina līguma pamatmērķi, uzskata par pakalpojumu valsts līgumu.

3. “Būvdarbu koncesija” ir tāda paša veida līgums kā būvdarbu valsts līgums, izņemot to, ka atlīdzība par veicamajiem būvdarbiem ir vai nu konkrētā objekta izmantošanas tiesības, vai arī šīs tiesības un samaksa.

4. “Pakalpojumu koncesija” ir tāda paša veida līgums kā pakalpojumu valsts līgums, izņemot to, ka atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu konkrētā pakalpojuma izmantošanas tiesības, vai arī šīs tiesības un samaksa.

5. “Pamatnolīgums” ir nolīgums, ko viena vai vairākas līgumslēdzējas iestādes un viens vai vairāki komersanti noslēdz ar mērķi paredzēt noteikumus līgumiem, kuru slēgšanas tiesības plānots piešķirt konkrētā laika posmā, jo īpaši attiecībā uz cenu un, attiecīgā gadījumā, uz paredzēto kvalitāti.

6. “Dinamiskā iepirkuma sistēma” ir pilnībā elektronisks parastā iepirkuma veikšanas process, kura rādītāji ir raksturīgi attiecīgajam tirgum, atbilst līgumslēdzējas iestādes prasībām un kura ilgums ir ierobežots, un kurš visā tā derīguma laikā ir pieejams visiem komersantiem, kas atbilst atlases kritērijiem un ir iesnieguši ar specifikāciju saskanīgu orientējošu piedāvājumu.

7. “Elektroniska izsole” ir atkārtots process, kurā izmanto elektronisku ierīci, lai paziņotu jaunas cenas, kas pārskatītas to samazināšanas nolūkā, un/vai jaunas vērtības, kas attiecas uz dažiem piedāvājumu elementiem, un kurš norisinās pēc pilnīgas sākotnējās piedāvājumu izvērtēšanas un ļauj tos sadalīt pēc vietām, izmantojot automātiskas vērtēšanas metodes.

Tādēļ dažiem pakalpojumu līgumiem un dažiem būvdarbu līgumiem, kuru priekšmets ir intelektuāla rakstura (piemēram, projektēšanas darbi), nevar rīkot elektroniskās izsoles.

8. Ar terminu “būvuzņēmējs”, “piegādātājs” vai “pakalpojuma sniedzējs” apzīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu vai valsts iestādi, vai šādu personu un/vai struktūru grupu, kas tirgū piedāvā attiecīgi būvdarbu un/vai būves realizāciju, produkciju vai pakalpojumus.

Ar terminu “komersants” apzīmē gan būvuzņēmēju, gan piegādātāju un pakalpojuma sniedzēju. Šo terminu izmanto tikai vienkāršošanas nolūkā.

Piedāvājumu iesniedzis komersants ir jāuzskata par “pretendentu”. Tāds, kas pieteicis dalību slēgtā vai sarunu procedūrā vai cenu aptaujā, ir jāuzskata par “kandidātu”.

9. “Līgumslēdzējas iestādes” ir valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes, publisko tiesību subjekti, apvienības, kurās ietilpst viena vai vairākas šādas iestādes vai viens vai vairāki šādi publisko tiesību subjekti.

“Publisko tiesību subjekts” ir jebkura struktūra:

a) kas nodibināta ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas vajadzības un neveic rūpnieciskas vai komerciālas darbības;

b) kam ir juridiskas personas statuss un

c) ko galvenokārt finansē valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti, vai ko pārrauga minētie subjekti, vai kam valdē, pārvaldē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti.

Šā punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem atbilstošu publisko tiesību subjektu un šo subjektu kategoriju neizsmeļošs uzskaitījums sniegts III pielikumā. Dalībvalstis regulāri ziņo Komisijai par izmaiņām publisko tiesību subjektu un šo subjektu kategoriju sarakstos.

10. “Valdības sagādes iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde, kas:

— iegādājas līgumslēdzējām iestādēm paredzētas preces un/vai pakalpojumus, vai

— piešķir valsts līgumu slēgšanas tiesības vai slēdz pamatnolīgumus par līgumslēdzēju iestāžu vajadzībām paredzētiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem.

11.

a) “Atklātas procedūras” ir procedūras, kurās piedāvājumu var iesniegt jebkurš ieinteresēts komersants;

b) “slēgtas procedūras” ir procedūras, kurās dalību pieteikt var jebkurš komersants, bet piedāvājumu iesniedz tikai līgumslēdzējas iestādes uzaicinātie komersanti;

c) “cenu aptauja” ir procedūra, kurā dalību pieteikt var jebkurš komersants un kurā līgumslēdzēja iestāde rīko aptauju ar minētajai procedūrai pielaistajiem kandidātiem, lai šādi izstrādātu vienu vai vairākas piemērotas alternatīvas, kas spēj nodrošināt atbilstību līgumslēdzējas iestādes prasībām un kas ir pamatā uzaicinājumam iesniegt piedāvājumu, kuru izsaka izraudzītajiem kandidātiem. Pirmajā daļā minētās procedūras nolūkos valsts līgumu uzskata par “īpaši sarežģītu” tad, ja līgumslēdzējas iestādes: — objektīvi nespēj noteikt tādus tehniskos līdzekļus saskaņā ar 23. panta 3. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, kas spēj apmierināt to vajadzības vai atbilst to mērķiem, un/vai — objektīvi nespēj noteikt projekta juridisko un/vai finanšu struktūru;

d) “sarunu procedūra” ir procedūra, kurā līgumslēdzējas iestādes apspriežas ar izraudzītajiem komersantiem un ar vienu vai vairākiem no šiem komersantiem pārrunā līguma noteikumus;

e) “projektu skiču konkurss” ir procedūra, kas līgumslēdzējai iestādei dod iespēju iegūt plānu vai projektu, kuru žūrija atzinusi par labāko konkursā ar godalgu piešķiršanu vai bez tās, galvenokārt pilsētu plānošanas un teritorijas plānošanas, arhitektūras un inženiertehniskās projektēšanas vai datu apstrādes jomā.

12. “Rakstiski” vai “rakstveida” ir visi izteikumi, ko veido vārdi vai skaitļi, kurus var izlasīt, reproducēt un pēc tam paziņot tālāk. Šie izteikumi var ietvert informāciju, kas pārsūtīta un glabāta, izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.

13. “Elektroniskie sakari” ir elektronisko iekārtu izmantošana tādu datu apstrādei (ieskaitot datu saspiešanu) un glabāšanai, ko pārsūta, nogādā un saņem pa vadiem, pa radio, ar optiskajiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem sakaru līdzekļiem.

14. “Kopējā valsts iepirkuma vārdnīca (CPV)” ietver standarta nomenklatūru, kas piemērojama valsts līgumiem un pieņemta ar Regulu (EK) Nr. 2195/2002, un nodrošina minētās nomenklatūras atbilstību pārējām esošajām nomenklatūrām.

Ja šīs direktīvas darbības jomu interpretē dažādi un ja to izraisa iespējamas CPV un I pielikumā uzskaitītās NACE nomenklatūras atšķirības vai CPV un II pielikumā uzskaitītās CPC (pagaidu redakcija) nomenklatūras atšķirības, tad piemēro attiecīgi NACE vai CPC nomenklatūru.

15. Šīs direktīvas 13. panta, 57. panta a) punkta un 68. panta b) punkta vajadzībām turpmāk minētajām vārdkopām ir šāda nozīme:

a) “publiskais telekomunikāciju tīkls” ir publiskā telekomunikāciju infrastruktūra, kas starp noteiktiem tīkla pieslēgumpunktiem nodrošina signālu nosūtīšanu pa vadiem, mikroviļņos, ar optiskajiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem sakaru līdzekļiem;

b) “tīkla pieslēgumpunkts” ir visi fiziskie savienojumi un tehniskās piekļuves specifikācijas, kas ir daļa no publiskā telekomunikāciju tīkla un ir vajadzīgas, lai piekļūtu minētajam publiskajam tīklam un lai efektīvi sazinātos ar tā starpniecību;

c) “publiskie telekomunikāciju pakalpojumi” ir telekomunikāciju pakalpojumi, kuru nodrošināšanai dalībvalstis īpaši norīkojušas vienu vai vairākas konkrētas telekomunikāciju organizācijas;

d) “telekomunikāciju pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas pilnīgi vai daļēji nodrošina signālu pārraidi un maršrutēšanu publiskajā telekomunikāciju tīklā, izmantojot telekomunikāciju procesus, kas nav apraide un televīzija.

2. pants

Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas principi

Līgumslēdzējas iestādes pret visiem komersantiem izturas vienādi un nediskriminējoši un rīkojas pārredzami.

3. pants

Īpašu vai ekskluzīvu tiesību piešķiršana – nediskriminēšanas noteikums

Ja īpašas vai ekskluzīvas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas tiesības līgumslēdzēja iestāde piešķir juridiskai personai, kas nav šāda līgumslēdzēja iestāde, tad tiesību aktā, ar kuru piešķir šīs tiesības, paredz to, ka minētajai juridiskajai personai jāievēro valstspiederības nediskriminēšanas princips attiecībā uz piegādes līgumiem, ko tā minēto pakalpojumu sniegšanas satvarā piešķir trešām personām.







II SADAĻA

NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO VALSTS LĪGUMIEM







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

4. pants

Komersanti

1. Kandidātus vai pretendentus, kas saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie reģistrēti, ir tiesīgi sniegt attiecīgos pakalpojumus, nenoraida, ja vienīgais pamatojums ir tāds, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā piešķir līguma slēgšanas tiesības, tiem vajadzētu būt vai nu fiziskām, vai juridiskām personām.

Tomēr tādu pakalpojumu valsts līgumu un būvdarbu valsts līgumu, kā arī piegādes valsts līgumu gadījumā, kas turklāt ietver pakalpojumus un/vai izvietošanas un uzstādīšanas darbības, no juridiskām personām var prasīt, lai piedāvājumā vai dalības pieteikumā tās norāda par konkrētā līguma izpildi atbildīgā personāla sastāvu un attiecīgo profesionālo kvalifikāciju.

2. Piedāvājumu iesniedzēji vai kandidāti var būt komersantu grupas. Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst prasīt, ka piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas nolūkā šīm grupām jābūt īpašai juridiskajai formai; tomēr no atlasītās grupas, ja tai ir piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, to var prasīt tiktāl, cik šāda maiņa vajadzīga, lai apmierinoši strādātu pēc līguma.

5. pants

Nosacījumi attiecībā uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas satvarā slēgtajiem nolīgumiem

Līgumslēdzējām iestādēm veicamās līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas nolūkā dalībvalstis savā starpā piemēro tikpat labvēlīgus nosacījumus kā tos, kurus tās attiecina uz komersantiem no trešām valstīm, kad īsteno daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā noslēgto Nolīgumu par valsts iepirkumu (še turpmāk – “Nolīgums”). Tālab dalībvalstis 77. pantā minētajā Valsts līgumu padomdevējā komitejā savstarpēji apspriežas par pasākumiem, kas jāveic atbilstīgi Nolīgumam.

6. pants

Konfidencialitāte

Neierobežojot šīs direktīvas noteikumus, konkrēti 35. panta 4. punktā un 41. pantā paredzētos noteikumus par saistībām attiecībā uz piešķirto līguma slēgšanas tiesību izsludināšanu un par kandidātu un pretendentu informēšanu, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuru subjekts ir attiecīgā līgumslēdzēja iestāde, tā neizpauž ziņas, ko komersanti snieguši kā konfidenciālas; konkrēti šādas ziņas ietver tehniskus vai uzņēmējdarbības noslēpumus un piedāvājumu konfidenciālos aspektus.







II NODAĻA

Darbības joma







1. iedaļa

Robežvērtības

7. pants

Robežvērtību summas valsts līgumos

Šī direktīva attiecas uz valsts līgumiem, kuri neatbilst 10. un 11. pantā un 12. līdz 18. pantā paredzētajiem izņēmumiem un kuru vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir vienāda ar turpmāk minētajām robežvērtībām vai lielāka par tām:

a) ►M6 EUR 133 000 ◄ – piegādes valsts līgumiem un pakalpojumu valsts līgumiem, kuri nav minēti b) punkta trešajā ievilkumā un kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas līgumslēdzējas iestādes, kas uzskaitītas IV pielikumā kā centrālās pārvaldes iestādes; attiecībā uz piegādes valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas līgumslēdzējas iestādes, kas darbojas aizsardzības jomā, šo nosacījumu piemēro tikai līgumiem par V pielikumā minēto produkciju;

b) ►M6 EUR 206 000 ◄ : — piegādes valsts līgumiem un pakalpojumu valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas līgumslēdzējas iestādes, kas nav uzskaitītas IV pielikumā, — piegādes valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas līgumslēdzējas iestādes, kas uzskaitītas IV pielikumā un darbojas aizsardzības jomā, ja šie līgumi attiecas uz V pielikumā neminētu produkciju, — pakalpojumu valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes piešķīrušas attiecībā uz II A pielikuma 8. kategorijā ietilpstošiem pakalpojumiem, tiem 5. kategorijas telekomunikāciju pakalpojumiem, kuru pozīcija CPV nomenklatūrā ir līdzvērtīga pakalpojumu koda atsaucēm Nr. 7524, 7525 un 7526, un/vai II B pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumiem;

c) ►M6 EUR 5 150 000 ◄ – būvdarbu valsts līgumiem.

8. pants

Līgumi, ko līgumslēdzējas iestādes subsidē vairāk nekā 50 % apmērā

Šī direktīva attiecas uz šādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu:

a) līgumi, kurus līgumslēdzējas iestādes tieši subsidē vairāk nekā 50 % apmērā un kuru paredzamā vērtība, atskaitot PVN, ir ►M6 EUR 5 150 000 ◄ vai lielāka: — ja šie līgumi ir par inženierceltniecības darbiem I pielikuma izpratnē, — ja šie līgumi ir par slimnīcu, sporta, atpūtas un izklaides būvdarbiem, skolu un augstākās izglītības iestāžu ēku un administratīvām vajadzībām izmantojamu ēku būvdarbiem;

b) pakalpojumu līgumi, kurus līgumslēdzējas iestādes tieši subsidē vairāk nekā 50 % apmērā un kuru paredzamā vērtība, atskaitot PVN, ir ►M6 EUR206 000 ◄ vai lielāka, un kuri ir saistīti ar būvdarbu līgumu a) punkta izpratnē.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka šādu subsīdiju piešķīrējas līgumslēdzējas iestādes nodrošina atbilstību šīs direktīvas prasībām tad, ja minētā līguma slēgšanas tiesības piešķir viena vai vairākas citas juridiskas personas, vai ievēro šīs direktīvas prasības tad, ja tās pašas piešķir minēto līgumu slēgšanas tiesības citu juridisko personu uzdevumā.

9. pants

Valsts līgumu, pamatnolīgumu un dinamisko iepirkuma sistēmu paredzamās vērtības aprēķina metodes

1. Valsts līguma paredzamās vērtības aprēķina pamatā ir līgumslēdzējas iestādes paredzamā maksājuma kopsumma bez PVN. Šajā aprēķinā ņem vērā paredzamo kopsummu, kurā ietver visas iespējamās alternatīvas un iespējamo līguma atjaunošanu.

Ja līgumslēdzēja iestāde paredz godalgas vai samaksu kandidātiem vai pretendentiem, tad to ņem vērā, aprēķinot līguma paredzamo vērtību.

2. Minētajai tāmei jābūt derīgai brīdī, kad nosūta līguma paziņojumu, kā paredzēts 35. panta 2. punktā, vai – ja šāds paziņojums nav nepieciešams – brīdī, kad līgumslēdzēja iestāde sāk līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru.

3. Nedrīkst sīkāk sadalīt plānoto būvdarbu apjomu vai paredzēto iegādājamo preču un/vai pakalpojumu daudzumu, lai šādā veidā novērstu šīs direktīvas piemērošanu.

4. Būvdarbu valsts līgumiem paredzamās vērtības aprēķināšanā ņem vērā gan būvdarbu izmaksas, gan to piegāžu kopējo paredzamo vērtību, kas vajadzīgas būvdarbu veikšanai un ko līgumslēdzējas iestādes nodod būvuzņēmēja rīcībā.

5.

a) Ja paredzētie būvdarbi vai pakalpojumu iegāde var radīt situāciju, kurā iepirkumu sadala atsevišķās daļās, kam atbilstošās līguma slēgšanas tiesības piešķir vienlaikus, tad ņem vērā visu šādu līguma daļu kopējo paredzamo vērtību. Ja visa iepirkuma daļu vērtība ir vienāda ar 7. pantā noteikto robežvērtību vai pārsniedz to, tad šo direktīvu piemēro atsevišķi katrai daļai par atbilstošo līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Tomēr līgumslēdzējas iestādes var atteikties no šādas piemērošanas attiecībā uz iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība, atskaitot PVN, ir mazāka nekā EUR 80 000 par pakalpojumiem vai EUR 1 000 000 par būvdarbiem, ja šo daļu kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās vērtības;

b) ja līdzīgas produkcijas iegādes piedāvājums var radīt situāciju, kurā iepirkumu sadala atsevišķās daļās, kam atbilstošās līguma slēgšanas tiesības piešķir vienlaikus, tad, piemērojot 7. panta a) un b) punktu, ņem vērā visu šādu iepirkuma daļu kopējo paredzamo vērtību. Ja visa iepirkuma daļu vērtība ir vienāda ar 7. pantā noteikto robežvērtību vai pārsniedz to, tad šo direktīvu piemēro atsevišķi katrai daļai par atbilstošo līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Tomēr līgumslēdzējas iestādes var atteikties no šādas piemērošanas attiecībā uz iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība, atskaitot PVN, ir mazāka nekā EUR 80 000, ja šo daļu kopējās izmaksas nepārsniedz 20 % no visa iepirkuma daļu kopējās vērtības.

6. Piegādes valsts līgumiem par produkcijas nomāšanu, īrēšanu vai īrējumpirkšanu vērtība, kas jāņem par pamatu līguma paredzamās vērtības aprēķināšanā, ir šāda:

a) uz noteiktu termiņu noslēgtiem valsts līgumiem – ja minētais termiņš ir 12 mēneši vai nepārsniedz tos, tad kopējā paredzamā vērtība visā šajā laikā; ja līguma termiņš pārsniedz 12 mēnešus, tad kopējā vērtība, kas ietver paredzamo atlikušo vērtību;

b) beztermiņa valsts līgumiem vai līgumiem, kuru termiņš nav nosakāms – mēneša vērtība, kas reizināta ar 48.

7. Tādiem piegādes vai pakalpojumu valsts līgumiem, kas būtībā ir pastāvīgi vai ko paredzēts atjaunot noteiktā laika posmā, līguma paredzamās vērtības aprēķina pamatā ir:

a) vai nu iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām atbilstīgo viena veida secīgo līgumu kopējā faktiskā vērtība, kas pēc iespējas precizēta, lai ņemtu vērā daudzuma vai vērtības izmaiņas, kuras varētu būt radušās 12 mēnešos pēc sākotnējā līguma,

b) vai to secīgo līgumu kopējā paredzamā vērtība, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai tai atbilstošajā finanšu gadā, ja tas ir ilgāks par 12 mēnešiem.

Valsts līguma paredzamās vērtības aprēķina metodi nedrīkst apzināti izvēlēties tā, lai izvairītos no šīs direktīvas piemērošanas.

8. Pakalpojumu valsts līgumiem vērtība, kam jābūt līguma paredzamās vērtības aprēķina pamatā, atkarībā no gadījuma ir šāda:

a) šādu veidu pakalpojumiem: i) apdrošināšanas pakalpojumi – maksājamā apdrošināšanas prēmija un cita veida atalgojums, ii) banku darbība un citi finanšu pakalpojumi – maksas, komisijas nauda, procenti un cita veida atalgojums, iii) projektēšanas līgumi – maksas, komisijas nauda un cita veida atalgojums;

b) pakalpojumu līgumiem, kuros nav norādīta kopējā cena: i) uz noteiktu termiņu noslēgtam līgumam, ja šis termiņš ir 48 mēneši vai nepārsniedz tos – kopējā vērtība visā līguma termiņā, ii) beztermiņa līgumam vai līgumam, kura termiņš pārsniedz 48 mēnešus – mēneša vērtība, kas reizināta ar 48.

9. Pamatnolīgumiem un dinamiskajām iepirkuma sistēmām vērtība, kas jāņem vērā, ir visu to līgumu maksimālā paredzamā vērtība, atskaitot PVN, kuru slēgšanas tiesības paredzēts piešķirt konkrētā pamatnolīguma vai konkrētās dinamiskās iepirkuma sistēmas izpildes laikā.







2. iedaļa

Īpašas situācijas

10. pants

Iepirkums aizsardzības vajadzībām

Šī direktīva attiecas uz valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes piešķir aizsardzības jomā un uz kuriem attiecas Līguma 296. pants.

11. pants

Valsts līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķir valdības sagādes iestādes

1. Līgumslēdzējām iestādēm dalībvalstis var izvirzīt noteikumu būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepirkt no valdības sagādes iestādes vai ar tās starpniecību.

2. Uzskata, ka līgumslēdzējas iestādes, kas būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepērk no valdības sagādes iestādes vai ar tās starpniecību, kā paredzēts 1. panta 10. punktā, ir izpildījušās šīs direktīvas prasības, ciktāl tās ir izpildījusi valdības sagādes iestāde.







3. iedaļa

Līgumi, uz ko šī direktīva neattiecas

12. pants

Līgumi ūdenssaimniecības, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu jomā

Šī direktīva neattiecas uz valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK piešķir līgumslēdzējas iestādes, kas realizē vienu vai vairākas minētās direktīvas 3. līdz 7. pantā noteiktās darbības, un kuru slēgšanas tiesības piešķir, lai veiktu šādas darbības, kā arī uz valsts līgumiem, kuri minētās direktīvas darbības jomā neietilpst atbilstīgi tās 5. panta 2. punktam un 19., 26. un 30. pantam.

Tomēr šī direktīva ir piemērojama attiecībā uz valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzējas iestādes, kas veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2004/17/EK 6. pantā minētajām darbībām, un kuru slēgšanas tiesības piešķir šo darbību veikšanai, ciktāl attiecīgā dalībvalsts izmanto minētās direktīvas 71. panta otrajā daļā paredzēto iespēju novilcināt tās piemērošanu.

13. pants

Īpaši izņēmumi telekomunikāciju jomā

Šī direktīva neattiecas uz valsts līgumiem, kuru galvenais mērķis ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm nodrošināt vai izmantot publiskos telekomunikāciju tīklus vai sniegt sabiedrībai vienu vai vairākus telekomunikāciju pakalpojumus.

14. pants

Slepenie līgumi un līgumi, uz ko jāattiecina īpaši drošības pasākumi

Šī direktīva neattiecas uz valsts līgumiem, ja tie atzīti par slepeniem vai ja to izpildē jāievēro īpaši drošības pasākumi saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, vai ja tas vajadzīgs minētās dalībvalsts pamatinterešu aizsardzībai.

15. pants

Līgumi, par kuriem slēgšanas tiesības piešķir atbilstīgi starptautiskiem noteikumiem

Šo direktīvu nepiemēro valsts līgumiem, ko reglamentē citi procedūras noteikumi un kuru slēgšanas tiesības piešķir:

a) saskaņā ar starptautisku nolīgumu, ko atbilstīgi Līgumam noslēdz dalībvalsts un viena vai vairākas trešas valstis un kas aptver piegādes vai būvdarbus, kuri paredzēti kopīgai darba īstenošanai vai ekspluatācijai, ko veic parakstītājvalstis, vai pakalpojumus, kuri paredzēti kopīgai projekta īstenošanai vai ekspluatācijai, ko veic parakstītājvalstis; visus nolīgumus dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar 77. pantā minēto Valsts līgumu padomdevēju komiteju;

b) saskaņā ar noslēgtu starptautisku nolīgumu par karaspēka dislokāciju un par dalībvalsts vai trešas valsts saistībām;

c) saskaņā ar konkrētu kādas starptautiskas organizācijas procedūru.

16. pants

Īpaši izņēmumi

Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu valsts līgumiem, kuru priekšmets ir šāds:

a) zemes, esošu būvju vai cita nekustamā īpašuma vai ar to saistītu tiesību iegāde vai noma, izmantojot jebkādus finanšu līdzekļus; šī direktīva tomēr attiecas uz finanšu pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti vienlaikus ar jebkāda veida iegādes vai nomas līgumu, pirms tā noslēgšanas vai pēc tās;

b) raidorganizāciju apraidei paredzēta programmu materiāla iegāde, izstrāde, ražošana vai kopražošana un apraides laika iegāde;

c) šķīrējtiesas un pušu samierināšanas pakalpojumi;

d) finanšu pakalpojumi saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emitēšanu, pārdošanu, pirkšanu vai pārvedumu, jo īpaši darījumi, ko līgumslēdzējas iestādes veic naudas līdzekļu vai kapitāla ieguves nolūkā, un centrālās bankas pakalpojumi;

e) darba līgumi;

f) pētniecības un attīstības pakalpojumi, kuros labums nav vienīgi līgumslēdzējai iestādei, kas to izmanto savā darbā, ar noteikumu, ka par sniegto pakalpojumu pilnībā atlīdzina līgumslēdzēja iestāde.

17. pants

Pakalpojumu koncesijas

Neierobežojot 3. panta piemērošanu, šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu koncesijām, kas noteiktas 1. panta 4. punktā.

18. pants

Pakalpojumu līgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām

Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu valsts līgumiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzēja iestāde piešķir citai līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzēju iestāžu apvienībai, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām, kas pēdējām ir saskaņā ar publicētiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kuri ir saderīgi ar Līgumu.







4. iedaļa

Īpašā kārtība

19. pants

Priviliģēto tiesību līgumi

Dalībvalstis var rezervēt tiesības piedalīties procedūrā, ar ko valsts līgumu slēgšanas tiesības piešķir aizsargātām darbnīcām, vai paredzēt šādu līgumu izpildi tādu aizsargātu nodarbinātības programmu satvarā, kurās vairums attiecīgo darbinieku ir invalīdi, kas savas invaliditātes veida vai nopietnības dēļ nespēj strādāt parastos apstākļos.

Līguma paziņojumā ietver atsauci uz šo noteikumu.







III NODAĻA

Pakalpojumu valsts līgumiem piemērojamā kārtība

20. pants

Pakalpojumu līgumi, kas uzskaitīti II A pielikumā

Tādu līgumu slēgšanas tiesības, kuru priekšmets ir II A pielikumā uzskaitītie pakalpojumi, piešķir saskaņā ar 23. līdz 55. pantu.

21. pants

Pakalpojumu līgumi, kas uzskaitīti II B pielikumā

Uz līgumiem, kuru priekšmets ir II B pielikumā uzskaitītie pakalpojumi, attiecina vienīgi 23. pantu un 35. panta 4. punktu.

22. pants

Jaukti līgumi, kas ietver II A pielikumā uzskaitītus pakalpojumus un II B pielikumā uzskaitītus pakalpojumus

Tādu līgumu slēgšanas tiesības, kuru priekšmets ir pakalpojumi, kas uzskaitīti gan II A pielikumā, gan II B pielikumā, piešķir saskaņā ar 23. līdz 55. pantu, ja II A pielikumā uzskaitīto pakalpojumu vērtība ir lielāka nekā II B pielikumā uzskaitīto pakalpojumu vērtība. Pārējos gadījumos līgumu slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar 23. pantu un 35. panta 4. punktu.







IV NODAĻA

Īpaši noteikumi attiecībā uz reglamentējošām specifikācijām un līguma dokumentiem

23. pants

Tehniskās specifikācijas

1. Tehniskās specifikācijas, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā, norāda līguma dokumentācijā, piemēram, līguma paziņojumos, līguma dokumentos vai papildu dokumentos. Ja iespējams, šīs tehniskās specifikācijas jānosaka tā, lai ņemtu vērā kritēriju par pieejamību invalīdiem vai projektēšanu visu lietotāju ērtībām.

2. Tehniskās specifikācijas dod pretendentiem vienādas piekļuves iespēju, un tās nerada nepamatotus šķēršļus valsts iepirkuma konkursa atklātībai.

3. Neierobežojot obligātos valsts tehniskos noteikumus un tādā mērā, ciktāl tās ir saderīgas ar Kopienu tiesībām, tehniskās specifikācijas izsaka kādā no turpmākajiem veidiem:

a) ar atsauci uz VI pielikumā noteiktajām tehniskajām specifikācijām un, svarīguma secībā, uz valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti, Eiropas tehniskie apstiprinājumi, kopējās tehniskās specifikācijas, starptautiskie standarti, citas tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai – ja tādu nav – uz valsts standartiem, valsts tehniskajiem apstiprinājumiem vai valsts tehniskajām specifikācijām attiecībā uz būvdarbu projektēšanu, tāmēšanu un izpildi un produkcijas izmantošanu. Katrai atsaucei pievieno vārdus “vai ekvivalents”;

b) ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām; pēdējās var ietvert vides raksturlielumus. Tomēr šiem raksturlielumiem jābūt pietiekami precīziem, lai pretendenti varētu noteikt līguma priekšmetu un lai līgumslēdzējas iestādes varētu piešķirt līguma slēgšanas tiesības;

c) ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām, kā minēts b) apakšpunktā, pievienojot tādu atsauci uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, ko uzskata par atbilstošu šādiem darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām;

d) ar atsauci uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām attiecībā uz dažiem parametriem un ar atsauci uz b) apakšpunktā minētajiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām attiecībā uz citiem parametriem.

4. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto iespēju atsaukties uz 3. punkta a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, tad tā nedrīkst noraidīt piedāvājumu, pamatojoties uz to, ka piedāvātā produkcija un pakalpojumi neatbilst specifikācijām, uz kurām tā atsaukusies, ja pretendenta piedāvājumā ir līgumslēdzēju iestādi apmierinošā veidā un ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem pierādīts, ka paredzētie risinājumi līdzvērtīgā veidā apmierina tehniskajās specifikācijās noteiktās prasības.

Piemēroti līdzekļi var būt ražotāja tehniskā dokumentācija vai pārbaudes protokols, ko sagatavojusi atzīta struktūra.

5. Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto 3. punktā paredzēto iespēju tehniskās specifikācijas izteikt ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām, tad tā nedrīkst noraidīt tādu būvdarbu, produkcijas vai pakalpojumu piedāvājumu, kas atbilst valsts standartam, kurā pārņemts Eiropas standarts, Eiropas tehniskajam apstiprinājumam, kopējai tehniskajai specifikācijai, starptautiskajam standartam vai tehniskajai atsauces sistēmai, ko izveidojusi Eiropas standartizācijas struktūra, ja to specifikācijas atbilst darbības rezultātu vai funkcionālajām prasībām, kuras noteikusi līgumslēdzēja iestāde.

Pretendentam piedāvājumā ir līgumslēdzēju iestādi apmierinošā veidā un ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem jāpierāda, ka konkrētajam standartam atbilstošie būvdarbi, produkcija vai pakalpojumi atbilst darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde.

Piemēroti līdzekļi var būt ražotāja tehniskā dokumentācija vai pārbaudes protokols, ko sagatavojusi atzīta struktūra.

6. Ja līgumslēdzējas iestādes nosaka vides raksturlielumus, izmantojot darbības rezultātus vai funkcionālas prasības, kā minēts 3. punkta b) apakšpunktā, tad tās var lietot sīki izstrādātās specifikācijas vai, vajadzības gadījumā, to daļas, kas paredzētas Eiropas vai (daudz)valstu ekomarķējumam vai citam ekomarķējumam, ja:

— šīs specifikācijas ir piemērotas to piegāžu vai pakalpojumu tehnisko parametru noteikšanai, kas ir konkrētā līguma priekšmets,

— marķējumam atbilstīgās prasības ir izstrādātas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju,

— ekomarķējumu pieņem saskaņā ar procedūru, kurā var piedalīties visas ieinteresētās personas, piemēram, valsts iestādes, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas,

— marķējums ir pieejams visām ieinteresētajām personām.

Līgumslēdzējas iestādes var norādīt, ka produkciju un pakalpojumus ar ekomarķējumu uzskata par atbilstošiem tehniskajām specifikācijām, kas paredzētas līguma dokumentos; tām jāpieņem visi pārējie atbilstošie pierādījumi, piemēram, ražotāja tehniskā dokumentācija vai pārbaudes protokols, ko sagatavojusi atzīta struktūra.

7. “Atzītas struktūras” šā panta izpratnē ir testēšanas un kalibrēšanas laboratorijas un sertificēšanas un pārbaudes struktūras, kas atbilst attiecīgajiem Eiropas standartiem.

Līgumslēdzējas iestādes atzīst citās dalībvalstīs reģistrētu struktūru izsniegtus sertifikātus.

8. Izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno, tehniskajās specifikācijās nemin konkrētus ražotājus vai avotus vai konkrētus procesus, vai tirdzniecības markas, patentus, tipus, vai konkrētu izcelsmi, vai produkciju, kas labvēlīgi vai nelabvēlīgi ietekmē dažus uzņēmumus vai konkrētu produkciju. Šādas atsauces ir atļautas izņēmuma gadījumos, ja nav iespējams sniegt pietiekami precīzu un skaidru līguma priekšmeta aprakstu atbilstīgi 3. un 4. punktam; katrai šādai atsaucei pievieno vārdus “vai ekvivalents”.

24. pants

Varianti

1. Ja piešķiršanas kritērijs ir ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, tad līgumslēdzējas iestādes var pretendentiem atļaut iesniegt variantus.

2. Līgumslēdzējas iestādes līguma paziņojumā norāda to, vai ir atļauts iesniegt variantus – ja šādas norādes nav, tad variantus iesniegt nav atļauts.

3. Variantu iesniegšanu atļāvušās līgumslēdzējas iestādes līguma dokumentos norāda prasību minimumu, kas jāievēro piedāvātajos variantos, kā arī visas īpašās noformējuma prasības.

4. Izskata tikai tos variantus, kas atbilst minēto līgumslēdzēju iestāžu noteiktajam prasību minimumam.

Piegādes vai pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā līgumslēdzējas iestādes, kas atļāvušas iesniegt variantus, nedrīkst noraidīt kādu variantu, ja vienīgais noraidījuma iemesls ir tāds, ka konkrētais variants tā pieņemšanas gadījumā izvērstos drīzāk par pakalpojumu līgumu nekā par piegādes valsts līgumu vai drīzāk par piegādes līgumu nekā par pakalpojumu valsts līgumu.

25. pants

Apakšuzņēmuma līgumi

Līguma dokumentos līgumslēdzējas iestādes var prasīt vai dalībvalsts var prasīt, lai pretendenti piedāvājumā norāda to, par kādu daļu no līguma varētu tikt slēgti apakšuzņēmuma līgumi ar trešām personām, kā arī norādīt piedāvātos apakšuzņēmējus.

Šī norāde neskar jautājumu par galvenā komersanta atbildību.

26. pants

Līgumsaistību izpildes nosacījumi

Līgumslēdzējas iestādes var paredzēt īpašus nosacījumus attiecībā uz līgumsaistību izpildi, ja vien tie ir saderīgi ar Kopienu tiesību aktiem un ir minēti līguma paziņojumā vai specifikācijās. Līgumsaistību izpildes nosacījumi konkrēti var skart sociālos un vides jautājumus.

27. pants

Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem

1. Līgumslēdzēja iestāde līguma dokumentos var norādīt vai dalībvalsts var uzlikt tai par pienākumu norādīt struktūru vai struktūras, kurās kandidāti vai pretendenti var iegūt atbilstīgo informāciju par tām saistībām attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem, kas ir spēkā konkrētajā dalībvalstī, reģionā vai apvidū, kurā jāveic būvdarbi vai jāsniedz pakalpojumi, un kas jāpiemēro veicamajiem būvdarbiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem līgumsaistību izpildes laikā.

2. Līgumslēdzēja iestāde, kas sniedz 1. punktā minēto informāciju, prasa līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā iesaistījušos pretendentus vai kandidātus apliecināt to, ka piedāvājuma sagatavošanā viņi ir ievērojuši tās saistības attiecībā uz darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem, kas ir spēkā vietā, kur jāveic būvdarbi vai jāsniedz pakalpojumi.

Šā punkta pirmā daļa neierobežo 55. panta noteikumu piemērošanu attiecībā uz nepamatoti lētu piedāvājumu pārbaudīšanu.







V NODAĻA

Procedūras

28. pants

Atklātas, slēgtas un sarunu procedūras un cenu aptaujas izmantošana

Valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā līgumslēdzējas iestādes piemēro valsts procedūru, kas pielāgota šīs direktīvas vajadzībām.

Minēto valsts līgumu slēgšanas tiesības tās piešķir atklātā vai slēgtā procedūrā. Konkrētos apstākļos, kas skaidri noteikti 29. pantā, līgumslēdzējas iestādes valsts līgumu slēgšanas tiesības var piešķirt, izmantojot cenu aptauju. Īpašos gadījumos un apstākļos, kas skaidri minēti 30. un 31. pantā, tās var piemērot sarunu procedūru, iepriekš publicējot vai nepublicējot līguma paziņojumu.

29. pants

Cenu aptauja

1. Attiecībā uz īpaši sarežģītiem līgumiem dalībvalstis var paredzēt, ka tad, ja līgumslēdzējas iestādes uzskata atklātas vai slēgtas procedūras izmantošanu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā par neiespējamu, šīs iestādes var piemērot cenu aptauju saskaņā ar šo pantu.

Valsts līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas vienīgais kritērijs ir ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums.

2. Līgumslēdzējas iestādes publicē līguma paziņojumu, kurā norāda vajadzības un prasības, ko tās nosaka minētajā paziņojumā un/vai aprakstošā dokumentā.

3. Līgumslēdzējas iestādes sāk tādu aptauju ar kandidātiem, kas atlasīti saskaņā ar attiecīgajiem 44. līdz 52. panta noteikumiem, kuras mērķis ir noteikt un paredzēt līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti minēto iestāžu vajadzību apmierināšanai. Aptaujas gaitā ar izvēlētajiem kandidātiem var apspriest visus līguma aspektus.

Aptaujas gaitā līgumslēdzējas iestādes nodrošina vienādu attieksmi pret visiem pretendentiem. Konkrēti informāciju nesniedz diskriminējošā veidā, kas kādam pretendentam var dot priekšrocības salīdzinājumā ar pārējiem pretendentiem.

Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst citiem dalībniekiem atklāt paredzētos risinājumus vai citu konfidenciālu informāciju, ko tām darījis zināmu kandidāts, kurš piedalās aptaujā, ja vien attiecīgais kandidāts nav tam piekritis.

4. Lai samazinātu aptaujas gaitā apspriežamo risinājumu skaitu, līgumslēdzējas iestādes var paredzēt procedūras norisi secīgos posmos, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kurus ietver līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā. Līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā norāda to, ka var tikt izmantota šāda iespēja.

5. Līgumslēdzēja iestāde šādu aptauju turpina tik ilgi, līdz tā var noteikt risinājumu vai risinājumus (ja vajadzīgs, pēc to salīdzināšanas), kas spēj apmierināt šīs iestādes vajadzības.

6. Pēc tam, kad līgumslēdzējas iestādes ir paziņojušas par aptaujas pabeigšanu un attiecīgi informējušas tās dalībniekus, tās prasa dalībniekiem iesniegt galīgos piedāvājumus, pamatojoties uz risinājumu vai risinājumiem, kas iesniegti un noteikti aptaujas gaitā. Šajos piedāvājumos ietver visus projekta izpildei paredzētos un vajadzīgos elementus.

Pēc līgumslēdzējas iestādes pieprasījuma šos piedāvājumus var paskaidrot, izklāstīt sīkāk un precizēt. Tomēr šāda paskaidrošana, sīkāka izklāstīšana, precizēšana vai papildu informācijas sniegšana nedrīkst būt saistīta ar tām galvenajām konkursa vai uzaicinājuma uz konkursu iezīmēm, kuru maiņa varētu radīt konkurences izkropļojumus vai diskriminējošas sekas.

7. Saņemtos piedāvājumus līgumslēdzējas iestādes novērtē pēc piešķiršanas kritērijiem, kas paredzēti līguma paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā, un izvēlas ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu saskaņā ar 53. pantu.

Pēc līgumslēdzējas iestādes pieprasījuma pretendentam, kas atzīts par ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma iesniedzēju, var prasīt izskaidrot kādus piedāvājuma aspektus vai apstiprināt piedāvājumā ietvertās saistības, ja tas neizpaužas kā konkursa vai uzaicinājuma uz konkursu būtisku aspektu grozījumi un nerada konkurences izkropļojumus vai diskriminācijas risku.

8. Līgumslēdzējas iestādes var paredzēt aptaujas dalībniekiem maksājamās cenas vai maksājumus.

30. pants

Gadījumi, kuros ir pamats izmantot sarunu procedūru, iepriekš publicējot līguma paziņojumu

1. Līgumslēdzējas iestādes valsts līgumu slēgšanas tiesības var piešķirt sarunu procedūrā pēc līguma paziņojuma publicēšanas, un to dara šādos gadījumos:

a) ja atklātā vai slēgtā procedūrā vai cenu aptaujā saņemti nestandarta piedāvājumi vai piedāvājumi, kas nav pieņemami saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuri ir saderīgi ar 4., 24., 25., 27. pantu un VII nodaļu, ciktāl netiek veiktas būtiskas sākotnējo līguma noteikumu izmaiņas. Līgumslēdzējām iestādēm nav jāpublicē līguma paziņojums, ja tās sarunu procedūrā iesaista tikai visus tos pretendentus, kas atbilst 45. līdz 52. panta kritērijiem un kas iepriekš atklātā vai slēgtā procedūrā vai cenu aptaujā ir iesnieguši piedāvājumus atbilstīgi formālajām konkursa procedūras prasībām;

b) izņēmuma gadījumos, ja būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu veids vai ar tiem saistītie riski neļauj noteikt provizorisku cenu;

c) gadījumā ar pakalpojumiem, tostarp ar II A pielikuma 6. kategorijā ietilpstošiem pakalpojumiem, un gadījumā ar intelektuālajiem pakalpojumiem, piemēram, būvprojektēšanas pakalpojumiem, ciktāl sniedzamo pakalpojumu veids ir tāds, ka līguma specifikācijas nav iespējams noteikt tik precīzi, lai līguma slēgšanas tiesības varētu piešķirt, atlasot labāko piedāvājumu atbilstīgi noteikumiem, kas reglamentē atklātas vai slēgtas procedūras;

d) attiecībā uz būvdarbu valsts līgumiem, ja būvdarbus veic vienīgi pētniecības, pārbaudes vai izstrādes nolūkos, bet ne lai gūtu peļņu vai atpelnītu pētniecības un izstrādes izmaksas.

2. Gadījumos, kas minēti 1. punktā, līgumslēdzējas iestādes un pretendenti apspriež iesniegtos piedāvājumus, lai tos pielāgotu prasībām, kuras noteiktas līguma paziņojumā, specifikācijām un papildu dokumentiem, ja tādi ir, un lai izraudzītos visizdevīgāko piedāvājumu saskaņā ar 53. panta 1. punktu.

3. Sarunu gaitā līgumslēdzējas iestādes nodrošina vienādu attieksmi pret visiem pretendentiem. Konkrēti informāciju nesniedz diskriminējošā veidā, kas kādam pretendentam var dot priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pretendentiem.

4. Lai samazinātu apspriežamos piedāvājumus, līgumslēdzējas iestādes var paredzēt sarunu procedūras norisi secīgos posmos, piemērojot piešķiršanas kritērijus, kurus norāda līguma paziņojumā vai specifikācijās. Līguma paziņojumā vai specifikācijās norāda to, vai šī iespēja ir izmantota.

31. pants

Gadījumi, kuros ir pamats izmantot sarunu procedūru, nepublicējot līguma paziņojumu

Līgumslēdzējas iestādes valsts līguma slēgšanas tiesības var piešķirt sarunu procedūrā, iepriekš nepublicējot līguma paziņojumu, un to dara šādos gadījumos:

1) būvdarbu valsts līgumiem, piegādes valsts līgumiem un pakalpojumu valsts līgumiem: a) ja atklātā vai slēgtā procedūrā nav iesniegti piedāvājumi vai pamatoti piedāvājumi, vai pieteikumi – ar nosacījumu, ka neveic būtiskas sākotnējo līguma noteikumu izmaiņas un ka Komisijai pēc tās pieprasījuma nosūta ziņojumu; b) ja tehnisku vai māksliniecisku apsvērumu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību, līguma slēgšanas tiesības var piešķirt tikai konkrētam komersantam; c) tik lielā mērā, cik noteikti nepieciešams, ja attiecīgajām līgumslēdzējām iestādēm neparedzamu iemeslu dēļ radusies ārkārtēja steidzamība, kas liedz ievērot termiņus, kuri noteikti atklātai, slēgtai vai sarunu procedūrai ar iepriekšēju līguma paziņojuma publicēšanu, kā minēts 30. pantā. Lietas apstākļi, uz kuriem atsaucas, pamatojot ārkārtēju steidzamību, nekādā ziņā nedrīkst būt radušies līgumslēdzējas iestādes dēļ;

2) piegādes valsts līgumiem: a) ja attiecīgo produkciju ražo tikai pētniecības, eksperimentu, pētījumu vai izstrādes nolūkiem; šis noteikums neattiecas uz produkcijas ražošanu vairumā, ko veic, lai noteiktu tās komerciālo dzīvotspēju vai lai atgūtu pētniecības un izstrādes izmaksas; b) par sākotnējā piegādātāja veiktām papildu piegādēm, kas paredzētas vai nu parasto krājumu vai iekārtu daļējai aizstāšanai, vai esošo krājumu vai iekārtu papildināšanai – ja piegādātāja maiņa līgumslēdzējai iestādei liktu iegādāties materiālus ar atšķirīgiem tehniskajiem parametriem, un ekspluatācijā un uzturēšanā tas radītu nesavietojamības vai nesamērīgas tehniskas grūtības; šādu līgumu, kā arī atkārtotu līgumu termiņš parasti nedrīkst pārsniegt trīs gadus; c) par piegādēm, kam nosaka cenu un ko pērk preču tirgū; d) par preču iegādi uz īpaši izdevīgiem noteikumiem vai nu no piegādātāja, kas pārtrauc saimniecisko darbību pavisam, vai no bankrota administratoriem vai likvidatoriem, atbilstīgi mierizlīgumam ar kreditoriem vai tamlīdzīgai procedūrai saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem;

3) pakalpojumu valsts līgumiem – ja konkrētais līgums ir projektu skiču konkursa turpinājums un ja saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem tā slēgšanas tiesības jāpiešķir izraudzītajam kandidātam vai vienam no izraudzītajiem kandidātiem, tad pēdējā gadījumā uz sarunām jāuzaicina visi izraudzītie kandidāti;

4) būvdarbu valsts līgumiem un pakalpojumu valsts līgumiem: a) par papildu būvdarbiem vai pakalpojumiem, kas nav iekļauti sākotnēji paredzētajā projektā vai sākotnēji noslēgtajā līgumā, bet kas neparedzētu apstākļu dēļ kļūst vajadzīgi, lai veiktu būvdarbus vai sniegtu pakalpojumus, kuri paredzēti līgumā, ar noteikumu, ka līguma slēgšanas tiesības piešķir komersantam, kas nodrošina līgumā paredzētos būvdarbus vai pakalpojumus: — ja šādus papildu būvdarbus vai pakalpojumus tehniski vai ekonomiski nav iespējams nošķirt no sākotnējā līguma, neradot lielas neērtības līgumslēdzējām iestādēm — vai — ja šādi būvdarbi vai pakalpojumi, lai arī tos ir iespējams nošķirt no sākotnējā līguma izpildes, ir noteikti vajadzīgi minētā līguma izpildes pabeigšanai. Tomēr līgumu, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, lai veiktu papildu būvdarbus vai sniegtu papildu pakalpojumus, kopējā pasūtījumu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas; b) par jauniem būvdarbiem vai pakalpojumiem, kas ir tiem līdzīgu būvdarbu vai pakalpojumu atkārtojums un kas uzticēti komersantam, kuram tās pašas līgumslēdzējas iestādes piešķīra sākotnējā līguma slēgšanas tiesības, ar noteikumu, ka šādi būvdarbi vai pakalpojumi atbilst pamata projektam, par ko atklātā vai slēgtā procedūrā piešķīra sākotnējā līguma slēgšanas tiesības. Tiklīdz izsludina konkursu par pirmo projektu, jāpaziņo par iespējamu šīs procedūras izmantošanu, un līgumslēdzējām iestādēm 7. panta noteikumu piemērošanā jāņem vērā kopējās paredzamās turpmāko būvdarbu vai pakalpojumu izmaksas. Šo procedūru drīkst izmantot tikai trīs gadus pēc sākotnējā līguma noslēgšanas.

32. pants

Pamatnolīgumi

1. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes drīkst slēgt pamatnolīgumus.

2. Visos pamatnolīguma slēgšanas posmos līdz pat līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai, ko veic saskaņā ar minēto pamatnolīgumu, līgumslēdzējas iestādes ievēro reglamentu, kas minēts šajā direktīvā.Pamatnolīguma puses izraugās pēc piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti saskaņā ar 53. pantu.

Līguma slēgšanas tiesības pamatnolīguma satvarā piešķir saskaņā ar 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Šo procedūru drīkst piemērot tikai to līgumslēdzēju iestāžu un komersantu starpā, kas jau sākotnēji ir pamatnolīguma puses.

Piešķirot līguma slēgšanas tiesības pamatnolīguma satvarā, puses nekādos apstākļos nedrīkst būtiski grozīt minētā pamatnolīguma noteikumus, jo īpaši 3. punktā minētajā gadījumā.

Pamatnolīguma termiņš nedrīkst pārsniegt četrus gadus, izņemot ārkārtas gadījumus, kuros pienācīgs pamatojums ir pamatnolīguma priekšmets.

Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst pamatnolīgumus izmantot neatbilstoši vai tādā veidā, kas novērš, ierobežo vai kropļo konkurenci.

3. Ja pamatnolīgumu noslēdz tikai ar vienu komersantu, tad to līgumu slēgšanas tiesības, kuru pamatā ir minētais nolīgums, piešķir atbilstīgi pamatnolīgumā paredzētajiem noteikumiem.

Šādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā līgumslēdzējas iestādes var rakstveidā apspriesties ar pamatnolīgumu noslēgušo komersantu, vajadzības gadījumā prasot papildināt piedāvājumu.

4. Ja pamatnolīgumu noslēdz ar vairākiem komersantiem, tad pēdējiem jābūt vismaz trim, ciktāl atlases kritērijiem atbilstošu komersantu skaits un/vai piešķiršanas kritērijiem atbilstošu pieņemamu piedāvājumu skaits ir pietiekams.

To līgumu slēgšanas tiesības, kuru pamatā ir ar vairākiem komersantiem noslēgts pamatnolīgums, var piešķirt kādā no šādiem veidiem:

— piemērojot pamatnolīgumā paredzētos noteikumus un neizsludinot konkursu, vai

— ja pamatnolīgumā nav paredzēti visi noteikumi un ja puses atkal konkurē ar tiem pašiem vai, vajadzības gadījumā, precizētiem noteikumiem, vai, attiecīgā gadījumā, citiem noteikumiem, kas minēti pamatnolīguma specifikācijās, saskaņā ar šādu procedūru: — a) par katru līgumu, kura slēgšanas tiesības paredzēts piešķirt, līgumslēdzējas iestādes rakstveidā apspriežas ar komersantiem, kas spēj izpildīt līgumu; b) līgumslēdzējas iestādes nosaka termiņu, kas ir pietiekami ilgs, lai varētu iesniegt piedāvājumus par katru atsevišķu līgumu, ņemot vērā tādus faktorus kā līguma priekšmeta sarežģītības pakāpe un piedāvājumu iesūtīšanai vajadzīgais laiks; c) piedāvājumus iesniedz rakstveidā, un to saturs ir konfidenciāls tik ilgi, līdz beidzas atbildes sniegšanai atvēlētais laiks; d) līgumslēdzējas iestādes katra atsevišķa līguma slēgšanas tiesības piešķir tam pretendentam, kas iesniedzis visizdevīgāko piedāvājumu, vērtējot pēc pamatnolīguma specifikācijās paredzētajiem piešķiršanas kritērijiem.

33. pants

Dinamiskās iepirkuma sistēmas

1. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes drīkst izmantot dinamiskās iepirkuma sistēmas.

2. Lai izveidotu dinamisko iepirkuma sistēmu, līgumslēdzējas iestādes ievēro atklātās procedūras noteikumus visos tās posmos līdz pat to līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, kas jānoslēdz saskaņā ar minēto sistēmu. Sistēmā iekļauj visus pretendentus, kas atbilst atlases kritērijiem un ir iesnieguši orientējošu piedāvājumu, kurš saskan ar specifikāciju un iespējamiem papildu dokumentiem; orientējošus piedāvājumus jebkurā laikā var uzlabot, ja vien tie saglabā atbilstību specifikācijai. Lai izveidotu šo sistēmu un piešķirtu tiesības slēgt līgumus saskaņā ar minēto sistēmu, līgumslēdzējas iestādes izmanto tikai elektroniskus līdzekļus atbilstīgi 42. panta 2. līdz 5. punktam.

3. Lai izveidotu dinamisko iepirkuma sistēmu, līgumslēdzējas iestādes:

a) publicē līguma paziņojumu, skaidri norādot, ka tas ir par dinamisko iepirkuma sistēmu;

b) specifikācijā cita starpā norāda, kāda veida iepirkumu paredzēts veikt minētajā sistēmā, kā arī sniedz visu vajadzīgo informāciju par iepirkuma sistēmu, izmantotajām elektroniskajām iekārtām un savienojuma tehniskajiem režīmiem un specifikācijām;

c) no paziņojuma publicēšanas līdz sistēmas darbības beigām elektroniskajos saziņas līdzekļos piedāvā neierobežotu, tiešu un pilnīgu piekļuvi konkrētajai specifikācijai un visiem papildu dokumentiem, un paziņojumā norāda Internetsa adresi, kurā ar tiem var iepazīties.

4. Līgumslēdzējas iestādes visiem komersantiem visā dinamiskās iepirkuma sistēmas darbības laikā dod iespēju iesniegt orientējošu piedāvājumu un tikt iekļautiem šajā sistēmā saskaņā ar 2. punktā minētajiem nosacījumiem. Novērtējumu tās veic maksimāli 15 dienās pēc orientējošā piedāvājuma iesniegšanas dienas. Tomēr tās var pagarināt novērtēšanas periodu, ja starplaikā neizsludina nevienu citu uzaicinājumu uz konkursu.

Līgumslēdzēja iestāde iespējami drīz informē pirmajā daļā minētos pretendentus par iekļaušanu dinamiskajā iepirkuma sistēmā vai par orientējošā piedāvājuma noraidīšanu.

5. Par katru atsevišķu līgumu izsludina uzaicinājumu uz konkursu. Pirms izsludināt uzaicinājumu uz konkursu, līgumslēdzējas iestādes publicē vienkāršotu līguma paziņojumu, kurā visus ieinteresētos komersantus uzaicina laika posmā, kas ir ne mazāks kā 15 dienas no vienkāršotā paziņojuma nosūtīšanas datuma, iesniegt orientējošu piedāvājumu saskaņā ar 4. punktu. Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst turpināt konkursa procedūru, ja tās nav pabeigušas visu to orientējošo piedāvājumu izvērtēšanu, kas saņemti minētajā termiņā.

6. Līgumslēdzējas iestādes uzaicina visus sistēmā iekļautos pretendentus iesniegt piedāvājumu par katru atsevišķu līgumu, kura slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar minēto sistēmu. Tālab tās nosaka piedāvājumu iesniegšanas termiņu.

Līguma slēgšanas tiesības tās piešķir pretendentam, kas iesniedzis visizdevīgāko piedāvājumu, un novērtējumu pamato ar piešķiršanas kritērijiem, kuri paredzēti līguma paziņojumā saistībā ar dinamiskās iepirkuma sistēmas izveidi. Ja vajadzīgs, pirmajā daļā minētajā uzaicinājumā noteiktos kritērijus var noteikt precīzāk.

7. Dinamiskā iepirkuma sistēma nedrīkst darboties ilgāk par četriem gadiem, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtas gadījumus.

Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst izmantot šo sistēmu, lai novērstu, ierobežotu vai kropļotu konkurenci.

Nedrīkst prasīt samaksu no ieinteresētajiem komersantiem vai no sistēmas dalībnieku puses.

34. pants

Būvdarbu valsts līgumi – īpaši noteikumi par subsidēto mājokļu shēmām

Attiecībā uz valsts līgumiem par subsidēto mājokļu shēmas satvarā veicamo projektēšanu un būvdarbiem, kuru apjoms un sarežģītība, kā arī paredzamais darba ilgums nosaka to, ka plānošana jau no paša sākuma jāveic, cieši sadarbojoties grupā, kurā ir līgumslēdzēju iestāžu pārstāvji, eksperti un par būvdarbu veikšanu atbildīgais uzņēmējs, var pieņemt īpašu piešķiršanas procedūru, kas vajadzīga, lai darbam konkrētajā grupā atlasītu vispiemērotāko būvuzņēmēju.

Konkrēti līgumslēdzējas iestādes līguma paziņojumā iekļauj pēc iespējas precīzāku veicamo būvdarbu aprakstu, lai ieinteresētie būvuzņēmēji varētu gūt pareizu priekšstatu par projektu. Turklāt līgumslēdzējas iestādes saskaņā ar 45. līdz 52. pantā minētajiem kvalitatīvās atlases kritērijiem šādā līguma paziņojumā norāda personiskos, tehniskos, ekonomiskos un finansiālos nosacījumus, kuru izpilde kandidātiem jānodrošina.

Ja pieņem šādu procedūru, tad līgumslēdzējas iestādes piemēro 2., 35., 36., 38., 39., 41., 42., 43. un 45. līdz 52. pantu.







VI NODAĻA

Izsludināšanas un pārredzamības noteikumi







1. iedaļa

Paziņojumu publicēšana

35. pants

Paziņojumi

1. Līgumslēdzējas iestādes ar iepriekšēju Komisijas vai pašu iestāžu publicētu informatīvu paziņojumu “pircēja profilā”, kā aprakstīts VIII pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā, dara zināmu šādu informāciju:

a) attiecībā uz piegādēm – to līgumu vai pamatnolīgumu paredzamā kopējā vērtība pa produkcijas grupām, kuru slēgšanas tiesības tās paredz piešķirt turpmākajos 12 mēnešos, ja šī kopējā paredzamā vērtība, ievērojot 7. un 9. pantu, ir vienāda ar vai lielāka nekā EUR 750 000. Līgumslēdzējas iestādes nosaka produkcijas grupas saskaņā ar CPV nomenklatūru;

b) attiecībā uz pakalpojumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu paredzamā kopējā vērtība par II A pielikumā uzskaitītajām pakalpojumu kategorijām, kuru slēgšanas tiesības tās paredz piešķirt turpmākajos 12 mēnešos, ja šī kopējā paredzamā vērtība, ievērojot 7. un 9. panta noteikumus, ir vienāda ar vai lielāka nekā EUR 750 000;

c) attiecībā uz būvdarbiem – to līgumu vai pamatnolīgumu būtiskākās iezīmes, kuru slēgšanas tiesības tās paredz piešķirt un kuru paredzamā vērtība ir vienāda ar 7. pantā minēto robežvērtību vai lielāka par to, ņemot vērā 9. pantu.

Paziņojumus, kas minēti a) un b) apakšpunktā, nosūta Komisijai vai publicē pircēja profilā iespējami īsā laikā pēc budžeta gada sākuma.

Paziņojumu, kas minēts c) apakšpunktā, nosūta Komisijai vai publicē pircēja profilā iespējami īsā laikā pēc apstiprinoša lēmuma par to būvdarbu līgumu vai pamatnolīgumu grafiku, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējas iestādes paredz piešķirt.

Līgumslēdzējas iestādes, kas savā pircēja profilā publicē iepriekšēju informatīvu paziņojumu, elektroniskā veidā informē Komisiju par šā iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanu pircēja profilā, ievērojot attiecīgo formātu un sīki izstrādātu paziņojumu nosūtīšanas procedūru, kas norādīta VIII pielikuma 3. punktā.

Šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie paziņojumi obligāti jāpublicē tikai tad, ja līgumslēdzējas iestādes izmanto iespēju saīsināt piedāvājumu iesniegšanai atvēlēto laiku, kā paredzēts 38. panta 4. punktā.

Šo punktu nepiemēro attiecībā uz sarunu procedūru, kuru veic, iepriekš nepublicējot līguma paziņojumu.

2. Līgumslēdzējas iestādes, kas valsts līguma vai pamatnolīguma slēgšanas tiesības vēlas piešķirt atklātā, slēgtā procedūrā vai, ievērojot 30. pantā paredzētos nosacījumus, sarunu procedūrā ar līguma paziņojuma publicēšanu, vai, ievērojot 29. pantā paredzētos nosacījumus, cenu aptaujā, šo nodomu dara zināmu ar līguma paziņojumu.

3. Līgumslēdzējas iestādes, kas vēlas izveidot dinamisko iepirkuma sistēmu, šo nodomu dara zināmu ar līguma paziņojumu.

Līgumslēdzējas iestādes, kas vēlas piešķirt līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar dinamisko iepirkuma sistēmu, šo nodomu dara zināmu ar vienkāršotu līguma paziņojumu.

4. Līgumslēdzējas iestādes, kas ir piešķīrušas valsts līguma slēgšanas tiesības vai noslēgušas pamatnolīgumu, ne vēlāk kā 48 dienās pēc līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas vai pēc pamatnolīguma noslēgšanas nosūta paziņojumu par piešķiršanas procedūras rezultātiem.

Attiecībā uz pamatnolīgumiem, kas noslēgti saskaņā ar 32. pantu, līgumslēdzējām iestādēm nav pienākuma sūtīt paziņojumu par katra atsevišķa minētajam nolīgumam atbilstošā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras rezultātiem.

Līgumslēdzējas iestādes 48 dienās pēc attiecīgā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas nosūta paziņojumu par dinamiskajā iepirkuma sistēmā iekļauto līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas rezultātiem. Tomēr šādus paziņojumus tās var iesniegt apkopotā veidā katru ceturksni. Šādā gadījumā tās nosūta apkopotos paziņojumus 48 dienās pēc katra ceturkšņa beigām.

Attiecībā uz valsts līgumiem par II B pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumiem līgumslēdzējas iestādes paziņojumā norāda, vai tās piekrīt paziņojuma publicēšanai. Saistībā ar minētajiem pakalpojumu līgumiem Komisija izstrādā noteikumus statistisko pārskatu sagatavošanai par šādiem paziņojumiem un minēto pārskatu publicēšanai saskaņā ar 77. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Zināmu daļu informācijas par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu vai pamatnolīguma noslēgšanu drīkst nepublicēt, ja šādas informācijas izpaušana kavētu tiesībaizsardzību vai kā citādi būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm, vai kaitētu valsts vai privāto komersantu likumīgajām komerciālajām interesēm vai godīgai konkurencei.

36. pants

Paziņojumu publicēšanas forma un veids

1. Paziņojumos uz standarta veidlapām, kuras Komisija pieņēmusi saskaņā ar 77. panta 2. punktā minēto procedūru, ietver VII A pielikumā minēto informāciju un, attiecīgā gadījumā, visu pārējo informāciju, ko līgumslēdzēja iestāde uzskata par lietderīgu.

2. Līgumslēdzēju iestāžu paziņojumus Komisijai nosūta vai nu elektroniski saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktā norādīto formātu un nosūtīšanas procedūru, vai izmantojot citus saziņas līdzekļus. Ja izmanto paātrināto procedūru, kas paredzēta 38. panta 8. punktā, tad paziņojumi jānosūta vai nu pa faksu, vai elektroniski saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktā norādīto formātu un nosūtīšanas procedūru.

Paziņojumus publicē atbilstīgi tehniskajiem parametriem, kas VIII pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēti attiecībā uz publicēšanu.

3. Paziņojumus, ko sagatavo un nosūta elektroniski saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktā norādīto formātu un nosūtīšanas procedūru, publicē ne vēlāk kā piecas dienas pēc to nosūtīšanas.

Paziņojumus, kas nav nosūtīti elektroniski saskaņā ar VIII pielikuma 3. punktā norādīto formātu un nosūtīšanas procedūru, publicē ne vēlāk kā 12 dienas pēc to nosūtīšanas vai – 38. panta 8. punktā minētās paātrinātās procedūras gadījumā – ne vēlāk kā piecas dienas pēc to nosūtīšanas.

4. Pilnu līguma paziņojuma tekstu publicē līgumslēdzējas iestādes izvēlētā Kopienas oficiālajā valodā, un šajā oriģinālvalodā sagatavotais teksts ir vienīgais autentiskais teksts. Svarīgāko katra paziņojuma elementu kopsavilkumu publicē citās oficiālajās valodās.

Šādu Komisijas publicēto paziņojumu publicēšanas