2006L0087 — LV — 30.12.2006 — 000.003

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (2006. gada 12. decembrī), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (2006/87/EK) (OV L 389, 30.12.2006, p.1)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA

(2006. gada 12. decembrī),

ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK

(2006/87/EK)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), apspriedušās ar Reģionu komiteju, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Ar Padomes Direktīvu 82/714/EEK (1982. gada 4. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ( 3 ), izveidoja saskaņotus noteikumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem visās dalībvalstīs, neskaitot darbības Reinā. Eiropas līmenī tomēr joprojām ir spēkā atšķirīgas tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu kuģiem. Līdz šim brīdim atšķirīgu starptautisko un valstu noteikumu līdzāspastāvēšana ir traucējusi centienus nodrošināt valstu kuģošanas sertifikātu savstarpēju atzīšanu bez ārzemju kuģu papildu pārbaudīšanas. Turklāt Direktīvā 82/714/EEK izklāstītie standarti daļēji vairs neatbilst patreizējai tehnoloģijas attīstībai. (2) Visbūtiskāk, ka tehniskajās prasībās, kas noteiktas Direktīvas 82/714/EEK pielikumos, iekļauti noteikumi, kas izklāstīti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu versijā, ko Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) apstiprināja 1982. gadā. Noteikumus un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu kopš tā laika regulāri pārskata, un ir atzīts, ka tie atbilst patreizējai tehnoloģijas attīstībai. Konkurences un drošības iemeslu dēļ, jo īpaši Eiropas līmeņa harmonizācijas veicināšanai, būtu vēlams pieņemt šādu tehnisku prasību jomu un saturu visam Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklam. Šajā sakarībā būtu jāņem vērā izmaiņas, kas notikušas šajā tīklā. (3) Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātiem, kas apstiprina kuģu pilnīgu atbilstību minētajiem pārskatītajiem tehniskajiem nosacījumiem, vajadzētu būt spēkā visos iekšējos Kopienas ūdensceļos. (4) Ir vēlams nodrošināt labāku harmonizācijas pakāpi noteikumiem, ar kādiem dalībvalstis izdod papildu Kopienas sertifikātus darbībām 1. un 2. zonas ūdensceļos (grīvās), kā arī darbībām 4. zonas ūdensceļos. (5) Pasažieru transporta drošības nolūkos ir vēlams paplašināt Direktīvas 82/714/EEK darbības jomu, lai iekļautu pasažieru kuģus, ar kuriem paredzēts pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, ievērojot Reinas Kuģu inspekcijas noteikumus. (6) Drošības nolūkos standarta harmonizācijai būtu jānotiek augstā līmenī, un tā būtu jāveic tādā veidā, lai nenotiktu drošības standartu pazemināšana nevienā no Kopienas iekšējiem ūdensceļiem. (7) Ir atbilstoši nodrošināt pārejas režīmu ekspluatācijā esošiem kuģiem, kam nav Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta brīdī, kad notiek pirmā tehniskā pārbaude saskaņā ar pārskatītajām tehniskajām prasībām, kas noteiktas ar šo direktīvu. (8) Ievērojot zināmas robežas un saskaņā ar attiecīgo kuģu kategoriju, ir piemēroti noteikt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta derīguma periodu katrā konkrētā gadījumā. (9) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 4 ). (10) Ir nepieciešams, lai Padomes Direktīva 76/135/EEK (1976. gada 20. janvāris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu ( 5 ) paliktu spēkā attiecībā uz kuģiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva. (11) Tā kā uz atsevišķiem kuģiem attiecas gan Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK (1994. gada 16. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem ( 6 ), gan arī šīs direktīvas piemērošanas joma, šo divu direktīvu pielikumi būtu jāpielāgo pēc iespējas drīz, izmantojot attiecīgas komitejas procedūras, ja starp šīm direktīvām pastāv kādas pretrunas vai nesavietojamas noteikumi. (12) Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ( 7 ) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. (13) Direktīva 82/714/EEK būtu jāatceļ, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

Ūdensceļu klasificēšana

1. Šajā direktīvā Kopienas iekšējie ūdensceļi ir klasificēti šādi:

a) 1., 2., 3. un 4. zona: i) 1. un 2. zona: I pielikuma 1. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi, ii) 3. zona: I pielikuma 2. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi, iii) 4. zona: citi I pielikuma 3. nodaļā uzskaitītie ūdensceļi.

b) Zona R: tie a) apakšpunktā minētie ūdensceļi, kam sertifikāti jāizsniedz saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, tādā redakcijā, kādā minētais pants izteikts šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā.

2. Jebkura dalībvalsts pēc konsultēšanās ar Komisiju var mainīt savu ūdensceļu klasifikāciju I pielikumā minētajās zonās. Komisiju par šīm izmaiņām informē, vēlākais, sešus mēnešus pirms izmaiņu stāšanās spēkā, un Komisija informē pārējās dalībvalstis.

2. pants

Piemērošanas joma

1. Šo direktīvu saskaņā ar II pielikuma 1.01. pantu piemēro šādiem kuģiem:

a) kuģiem, kuru garums (L) ir 20 metri vai vairāk;

b) kuģiem, kuru garuma (L), platuma (B) un iegrimes (T) reizinājums ir 100 m3 vai vairāk.

2. Šo direktīvu saskaņā ar II pielikuma 1.01. pantu piemēro arī šādiem kuģiem:

a) vilcējvelkoņiem un stūmējvelkoņiem, kas paredzēti, lai vilktu vai stumtu kuģus, kuri minēti 1. punktā, vai peldošas iekārtas, vai arī lai pārvietotu ar bortiem sakabinātus šādus kuģus vai peldošas iekārtas;

b) pasažieru pārvadājumiem domātiem kuģiem, kas var pārvadāt vairāk kā 12 pasažierus, neskaitot komandu;

c) peldošām iekārtām.

3. Šī direktīva neattiecas uz šādiem kuģiem:

a) prāmjiem;

b) karakuģiem;

c) jūras kuģiem, ieskaitot jūras vilcējvelkoņus un stūmējvelkoņus, kas i) darbojas vai ir bāzēti paisuma un bēguma ūdeņos, ii) uz laiku darbojas iekšējos ūdeņos ar nosacījumu, ka tiem ir: — sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, sertifikāts, kas apliecina atbilstību 1966. gada Starptautiskajai konvencijai par kravas zīmi, vai tam līdzvērtīgs sertifikāts, un Starptautiskais naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāts (IOPP), kas apliecina atbilstību 1973. gada Starptautiskajai konvencijai par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL), vai — pasažieru kuģiem, uz kuriem neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, sertifikāts par pasažieru kuģu drošības noteikumiem, kas izsniegts saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/18/EK (1998. gada 17. marts) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem ( 8 ), vai — atpūtas kuģiem, uz ko neattiecas neviena no pirmajā ievilkumā minētajām konvencijām, tās valsts sertifikāts, zem kuras karoga tas kuģo.

3. pants

Sertifikāta turēšanas pienākums

1. Kuģiem, kas darbojas tajos Kopienas iekšējiem ūdensceļos, kuri uzskaitīti 1. pantā, jābūt:

a) darbojoties zonas R ūdensceļos: — vai nu sertifikātam, kas izsniegts saskaņā ar 22. pantu Pārskatītajā konvencijā par kuģošanu Reinā; — vai Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, kas izdots vai atjaunots pēc 2008. gada 30. decembrī un apstiprina, ka kuģis, neskarot 24. nodaļas II pielikuma pārejas pasākumus, pilnībā atbilst II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām, kuru līdzvērtīgums minētās konvencijas tehniskajām prasībām ir paredzēts atbilstoši piemērojamiem nosacījumiem un procedūrām;

b) darbojoties citos ūdensceļos, Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātam, tostarp, vajadzības gadījumā specifikācijām, kas minētas 5. pantā.

2. Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu sastāda pēc parauga, kas noteikts V pielikuma I daļā, un izdod saskaņā ar šo direktīvu.

4. pants

Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikāti

1. Visi kuģi, kam ir derīgs sertifikāts, kurš izsniegts saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, ņemot vērā šīs direktīvas 5. panta 5. punktu, var kuģot Kopienas ūdeņos tikai ar šo sertifikātu.

2. Visus kuģus, kam ir 1. punktā minētais sertifikāts, tomēr nodrošina ar Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātu:

a) kad tie darbojas 3. un 4. zonas ūdensceļos, ja tie vēlas izmantot tehnisko prasību samazinājumu šajos ūdensceļos;

b) kad tie darbojas 1. vai 2. zonas ūdensceļos vai attiecīgi pasažieru kuģiem — kad tie darbojas 3. zonas ūdensceļos, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem — ja attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi tehniskās prasības attiecībā uz šiem ūdensceļiem saskaņā ar 5. panta 1., 2. un 3. punktu.

3. Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātu sastāda pēc V pielikuma II daļā dotā parauga, un to izsniedz valsts kompetentās iestādes, uzrādot 1. punktā minēto sertifikātu un saskaņā ar noteikumiem, ko noteikušas par attiecīgajiem ūdensceļiem kompetentās iestādes.

5. pants

Papildu vai samazinātas tehniskās prasības noteiktām zonām

1. Katra dalībvalsts pēc apspriešanās ar Komisiju un, vajadzības gadījumā ievērojot Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā prasības, var pieņemt tehniskās prasības papildus II pielikumā minētajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas darbojas 1. un 2. zonas ūdensceļos tās teritorijā.

2. Attiecībā uz pasažieru kuģiem, kas darbojas 3. zonas ūdensceļos tās teritorijā, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem, katra dalībvalsts var saglabāt tehniskās prasības papildus II pielikuma prasībām. Šādu tehnisku prasību grozīšanai nepieciešama Komisijas iepriekšēja apstiprināšana.

3. Papildu prasības attiecas tikai uz III pielikumā minētajiem objektiem. Komisiju par šīm papildu prasībām informē vismaz sešus mēnešus pirms to stāšanās spēkā, un Komisija informē pārējās dalībvalstis.

4. Kuģu atbilstību papildu prasībām nosaka 3. pantā minētajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā. Šādas atbilstības apstiprinājumam jābūt atzītam uz attiecīgās zonas Kopienas ūdensceļiem.

5.

a) Ja II pielikuma 24.a nodaļā izklāstīto pārejas noteikumu piemērošana radītu pastāvošo valstu drošības standartu samazinājumu, dalībvalsts var nepiemērot šos pārejas noteikumus attiecībā uz iekšējo ūdensceļu pasažieru kuģiem, kas darbojas iekšējos ūdensceļos, kas nav saistīti ar citas dalībvalsts kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. Šādā gadījumā dalībvalsts var pieprasīt, lai šādi kuģi, kas darbojas tās nesaistītajos iekšējos ūdensceļos, pilnībā atbilst II pielikumā izklāstītajām tehniskajām prasībām no 2008. gada 30. decembrī.

b) Dalībvalsts, kas īsteno a) apakšpunktā minēto noteikumu, par savu lēmumu informē Komisiju un sniedz Komisijai sīkāku informāciju par attiecīgajiem valsts standartiem, ko piemēro pasažieru kuģiem, kas darbojas tās iekšējos ūdensceļos. Komisija informē pārējās dalībvalstis.

c) Atbilstību dalībvalsts prasībām, lai darbotos tās nesaistītajos iekšējos ūdensceļos, norāda 3. pantā noteiktajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā.

6. Kuģis, kas darbojas tikai 4. zonas ūdensceļos, pretendē uz samazinātām prasībām, kuras norādītas II pielikuma 19.b nodaļā, uz visiem šīs zonas ūdensceļiem. Atbilstību šīm prasībām norāda 3. pantā noteiktajā Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā.

7. Katra dalībvalsts pēc apspriešanās ar Komisiju var atļaut II pielikuma tehnisko prasību samazinājumu kuģiem, kas darbojas vienīgi 3. un 4. zonas ūdensceļos tās teritorijā.

Šāds samazinājums attiecas tikai uz IV pielikumā minētajiem aspektiem. Ja kuģa tehniskais raksturojums atbilst samazinātajām tehniskajām prasībām, to norāda Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā vai, ja ir piemērojams 4. panta 2. punkts, Kopienas papildu iekšējās kuģošanas sertifikātā.

Komisiju informē par II pielikuma tehnisko prasību samazinājumu vismaz sešus mēnešus pirms tam, kad tie stājas spēkā, un tā informē citas dalībvalstis.

6. pants

Bīstamās kravas

Jebkurš kuģis, kam ir sertifikāts, kurš izsniegts saskaņā ar Noteikumiem par bīstamu vielu pārvadāšanu Reinā (“ADNR”), var pārvadāt bīstamas kravas Kopienas teritorijā saskaņā ar šajā sertifikātā minētajiem noteikumiem.

Jebkura dalībvalsts var noteikt obligātu prasību, ka kuģi, kam nav šāda sertifikāta, ir tiesīgi pārvadāt bīstamas kravas tās teritorijā tikai tad, ja šie kuģi atbilst vēl citām prasībām papildus tām, kas noteiktas šajā direktīvā. Par šādām prasībām paziņo Komisijai, un tā informē pārējās dalībvalstis.

7. pants

Atkāpes

1. Dalībvalstis var atkāpties no šīs direktīvas vai tās daļas piemērošanas:

a) kuģiem, vilcējvelkoņiem, stūmējvelkoņiem un peldošām iekārtām, kas darbojas kuģojamos ūdensceļos, kurus iekšējie ūdensceļi nesaista ar citu dalībvalstu ūdensceļiem;

b) kuģiem, kuru pilnā kravnesība nepārsniedz 350 tonnas, vai kuģiem, kas nav paredzēti preču pārvadāšanai un kuru ūdensizspaids ir mazāks par 100 m3, kas nolaisti ūdenī pirms 1950. gada 1. janvāra un kuri darbojas tikai valsts ūdensceļos.

2. Dalībvalstis attiecībā uz kuģošanu savos valsts ūdensceļos var ļaut atkāpties no viena vai vairākiem šīs direktīvas noteikumiem ierobežotos vietējās nozīmes braucienos vai ostu zonās. Šīs atkāpes un braucienus vai zonas, uz kurām tās attiecas, norāda kuģa sertifikātā.

3. Par atkāpēm, kas pieņemtas saskaņā ar 1. un 2. punktu, paziņo Komisijai, un tā informē pārējās dalībvalstis.

4. Dalībvalstij, kurai saskaņā ar 1. un 2. punktu piešķirto atkāpju dēļ nav kuģu, uz ko attiecas šī direktīva un kas darbojas tās ūdensceļos, nav jāievēro 9., 10. un 12. pants.

8. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšana

1. Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniedz kuģim, kas nolaists ūdenī no 2008. gada 30. decembrī pēc tehniskajām pārbaudēm, kas veiktas, pirms kuģis nodots ekspluatācijā un kurās paredzēts pārbaudīt, vai kuģis atbilst II pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām.

2. Kuģim, kas bijis izslēgts no direktīvas 82/714/EEK darbības jomas, bet uz ko attiecas šī direktīva saskaņā ar 2. panta 1. un 2. punktu, Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniedz pēc tehniskajām pārbaudēm, ko veic pēc kuģa patreizējā sertifikāta izbeigšanās, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2018. gada 30. decembrī, lai pārbaudītu, vai kuģis atbilst II pielikuma tehniskajām prasībām. Dalībvalstīs, kurās kuģa patreizējā valsts sertifikāta derīguma termiņš ir īsāks par pieciem gadiem, šādus valsts sertifikātus var izdot piecus gadus pēc 2008. gada 30. decembrī.

Jebkuru neatbilstību II pielikuma tehniskajām prasībām ieraksta Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātā. Ja kompetentās iestādes uzskata, ka šīs nepilnības nerada izteiktu apdraudējumu, panta pirmajā daļā minētie kuģi var turpināt darboties, kamēr komponentus vai jomas, kurās kuģis neatbilda prasībām, aizstāj vai nomaina, lai šie komponenti un jomas atbilstu II pielikuma prasībām.

3. Par izteiktu apdraudējumu šā panta nozīmē pieņem situāciju, kad ir skartas prasības, kas attiecas uz kuģa būves, kuģošanas vai manevrēšanas strukturālo drošību vai speciālajām īpašībām saskaņā ar II pielikumu. II pielikumā atļautās atkāpes neidentificē kā trūkumus, kas rada izteiktu apdraudējumu.

Par aizstāšanu šā panta nozīmē neuzskata pastāvošo daļu nomaiņu ar identiskām vai līdzvērtīgām tehnoloģijas un dizaina daļām kārtējo uzturēšanas un remontdarbu laikā.

4. Kuģa atbilstību papildu prasībām, kas minētas 5. panta 1., 2. un 3. punktā, vajadzības gadījumā pārbauda tehniskās pārbaudes laikā, kura minēta šā panta 1. un 2. punktā, vai tādas tehniskās pārbaudes laikā, kas veikta pēc kuģa īpašnieka pieprasījuma.

9. pants

Kompetentās iestādes

1. Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātus var izsniegt jebkuras dalībvalsts kompetenta iestāde.

2. Katra dalībvalsts izveido sarakstu, kurā norāda, kuras no tās iestādēm ir kompetentas izsniegt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, un paziņo par to Komisijai. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

10. pants

Tehnisko pārbaužu veikšana

1. Šīs direktīvas 8. pantā minēto tehnisko pārbaudi veic kompetentās iestādes, kas var pilnībā vai daļēji neveikt kuģim tehnisko pārbaudi, ja ir spēkā esošs apliecinājums, kuru izsniegusi atzīta klasifikācijas sabiedrība saskaņā ar II pielikuma 1.01. pantu, ka šis kuģis pilnībā vai daļēji atbilst II pielikuma tehniskajām prasībām. Klasifikācijas sabiedrības var atzīt tikai tad, ja tās atbilst VII pielikuma I daļā uzskaitītajiem kritērijiem.

2. Katra dalībvalsts izveido sarakstu, kurā norāda, kuras no tās iestādēm ir kompetentas veikt tehnisko pārbaudi, un paziņo par to Komisijai. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

11. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu derīgums

1. Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta derīguma termiņu katrā konkrētā gadījumā nosaka iestāde, kas ir kompetenta izsniegt šādu sertifikātu saskaņā ar II pielikumu.

2. Katra dalībvalsts 12. un 16. pantā un II pielikumā noteiktajos gadījumos var izsniegt Kopienas pagaidu iekšējās kuģošanas sertifikātus. Kopienas pagaidu iekšējās kuģošanas sertifikātu sastāda pēc parauga, kas noteikts V pielikuma III daļā.

12. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu aizstāšana

Katra dalībvalsts nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem var aizstāt spēkā esošu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, kas ir pazaudēts vai sabojāts.

13. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu atjaunošana

1. Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu atjauno pēc tā derīguma termiņa beigām saskaņā ar 8. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Lai atjaunotu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātus, kas izsniegti pirms 2008. gada 30. decembrī, piemēro II pielikuma pārejas noteikumus.

3. Lai atjaunotu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātus, kas izsniegti pēc 2008. gada 30. decembrī, piemēro II pielikuma pārejas noteikumus, kas stājušies spējā pēc šādu sertifikātu izsniegšanas.

14. pants

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu derīguma pagarināšana

Iestāde, kas izdevusi vai atjaunojusi Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, izņēmuma kārtā var pagarināt tā derīgumu saskaņā ar II pielikumu bez tehniskās pārbaudes. Šādu pagarinājumu norāda šajā sertifikātā.

15. pants

Jaunu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšana

Nozīmīgu izmaiņu vai remonta gadījumā, kas ietekmē kuģa būves, kuģošanas vai kuģa manevrēšanas strukturālo drošību vai speciālās īpašības saskaņā ar II pielikumu, tam pirms turpmākiem braucieniem atkal jāveic 8. pantā minētā tehniskā pārbaude. Pēc šīs pārbaudes izsniedz jaunu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu, kas atspoguļo kuģa tehniskās īpašības, vai arī attiecīgi groza esošo sertifikātu. Ja šo sertifikātu izsniedz dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kura izsniegusi vai atjaunojusi sākotnējo sertifikātu, kompetento iestādi, kas izsniegusi vai atjaunojusi sertifikātu, par to informē viena mēneša laikā.

16. pants

Atteikums izsniegt vai atjaunot Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu un tā atsaukšana

Katrā lēmumā atteikt Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta izsniegšanu vai atjaunošanu norāda iemeslus, uz kuriem ir balstīts šis atteikums. Par tiem, kā arī par pārsūdzības kārtību un tās laika ierobežojumiem attiecīgajā dalībvalstī paziņo attiecīgajām personām.

Jebkuru spēkā esošu Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu var anulēt kompetentā iestāde, kas to izsniegusi vai atjaunojusi, ja kuģis vairs neatbilst tā sertifikātā noteiktajām tehniskajām prasībām.

17. pants

Papildu pārbaudes

Dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar VIII pielikumu jebkurā laikā var pārbaudīt, vai kuģim ir šīs direktīvas nozīmē derīgs sertifikāts un vai kuģis atbilst prasībām, kas noteiktas šādā sertifikātā, vai rada izteiktu apdraudējumu personām uz klāja, videi vai navigācijai. Kompetentās iestādes veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar VIII pielikumu.

18. pants

Trešo valstu kuģu kuģošanas sertifikātu atzīšana

Atkarībā no noslēgtiem nolīgumiem par savstarpēju kuģošanas sertifikātu atzīšanu starp Kopienu un trešām valstīm dalībvalstu kompetentās iestādes var atzīt trešo valstu kuģu kuģošanas sertifikātus kuģošanai šīs dalībvalsts ūdensceļos.

Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu izsniegšanu trešo valstu kuģiem veic saskaņā ar 8. panta 1. punktu.

19. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 7. pantu Padomes Direktīvā 91/672/EEK (1991. gada 16. decembris) par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem ( 9 ) (turpmāk — “Komiteja”).

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

▼M1

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b)apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divdesmit viena diena, piecpadsmit dienas un viens mēnesis.

4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

▼M1

20. pants

Pielikumu un ieteikumu attiecībā uz pagaidu licencēm pielāgošana.

1. Visi grozījumi, kas vajadzīgi, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, lai nodrošinātu to, ka abu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sertifikātu izdošana notiek, ievērojot tehniskās prasības, kas nodrošina vienādu drošības līmeni, vai lai ņemtu vērā 5. pantā minētos gadījumus, ir jāpieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā izklāstīto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 19. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

Šie grozījumi jāizdara ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta, kas atzīts kuģošanai uz Reinas, izsniegšanai vajadzīgās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā minētā sertifikāta izsniegšanai.

▼C1

2. Neatkarīgi no 1. punkta Komisija pieņem 5. panta 2. punktā minētos apstiprinājumus saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru.

▼M1

3. Komisija saskaņā ar II pielikuma 2.19. pantu lemj par Komitejas rekomendācijām attiecībā uz Kopienas iekšzemes kuģošanas kuģu pagaidu sertifikātiem.

▼B

21. pants

Direktīvas 76/135/EEK piemērošanas saglabāšana

Kuģiem, uz kuriem neattiecas šīs direktīvas 2. panta 1. un 2. punkts, bet uz kuriem attiecas Direktīvas 76/135/EEK 1.a pants, piemēro minētās direktīvas noteikumus.

22. pants

Valstu papildu vai samazinātās prasības

Papildu prasības, kas ir spēkā dalībvalstī pirms 2008. gada 30. decembrī attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tās teritorijā 1. un 2. zonas ūdensceļos, vai samazinātas tehniskās prasības attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tās teritorijā 3. un 4. zonas ūdensceļos, kuras ir spēkā dalībvalstī pirms minētā datuma, joprojām paliek spēkā līdz dienai, kad spēkā stājas papildu prasības saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai samazinājumi saskaņā ar II pielikuma tehnisko norādījumu 5. panta 7. punktu, bet tikai līdz 2009. gada 30. jūnijā.

23. pants

Transponēšana

1. Dalībvalstīs, kurām ir 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi, stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2008. gada 30. decembrī izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

24. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka sankciju sistēmu attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti valsts noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minētās sankcijas tiek piemērotas. Šādām sankcijām ir jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.

25. pants

Direktīvas 82/714/EEK atcelšana

Direktīvu 82/714/EEK atceļ no 2008. gada 30. decembrī.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

27. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm, kurās ir 1. panta 1. punktā norādītie iekšējie ūdensceļi.









PIELIKUMU SARAKSTS

I pielikums Ģeogrāfiski 1., 2., 3. un 4. zonā sadalītu kopienas iekšējo ūdensceļu saraksts II pielikums Obligātās tehniskās prasības, ko piemēro 1., 2., 3. un 4. zonas ūdensceļos kuģojošiem kuģiem, kā arī procedūras noteikumi III pielikums Iespējamu papildu tehnisko prasību aspekti attiecībā uz kuģiem iekšējo ūdensceļu 1. un 2. zonā IV pielikums Iespējamu to tehnisko prasību pazeminājumu aspekti, ko piemēro kuģiem iekšējo ūdensceļu 3. un 4. zonā V pielikums Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta paraugs VI pielikums Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikātu reģistra paraugs VII pielikums Klasificēšanas sabiedrības VIII pielikums Pārbaužu veikšanas kārtības noteikumi IX pielikums Signālgaismas, radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori









I PIELIKUMS

ĢEOGRĀFISKI 1., 2., 3. UN 4. ZONĀ SADALĪTU KOPIENAS IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU SARAKSTS

1. NODAĻA

1. zona

Vācijas Federatīvā Republika







Emsa: no līnijas, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven jūras virzienā 53° 30' ziemeļu platumā un 6° 45' austrumu garumā, t. i., nedaudz jūras virzienā no sauso kravu pārvadātājiem paredzētās lihterēšanas zonas Vecajā Emsā (1) (1) Attiecībā uz kuģiem, kuru reģistrācijas osta ir citur, jāņem vērā 1960. gada 8. aprīļa Emsas-Dollarta līguma 32. pants (BGBl. 1963 II p. 602).

Polijas Republika

Pomožes līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Nord Perd Rīgenas salā un bāku Niechorze.

Gdaņskas līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Helas bāku un ieejas enkurboju Baltijskas ostā.

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija







SKOTIJA Blue Mull Sound Starp Gutcher un Belmont Yell Sound Starp Tofts Voe un Ulsta Sullom Voe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gluss salas ziemeļaustrumu punktu ar Calback Ness ziemeļu punktu. Dales Voe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kebister Ness ziemeļu punktu ar Breiwick krastu 1° 10.8' rietumu garumā Dales Voe Vasarā: tāpat kā attiecībā uz Lerwick Lerwick Ziemā: tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Scottle Holm līdz Scarfi Taing Bresejā un dienvidu virzienā — līnija no Twageos Point bākas līdz Whalpa Taing Bresejā Lerwick Vasarā: tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Brim Ness līdz Inner Score ziemeļaustrumu stūrim un dienvidu virzienā — līnija no Ness of Sound dienvidu gala līdz Kirkabisterness Kirkwall Starp Kirkwall un Rousay ne austrumu pusē no līnijas starp Point of Graand (Egilsay) un Galt Ness (Shapinsay) vai starp Head of Work (cietzeme) cauri Helliar Holm bākai līdz Shapinsay krastam; ne ziemeļrietumu pusē no Eynhallow Island dienvidaustrumu gala, ne jūras virzienā un līnijā starp krastu pie Rousay 59° 10.5N 002° 57.1W un krastu pie Egilsay 59° 10.0N 002° 56.4W Stromness Līdz Scapa, taču ne ārpus Scapa Flow Scapa Flow Zonā, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Point of Cletts Hoy salā līdz Thomson's Hill triangulācijas punktam Fara salā un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā; no Sv. Vinsenta mola Flotta salā līdz Calf of Flotta tālākajam rietumu punktam; no Calf of Flotta tālākā austrumu punkta līdz Needle Point South Ronaldsay salā un no Ness cietzemē līdz Point of Oxan bākai Graemsay salā, un no turienes līdz Bu Point Hoy salā; un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Balnakiel Bay Starp Eilean Dubh un A'Chleit Cromarty Firth Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Invernesa Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Tay upe — Dundee Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Broughty pili ar Tayport, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Firth of Forth un Forth upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kirkcaldy ar Portobello upi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Solway Firth Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southerness Point ar Silloth Loch Ryan Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Finnart's Point ar Milleur Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem The Clyde Ārējā robeža: līnija no Skipness līdz vienas jūdzes stāvoklim uz dienvidiem no Garroch Head, no turienes līdz Farland Head Iekšējā robeža ziemā: līnija no Cloch bākas līdz Dunoon molam Iekšējā robeža vasarā: līnija no Bogany Point, Bute sala, līdz Skelmorlie pilij, un līnija no Ardlamont Point līdz Ettrick līča galējai dienvidu robežai Kyles of Bute iekšpusē Piezīme: iepriekš minētā iekšējā vasaras robeža laikā no 5. jūnija līdz 5. septembrim (abus datumus ieskaitot) ir pagarināta ar līniju no 0,2 jūdzēm no Ayrshire krasta pie Skelmorlie pils līdz Tomont End, Cumbrae, un ar līniju no Portachur Point, Cumbrae, līdz Inner Brigurd Point, Ayrshire Obana Tās zonas iekšpusē, ko ziemeļos ierobežo līnija no Dunollie Point bākas līdz Ard na Chruidh un dienvidos — līnija no Rudha Seanach līdz Ard na Cuile Kyle of Lochalsh Cauri Loch Alsh līdz Loch Duich zemesragam Loch Gairloch Ziemā: nav Vasarā: Dienvidos no līnijas, kas sniedzas uz austrumiem no Rubha na Moine līdz Eilan Horrisdale, un no turienes līdz Rubha nan Eanntag ZIEMEĻĪRIJA Belfast Lough Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Carrickfergus ar Bangor, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Loch Neagh Par 2 jūdzēm lielākā atstatumā no krasta ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS Humber upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno New Holland ar Paull Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cleethorpes molu ar Patrington baznīcu, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS Severn upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Porstkewett Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Wye upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmore Point ar Caldicot Pill, Portskewett Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Ņūporta Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Kārdifa Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Barry Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Swansea Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā Menai Straits Menai Straits iekšpusē no līnijas, kas savieno Llanddwyn Island Light ar Dinas Dinlleu, un līnijām, kas savieno Puffin Island dienvidu galu ar Trwyn DuPoint un Llanfairfechan dzelzceļa staciju, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Dee upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hilbre Point ar Point of Air Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Mersey upe Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Preston un Southport Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southport ar Blackpool krastu iekšpusi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Flītvuda Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Lune upe Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno RossalPoint ar Humphrey Head, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Heysham Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head Morecambe Ziemā: nav Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rossal Point ar Humphrey Head Workington Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Southerness Point ar Silloth, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem ANGLIJAS DIENVIDI Colne upe — Kolčestera Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers Blackwater upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Crouch upe un Roach upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Temza un tās pietekas Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Medway upe un the Swale Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Colne Point ar Whitstable Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Clacton molu ar Reculvers, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Čičestera Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Langstone osta Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Portsmuta Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Bembridža, Vaita sala Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Cowes, Vaita sala Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Sauthemptona Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Beaulieu upe Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Keyhaven ezers Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Veimuta Portlendas ostas iekšpusē un starp Wey upi un Portlendas ostu Plimuta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cawsand ar viļņlauzi un ar Staddon, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Falmuta Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Rosemullion Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Nare Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Camel upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Stepper Point ar Trebetherick Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Bridžvotera Sēkļa iekšpusē un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem Eivonas (Avon) upe Ziemā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blacknore Point ar Caldicot Pill, Portskewett Vasarā: tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry molu ar Steepholm, no turienes līdz Brean Down, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

2. zona

Čehijas Republika

Lipno ezera aizdambējuma ūdeņi.

Vācijas Federatīvā Republika







Emsa no līnijas, kas stiepjas no ieejas ostā Papenburgas virzienā, šķērsojot Emsu, un kas savieno Dīmas sūkņu staciju un dambja caurteku pie Haltes līdz līnijai, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven Jade tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schillig augstāko bāku un Langwarden baznīcas torni Vēzere no dzelzceļa tilta ziemeļrietumu malas Brēmenē līdz pat līnijai, kas savieno Langwarden un Cappel baznīcas torņus, ieskaitot Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm un Schweiburg sekundārās attekas Elba no Hamburgas ostas apakšējās robežas līdz līnijai, kas savieno Döse bāku un Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu, ieskaitot Nebenelbe un Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau un Stör pietekas (visos gadījumos no grīvas aizsprosta) Meldorfas līcis tās līnijas iekšpusē, kas savieno Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu un rietumu mola galam pie Büsum Eidera no Gieselau kanāla līdz Eider aizsprostam Flensburgas līcis tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kegnäs bāku un Birknack Šleija tās līnijas iekšpusē, kas savieno Schleimünde mola galus Ekenferdas līcis tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bocknis-Eck ar cietzemes ziemeļaustrumu galu pie Dänisch Nienhof Ķīles līcis tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bülk bāku un Laboe jūras memoriālu Ziemeļjūras-Baltijas jūras kanāls (Ķīles kanāls) no līnijas, kas savieno mola galus pie Brunsbüttel, līdz pat līnijai, kas savieno ieejas ugunis pie Kiel-Holtenau, ieskaitot Obereidersee un Enge, Audorfer See, Borgstedter See un Enge, Schirnauer See, Flemhuder See un Achterwehrer kanālu Trāve no dzelzceļa gaisa tilta ziemeļrietumu malas un Holstenbrücke (Stadttrave) ziemeļu malas Lībekā līdz pat līnijai, kas savieno mola dienvidu iekšējo un ziemeļu ārējo galu pie Trāvemindes, ieskaitot Pötenitzer Wiek, Dassower See un Altarmen pie Teerhof salas Leda no Leer jūras slūžu ieejas ārējā ostā līdz grīvai Hunte no Oldenburgas ostas un no 140 m uz leju pa Amalienbrücke Oldenburgā līdz grīvai Lēzuma no Bremen-Burg dzelzceļa tilta līdz grīvai Este no Buxtehude aizsprosta izejas līdz Este aizsprostam Līe no Au-Mühle izejas Horneburgā līdz Lühe aizsprostam Švinga no Salztor slūžām Stadē līdz Schwinge aizsprostam Oste: no Bremervörde dzirnavu dambja ziemeļaustrumu malas līdz Oste aizsprostam Pinnava no dzelzceļa tilta dienvidrietumu malas Pinnebergā līdz Pinnau aizsprostam Krikava no tilta, kas ved uz/no Wedenkamp, dienvidrietumu malas Elmshornā līdz Krückau aizsprostam Štēra no Rensing mareogrāfa līdz Stör aizsprostam Freiburgas ostas caurtece no Freiburg an der Elbe slūžu austrumu malas līdz grīvai Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff un Vismāras ostas zona jūras virzienā līdz pat līnijai no Hoher Wieschendorf Huk līdz Timmendorf uguņiem un līnijai, kas savieno Gollwitz uguņus Poel salā un Wustrow pussalas dienvidu punktu Warnow, ieskaitot Breitling un sekundārās pietekas lejup pa straumi no Mühlendamm no Geinitzbrücke ziemeļu malas Rostokā jūras virzienā līdz pat līnijai, kas savieno rietumu un austrumu mola ziemeļu punktus Varnemindē Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Darß un Zingst pussala, kā arī Hiddensee un Rügen sala (ieskaitot Štrālzundas ostas zonu) sniedzas jūras virzienā starp: — Zingst pussalu un Bock salu: līdz 54° 26' 42'' ziemeļu garumam — Bock un Hiddensee salu: līdz līnijai, kas savieno Bock salas ziemeļu punktu un Hiddensee salas dienvidu punktu — Hiddensee salu un Rügen (Bug) salu: līdz līnijai, kas savieno Neubessin dienvidaustrumu punktu un Buger Haken Greifswalder Bodden un Greifswald ostas zona, ieskaitot Ryck jūras virzienā līdz pat līnijai no Thiessower Haken (Südperd) austrumu punkta līdz Ruden salas austrumu punktam un sniedzas līdz Usedom salas ziemeļu punktam (54° 10' 37'' N, 13° 47' 51'' E) Ūdeņi, ko ieskauj cietzeme un Usedom sala (Peenestrom, ieskaitot Wolgast ostas zonu un Achterwasser, un Stettiner Haff) austrumu virzienā līdz pat Polijas Republikas robežai Stettiner Haff

Piezīme: Attiecībā uz kuģiem, kuru reģistrācijas osta ir citā valstī, jāņem vērā 1960. gada 8. aprīļa Emsas-Dollarta līguma 32. pants (BGBl. 1963 II p. 602).

Francijas Republika







Dordoņja no Liburnas akmens tilta līdz grīvai Garona un Žironda no Bordo akmens tilta līdz grīvai Luāra no Haudaudine tilta pa Madaleine pieteku līdz grīvai un no Pirmil tilta pa Pirmil pieteku Rona no Trinquetaille tilta Arlā un aiz tā Marseļas virzienā Sēna no Žannas d'Arkas tilta Ruānā līdz grīvai

Ungārijas Republika

Balatona ezers

Nīderlandes Karaliste

Dollarda

Emsa

Vadenzē: ieskaitot saiknes ar Ziemeļjūru

Eiselmēras līcis: ieskaitot Markermeer un Ijmeer, taču neieskaitot Gouwzee

Nieuwe ūdensceļš un Šēra

Caland kanāls rietumu virzienā no Beneluksa ostas

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal un ar tiem saistītās ostas

Haringvliet un Vuile Gat: ieskaitot ūdensceļus starp Gūri-Overflaki no vienas puses un Voorne-Putten un Hoekse Waard no otras puses

Hellegats

Folkeraks

Krāmera

Grevelingenmeer un Brouwerschavensche Gat: ieskaitot visus ūdensceļus starp Schouwen-Duiveland un Gūri-Overflaki

Keten, Mastgat, Zijpe Eastern Scheldt un Roompot: ieskaitot ūdensceļus starp Walcheren, Noord-Beveland un Zuid-Beveland no vienas puses un Schouwen-Duiveland un Tholen no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu

Šelda un Rietumu Šelda un tās grīva jūrā: ieskaitot ūdensceļus starp Zeeland Flanders no vienas puses un Walcheren un Zuid-Beveland no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu

Polijas Republika

Ščecinas līcis

Kamień līcis

Vislas līcis

Puck līcis

Włocławski rezervuārs

Śniardwy ezers

Niegocin ezers

Mamry ezers

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija







SKOTIJA Scapa Flow Zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Wharth Flotta salā līdz Martello tornim South Walls un no Point Cletts Hoy salā līdz Thomson triangulācijas punktam Fara salā, un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā Kyle of Durness Dienvidu virziens no Eilean Dubh Cromarty Firth Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor un South Sutor Invernesa Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Fort George ar Chanonry Point Findhorn līcis Zemesstrēles iekšpusē Aberdīna Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Abercromby Jetty Montrose baseins uz rietumiem no līnijas, kas sniedzas ziemeļu-dienvidu virzienā pāri ostas ieejai pie Scurdie Ness bākas Tay upe — Dundee Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseinu (zivju doku) Dundee ar Craig Head, East Newport Firth of Forth un Forth upe Firth of Forth iekšpusē, taču ne austrumu pusē no Forth dzelzceļa tilta Dumfries Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Airds Point ar Scar Point Loch Ryan Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cairn Point ar Kircolm Point Ayr osta Sēkļa iekšpusē The Clyde Iepriekš minētie 1. zonas ūdeņi Kyles of Bute Starp Colintraive un Rhubodach Campbeltown osta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Macringan's Point ar Ottercharach Point Loch Etive Etive ezera iekšpusē augšpus Lora ūdenskrituma Loch Leven Augšpus tilta pie Ballachulish Loch Linnhe Uz ziemeļiem no Corran Point uguņiem Loch Eil Viss ezers Kaledonijas kanāls Lochy, Oich un Ness ezers Kyle of Lochalsh Kyle Akin iekšpusē, bet ne rietumu virzienā no Eilean Ban uguņiem vai austrumu virzienā no Eileanan Dubha Loch Carron Starp Stromemore un Strome Ferry Loch Broom, Ullapool Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ullapool Point uguņus ar Aultnaharrie Kylesku Pāri Cairnbawn ezeram zonā starp galējo Garbh Eilean austrumu punktu un galējo Eilean na Rainich rietumu punktu Stornoway osta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Arnish Point ar Sandwick līča bāku ziemeļrietumu pusē The Sound of Scalpay Nedz austrumu virzienā no Berry Cove (Scalpay), nedz arī rietumu virzienā no Croc a Loin (Harris) Ziemeļu osta, Scalpay, un Tarbert osta Vienas jūdzes robežās no Harris salas krasta Loch Awe Viss ezers Loch Katrine Viss ezers Loch Lomond Viss ezers Loch Tay Viss ezers Loch Loyal Viss ezers Loch Hope Viss ezers Loch Shin Viss ezers Loch Assynt Viss ezers Loch Glascarnoch Viss ezers Loch Fannich Viss ezers Loch Maree Viss ezers Loch Gairloch Viss ezers Loch Monar Viss ezers Loch Mullardach Viss ezers Loch Cluanie Viss ezers Loch Loyne Viss ezers Loch Garry Viss ezers Loch Quoich Viss ezers Loch Arkaig Viss ezers Loch Morar Viss ezers Loch Shiel Viss ezers Loch Earn Viss ezers Loch Rannoch Viss ezers Loch Tummel Viss ezers Loch Ericht Viss ezers Loch Fionn Viss ezers Loch Glass Viss ezers Loch Rimsdale/nan Clar Viss ezers ZIEMEĻĪRIJA Strangford Lough Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Cloghy Point un Dogtail Point Belfast Lough Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holywood un Macedon Point Larne Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Larne molu ar prāmju piestātni Magee salā Bann upe No viļņlaužu galiem jūras virzienā līdz Toome tiltam Lough Erne Augšējais un apakšējais Erne ezers Lough Neagh Divu jūdžu robežās no krasta ANGLIJAS AUSTRUMU KRASTS Berwick Viļņlaužu iekšpusē Warkworth Viļņlaužu iekšpusē Blyth Ārējo mola galu iekšpusē Tyne upe No Dunston Staithes līdz Tyne mola galiem Wear upe No Fatfield līdz Sunderland mola galiem Seaham Viļņlaužu iekšpusē Hartlepool Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Middleton Jetty ar Vecā mola galu Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Ziemeļu mola galu ar Dienvidu mola galu Tees upe Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas rietumu virzienā no Government Jetty līdz Tees aizsprostam Whitby Whitby mola galu iekšpusē Humber upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Ferriby ar South Ferriby Grimsby doks Tās līnijas iekšpusē, kas savieno paisuma un bēguma baseina rietumu molu ar Zivju doku austrumu molu, North Quay Bostona New Cut iekšpusē Dutch upe Viss kanāls Hull upe No Beverley Beck līdz Humber upei Kielder Water Viss ezers Ouse upe Lejpus Naburn slūžām Trentasupe Lejpus Kromvela slūžām Wharfe upe No savienojuma ar Ouse upi līdz Tadcaster tiltam Scarborough Scarborough mola galu iekšpusē VELSA UN ANGLIJAS RIETUMU KRASTS Severn upe Ziemeļu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz rietumiem no Sharpness Point (51° 43 4'N) līdz Llanthony un Maisemore Weirs, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem Wye upe Pie Chepstow, ziemeļu garumā (51° 38.0'N) līdz Monmouth Ņūporta Ziemeļu virzienā no gaisa elektrības vadiem, tos šķērsojot pie Fifoots Points Kārdifa Tās līnijas iekšpusē, kas savieno South Jetty ar Penarth Head Slēgtie ūdeņi rietumos no Kārdifas līča aizsprosta Barry Tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlaužu galus jūras virzienā Talbotas osta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Afran upes viļņlaužu galus jūras virzienā ārpus slēgtaj iem dokiem Neath Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas uz ziemeļiem no Baglan līča Tanker Jetty gala jūras virzienā (51°37.2'N, 3°50.5'W) Llanelli un Burry osta Tās zonas iekšpusē, ko norobežo līnija, kas novilkta no Burry ostas rietumu mola līdz Whiteford Point Milford Haven Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hook Point dienvidus ar Thorn Point Fishguard Tās līnijas iekšpusē, kas savieno ziemeļu un austrumu viļņlaužu galus jūras virzienā Kārdigana Narrows iekšpusē pie Pen-Yr-Ergyd Aberystwyth Viļņlaužu galu, kas vārsti jūras virzienā, iekšpusē Aberdyfi Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Aberdyfi dzelzceļa staciju ar Twyni Bach bāku Bārmuta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Bārmutas dzelzceļa staciju ar Penrhyn Point Portmadoc Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Harlech Point ar Graig Ddu Holyhead Tās zonas iekšpusē, ko norobežo galvenais viļņlauzis, un līnija, kas novilkta no viļņlauža gala līdz Brynglas Point, Towyn līcis Menai Straits Menai Straits iekšpusē starp līniju, kas savieno Aber Menai Point ar Belan Point, un līniju, kas savieno Beaumaris molu ar Pen-y-Coed Point Conway Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mussel Hill ar Tremlyd Point Llandudno Viļņlauža iekšpusē Rhyl Viļņlauža iekšpusē Dee upe Augšpus Connah's Quay līdz Barrelwell Hill ūdens ieguves punktam Mersey upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Rock bāku un ziemeļrietumu jūras līča doku, taču izslēdzot pārējos dokus Preston un Southport Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Lytham ar Southport, un Prestonas doku iekšpusē Fleetwood Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Low uguņus ar Knott Lune upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sunderland Point ar Chapel Hill līdz pat un ieskaitot Glasson doku Barrow Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Haws Point, Walney sala, ar Roa salas eliņu Whitehaven Viļņlauža iekšpusē Workington Viļņlauža iekšpusē Maryport Viļņlauža iekšpusē Kārlaila Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Point Carlisle ar Torduff Coniston Water Viss ezers Derwentwater Viss ezers Ullswater Viss ezers Windermere Viss ezers ANGLIJAS DIENVIDI Blakeney un Morston osta un pieejas Austrumu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz dienvidiem no Blakeney Point līdz ieejai Stiffkey upē Orwell upe un Stour upe Orwell upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmanshead viļņlauzi ar Landguard Point, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem Blackwater upe Visi ūdensceļi tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mersea salas dienvidrietumu tālāko punktu ar Sales Point Crouch upe un Roach upe Crouch upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Holliwell Point ar Foulness Point, ieskaitot Roach upi Temza un tās pietekas Temza augšpus līnijai, kas novilkta no ziemeļiem uz dienvidiem cauri Denton kuģu piestātnes mola galējam austrumu punktam, Gravesend, līdz Teddington slūžām Medway upe un the Swale Medway upe no līnijas, kas novilkta no Garrison Point līdz Grain tornim, līdz Allington slūžām; un the Swale no Whitstable līdz Medway Stour upe (Kenta) Stour upe augšpus grīvai līdz kuģu piestātnei pie Flagstaff Reach Dover osta To līniju iekšpusē, kas novilktas pāri austrumu un rietumu ieejām ostā Rother upe Rother upe augšpus paisuma un bēguma signālstacijas pie Camber līdz Scots Float slūžām un ieejas slūžām Brede upē Adur upe un Southwick kanāls Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri Shoreham ostas ieejai līdz Southwick kanāla slūžu ieejai un Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam Arun upe Arun upe augšpus Littlehampton molam līdz Littlehampton Marina Ouse upe (Saseksa) Newhaven Ouse upe no līnijas, kas novilkta pāri Newhaven ostas ieejas piestātnēm līdz North Quay ziemeļu galam Braitona Brighton Marina ārējā osta tās līnijas iekšpusē, kas savieno West Quay dienvidu galu ar South Quay ziemeļu galu Čičestera Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastoke punktu un baznīcas torni, West Wittering, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem Langstone osta Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastney Point un Gunner Point Portsmuta Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri ostas ieejai no Port Blockhouse līdz Round Tower Bembridge, Wight sala Brading ostas iekšpusē Cowes, Wight sala Medina upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno viļņlauža uguņus austrumu krastā ar mājas uguņiem rietumu krastā Sauthemptona Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Calshot pili ar Hook bāku Beaulieu upe Beaulieu upes iekšpusē, bet ne austrumu virzienā no ziemeļu-dienvidu līnijas cauri Inchmery mājai Keyhaven ezers Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta ziemeļu virzienā no Hurst Point Low uguņiem līdz Keyhaven purviem Christchurch The Run Poole Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Chain Ferry starp Sandbanks un South Haven Point Eksetera Austrumu-rietumu līnijas iekšpusē no Warren Point līdz piekrastes glābšanas laivu stacijai iepretim Checkstone Ledge Teignmouth Ostas iekšpusē Dart upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kettle punktu ar Battery punktu Salcombe upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Splat punktu ar Limebury punktu Plimuta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Mount Batten molu ar Raveness punktu cauri Drake salām: Yealm upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Warren punktu ar Misery punktu Fowey Ostas iekšpusē Falmuta Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Sv. Antonija zemesragu ar Pendennis Point Camel upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Gun Point ar Brea Hill Taw un Torridge upe Tās līnijas iekšpusē, kas atrodas 200° no bākas Crow Point, līdz krastam pie Skern Point Bridžvotera Dienvidu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz austrumiem no Stert Point (51° 13.0'N) Eivonas (Avon) upe Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Avonmouth molu ar kuģu piestātnes punktu, līdz Netham dambim

2. NODAĻA

3. zona

Beļģijas Karaliste

Jūras Šelda (lejpus Antverpenes atklātās enkurvietas)

Čehijas Republika

Labe: no Ústí nad Labem-Střekov slūžām līdz Lovosice slūžām

Ezeri ar dambjiem: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice

Máchovo ezers

Velké Žernoseky ūdens telpa

Dīķi: Oleksovice, Svět, Velké Dářko

Kalnrūpniecības grants ezeri: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov

Vācijas Federatīvā Republika







Donava: no Kelheimas (2 414,72 km) līdz Vācijas-Austrijas robežai Reina: no Vācijas-Šveices robežas līdz Vācijas-Nīderlandes robežai Elba: no Elbe-Seiten kanāla grīvas līdz Hamburgas ostas apakšējais robežai Müritz

Francijas Republika

Reina

Ungārijas Republika

Donava: no 1812. km līdz 1433. km

Donava Moson: no 14. km līdz 0. km

Donava Szentendre: no 32. km līdz 0. km

Donava Ráckeve: no 58. km līdz 0. km

Tisza upe: no 685. km līdz 160. km

Dráva upe: no 198. km līdz 70. km

Bodrog upe: no 51. km līdz 0. km

Kettős Körös upe: no 23. km līdz 0. km

Hármas Körös upe: no 91. km līdz 0. km

Sió kanāls: no 23. km līdz 0. km

Velence ezers

Fertő ezers

Nīderlandes Karaliste

Reina

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuiden osta, Roterdamas ostas zona, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch kanāls, Boven Rijn, Pannersdensch kanāls, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdamas-Reinas kanāls, Veerse Meer, Šeldas-Reinas kanāls līdz pat Folkeraka grīvai, Amer, Bergsche Maas, Meuse lejpus Venlo, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (austrumu virzienā no Beneluksa ostas), Hartelkanaal

Austrijas Republika

Donava: no robežas ar Vāciju līdz robežai ar Slovākiju

Inn: no grīvas līdz Passau-Ingling spēkstacijai

Traun: no grīvas līdz km 1,80

Enns: no grīvas līdz km 2,70

March: līdz km 6,00

Polijas Republika

— Biebrza upe no Augustowski kanāla ietekas līdz Narwia upes ietekai

— Brda upe no savienojuma ar Bydgoski kanālu Bidgoščē līdz Vislas ieteikai

— Bug upe no Muchawiec upes ietekas līdz Narwia upes ietekai

— Dąbie ezers līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

— Augustowski kanāls no savienojuma ar Biebrza upi līdz valsts robežai, kopā ar ezeriem, kas atrodas gar šī kanāla krastiem

— Bartnicki kanāls no Ruda Woda ezera līdz Bartężek ezeram, kopā ar Bartężek ezeru

— Bydgoski kanāls

— Elbląski kanāls no Druzno ezera līdz Jeziorak ezeram un Szeląg Wielki ezeram, kopā ar šiem ezeriem un ezeriem, kas atrodas gar kanālu, un blakus ūdensceļš Zalewo virzienā no Jeziorak ezera līdz Ewingi ezeram, to ieskaitot

— Gliwicki kanāls kopā ar Kędzierzyński kanālu

— Jagielloński kanāls no savienojuma ar Elbląg upi līdz Nogat upei

— Łączański kanāls

— Ślesiński kanāls ar ezeriem, kas atrodas gar šo kanālu, un Gopło ezers

— Żerański kanāls

— Martwa Wisła upe no Vislas Pšegalinā līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

— Narew upe no Biebrza upes ietekas līdz Vislas ietekai, kopā ar Zegrzyński ezeru

— Nogat upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai

— Noteć upe (augšējā) no Gopło ezera līdz savienojumam ar Górnonotecki kanālu, un Górnonotecki kanāls un Noteć upe (apakšējā) no savienojuma ar Bydgoski kanālu līdz Warta upes ietekai

— Nysa Łużycka upe no Gubin līdz Oderas upes ietekai

— Odera no Racibórz pilsētas līdz savienojumam ar Austrumoderu, kas ietek Regalica upē no Piercing Klucz-Ustowo, kopā ar šo upi un tās sekundārajām pietekām, līdz Dąbie ezeram, kā arī Oderas blakus ūdensceļš no Opatowice slūžām līdz slūžām Vroclavā

— Rietumodera no aizsprosta Widuchowa (704,1 km no Oderas) līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem, kopā ar sekundārajām pietekām, kā arī Piercing Klucz-Ustowo, kas savieno Austrumoderu ar Rietumoderu

— Parnica upe un Piercing Parnicki no Rietumoderas līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

— Pisa upe no Roś ezera līdz Narew upes ietekai

— Szkarpawa upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai

— Warta upe no Ślesiński ezera līdz Oderas ietekai

— Wielkie Jeziora Mazurskie sistēma, kas ietver ezerus, ko savieno upes un kanāli, un kas veido galveno ūdensceļu no Roś ezera (to ieskaitot) Pišā līdz Węgorzewski kanālam (ieskaitot šo kanālu) Węgorzewo, kopā ar šādiem ezeriem: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty un Święcajty, kopā ar Giżycki kanālu un Niegociński kanālu, un Piękna Góra kanālu, Ryńskie ezera (to ieskaitot) blakus ūdensceļš Ryn līdz Nidzkie ezeram (līdz pat 3 km, kas veido robežu ar “Nidzkie ezera” dabas rezervātu), kopā ar šādiem ezeriem: Bełdany, Guzianka Mała un Guzianka Wielka

— Visla no Przemsza upes ietekas līdz savienojumam ar Łączański kanālu, kā arī no šī kanāla ietekas Skawina līdz Vislas ietekai Gdaņskas līcī, izņemot Włocławski rezervuāru

Slovākijas Republika

Donava: no Devín (km 1880,26) līdz Slovākijas-Ungārijas robežai

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija







SKOTIJA Leith (Edinburga) Viļņlaužu iekšpusē Glāzgova Strathclyde ezers Crinan kanāls No Crinan līdz Ardrishaig Kaledonijas kanāls Kanāla daļas ZIEMEĻĪRIJA Lagan upe No Lagan Weir līdz Stranmillis ANGLIJAS AUSTRUMI Wear upe (bez paisuma un bēguma) Vecais dzelzceļa tilts, no Durham līdz Prebends tiltam, Durham Tees upe Upes augštece no Tees aizsprosta Grimsby doks Slūžu iekšpuse Immingham doks Slūžu iekšpuse Hull doki Slūžu iekšpuse Boston doks Slūžu vārtu iekšpuse Aire un Calder navigācija Goole doki līdz Līdsai; savienojums ar Līdsas un Liverpūles kanālu; Bank Dole savienojums ar Selby (Ouse upes slūžas); Castleford savienojums ar Wakefield (Falling slūžas) Ancholme upe No Ferriby slūžām līdz Brigg Calder un Hebble kanāls No Wakefield (Falling slūžas) līdz Broadcut Top slūžām Foss upe No (Zilā tilta) savienojuma ar Ouse upi līdz Monk tiltam Fossdyke kanāls Savienojums ar Trentu līdz Brayford dīķim Goole doks Slūžu vārtu iekšpusē Hornsea Mere Viss kanāls Hull upe No Struncheon Hill slūžām līdz Beverley Beck Market Weighton kanāls No Humber upes slūžām līdz Sod Houses slūžām New Junction kanāls Viss kanāls Ouse upe No Naburn slūžām līdz Nun Monkton Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls No Keadby slūžām līdz Tinsley slūžām Trenta No Kromvela slūžām līdz Shardlow Witham upe No Boston slūžām līdz Brayford dīķim (Linkolna) VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI Severn upe Augšpus Llanthony un Maisemore Weirs Wye upe Augšpus Monmouth Kārdifa Roath Park ezers Talbotas osta Slēgto doku iekšpusē Swansea Slēgto doku iekšpusē Dee upe Augšpus Barrelwell Hill ūdens ieguves punkta Mersey upe Doki (izņemot Seaforth doku) Lune upe Augšpus Glasson doka Eivona (Midlenda) No Tewkesbury slūžām līdz Evesham Glostera Glosteras pilsētas doki, Glosteras/Šārpnesa kanāls Hollingworth ezers Viss ezers Mančestras kuģu kanāls Viss kanāls un Salford doki, ieskaitot Irwell upi Pickmere ezers Viss ezers Tawe upe Starp jūras slūžām/Marina un Morfa Atlētikas stadionu Rudyard ezers Viss ezers Weaver upe Lejpus Noričas ANGLIJAS DIENVIDI Nene upe No Wisbech Cut un Nene upes līdz Dog-in a-Doublet slūžām Great Ouse upe Kings Lynn Cut un Great Ouse upe lejpus West Lynn ceļu tilta Jārmuta Yare upes ieteka no līnijas, kas novilkta pāri ziemeļu un dienvidu ieejas piestātnēm, ieskaitot Breydon Water Lowestoft Lowestoft osta lejpus Mutford slūžām līdz līnijai, kas novilkta pāri ārējām ostas ieejas piestātnēm Alde un Ore upe Augšpus ieejai Ore upē līdz Westrow Point Deben upe Augšus Deben upes ieejas līdz Felixstowe Ferry Orwell upe un Stour upe No līnijas, kas novilkta no Fagbury punkta līdz Shotley punktam Orwell upē līdz Ipsvičas dokam, un no līnijas, kas novilkta ziemeļu-dienvidu virzienā cauri Erwarton Ness Stour upē līdz Manningtree Chelmer un Blackwater kanāls Austrumu virzienā no Beeleigh slūžām Temza un tās pietekas Temza augšpus Teddington slūžām līdz Oksfordai Adur upe un Southwick kanāls Adur upe augšpus Tarmac kuģu piestātnes rietumu galam un Southwick kanāla iekšpusē Arun upe Arun upe augšpus Littlehampton Marina Ouse upe (Saseksa), Newhaven Ouse upe augšpus North Quay ziemeļu galam Bewl Water Viss ezers Grafham Water Viss ezers Rutland Water Viss ezers Thorpe Park Lake Viss ezers Čičestera Austrumu pusē no līnijas, kas savieno Cobnor punktu un Chalkdock punktu Christchurch Christchurch ostas iekšienē, izņemot Run upi Ekseteras kanāls Viss kanāls Eivona (Avon) Bristoles pilsētas doki No Netham dambja līdz Pulteney aizsprostam

3. NODAĻA

4. zona

Beļģijas Karaliste

Viss Beļģijas ūdensceļu tīkls, izņemot 3. zonas ūdensceļus

Čehijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 1., 2. un 3. zonu

Vācijas Federatīvā Republika

Visi iekšējie ūdensceļi, izņemot 1., 2. un 3. zonas ūdensceļus

Francijas Republika

Viss Francijas ūdensceļu tīkls, izņemot 1., 2. un 3. zonas ūdensceļus

Itālijas Republika

Po upe: no Pjačencas līdz grīvai

Milānas-Kremonas kanāls, Po upe: beidzamie 15 km līdz Po

Minčo upe: no Mantujas, Governolo, līdz Po

Ferrāras ūdensceļš: no Po (Pontelagoskuro), Ferrāra, līdz Garibaldi ostai

Brondolo un Valles kanāli: no Po austrumu daļas līdz Venēcijas lagūnai

Fissero kanāls — Tartaro — Canalbianco: no Adrijas jūras līdz Po austrumu daļai

Venēcijas krasta līnija: no Venēcijas lagūnas līdz Grado

Lietuvas Republika

Visi Lietuvas ūdensceļi

Luksemburgas Lielhercogiste

Mozele

Ungārijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 2. un 3. zonu

Nīderlandes Karaliste

Visas pārējās upes, kanāli un iekšējās jūras, kas nav uzskaitītas saistībā ar 1., 2. un 3. zonu

Austrijas Republika

Thaya: līdz pat Bernhardsthal

March: augšpus km 6,00

Polijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 1., 2. un 3. zonu

Slovākijas Republika

Visi pārējie ūdensceļi, kas nav uzskaitīti saistībā ar 3. zonu

Lielbritānijas Apvienotā Karaliste un Ziemeļīrija







SKOTIJA Ratho un Linlithgow Union kanāls Viss kanāls Glāzgova Forth un Clyde kanāls Monkland kanāls, Faskine un Drumpellier daļas Hogganfield ezers ANGLIJAS AUSTRUMI Ancholme upe No Brigg līdz Harram Hill slūžām Calder un Hebble kanāls No Broadcut augšējām slūžām līdz Sowerby tiltam Chesterfield kanāls No West Stockwith līdz Worksop Cromford kanāls Viss kanāls Derwent upe No savienojuma ar Ouse upi līdz Stamford tiltam Driffield navigācija No Struncheon Hill slūžām līdz Great Driffield Erewash kanāls No Trentas slūžām līdz Langley dzirnavu slūžām Huddersfield kanāls No savienojuma ar Calder un Hebble pie Coopers tilta līdz Huddersfield Narrow kanālam pie Huddersfield Starp Ashton-Under-Lyne un Huddersfield Līdsas un Liverpūles kanāls No Līdsas upes slūžām līdz Skipton kuģu piestātnei Light Water Valley Lake Viss ezers The Mere, Scarborough Viss ezers Ouse upe Augšpus Nun Monkton dīķim Pocklington kanāls No savienojuma ar Derwent upi līdz Melbourne baseinam Šefīldas un Dienvidu Jorkšīras kanāls No Tinsley slūžām līdz Šefīldai Soar upe No Trentas satekas līdz Loughborough Trentas un Mersey kanāls No Shardlow līdz Dellow Lane slūžām Ure upe un Ripon kanāls No satekas ar Ouse upi līdz Ripon kanālam (Ripon baseins) Ashton kanāls Viss kanāls VELSA UN ANGLIJAS RIETUMI Eivona (Midlenda) Augšpus Evesham Birmingemas kanāla navigācija Viss kanāls Birmingemas un Feizlijas kanāls Viss kanāls Coventry kanāls Viss kanāls Grand Union kanāls (no Napton satekas līdz Birmingemai un Feizlijai Visa kanāla daļa Kennet un Avon kanāls (No Bātas līdz Ņūberijai) Visa kanāla daļa Lancaster kanāls Viss kanāls Līdsas un Liverpūles kanāls Viss kanāls Llangollen kanāls Viss kanāls Caldon kanāls Viss kanāls Peak Forest kanāls Viss kanāls Macclesfield kanāls Viss kanāls Monmouthshire un Brecon kanāls Viss kanāls Montgomery kanāls Viss kanāls Rochdale kanāls Viss kanāls Swansea kanāls Viss kanāls Neath un Tennant kanāls Viss kanāls Shropshire Union kanāls Viss kanāls Staffordshire un Worcester kanāls Viss kanāls Stretfordas pie Eivonas kanāls Viss kanāls Trenta Visa upe Trentas un Mersey kanāls Viss kanāls Weaver upe Augšpus Noričas Vusteras un Birmingemas kanāls Viss kanāls ANGLIJAS DIENVIDI Nene upe Augšpus Dog-in-a-Doublet slūžām Great Ouse upe Kings Lynn augšpus West Lynn ceļu tilta: Great Ouse upe un visi ar to saistītie Fenland ūdensceļi, ieskaitot Cam upi un vidējā līmeņa navigāciju Norfolkas un Safolkas platie ūdensceļi Visas kuģojamās paisuma un bēguma upes un upes bez paisuma un bēguma, platie ūdensceļi, kanāli un ūdensceļi Norfolkas un Safolkas plato ūdensceļu ietvaros, ieskaitot Oulton Broad un šādas upes: Waveney, Yare, Bure, Ant un Thurne, izņemot tās, kas norādītas attiecībā uz Jārmutu un Lowestoft Blyth upe No Blyth upes ieejas līdz Blaitburgai Alde un Ore upe Alde upē augšpus Westrow Point Deben upe Deben upe augšpus Felixstowe prāmju līnijas Orwell upe un Stour upe Visi ūdensceļi Stour upē augšpus Manningtree Chelmer un Blackwater kanāls Rietumu virzienā no Beeleigh slūžām Temza un tās pietekas Stort upe un Lee upe augšpus Bow Creek. Grand Union kanāls augšpus Brentford slūžām, un Regents kanāls augšpus Limehouse baseina, un visi kanāli, kas ar to saistīti. Wey upe augšpus Temzas slūžām. Kennet un Avon kanāls. Temza augšpus Oksfordas. Oksfordas kanāls Medway upe un the Swale Medway upe augšpus Allington slūžām Stour upe (Kenta) Stour upe augšpus piestātnes pie Flagstaff Reach Douveras osta Visa osta Rother upe Rother upe un Karaliskais Militārais kanāls augšpus Scots Float slūžām, un Brede upe augšpus ieejas slūžām Braitona Brighton Marina iekšējā osta augšpus slūžām Wickstead Park Lake Viss ezers Kennet un Avon kanāls Viss kanāls Grand Union kanāls Viss kanāls Eivona (Avon) Augšpus Pulteney aizsprosta Bridgewater kanāls Viss kanāls









II PIELIKUMS

OBLIGĀTĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 1., 2., 3. UN 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

SATURS I DAĻA 1. NODAĻA VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI 1.01. pants — Definīcijas 1.02. pants — (Paliek anulēts) 1.03. pants — (Paliek anulēts) 1.04. pants — (Paliek anulēts) 1.05. pants — (Paliek anulēts) 1.06. pants — Pagaidu prasības 1.07. pants — Administratīvie norādījumi 2. NODAĻA PROCEDŪRA 2.01. pants — Pārbaudes iestādes 2.02. pants — Pārbaudes pieprasījums 2.03. pants — Kuģa uzrādīšana pārbaudei 2.04. pants — (Paliek anulēts) 2.05. pants — Kopienas pagaidu sertifikāts 2.06. pants — Kopienas sertifikāta derīgums 2.07. pants — Precīzas ziņas Kopienas sertifikātā un tā grozījumi 2.08. pants — (Paliek anulēts) 2.09. pants — Periodiskas pārbaudes 2.10. pants — Brīvprātīga pārbaude 2.11. pants — (Paliek anulēts) 2.12. pants — (Paliek anulēts) 2.13. pants — (Paliek anulēts) 2.14. pants — (Paliek anulēts) 2.15. pants — Izmaksas 2.16. pants — Informācija 2.17. pants — Kopienas sertifikātu reģistrs 2.18. pants — Oficiālais numurs 2.19. pants — Līdzvērtīgums un izņēmumi II DAĻA 3. NODAĻA PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢUBŪVI 3.01. pants — Pamatnoteikums 3.02. pants — Izturība un stabilitāte 3.03. pants — Korpuss 3.04. pants — Mašīntelpas un katlu telpas, bunkuri 4. NODAĻA DROŠĪBAS ATTĀLUMS, BRĪVSĀNI UN IEGRIMES SKALAS 4.01. pants — Drošības attālums 4.02. pants — Brīvsāni 4.03. pants — Minimālie brīvsāni 4.04. pants — Iegrimes atzīmes 4.05. pants — Tāda piekrauta kuģa maksimālā iegrime, kura tilpnes ne vienmēr ir noslēgtas tā, lai būtu šļakatu izturīgas un drošas pret laika apstākļu ietekmi 4.06. pants — Iegrimes skalas 5. NODAĻA MANEVRĒŠANAS SPĒJA 5.01. pants — Vispārēji nosacījumi 5.02. pants — Navigācijas pārbaudes 5.03. pants — Pārbaudes vieta 5.04. pants — Kuģu un karavānu piekraušanas pakāpe navigācijas pārbaužu laikā 5.05. pants — Kuģa iekārtu izmantojums navigācijas pārbaudē 5.06. pants Paredzētais ātrums (uz priekšu) 5.07. pants — Apstāšanās spēja 5.08. pants — Atpakaļgaitas spēja 5.09. pants — Spēja veikt izvairīšanās darbību 5.10. pants — Pagriešanās spēja 6. NODAĻA STŪRĒŠANAS SISTĒMA 6.01. pants — Vispārīgas prasības 6.02. pants — Stūres ierīces piedziņa 6.03. pants — Hidrauliskā stūres ierīces piedziņa 6.04. pants — Enerģijas avots 6.05. pants — Manuālā piedziņa 6.06. pants — Stūres dzenskrūve, ūdens sprausla, cikloidālā dzenskrūve un priekšgala dzinekļa sistēmas 6.07. pants — Indikatori un uzraudzības ierīces 6.08. pants — Pagrieziena ātruma regulētāji 6.09. pants — Pieņemšanas kārtība 7. NODAĻA STŪRES MĀJA 7.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 7.02. pants — Neaizsegta redzamība 7.03. pants — Vispārīgas prasības attiecībā uz vadību, indikācijas un uzraudzības iekārtām 7.04. pants — Specifiskas prasības attiecībā uz galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmas vadības, indikācijas un uzraudzības ierīcēm 7.05. pants — Navigācijas gaismas, gaismas signāli un skaņas signāli 7.06. pants — Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori 7.07. pants — Radio telefonijas sistēmas kuģos ar stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai 7.08. pants — Iekšējās saziņas ierīces uz kuģa 7.09. pants — Signalizācijas sistēma 7.10. pants — Apkure un ventilācija 7.11. pants — Kuģa pakaļgala enkura darbināšanas iekārta 7.12. pants — Nolaižamas stūres mājas 7.13. pants — Ieraksts to kuģu Kopienas sertifikātā, kuru stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai 8. NODAĻA DZINĒJU KONSTRUKCIJA 8.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 8.02. pants — Drošības iekārtas 8.03. pants — Elektrostacija 8.04. pants — Dzinēja izplūdes sistēma 8.05. pants — Degvielas tvertnes, caurules un piederumi 8.06. pants — Smēreļļas, cauruļu un piederumu uzglabāšana 8.07. pants — Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos lietojamo eļļu uzglabāšana 8.08. pants — Tilpnes ūdens izsūknēšanas un drenāžas sistēmas 8.09. pants — Eļļainā ūdens un izmantotās eļļas uzglabāšana 8.10. pants — Kuģu emitētais troksnis 8.a NODAĻA (Paliek anulēta) 9. NODAĻA ELEKTROIEKĀRTAS 9.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 9.02. pants — Elektroenerģijas padeves sistēmas 9.03. pants — Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu radītiem traucējumiem un ūdens iekļūšanu 9.04. pants — Aizsardzība pret sprādzieniem 9.05. pants — Zemējums 9.06. pants — Maksimālais pieļaujamais spriegums 9.07. pants — Sadales sistēmas 9.08. pants — Savienojumi ar krastu vai citi ārēji tīkli 9.09. pants — Elektroenerģijas padeve citam kuģim 9.10. pants — Ģeneratori un motori 9.11. pants — Akumulatori 9.12. pants — Sadales iekārtas 9.13. pants — Avārijas automātiskie slēdži 9.14. pants — Iekārtu piederumi 9.15. pants — Kabeļi 9.16. pants — Apgaismes iekārtas 9.17. pants — Navigācijas gaismas 9.18. pants — (Paliek anulēts) 9.19. pants — Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas 9.20. pants — Elektroniskās iekārtas 9.21. pants — Elektromagnētiskā savienojamība 10. NODAĻA APRĪKOJUMS 10.01. pants — Enkuru iekārtas 10.02. pants — Pārējais aprīkojums 10.03. pants — Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti 10.03.a pants — Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās 10.03.b pants — Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās 10.04. pants — Kuģa laivas 10.05. pants — Glābšanas riņķi un glābšanas vestes 11. NODAĻA DROŠĪBA DARBA STACIJĀS 11.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 11.02. pants — Aizsardzība pret krišanu 11.03. pants — Darba vietu izmēri 11.04. pants — Sānu klāji 11.05. pants — Piekļuve darba vietām 11.06. pants — Izejas un avārijas izejas 11.07. pants — Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces 11.08. pants — Iekštelpas 11.09. pants — Aizsardzība pret roksni un vibrāciju 11.10. pants — Lūku pārsegi 11.11. pants — Vinčas 11.12. pants — Celtņi 11.13. pants — Degošu šķidrumu uzglabāšana 12. NODAĻA KAJĪTES 12.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 12.02. pants — Īpašas prasības attiecībā uz kajīšu konstrukciju 12.03. pants — Sanitārās iekārtas 12.04. pants — Kambīzes 12.05. pants — Dzeramais ūdens 12.06. pants — Apkure un ventilācija 12.07. pants — Citas kajīšu iekārtas 13. NODAĻA AR DEGVIELU DARBINĀTAS APKURES, ĒDIENU GATAVOŠANAS UN SALDĒŠANAS IEKĀRTAS 13.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 13.02. pants — Šķidro degvielu, eļļas darbinātu iekārtu lietojums 13.03. pants — Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis un izsmidzinošu eļļas degļu apkures ierīces 13.04. pants — Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis 13.05. pants — Izsmidzinošo eļļas degļu apkures ierīces 13.06. pants — Piespiedu gaisa padeves apkures ierīces 13.07. pants — Apkure ar cieto kurināmo 14. NODAĻA SAŠĶIDRINĀTĀS GĀZES IEKĀRTAS SADZĪVES VAJADZĪBĀM 14.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 14.02. pants — Iekārtas 14.03. pants — Tvertnes 14.04. pants — Padeves bloku atrašanās vietas un izkārtojums 14.05. pants — Rezerves tvertnes un tukšās tvertnes 14.06. pants — Spiediena regulētāji 14.07. pants — Spiediens 14.08. pants — Cauruļvadi un elastīgās caurules 14.09. pants — Sadales sistēma 14.10. pants — Gāzi patērējošās ierīces un to iekārtas 14.11. pants — Ventilācija un sadegšanas gāzu aizvadīšana 14.12. pants — Prasības attiecībā uz ekspluatāciju un drošību 14.13. pants — Pieņemšanas pārbaude 14.14. pants — Pārbaudes 14.15. pants — Atestācija 15. NODAĻA ĪPAŠAS PASAŽIERU KUĢIEM PIEMĒROJAMAS PRASĪBAS 15.01. pants — Vispārīgi noteikumi 15.02. pants — Kuģu korpusi 15.03. pants — Stabilitāte 15.04. pants — Drošības attālums un brīvsāni 15.05. pants — Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits 15.06. pants — Pasažieru telpas un zonas 15.07. pants — Dzinējspēka sistēma 15.08. pants — Drošības ierīces un aprīkojums 15.09. pants — Dzīvības glābšanas aprīkojums 15.10. pants — Elektroaprīkojums 15.11. pants — Ugunsdrošība 15.12. pants — Uguns dzēšana 15.13. pants — Drošības organizācija 15.14. pants — Notekūdeņu savākšana un atkritumu iekārtas 15.15. pants — Atkāpes attiecībā uz noteiktiem pasažieru kuģiem 15.a NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PASAŽIERU BURINIEKIEM 15a.01. pants — II daļas piemērošana 15a.02. pants — Izņēmumi noteiktiem pasažieru buriniekiem 15a.03. pants — Stabilitātes prasības attiecībā uz kuģiem ar uzvilktām burām 15a.04. pants — Kuģubūves un mehāniska rakstura prasības 15a.05. pants — Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz takelāžu 15a.06. pants — Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz mastiem un takelāžas apaļkokiem 15a.07. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz mastiem 15a.08. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz topmastiem 15a.09. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz bugspritiem 15a.10. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz klīverkokiem 15a.11. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz galvenajiem klīverkokiem 15a.12. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz gafelēm 15a.13. pants — Vispārīgi noteikumi attiecībā uz nekustīgo un kustīgo takelāžu 15a.14. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz nekustīgo takelāžu 15a.15. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz kustīgo takelāžu 15a.16. pants — Savienojumi un takelāžas daļas 15a.17. pants — Buras 15a.18. pants — Aprīkojums 15a.19. pants — Pārbaudes 16. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS KUĢIEM, KURI PAREDZĒTI KĀ STUMTAS VAI VILKTAS KARAVĀNAS VAI SĀNU PIE SĀNA SAVIENOTU KUĢU STRUKTŪRAS DAĻA 16.01. pants — Stumšanas veikšanai piemērots kuģis 16.02. pants — Kuģis, kas piemērots stumšanai 16.03. pants — Kuģis, kas piemērots sānu pie sāna savienotu kuģu struktūras dzīšanai uz priekšu 16.04. pants — Kuģis, kas piemērots tam, lai to dzītu uz priekšu karavānu sastāvā 16.05. pants — Kuģis, kas piemērots vilkšanai 16.06. pants — Karavānu navigācijas pārbaudes 16.07. pants — Ieraksti Kopienas sertifikātā 17. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS PELDOŠĀM IEKĀRTĀM 17.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 17.02. pants — Atkāpes 17.03. pants — Papildu prasības 17.04. pants — Atlikušais drošības attālums 17.05. pants — Atlikušie brīvsāni 17.06. pants — Sasvēršanās uz sāniem pārbaude 17.07. pants — Stabilitātes apstiprinājums 17.08. pants — Stabilitātes apstiprinājums samazinātu atlikušo brīvsānu gadījumā 17.09. pants — Iegrimes atzīmes un iegrimes skalas 17.10. pants — Peldošas iekārtas bez stabilitātes apstiprinājuma 18. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO DARBLAUKUMU KUĢIEM 18.01. pants — Darbības nosacījumi 18.02. pants — II daļas piemērošana 18.03. pants — Izņēmumi 18.04. pants — Drošības attālums un brīvsāni 18.05. pants — Kuģa laivas 19. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO VĒSTURISKAJIEM KUĢIEM — (Paliek anulēta) 19.a NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KANĀLA BARŽĀM — (Paliek anulēta) 19.b NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM 19b.01. pants — 4. nodaļas piemērošana 20. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO JŪRAS KUĢIEM — (Paliek anulēta) 21. NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ATPŪTAS KUĢIEM 21.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 21.02. pants — II daļas piemērošana 21.03. pants — (Paliek anulēts) 22. NODAĻA KONTEINERUS PĀRVADĀJOŠO KUĢU STABILITĀTE 22.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 22.02. pants — Nenostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode 22.03. pants — Nostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode 22.04. pants — Stabilitātes novērtēšanas procedūra uz kuģa 22.a NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KUĢIEM, KAS GARĀKI PAR 110 M 22a.01. pants — I daļas piemērošana 22a.02. pants — II daļas piemērošana 22a.03. pants — Izturība 22a.04. pants — Peldspēja un stabilitāte 22a.05. pants — Papildu prasības 22a.06. pants — IV daļas piemērošana pārbūves gadījumā 22.b NODAĻA ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ĀTRGAITAS KUĢIEM 22b.01. pants — Vispārīgi nosacījumi 22b.02. pants — I daļas piemērošana 22b.03. pants — II daļas piemērošana 22b.04. pants — Sēdvietas un drošības jostas 22b.05. pants — Brīvsāni 22b.06. pants — Peldspēja, stabilitāte un apakšiedalījums 22b.07. pants — Stūres māja 22b.08. pants — Papildu aprīkojums 22b.09. pants — Slēgtās zonas 22b.10. pants — Izejas un glābšanās ceļi 22b.11. pants — Ugunsdrošība un ugunsdzēšana 22b.12. pants — Pārejas noteikumi III DAĻA 23. NODAĻA KUĢU APRĪKOJUMS SAISTĪBĀ AR TO APKALPOŠANU 23.01. pants — (Paliek anulēts) 23.02. pants — (Paliek anulēts) 23.03. pants — (Paliek anulēts) 23.04. pants — (Paliek anulēts) 23.05. pants — (Paliek anulēts) 23.06. pants — (Paliek anulēts) 23.07. pants — (Paliek anulēts) 23.08. pants — (Paliek anulēts) 23.09. pants — Kuģu aprīkojums 23.10. pants — (Paliek anulēts) 23.11. pants — (Paliek anulēts) 23.12. pants — (Paliek anulēts) 23.13. pants — (Paliek anulēts) 23.14. pants — (Paliek anulēts) 23.15. pants — (Paliek anulēts) IV DAĻA 24. NODAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 24.01. pants — Pārejas noteikumu piemērojamība kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā 24.02. pants — Atbrīvojumi kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā 24.03. pants — Atbrīvojumi kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam 24.04. pants — Citi atbrīvojumi 24.05. pants — (Paliek anulēts) 24.06. pants — Atbrīvojumie kuģiem, kas nav ietverti 24.01. pantā 24.07. pants — (Paliek anulēts) 24.a NODAĻA PAPILDU PĀREJAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM, KAS NEKUĢO A ZONAS R ŪDENSCEĻOS 24a.01. pants — Pārejas noteikumu piemērošana kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā, un iepriekšējo Kopienas sertifikātu derīgums 24a.02. pants — Atkāpes attiecībā uz ekspluatācijā jau esošajiem kuģiem 24a.03. pants — Atkāpes attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pirms 1985. gada 1. janvāra 24a.04. pants — Citi atbrīvojumi I pielikums — DROŠĪBAS ZĪMES II pielikums — ADMINISTRATĪVI NORĀDĪJUMI

I DAĻA

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

1.01. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

Kuģu veidi 1) “mazais kuģis”: kuģis vai atsevišķa peldošas iekārtas daļa; 2) “kuģis”: iekšējo ūdensceļu kuģis vai jūras kuģis; 3) “iekšējo ūdensceļu kuģis”: kuģis, kas paredzēts tikai vai arī galvenokārt kuģošanai iekšējos ūdensceļos; 4) “jūras kuģis”: kuģis, kas sertificēts jūras braukšanas dienestam; 5) “pašgājējs kuģis”: pašgājējs kravas kuģis vai pašgājējs tankkuģis; 6) “pašgājējs tankkuģis”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu; 7) “pašgājējs kravas kuģis”: kuģis, kas paredzēts kravas pārvadāšanai, bet nav tankkuģis, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu; 8) “kanāla barža”: iekšējo ūdensceļu kuģis, kas nepārsniedz 38,5 m garumu un 5,05 m platumu un parasti darbojas Reinas-Ronas kanālā; 9) “vilcējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts vilkšanai; 10) “stūmējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts, lai stumtu stumjamu karavānu; 11) “barža”: velkama barža vai cisternbarža; 12) “cisternbarža”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs un ir būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus; 13) “velkama barža”: kuģis, kas nav cisternbarža, kas paredzēts preču pārvadāšanai un kas būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas, vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus; 14) “lihteris”: cisternlihteris, kravas lihteris vai lihteris uz kuģa; 15) “cisternlihteris”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās cisternās un ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa; 16) “kravas lihteris”: kuģis, kas nav cisternlihteris un ir paredzēts preču pārvadāšanai, ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa; 17) “lihteris uz kuģa”: lihteris, kas būvēts pārvadāšanai uz jūras kuģu borta un kuģotu pa iekšējiem ūdensceļiem; 18) “pasažieru kuģis”: vienas dienas brauciena vai kajīšu kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai tas varētu pārvadāt vairāk nekā 12 pasažieru; 19) “pasažieru burinieks”: pasažieru kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai varētu virzīties uz priekšu arī ar burām; 20) “vienas dienas brauciena kuģis”: pasažieru kuģis, kurā nav pasažieru kajīšu pārnakšņošanai; 21) “kajīšu kuģis”: pasažieru kuģis ar pasažieru kajītēm pārnakšņošanai; 22) “ātrgaitas kuģis”: motorizēts mazais kuģis, kas spēj attīstīt ātrumu, lielāku par 40km/h, atkarībā no ūdens apstākļiem; 23) “peldoša iekārta”: peldoša konstrukcija, uz kuras ir tādas darba ierīces, kā celtņi, bagarēšanas iekārtas, pāļu dzinēji vai lifti; 24) “darblaukuma kuģis”: kuģis, kas attiecīgi izbūvēts un aprīkots lietojumam darblaukumos, tāds kā meliorācijas barža, paškrāvējs vai pontonu barža, pontonu vai akmeņu izkraušanas kuģis; 25) “atpūtas kuģis”: kuģis, kas nav pasažieru kuģis un ir paredzēts sporta vai izklaides nodarbībām; 26) “kuģa laiva”: laiva, ko lieto transportēšanas, glābšanas, izcelšanas un darba nolūkā; 27) “peldošs veidojums”: jebkura peldoša konstrukcija, kas parasti nav paredzēta pārvietošanai, tāda kā peldbaseins, doks, muliņš vai laivu māja; 28) “peldošs objekts”: plosts vai cita konstrukcija, priekšmets vai agregāts, kas var kuģot, nebūdams kuģis vai peldoša iekārta vai veidojums.

Kuģu montāžas 29) “karavāna”: nekustīgi vai tauvā sastiprināta kuģu karavāna; 30) “struktūra”: veids, kādā kuģu karavāna ir sakabināta; 31) “nekustīgi sakabināta karavāna”: stumta karavāna vai sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra; 32) “stumta karavāna”: nekustīgi sakabināti kuģi, no kuriem vismaz viens atrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas stumšanas dzinējspēku un ko sauc par “stūmēju (-iem)”; karavāna, ko veido stūmējs un stumjamie kuģi, kas sakabināti tā, lai pieļautu virzāmu kustību, arī ir uzskatāma par nekustīgi sakabinātu karavānu; 33) “sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra”: kuģu kopums, kas nekustīgi sakabināti sānu pie sāna un no kuriem neviens neatrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas dzinējspēku; 34) “tauvā vilkta karavāna”: viens vai vairāki kuģi, peldoši veidojumi vai peldoši objekti, ko velk tauvā viens vai vairāki pašgājēji kuģi un veido daļu no karavānas.

Atsevišķas telpas uz kuģa 35) “galvenā mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti virzošie dzinēji; 36) “mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti iekšdedzes dzinēji; 37) “katlu telpa”: telpa, kurā atrodas ar degvielu darbinātas iekārtas, kas paredzētas tvaika ģenerēšanai vai termiskā šķidrumu uzkarsēšanai; 38) “slēgta virsbūve”: ūdensdroša, nekustīga, nepārtraukta konstrukcija ar stingrām sienām, kas nostiprināta pie klāja paliekošā un ūdensizturīgā veidā; 39) “stūres māja”: telpa, kurā atrodas visi kuģa manevrēšanai nepieciešamie vadības un uzraudzības instrumenti; 40) “kajīšu izvietojums”: telpa, kas paredzēta tām personām, kas parasti dzīvo uz kuģa, ieskaitot kambīzi, noliktavas telpu krājumiem, tualetes un mazgāšanās telpas, veļas mazgāšanas telpas, priekštelpas un kāpnes, bet ne stūres māju; 41) “pasažieru zona”: pasažieriem paredzētās telpas uz kuģa, kā arī slēgtas telpas, tādas kā atpūtas telpas, biroji, veikali, frizētavas, žāvētavas, veļas mazgātavas, saunas, tualetes, mazgāšanās telpas, gaiteņi, kas savieno ar sienām nenorobežotas ejas un kāpnes; 42) “vadības centrs”: stūres māja, telpa, kurā atrodas avārijas elektrostacija vai tās daļas, vai telpa, kurā pastāvīgi uzturas kuģa personāls vai apkalpes locekļi un kur atrodas ugunsgrēka trauksmes iekārta un durvju vai ugunsdzēšanas mehānismu tālvadības ierīces; 43) “kāpņu šahta”: iekšējo kāpņu vai lifta šahta; 44) “atpūtas telpa”: telpa kajītē vai pasažieru zonā. Uz pasažieru kuģu klāja kambīzes neuzskata par atpūtas telpām; 45) “kambīze”: telpa, kurā ir plīts vai tamlīdzīga ēdienu gatavošanas iekārta; 46) “noliktavas telpa”: telpa degošu šķidrumu uzglabāšanai vai arī telpa, kuras platība pārsniedz 4 m2 un kas paredzēta krājumu uzglabāšanai; 47) “tilpne”: kuģa daļa, ko priekšpusē un aizmugurē ierobežo starpsienas, ko atver vai aizver ar lūkām un kas paredzēta preču pārvadāšanai neatkarīgi no tā, vai tās ir iepakotas, vai vaļējas, kā arī tādu cisternu novietošanai, kas neveido tilpnes daļu; 48) “nostiprināta cisterna”: pie kuģa nostiprināta cisterna, kuras sieniņas veido vai nu pati tilpne vai arī no tilpnes atsevišķs korpuss; 49) “darbstacija”: vieta, kurā apkalpes locekļi veic savus pienākumus, ieskaitot trapu, celtni un kuģa laivu; 50) “gaitenis”: telpa, kurā parasti pārvietojas cilvēki un tiek pārvietota krava; 51) “droša zona”: zona, ko ārēji ierobežo vertikāla virsma, kas sniedzas 1/5 BWL atstatumā paralēli tilpnes vietai maksimālās iegrimes līnijā; 52) “pulcēšanās zonas”: zonas uz kuģa, kas ir īpaši aizsargātas un kur pasažieri pulcējas apdraudējuma gadījumā; 53) “evakuācijas zonas”: tā pulcēšanās zonu daļa uz kuģa, no kuras iespējams veikt pasažieru evakuāciju.

Jūras tehnoloģijas termini 54) “maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenis”: ūdens līmenis, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai iegrimei, ar kādu kuģim ir atļauts kuģot; 55) “drošības attālums”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko iespējamo punktu, virs kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu; 56) “atlikušais drošības attālums”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un iegremdētās puses zemāko punktu, zem kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu; 57) “brīvsāni (f)”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko sānu klāja punktu vai, ja sānu klāja nav, caur zemāko korpusa dēļu apšuvuma vai metāla pārklājuma augšējās malas punktu; 58) “atlikušie brīvsāni”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un klāja augšējo punktu iegremdētās puses zemākajā punktā vai, ja klāja nav, zemāko nostiprinātā kuģa sāna augšējo virsmu; 59) “robežlīnija”: iedomāta līnija, kas novilkta uz sānu apšuvuma ne mazāk kā 10 cm zem starpsienu klāja un ne mazāk kā 10 cm zem zemākā ūdensnedrošā punkta sāna apšuvumā. Ja starpsienu klāja nav, tad šajā nolūkā izmanto līniju, kas novilkta ne mazāk kā 10 cm zem zemākās līnijas, līdz kurai ārējais apšuvums ir ūdensdrošs; 60) “ūdensizspaids ( )”: kuģa iegrimes tilpums m3; 61) “izspiešana (Δ)”: kuģa kopējais svars, ieskaitot kravu, tonnās; 62) “bloka koeficients (CB)”: attiecība starp ūdensizspaidu un izstrādājumu ar garumu LWL, platumu BWL un iegrimi T; 63) “sānu līmenis virs ūdens (AV)”: kuģa sānu līmenis virs ūdenslīnijas m2; 64) “starpsienu klājs”: klājs, kurā izveidotas nepieciešamās ūdensdrošās starpsienas un no kura tiek mērīti brīvsāni; 65) “starpsiena”: noteikta augstuma siena, parasti vertikāla, kas sadala kuģi un ko ierobežo kuģa dibens, apšuvums vai pārējās starpsienas; 66) “šķērseniska starpsiena”: starpsiena, kas stiepjas no viena kuģa sāna līdz otram; 67) “siena”: sadaloša virsma, parasti vertikāla; 68) “šķērssiena”: ūdensnedroša siena; 69) “garums (L)”: tilpnes maksimālais garums metros, izņemot stūri un bugspritu; 70) “vispārējais garums (LOA)”: maksimālais kuģa garums metros, ieskaitot visas nostiprinātās konstrukcijas, tādas kā stūrēšanas sistēmas vai elektrostacijas daļas, mehāniskas vai līdzīgas ierīces; 71) “ūdenslīnijas garums (LWL)”: tilpnes garums metros, ko mēra pie maksimālās iegrimes; 72) “platums (B)”: tilpnes maksimālais platums metros, ko mēra līdz ārējai apvalka apšuvuma malai (izņemot dzenratus, aiztures margas un tamlīdzīgas ietaises); 73) “vispārējais platums (BOA)”: kuģa maksimālais platums metros, ieskaitot visas nostiprinātās iekārtas, tādas kā dzenrati, aiztures margas, mehāniskās ierīces un tamlīdzīgas; 74) “ūdenslīnijas platums (BWL)”: tilpnes platums metros, ko mēra no sānu apšuvuma ārpuses pie maksimālās iegrimes līnijas; 75) “augstums (H)”: īsākais vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un klāja zemāko punktu kuģa pusē; 76) “iegrime (T)”: vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un maksimālās iegrimes līniju; 77) “priekšējais perpendikuls”: vertikāla līnija tilpnes un maksimālās iegrimes līnijas krustošanās priekšējā punktā; 78) “sānu klāja tīrais platums”: attālums starp vertikālo līniju, kas iet cauri visredzamākajai lūkas daļai, kas atrodas sānu klāja pusē, un vertikālo līniju, kas iet cauri pretslīdēšanas aizsarga (aizsargmargas, kāju margas) iekšējai malai sānu klāja ārpusē.

Stūrēšanas sistēma 79) “stūrēšanas sistēma”: visas iekārtas, kas nepieciešamas kuģa stūrēšanā, lai nodrošinātu tādu manevrējamību, kā paredzēts 5) nodaļā; 80) “stūre”: stūre vai stūres, ar vārpstu, ieskaitot stūres kvadrantu un sastāvdaļas, kas to savieno ar stūrēšanas aparātu; 81) “stūrēšanas aparāts”: stūrēšanas sistēmas daļa, kas nodrošina stūres kustību; 82) “piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta piedziņa starp enerģijas avotu un stūrēšanas aparātu; 83) “enerģijas avots”: enerģijas padeve stūrēšanas piedziņas blokam un stūrēšanas aparātam, ko nodrošina uz kuģa esošais tīkls, akumulatori vai iekšējs iekšdedzes dzinējs; 84) “stūrēšanas vadība”: stūrēšanas vadības ar mehānisko piedziņu darbībai nepieciešamās sastāvdaļas un elektroshēmas; 85) “stūrēšanas aparāta piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta, tā piedziņas bloka un tā enerģijas avota vadība; 86) “manuālā piedziņa”: sistēma, kurā manuāla rokas rata darbināšana vada stūri ar mehāniskas transmisijas palīdzību bez jebkāda papildu enerģijas avota; 87) “manuāli darbināta hidrauliskā piedziņa”: manuāla vadība, kas aktivē hidraulisko transmisiju; 88) “pagrieziena ātruma regulētājs”: iekārta, kas automātiski izveido un uztur noteiktu kuģa pagrieziena ātrumu atbilstoši iepriekš izvēlētām vērtībām; 89) “stūres māja, kas izveidota kuģošanai ar radaru, ko veic viens cilvēks”: stūres māja, kas iekārtota tādā veidā, lai kuģojot ar radaru, kuģi varētu manevrēt viens cilvēks.

Konstrukciju sastāvdaļu un materiālu īpašības 90) “ūdensdrošs”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu nekādu ūdens iekļūšanu; 91) “izturīgs pret smidzināšanu un laika apstākļiem”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tādā veidā, ka parastos apstākļos pieļauj tikai neievērojama ūdens daudzuma iespiešanos; 92) “drošs pret gāzēm”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu gāzes vai tvaiku iekļūšanu; 93) “nedegošs”: viela, kas nedz deg, nedz rada degošus tvaikus tādā daudzumā, ka tie spontāni uzliesmo, būdami sakarsēti līdz aptuveni 750°C; 94) “liesmas aizturošs”: materiāls, kas uzreiz neaizdegas vai kura virsma vismaz ierobežo liesmas izplatīšanos atbilstoši testēšanas procedūrai, kas minēta 15.11. panta 1. sadaļas c) apakšpunktā; 95) “ugunsizturība”: konstrukciju sastāvdaļu vai ierīču īpašība, ko apstiprina testēšanas procedūrās, kas minētas 15.11. panta 1. sadaļas d) apakšpunktā; 96) “Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodekss”: Starptautiskais Ugunsdrošības testēšanas procedūru piemērošanas kodekss, kas pieņemts saskaņā ar IMO Jūras drošības komitejas rezolūciju MSC.61(67).

Citas definīcijas 97) “apstiprināta klasificēšanas sabiedrība”: klasificēšanas sabiedrība, kas atzīta atbilstoši direktīvas VI pielikuma kritērijiem un procedūrām; 98) “radara iekārta”: elektronisks navigācijas līdzeklis apkārtnes un satiksmes noteikšanai un attēlošanai; 99) “iekšējo ūdensceļu ECDIS”: standartizēta sistēma elektronisku navigācijas karšu, kas attiecas uz iekšējiem ūdeņiem, un ar šīm kartēm saistītās informācijas atspoguļošanai ekrānā, kurā redzama izvēlēta informācija no attiecīgajām iekšējo ūdeņu elektroniskajām navigācijas kartēm un — pēc izvēles — informācija no citiem kuģa sensoriem; 100) “iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārta”: iekārta iekšējo ūdeņu elektronisku navigācijas karšu atspoguļošanai ekrānā, ko var darbināt divos dažādos režīmos — informācijas režīmā un navigācijas režīmā; 101) “informācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums tikai informatīvos nolūkos bez radara pārklājuma; 102) “navigācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums ar radara pārklājumu kuģa navigācijas nolūkā; 103) “kuģa personāls”: visi darbinieki uz pasažieru kuģa borta, kas nav apkalpes locekļi; 104) “personas ar ierobežotu kustību brīvību”: personas, kas saskaras ar noteiktām problēmām, izmantojot sabiedrisko transportu, tādas kā vecāka gadagājuma cilvēki, cilvēki ar īpašām vajadzībām, cilvēki ratiņkrēslos, grūtnieces un cilvēki, kas pavada mazus bērnus; 105) “Kopienas sertifikāts”: sertifikāts, ko iekšējo ūdensceļu kuģim izdevusi kompetentā iestāde un kas apliecina atbilstību šīs direktīvas tehniskajām prasībām.

1.02. pants

(Paliek anulēts)

1.03. pants

(Paliek anulēts)

1.04. pants

(Paliek anulēts)

1.05. pants

(Paliek anulēts)

▼M1

1.06. pants

Pagaidu prasības

Pagaidu prasības, ar ko paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, tos papildinot, var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. panta 4. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru gadījumos, kad tas uzskatāms par steidzami nepieciešamu, lai pielāgotos iekšējo ūdensceļu transporta tehniskajam progresam, pieļautu atkāpes no šīs direktīvas noteikumiem vai arī lai dotu iespēju veikt pārbaudes. Prasības publicē, un tās ir spēkā, ne ilgāk kā trīs gadus. Visās dalībvalstīs tās stājas spēkā vienlaicīgi un tās atceļ atbilstīgi vieniem un tiem pašiem nosacījumiem.

▼B

1.07. pants

Administratīvie norādījumi

Lai padarītu šīs direktīvas ieviešanu vienkāršāku un vienotāku, saistošus administratīvos norādījumus attiecībā uz pārbaudēm var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. pantā noteikto procedūru.

2. NODAĻA

PROCEDŪRA

2.01. pants

Pārbaudes iestādes

1. Pārbaudes iestādes izveido dalībvalstis.

2. Pārbaudes iestādē ir priekšsēdētājs un eksperti.

Katrā iestādē kā eksperti ir vismaz šādi cilvēki:

a) amatpersona no tās pārvaldes, kas atbild par iekšējo kuģošanu;

b) eksperts iekšējo ūdensceļu kuģu un to dzinēju konstrukcijas jautājumos;

c) kuģniecības eksperts ar attiecīgu kuģniecības sertifikātu.

3. Priekšsēdētāju un ekspertus katrā iestādē ieceļ tās valsts iestādes, kurā šī iestāde tiek izveidota. Uzsākot pildīt savus pienākumus, priekšsēdētājs un eksperti iesniedz rakstveida deklarāciju par to, ka viņi šos pienākumus veiks pilnībā neatkarīgi. No amatpersonām deklarācija netiek prasīta.

4. Pārbaudes iestādēm palīdzību var sniegt speciālisti-eksperti atbilstoši spēkā esošajiem valsts noteikumiem.

2.02. pants

Pārbaudes pieprasījums

1. Kārtību, kādā tiek pieprasīta pārbaude, kā arī šādas pārbaudes vietu un laiku nosaka iestādes, kas izdod Kopienas sertifikātu. Kompetentā iestāde nosaka, kādi dokumenti jāiesniedz. Šai kārtībai jābūt tādai, lai pārbaude varētu notikt pienācīgā laikposmā pēc pieteikuma iesniegšanas.

2. Tāda kuģa īpašnieks, uz ko šī direktīva neattiecas, vai viņa pārstāvis var pieprasīt Kopienas sertifikātu. Viņa pieprasījumu izpilda, ja kuģis atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.03. pants

Kuģa uzrādīšana pārbaudei

1. Kuģa īpašnieks vai tā pārstāvis pārbaudei uzrāda kuģi bez kravas, tīru un ar pilnu aprīkojumu. Viņš sniedz vajadzīgo palīdzību pārbaudē, piemēram, nodrošinot piemērotu laivu, nodrošinot personāla pieejamību un atvieglojot to tilpņu vai iekārtu pārbaudi, kas nav tieši pieejamas vai redzamas.

2. Pārbaudes iestāde pirmajā reizē pieprasa sauso pārbaudi. No šādas sausās pārbaudes var atbrīvot, ja tiek uzrādīts klasifikācijas sertifikāts vai sertifikāts no apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības, kas apliecina, ka kuģa konstrukcija atbilst tās prasībām, vai arī tiek uzrādīts sertifikāts, kas apliecina, ka kompetenta iestāde jau veikusi pārbaudi ārpus ūdens kādā citā nolūkā. Ja pārbaudes notiek regulāri vai ir notikusi pārbaude, kāda paredzēta šīs direktīvas 15. pantā, pārbaudes iestāde var pieprasīt pārbaudi ārpus ūdens.

Pārbaudes iestāde sākotnējās pašgājēju kuģu vai karavānu pārbaudes laikā vai arī gadījumos, kad dzinēju vai stūrēšanas iekārtās izdarītas nozīmīgas izmaiņas, veic izmēģinājuma reisus.

3. Pārbaudes iestāde var pieprasīt turpmākus darbības testus un citus papildu dokumentus. Šis noteikums ir spēkā arī kuģa būves laikā.

2.04. pants

(Paliek anulēts)

2.05. pants

Kopienas pagaidu sertifikāts

1. Kompetentā iestāde var izdot Kopienas pagaidu sertifikātu:

a) attiecībā uz kuģiem, ar ko paredzēts braukt uz konkrētu vietu ar kompetentās iestādes atļauju, lai iegūtu Kopienas sertifikātu;

b) attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts uz laiku aizturēts vienā no iestādēm, kas minētas šīs direktīvas 2.07. pantā vai arī 12. un 16. pantā;

c) attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts tiek sagatavots pēc sekmīgas pārbaudes;

d) attiecībā uz kuģiem, kas neatbilst visiem nepieciešamajiem nosacījumiem, lai iegūtu Kopienas sertifikātu, kā minēts V.1. pielikumā;

e) attiecībā uz kuģiem, kas ir tik bojāti, ka to stāvoklis vairs neatbilst Kopienas sertifikātam;

f) attiecībā uz peldošajām konstrukcijām vai iekārtām, kuriem iestādes, kas atbild par speciālām transporta operācijām, izdod pilnvarojumu veikt īpašu transporta operāciju, ka paredz dalībvalstu spēkā esošie kuģniecības iestāžu noteikumi, ievērojot šāda Kopienas sertifikāta iegūšanas nepieciešamību;

g) attiecībā uz kuģiem, kuros konstatētas novirzes no II daļas noteikumiem, kā paredzēts 2.