02005S/TXT — LV — 18.12.2009 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B LĪGUMS STARP BEĻĢIJAS KARALISTI, ČEHIJAS REPUBLIKU, DĀNIJAS KARALISTI, VĀCIJAS FEDERATĪVO REPUBLIKU, IGAUNIJAS REPUBLIKU, GRIEĶIJAS REPUBLIKU, SPĀNIJAS KARALISTI, FRANCIJAS REPUBLIKU, ĪRIJU, ITĀLIJAS REPUBLIKU, KIPRAS REPUBLIKU, LATVIJAS REPUBLIKU, LIETUVAS REPUBLIKU, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTI, UNGĀRIJAS REPUBLIKU, MALTAS REPUBLIKU, NĪDERLANDES KARALISTI, AUSTRIJAS REPUBLIKU, POLIJAS REPUBLIKU, PORTUGĀLES REPUBLIKU, SLOVĒNIJAS REPUBLIKU, SLOVĀKIJAS REPUBLIKU, SOMIJAS REPUBLIKU, ZVIEDRIJAS REPUBLIKU, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI (EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTĪM) UN BULGĀRIJAS REPUBLIKU UN RUMĀNIJU PAR BULGĀRIJAS REPUBLIKAS UN UN RUMĀNIJAS PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI (OV L 157, 21.6.2005., 11. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

LĪGUMS

STARP

BEĻĢIJAS KARALISTI, ČEHIJAS REPUBLIKU, DĀNIJAS KARALISTI, VĀCIJAS FEDERATĪVO REPUBLIKU, IGAUNIJAS REPUBLIKU, GRIEĶIJAS REPUBLIKU, SPĀNIJAS KARALISTI, FRANCIJAS REPUBLIKU, ĪRIJU, ITĀLIJAS REPUBLIKU, KIPRAS REPUBLIKU, LATVIJAS REPUBLIKU, LIETUVAS REPUBLIKU, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTI, UNGĀRIJAS REPUBLIKU, MALTAS REPUBLIKU, NĪDERLANDES KARALISTI, AUSTRIJAS REPUBLIKU, POLIJAS REPUBLIKU, PORTUGĀLES REPUBLIKU, SLOVĒNIJAS REPUBLIKU, SLOVĀKIJAS REPUBLIKU, SOMIJAS REPUBLIKU, ZVIEDRIJAS REPUBLIKU, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI

(EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTĪM)

UN

BULGĀRIJAS REPUBLIKU UN RUMĀNIJU

PAR BULGĀRIJAS REPUBLIKAS UN UN RUMĀNIJAS PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI







VIŅA MAJESTĀTE BEĻĢU KARALIS, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, VIŅAS MAJESTĀTE DĀNIJAS KARALIENE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS, IGAUNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, GRIEĶIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, VIŅA MAJESTĀTE SPĀNIJAS KARALIS, FRANCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, ĪRIJAS PREZIDENTE, ITĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, KIPRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, LATVIJAS REPUBLIKAS VALSTS PREZIDENTE, LIETUVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, VIŅA KARALISKĀ AUGSTĪBA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGS, UNGĀRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, MALTAS PREZIDENTS, VIŅAS MAJESTĀTE NĪDERLANDES KARALIENE, AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS, POLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, PORTUGĀLES REPUBLIKAS PREZIDENTS, RUMĀNIJAS PREZIDENTS, SLOVĒNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS, SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTE, ZVIEDRIJAS KARALISTES VALDĪBA, VIŅAS MAJESTĀTE LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES KARALIENE, VIENOTI savā vēlmē turpināt sasniegt Eiropas Savienības mērķus, APŅĒMUŠIES turpināt uz jau esošajiem pamatiem veidot arvien ciešāku savienību starp Eiropas tautām, ŅEMOT VĒRĀ, ka I-58. pants Līgumā par Konstitūciju Eiropai, tāpat kā 49. pants Līgumā par Eiropas Savienību, paredz iespēju Eiropas valstīm kļūt par Savienības dalībvalstīm, ŅEMOT VĒRĀ, ka Bulgārijas Republika un Rumānija ir iesniegušas pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalstīm, ŅEMOT VĒRĀ, ka Padome, iepriekš saņemot Komisijas atzinumu un Eiropas Parlamenta piekrišanu, ir atbalstījusi šo valstu pievienošanos, ŅEMOT VĒRĀ, ka šā Līguma parakstīšanas laikā Līgums par Konstitūciju Eiropai bija parakstīts, bet to vēl nebija ratificējušas visas Savienības dalībvalstis, un ka Bulgārijas Republika un Rumānija pievienosies Eiropas Savienībai, kāda tā ir 2007. gada 1. janvārī, IR VIENOJUŠIES par uzņemšanas nosacījumiem un procedūru un tālab iecēluši par saviem Pilnvarotajiem: IR VIENOJUŠIES par uzņemšanas nosacījumiem un procedūru un tālab iecēluši par saviem Pilnvarotajiem: VIŅA MAJESTĀTE BEĻĢU KARALIS: Karel DE GUCHT ārlietu ministru Didier DONFUT Eiropas lietu valsts sekretāru ārlietu ministra pakļautībā BULGĀRIJAS REPUBLIKA: Georgi PARVANOV prezidentu Simeon SAXE-COBURG premjerministru Solomon PASSY ārlietu ministru Meglena KUNEVA Eiropas lietu ministri ČEHIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Vladimír MÜLLER Savienības lietu ministra vietnieku Jan KOHOUT ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Čehijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā VIŅAS MAJESTĀTE DĀNIJAS KARALIENE: Friis Arne PETERSEN pastāvīgo valsts sekretāru Claus GRUBE ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Dānijas Karalistes pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Hans Martin BURY Valsts ministru Eiropas jautājumos Wilhelm SCHÖNFELDER ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Vācijas Federatīvās Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā IGAUNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Urmas PAET ārlietu ministru Väino REINART ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Igaunijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā GRIEĶIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Yannis VALINAKIS ārlietu ministra vietnieku Vassilis KASKARELIS ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Grieķijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā VIŅA MAJESTĀTE SPĀNIJAS KARALIS: Miguel Angel MORATINOS CUYAUBÉ ārlietu un sadarbības ministru Alberto NAVARRO GONZÁLEZ valsts sekretāru Eiropas Savienības jautājumos FRANCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Claudie HAIGNERÉ Eiropas lietu ministri ārlietu ministra pakļautībā Pierre SELLAL ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Francijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā ĪRIJAS PREZIDENTE: Dermot AHERN ārlietu ministru Noel TREACY valsts ministru Eiropas lietās ITĀLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Roberto ANTONIONE valsts sekretāra vietnieku ārlietās Rocco Antonio CANGELOSI ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Itālijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā KIPRAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: George IACOVOU ārlietu ministru Nicholas EMILIOU ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Kipras Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā LATVIJAS REPUBLIKAS VALSTS PREZIDENTE: Arti PABRIKU ārlietu ministru Eduardu STIPRO ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Latvijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā LIETUVAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Antanas VALIONIS ārlietu ministru Albinas JANUSKA Ārlietu ministrijas sekretāra vietnieku VIŅA KARALISKĀ AUGSTĪBA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGS: Jean-Claude JUNCKER premjerministru, valsts ministru, finanšu ministru Jean ASSELBORN premjerministra vietnieku, ārlietu un imigrācijas ministru UNGĀRIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Dr. Ferenc SOMOGYI ārlietu ministru Dr. Etele BARÁTH Eiropas Savienības lietu ministru bez portfeļa MALTAS PREZIDENTS: The Hon Michael FRENDO ārlietu ministru Richard CACHIA CARUANA ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Maltas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā VIŅAS MAJESTĀTE NĪDERLANDES KARALIENE: Dr. B.R. BOT ārlietu ministru Atzo NICOLAÏ Eiropas lietu ministru AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS: Hubert GORBACH vicekancleru Dr. Ursula PLASSNIK federālo ārlietu ministri POLIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Adam Daniel ROTFELD ārlietu ministru Jarosław PIETRAS valsts sekretāru Eiropas lietās PORTUGĀLES REPUBLIKAS PREZIDENTS: Diogo PINTO DE FREITAS DO AMARAL valsts un ārlietu ministru Fernando Manuel de MENDONÇA D'OLIVEIRA NEVES valsts sekretāru Eiropas lietās RUMĀNIJAS PREZIDENTS: Traian BĂSESCU Rumānijas prezidentu Călin POPESCU - TĂRICEANU Rumānijas premjerministru Mihai - Răzvan UNGUREANU ārlietu ministru Leonard ORBAN Galveno sarunu vadītāju ar Eiropas Savienību SLOVĒNIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Božo CERAR Ārlietu ministrijas valsts sekretāru SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Eduard KUKAN ārlietu ministru József BERÉNYI valsts sekretāru ārlietās SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS: Eikka KOSONEN ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Somijas Republikas pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā ZVIEDRIJAS KARALISTES VALDĪBA: Laila FREIVALDS ārlietu ministri Sven-Olof PETERSSON ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Zviedrijas Karalistes pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā VIŅAS MAJESTĀTE LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES KARALIENE: Sir John GRANT KCMG ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pastāvīgo pārstāvi Eiropas Savienībā KAS, iepazinušies ar pārējo Pušu pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām, KAS, iepazinušies ar pārējo Pušu pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām, IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.







1. pants

1. Bulgārijas Republika un Rumānija ar šo kļūst par Eiropas Savienības dalībvalstīm.

2. Bulgārijas Republika un Rumānija kļūst par Līgumslēdzējām pusēm Līgumā par Konstitūciju Eiropai un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, ņemot vērā minēto Līgumu grozījumus un papildinājumus.

3. Uzņemšanas nosacījumi un procedūra ir izklāstīta protokolā, kas pievienots šim Līgumam. Minētā protokola noteikumi ir šā Līguma sastāvdaļa.

4. Protokolu, tostarp tā pielikumus un pielikumu papildinājumus, pievieno Līgumam par Konstitūciju Eiropai un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, un tā noteikumi ir minēto Līgumu sastāvdaļa.

2. pants

1. Ja Līgums par Konstitūciju Eiropai nav spēkā pievienošanās dienā, Bulgārijas Republika un Rumānija kļūst par Līgumslēdzējām pusēm Līgumos, kas ir Savienības pamatā, ņemot vērā minēto Līgumu grozījumus un papildinājumus.

Tādā gadījumā 1. panta 2. līdz 4. punktu piemēro no dienas, kad stājas spēkā Līgums par Konstitūciju Eiropai.

2. Tie uzņemšanas nosacījumi un ar šo uzņemšanu saistītie pielāgojumi Līgumos, kas ir Savienības pamatā, kurus piemēros no pievienošanās dienas līdz dienai, kad stājas spēkā Līgums par Konstitūciju Eiropai, ir izklāstīti aktā, kas pievienots šim Līgumam. Minētā akta noteikumi ir šā Līguma sastāvdaļa.

3. Ja Līgums par Konstitūciju Eiropai stājas spēkā pēc pievienošanās, 1. panta 3. punktā minētais protokols aizstāj 2. panta 2. punktā minēto aktu dienā, kad stājas spēkā iepriekšminētais Līgums. Tādā gadījumā iepriekšminētā protokola noteikumus neuzskata par noteikumiem, kas rada jaunas tiesiskas sekas, bet gan par noteikumiem, kas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līgumā par Konstitūciju Eiropai, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā un minētajā protokolā, saglabā tiesiskās sekas, kas jau ir radītas ar 2. panta 2. punktā minēto aktu.

Akti, kas pieņemti pirms 1. panta 3. punktā minētā protokola stāšanās spēkā, pamatojoties uz šo Līgumu vai 2. punktā minēto aktu, paliek spēkā, un to tiesiskās sekas saglabājas līdz brīdim, kad šos aktus groza vai atceļ.

3. pants

Uz šo Līgumu attiecas noteikumi par dalībvalstu tiesībām un pienākumiem, kā arī noteikumi par Savienības iestāžu pilnvarām un kompetenci, kā tie izklāstīti Līgumos, par kuru Līgumslēdzējām pusēm kļūst Bulgārijas Republika un Rumānija.

4. pants

1. Augstās Līgumslēdzējas Puses šo Līgumu ratificē saskaņā ar attiecīgām konstitucionālām prasībām. Ratifikācijas instrumentus deponē Itālijas Republikas valdībai, vēlākais, 2006. gada 31. decembrī.

2. Šis Līgums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, ja pirms minētās dienas ir deponēti visi ratifikācijas instrumenti.

Tomēr, ja kāda no 1. panta 1. punktā minētajām valstīm nav deponējusi savu ratifikācijas instrumentu noteiktajā termiņā, šis Līgums stājas spēkā attiecībā uz otru valsti, kas ir deponējusi savu ratifikācijas instrumentu. Šādā gadījumā Padome nekavējoties vienprātīgi pieņem lēmumu par nepieciešamajiem pielāgojumiem šajā Līgumā, 1. panta 3. punktā minētā protokola 10. pantā, 11. panta 2. punktā,12. pantā, 21. panta 1. punktā, 22., 31., 34. un 46. pantā, minētā protokola III pielikuma 2. punkta 1. apakšpunkta b) punktā, 2. punkta 2. un 3. apakšpunktā un IV pielikuma B daļā un - attiecīgā gadījumā - 2. panta 2. punktā minētā akta 9. līdz 11. pantā, 14. panta 3. punktā, 15. pantā, 24. panta 1. punktā, 31., 34., 46. un 47. pantā, minētā akta III pielikuma 2. punkta 1. apakšpunkta b) punktā, 2. punkta 2. un 3. apakšpunktā un IV pielikuma B daļā; Padome ar vienprātīgu lēmumu var arī noteikt, ka nav spēkā tie iepriekšminētā protokola noteikumi, tostarp tā pielikumi un pielikumu papildinājumi, un - attiecīgā gadījumā - tie iepriekšminētā akta noteikumi, tostarp tā pielikumi un pielikumu papildinājumi, kur ir skaidra atsauce uz valsti, kura nav deponējusi savu ratifikācijas instrumentu, vai arī pielāgot šos noteikumus.

Neskarot visu vajadzīgo ratifikācijas instrumentu deponēšanu saskaņā ar 1. punktu, šis Līgums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, ja Padome attiecībā uz abām valstīm, kas pievienojas, pieņem lēmumu saskaņā ar 1. panta 3. punktā minētā protokola 39. pantu vai saskaņā ar 2. panta 2. punktā minētā akta 39. pantu, pirms stājas spēkā Līgums par Konstitūciju Eiropai.

Ja šādu lēmumu pieņem tikai attiecībā uz vienu no valstīm, kas pievienojas, tad attiecībā uz šo valsti šis Līgums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī.

3. Neskarot 2. punktu, Savienības iestādes var pirms pievienošanās pieņemt pasākumus, kas paredzēti 1. panta 3. punktā minētā protokola 3. panta 6. punktā, 6. panta 2. punkta otrajā daļā un 6. panta 4. punkta otrajā daļā, 6. panta 7. punkta otrajā un trešajā daļā, 6. panta 8. punkta otrajā daļā, 6. panta 9. punkta trešajā daļā, 17., 19. pantā, 27. panta 1. un 4. punktā, 28. panta 4. un 5. punktā, 29. pantā, 30. panta 3. punktā, 31. panta 4. punktā, 32. panta 5. punktā, 34. panta 3. un 4. punktā, 37. 38. pantā, 39. panta 4. punktā, 41., 42., 55., 56., 57. pantā un IV līdz VIII pielikumā. Pirms stājas spēkā Līgums par Konstitūciju Eiropai, šādus pasākumus pieņem saskaņā ar ekvivalentiem noteikumiem, kas paredzēti 2. panta 2. punktā minētā akta 3. panta 6. punktā, 6. panta 2. punkta otrajā daļā un 6. panta 4. punkta otrajā daļā, 6. panta 7. punkta otrajā un trešajā daļā, 6. panta 8. punkta otrajā daļā, 6. panta 9. punkta trešajā daļā, 20., 21. pantā, 27. panta 1. un 4. punktā, 28. panta 4. un 5. punktā, 29. pantā, 30. panta 3. punktā, 31. panta 4. punktā, 32. panta 5. punktā, 34. panta 3. un 4. punktā, 37. 38. pantā, 39. panta 4. punktā, 41., 42., 55., 56., 57. pantā un IV līdz VIII pielikumā.

Šie pasākumi stājas spēkā, vienīgi stājoties spēkā šim Līgumam, un to spēkā stāšanās diena ir šā Līguma spēkā stāšanās diena.

5. pants

Līguma par Konstitūciju Eiropai tekstu bulgāru un rumāņu valodā pievieno šim Līgumam. Šie teksti ir autentiski ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Līguma par Konstitūciju Eiropai teksti angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

Itālijas Republikas valdība izsniedz Bulgārijas Republikas valdībai un Rumānijas valdībai apliecinātu Līguma par Konstitūciju Eiropai kopiju visās šā panta pirmajā daļā minētajās valodās.

6. pants

Šā Līguma oriģinālu vienā eksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā deponē Itālijas Republikas valdības arhīvā; visi teksti ir vienlīdz autentiski, un Itālijas Republikas valdība izsniedz apliecinātu kopiju visu pārējo parakstītājvalstu valdībām.

В ПОТВЪРЖДЕНИЕ НА КОЕТО, долуподписаните упълномощени представители подписаха настоящия договор.

EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Tratado.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne traktat.

ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diesen Vertrag gesetzt.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι κάτωθι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι υπέγραψαν την παρούσα Συνθήκη.

IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Treaty.

EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent traité.

DÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gConradh seo.

IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente trattato.

TO APLIECINOT, Pilnvarotie ir parakstījuši šo Līgumu.

TAI PALIUDYDAMI šią Sutartį pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a szerződést.

B'XIEHDA TA' DAN il-Plenipotenzjarji sottoskritti iffirmaw dan it-Trattat.

TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Verdrag hebben gesteld.

W DOWÓD CZEGO niżej podpisani pełnomocnicy złożyli swoje podpisy pod niniejszym Traktatem.

EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Tratado.

DREPT CARE subsemnații plenipotențiari au semnat prezentul tratat.

NA DÔKAZ TOHO splnomocnení zástupcovia podpísali túto zmluvu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI ALLA MAINITUT täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

SOM BEKRÄFTELSE PÅ DETTA har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta fördrag.

Съставено в Люксембург на двадесет и пети април две хиляди и пета година.

Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de abril del dos mil cinco.

V Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět.

Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende april to tusind og fire.

Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten April zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta aprillikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.

Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Luxembourg on the twenty‐fifth day of April in the year two thousand and five.

Fait à Luxembourg, le vingt‐cinq avril deux mille cinq.

Arna dhéanamh i Lucsamburg, an cúigiú lá fichead d'Aibreán sa bhliain dhá mhíle is a cúig.

Fatto a Lussembourgo, addi' venticinque aprile duemilacinque.

Luksemburgā, divtūkstoš piektā gada divdesmit piektajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų balandžio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer ötödik év április huszonötödik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' April tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste april tweeduizend vijf.

Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego kwietnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Luxemburgo, em vinte e cinco de Abril de dois mil e cinco.

Întocmit la Luxemburg la douăzecișicinci aprilie anul două mii cinci.

V Luxembourgu, petindvajsetega aprila leta dva tisoč pet.

V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho apríla dvetisícpäť.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Luxemburg den tjugofemte april tjugohundrafem.

Pour Sa Majesté le Roi des Belges

Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen

Für Seine Majestät den König der Belgier

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französciche Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za prezindenta České republiky

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi Presidendi nimel

Για τον Пρόεδρο της Еλληνικής Δημοκρατίας

Por Su Majestad el Rey de España

Pour le Président de la République française

Thar ceann Uachtarán na hÉireann

For the President of Ireland

Per il Presidente della Repubblica italiana

Για τον Пρόεδρο της Кυπριαкής Δημοκρατίας

Latvijas Republikas Valsts prezidentes vārdā

Lietuvos Respublikos Prezidento vardu

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

A Magyar Köztársaság Elnöke részéről

Għall-President ta' Malta

Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Pelo Presidente da República Portuguesa

Pentru Președintele României

Za predsednika Republike Slovenije

Za prezidenta Slovenskej republiky

Suomen Tasavallan Presidentin puolesta

För Republiken Finlands President

För Konungariket Sveriges regering

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

PROTOKOLS

Par nosacījumiem un noteikumiem ►C1 Bulgārijas Republikas ◄ un Rumānijas uzņemšanai Eiropas Savienībā







AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, ŅEMOT VĒRĀ, ka Bulgārijas Republika un Rumānija kļūst par Eiropas Savienības dalībvalstīm 2007. gada 1. janvārī, ŅEMOT VĒRĀ, ka I-58. pantā Līgumā par Konstitūciju Eiropai ir noteikts, ka uzņemšanas nosacījumus un procedūru nosaka dalībvalstu un attiecīgās kandidātvalsts līgums; IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Konstitūciju Eiropai un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.







PIRMĀ DAĻA

PRINCIPI

1. pants

1. Šajā protokolā:

— termins “Konstitūcija” nozīmē Līgumu par Konstitūciju Eiropai;

— termins “EAEK līgums” nozīmē Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā papildinājumus vai grozījumus, kas izdarīti ar līgumiem vai citiem aktiem, kuri stājušies spēkā pirms šīs pievienošanās;

— termins “pašreizējās dalībvalstis” nozīmē Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti;

— termins “jaunās dalībvalstis” nozīmē Bulgārijas Republiku un Rumāniju;

— termins “iestādes” nozīmē iestādes, kas paredzētas Konstitūcijā.

2. Šajā protokolā esošās atsauces uz Konstitūciju un Savienību attiecīgos gadījumos uzskata par atsaucēm uz, attiecīgi, EAEK līgumu un Kopienu, kas izveidota ar EAEK līgumu.

2. pants

Konstitūcija, EAEK līgums un akti, ko iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši Bulgārijai un Rumānijai un piemērojami šajās valstīs atbilstīgi Konstitūcijā, EAEK līgumā un šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem.

3. pants

1. Bulgārija un Rumānija pievienojas lēmumiem un nolīgumiem, ko pieņēmuši dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē.

2. Attiecībā uz Eiropadomes vai Padomes deklarācijām un rezolūcijām vai citām nostājām, ko tās atbalstījušas, kā arī attiecībā uz deklarācijām, rezolūcijām vai citām nostājām, kas attiecas uz Savienību un kas pieņemtas, dalībvalstīm kopīgi vienojoties, Bulgārijas un Rumānijas statuss ir tāds pats kā pašreizējām dalībvalstīm; tās atbilstīgi ievēros principus un pamatnostādnes, kas izriet no šīm deklarācijām, rezolūcijām vai citām nostājām, un veiks pasākumus, kas var būt vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu.

3. Bulgārija un Rumānija pievienojas I pielikumā uzskaitītajām konvencijām un protokoliem. Šīs konvencijas un protokoli stājas spēkā attiecība uz Bulgāriju un Rumāniju dienā, ko Padome nosaka ar 4. punktā minētajiem lēmumiem.

4. Pēc Komisijas ieteikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu Padome vienprātīgi pieņem eirolēmumus, veicot visus pielāgojumus, kas sakarā ar pievienošanos vajadzīgi 3. punktā minētajās konvencijās un protokolos, un publicē pielāgoto tekstu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

5. Attiecībā uz 3. punktā minētajām konvencijām un protokoliem Bulgārija un Rumānija apņemas ieviest administratīvus un citus pasākumus, piemēram pasākumus, ko līdz pievienošanās dienai pieņēmušas pašreizējās dalībvalstis vai Padome, un sekmēt praktisku sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un organizācijām.

6. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var pieņemt eirolēmumus, ar ko I pielikumu papildina ar konvencijām, nolīgumiem un protokoliem, kas parakstīti pirms pievienošanās dienas.

7. Konkrētie instrumenti, kas minēti šajā pantā, ietver instrumentus, kas minēti Konstitūcijas IV-438. pantā.

4. pants

1. Šengenas acquis noteikumi, kuri minēti Konstitūcijas 17. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kā arī akti, kuri pieņemti atbilstīgi tam vai kā citādi saistīti ar to un uzskaitīti šā protokola II pielikumā, tāpat kā jebkādi turpmāki šādi akti, kuri var tikt pieņemti pirms pievienošanās dienas, ir saistoši Bulgārijai un Rumānijai un piemērojami tajās no pievienošanās dienas.

2. Tie Šengenas acquis noteikumi, kas iekļauti Eiropas Savienības sistēmā, kā arī akti, kas pieņemti atbilstīgi tam vai kā citādi saistīti ar to un nav minēti šā panta 1. punktā, lai arī no pievienošanās dienas saistoši Bulgārijai un Rumānijai, katrā no šīm valstīm ir piemērojami vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes eirolēmumu pēc tam, kad atbilstīgi spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām ir konstatēts, ka attiecīgajā valstī ir izpildīti visi nosacījumi, kas vajadzīgi visu acquis attiecīgo daļu piemērošanai.

Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu lēmumu pieņem ar to locekļu vienprātīgu balsojumu, kas pārstāv tādu dalībvalstu valdības, attiecībā uz kurām šajā punktā minētos noteikumus jau piemēro, un tās dalībvalsts valdību, attiecībā uz kuru minētos noteikumus jāsāk piemērot. Padomes locekļi, kas pārstāv Īrijas un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības, piedalās šāda lēmuma pieņemšanā tikai tiktāl, ciktāl lēmums attiecas uz šīm dalībvalstīm saistošiem Šengenas acquis noteikumiem vai šīm valstīm saistošiem aktiem, kas pieņemti atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīti ar to.

5. pants

Bulgārija un Rumānija no pievienošanās dienas piedalās Ekonomikas un monetārajā savienībā kā dalībvalstis ar izņēmuma statusu, kā tās definētas Konstitūcijas III-197. pantā.

6. pants

1. Nolīgumi vai konvencijas ar vienu vai vairākām trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai trešo valstu pilsoņiem, ko noslēgusi vai provizoriski piemērojusi Savienība, ir saistošas Bulgārijai un Rumānijai atbilstīgi Konstitūcijā un šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Bulgārija un Rumānija apņemas atbilstīgi šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem pievienoties nolīgumiem vai konvencijām, ko kopīgi noslēgušas vai parakstījušas Savienība un pašreizējās dalībvalstis.

Par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos nolīgumiem vai konvencijām ar konkrētām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ko kopīgi noslēgušas vai parakstījušas Savienība un pašreizējās dalībvalstis, vienojas protokolos, kurus pievieno šādiem nolīgumiem vai konvencijām un kurus noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu un pārstāvot dalībvalstis, un attiecīgā trešā valsts vai trešās valstis, vai starptautiskā organizācija. Komisija dalībvalstu vārdā piedalās sarunās par šādiem protokoliem, pamatojoties uz norādījumiem par šādām sarunām, ko vienprātīgi apstiprina Padome, un apspriežoties ar komiteju, kurā ir dalībvalstu pārstāvji. Noslēdzamo protokolu projektus Komisija iesniedz Padomei.

Šī procedūra neskar Savienības kompetenci un neiespaido kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm attiecībā uz šādu nolīgumu noslēgšanu nākotnē vai citiem grozījumiem, kas nav saistīti ar pievienošanos.

3. Pievienojoties 2. punktā minētajiem nolīgumiem un konvencijām, Bulgārija un Rumānija iegūst tādas pašas no šiem nolīgumiem un konvencijām izrietošas tiesības un pienākumus kā pašreizējām dalībvalstīm.

4. No pievienošanās dienas un līdz 2. punktā minēto nepieciešamo protokolu spēkā stāšanās dienai Bulgārija un Rumānija piemēro nolīgumus vai konvencijas, ko pirms pievienošanās kopīgi noslēgušas Savienība un pašreizējās dalībvalstis, izņemot nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos, kas noslēgts ar Šveici. Šis pienākums attiecas arī uz nolīgumiem vai konvencijām, ko Savienība un pašreizējās dalībvalstis ir vienojušās piemērot provizoriski.

Kamēr nav stājušies spēkā 2. punktā minētie protokoli, Savienība un dalībvalstis, kopīgi rīkojoties, veic jebkādus atbilstīgus pasākumus, ievērojot savu attiecīgo kompetenci.

5. Bulgārija un Rumānija pievienojas 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajam Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses ( 1 ).

6. Bulgārija un Rumānija apņemas atbilstīgi šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem pievienoties Līgumam par Eiropas Ekonomikas zonu ( 2 ), kā noteikts minētā līguma 128. pantā.

7. No pievienošanās dienas Bulgārija un Rumānija piemēro divpusējos nolīgumus un vienošanās attiecībā uz tekstilmateriāliem, ko Savienība noslēgusi ar trešām valstīm.

Kvantitatīvos ierobežojumus, ko Savienība piemēro attiecībā uz tekstilmateriālu un apģērbu izstrādājumu importu, koriģē, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Savienībai. Šajā sakarā Savienība ir tiesīga pirms pievienošanās dienas apspriest ar attiecīgajām trešām valstīm iepriekšminēto divpusējo nolīgumu vai vienošanos grozījumus.

Ja divpusējo nolīgumu vai vienošanos par tekstilmateriāliem grozījumi nav stājušies spēkā līdz pievienošanās dienai, Savienība veic vajadzīgos pielāgojumus tās noteikumos par tekstilmateriālu un apģērbu izstrādājumu importu no trešām valstīm, lai tādējādi ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos.

8. Kvantitatīvos ierobežojumus, ko Savienība piemēro attiecībā uz tērauda un tērauda ražojumu importu, pielāgo, pamatojoties uz to, cik lielā apjomā attiecīgo piegādātājvalstu izcelsmes tērauda ražojumi pēdējos gados importēti Bulgārijā un Rumānijā.

Šajā sakarā Savienība pirms pievienošanās dienas apspriež ar attiecīgajām trešām valstīm grozījumus, kādi jāveic divpusējos nolīgumos vai vienošanās, ko Savienība un trešās valstis noslēgušas par tērauda ražojumiem.

Ja divpusējo nolīgumu vai vienošanos grozījumi nav stājušies spēkā līdz pievienošanās dienai, piemēro šā punkta pirmo daļu.

9. Zvejniecības nolīgumus, ko Bulgārija un Rumānija pirms pievienošanās noslēgušas ar trešām valstīm, pārvalda Savienība.

Laikā, kamēr minēto nolīgumu spēkā esamība provizoriski saglabājas, Bulgārijas un Rumānijas tiesības un pienākumi, kas paredzēti šajos nolīgumos, nemainās.

Tiklīdz iespējams, un noteikti līdz laikam, kad spēku zaudē šā punkta pirmajā daļā minētie nolīgumi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma katrā konkrētajā gadījumā pieņem atbilstīgus lēmumus, lai minētajos nolīgumos paredzētās zvejas darbības varētu turpināties, un paredz iespēju dažus nolīgumus pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu.

10. No pievienošanās dienas Bulgārija un Rumānija pārtrauc dalību jebkādos brīvās tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm, tostarp Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgumā.

Tiktāl, ciktāl nolīgumi starp Bulgāriju, Rumāniju vai abām šīm valstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses, nav saderīgi ar pienākumiem, kas izriet no šā protokola, Bulgārija un Rumānija veic visus atbilstīgos pasākumus, lai novērstu radušos nesaderību. Ja Bulgārijai vai Rumānijai rodas grūtības, pielāgojot kādu nolīgumu, kas pirms pievienošanās noslēgts ar vienu vai vairākām trešām valstīm, tad šī valsts atbilstīgi attiecīgā nolīguma noteikumiem pārtrauc dalību tajā.

11. Atbilstīgi šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem Bulgārija un Rumānija pievienojas starp pašreizējām dalībvalstīm noslēgtajiem iekšējiem nolīgumiem, kuru mērķis ir īstenot šā panta 2., 5. un 6. punktā minētos nolīgumus vai konvencijas.

12. Bulgārija un Rumānija vajadzības gadījumā īsteno atbilstīgus pasākumus, lai savu nostāju attiecībā uz starptautiskajām organizācijām un starptautiskajiem nolīgumiem, kuru Līgumslēdzējas puses ir arī Savienība vai citas dalībvalstis, pielāgotu tiesībām un pienākumiem, ko rada pievienošanās Savienībai.

Jo īpaši tās - no pievienošanās dienas vai agrākās iespējamās dienas pēc pievienošanās dienas - pārtrauc savu dalību starptautiskos zvejniecības nolīgumos un organizācijās, kuru dalībniece ir arī Savienība, izņemot gadījumus, kad šo valstu dalība ir saistīta ar jautājumiem, kas neattiecas uz zvejniecību.

13. Šajā pantā esošās atsauces uz Savienības noslēgtām vai parakstītām konvencijām un nolīgumiem ietver arī konvencijas un nolīgumus, kas minēti Konstitūcijas IV-438. pantā.

7. pants

Ar Padomes eirolikumu var atcelt šajā protokolā izklāstītos pārejas posma noteikumus, kad tie vairs nav piemērojami. Padome pieņem vienprātīgu lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

8. pants

1. Akti, ko pieņem iestādes, uz kurām attiecas šajā protokolā paredzētie pārejas posma noteikumi, saglabā savu tiesību akta statusu; jo īpaši, minēto aktu grozīšanai paredzētās procedūras paliek spēkā.

2. Šā protokola noteikumiem, kuru mērķis vai sekas ir tādu aktu atcelšana vai grozīšana, ko pieņēmušas iestādes, un kuri nav pārejas posma pasākumi, ir tāds pats tiesiskais statuss kā noteikumiem, ko tie atceļ vai groza, un uz tiem attiecas tādi paši noteikumi.

9. pants

Pārejas posmā Konstitūciju un iestāžu pieņemtos aktus piemēro, ņemot vērā šajā protokolā paredzētās atkāpes.







OTRĀ DAĻA

KONSTITŪCIJAS PIELĀGOJUMI







I SADAĻA

ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI

10. pants

1. Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 9. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ik pēc trijiem gadiem daļēji nomainot tiesnešus, pārmaiņus nomaina četrpadsmit un trīspadsmit tiesnešus.”.

2. Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 48. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“48. pants

Vispārējā tiesā ir divdesmit septiņi tiesneši.”.

11. pants

Konstitūcijai pievienotajā Protokolā Nr. 5 par Eiropas Investīciju bankas statūtiem izdara šādus grozījumus.

1. Protokola 4. panta 1. punkta pirmajā daļā:

a) ievadfrāzi aizstāj ar šādu frāzi:

“1. Bankas kapitāls ir 164 795 737 000 euro, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls ( *1 ):

b) starp tekstiem, kas attiecas uz Īriju un Slovākiju, iekļauj šādu tekstu:

“Rumānija 846 000 000 ”;

un

c) starp tekstiem, kas attiecas uz Slovēniju un Lietuvu, iekļauj šādu tekstu:

“Bulgārija 296 000 000 ”.

2. Protokola 9. panta 2. punkta pirmo, otro un trešo daļu aizstāj ar šādām daļām:

“2. Direktoru padomē ir divdesmit astoņi direktori un sešpadsmit direktoru aizstājēji.

Valde uz pieciem gadiem ieceļ direktorus, un katra dalībvalsts izvirza pa vienam kandidātam. Arī Komisija izvirza vienu kandidātu.

Valde uz pieciem gadiem ieceļ direktoru aizstājējus:

— divus aizstājējus, ko izvirza Vācijas Federatīvā Republika,

— divus aizstājējus, ko izvirza Francijas Republika,

— divus aizstājējus, ko izvirza Itālijas Republika,

— divus aizstājējus, ko izvirza Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste,

— vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Spānijas Karaliste un Portugāles Republika,

— vienu aizstājēju, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Beļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste,

— divus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Dānijas karaliste, Grieķijas Republika, Īrija un Rumānija,

— divus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Igaunijas republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste,

— trīs aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Kipras Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika,

— vienu aizstājēju, ko izvirza Komisija.”.

12. pants

EAEK līguma 134. panta 2. punkta pirmo daļu par Zinātnes un tehnikas komitejas sastāvu aizstāj ar šādu daļu:

“2. Komitejā ir četrdesmit viens loceklis, ko ieceļ Padome pēc apspriešanās ar Komisiju.”.







II SADAĻA

CITI PIELĀGOJUMI

13. pants

Konstitūcijas III-157. panta 1. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Attiecībā uz ierobežojumiem, kas pastāv Bulgārijas, Igaunijas un Ungārijas tiesību aktos, attiecīgais datums ir 1999. gada 31. decembris.”.

14. pants

Konstitūcijas IV-440. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1. Šis Līgums attiecas uz Beļģijas Karalisti, Bulgārijas Republiku, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Rumāniju, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti.”.

15. pants

1. Konstitūcijas IV-448. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Saskaņā ar Pievienošanās līgumu autentiski ir arī šā Līguma teksti bulgāru un rumāņu valodā.”.

2. EAEK līguma 225. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Autentiski ir arī šā Līguma teksti angļu, bulgāru, čehu, dāņu, grieķu, igauņu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru un zviedru valodā.”.







TREŠĀ DAĻA

PASTĀVĪGIE NOTEIKUMI







I SADAĻA

IESTĀŽU PIEŅEMTO AKTU PIELĀGOJUMI

16. pants

Šā protokola III pielikumā uzskaitītos aktus pielāgo, kā paredzēts minētajā pielikumā.

17. pants

Šā protokola IV pielikumā uzskaitīto aktu pielāgojumus, kas kļuvuši vajadzīgi pievienošanās sakarā, izstrādā atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm.







II SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

18. pants

Pasākumus, kas uzskaitīti šā protokola V pielikumā, piemēro atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti minētajā pielikumā.

19. pants

Ar Padomes pieņemtu eirolikumu šajā protokolā paredzētos noteikumus var pielāgot attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku, ja šādi pielāgojumi būtu vajadzīgi sakarā ar izmaiņām Savienības tiesību aktos. Padome pieņem vienprātīgu lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.







CETURTĀ DAĻA

PAGAIDU NOTEIKUMI







I SADAĻA

PĀREJAS POSMA PASĀKUMI

20. pants

Šā protokola VI un VII pielikumā uzskaitītos pasākumus Bulgārijā un Rumānijā piemēro atbilstīgi minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem.







II SADAĻA

ORGANIZATORISKI NOTEIKUMI

21. pants

1. Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 34 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Savienības iestādēm un struktūrām 1. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no Eiropas Parlamenta locekļu maksimālā skaita, kas noteikts Konstitūcijas I-20. panta 2. punktā, Eiropas Parlamenta locekļu skaitu palielina, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, laikposmam no pievienošanās dienas līdz Eiropas Parlamenta 2009.-2014. gada pilnvaru termiņa sākumam minētajām valstīm paredzot šādu locekļu skaitu:

Bulgārija 18

Rumānija 35 35.”.

2. Līdz 2007. gada 31. decembrim gan Bulgārijā, gan Rumānijā notiek tiešas vispārējas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, pilsoņiem ievēlot 1. punktā noteikto locekļu skaitu saskaņā ar Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās ( 3 ).

3. Atkāpjoties no Konstitūcijas I-20. panta 3. punkta, gadījumā, ja vēlēšanas notiek pēc pievienošanās dienas, Bulgārijas un Rumānijas pilsoņu pārstāvjus Eiropas Parlamentā laikposmam no pievienošanās dienas līdz 2. punktā minētajām vēlēšanām attiecīgajā valstī ieceļ šo valstu parlamenti no saviem locekļiem atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta katrā no šīm valstīm.

22. pants

1. Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 34 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Savienības iestādēm un struktūrām 2. panta 2. punkta otrajā daļā starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Čehijas Republiku, iekļauj šādu tekstu:

“Bulgārija 10”,

un starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Slovēniju, iekļauj šādu tekstu:

“Rumānija 14”.

2 Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 34 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Savienības iestādēm un struktūrām 2. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Gadījumos, kad saskaņā ar Konstitūciju akts ir jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma, tas ir pieņemts, ja “par” ir vismaz 255 balsis, kas pārstāv locekļu vairākumu. Pārējos gadījumos lēmums ir pieņemts, ja “par” ir vismaz 255 balsis, kas pārstāv vismaz divas trešdaļas locekļu.”.

23. pants

Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 34 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Savienības iestādēm un struktūrām 6. pantā starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Čehijas Republiku, iekļauj šādu tekstu:

“Bulgārija 12”,

un starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Slovēniju, iekļauj šādu tekstu:

“Rumānija 15”.

24. pants

Konstitūcijai un EAEK līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 34 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Savienības iestādēm un struktūrām 7. pantā starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Čehijas Republiku, iekļauj šādu tekstu:

“Bulgārija 12”,

un starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Slovēniju, iekļauj šādu tekstu:

“Rumānija 15”.







III SADAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

25. pants

4

Bulgārija EUR 14 800 000

Bulgārija EUR 14 800 000

Rumānija EUR 42 300 000 .

1. No pievienošanās dienas Bulgārija un Rumānija maksā turpmāk norādītās summas, kas atbilst to daļām apmaksātajā parakstītajā kapitālā, kā noteikts 4. pantā Konstitūcijai pievienotajā Protokolā Nr. 5 par Eiropas Investīciju bankas statūtiem (

4

):

Bulgārija EUR 14 800 000

Rumānija EUR 42 300 000 .

Šīs iemaksas veic astoņos vienādos maksājumos, kuru termiņi ir 2007. gada 31. maijā, 2008. gada 31. maijā, 2009. gada 31. maijā, 2009. gada 30. novembrī, 2010. gada 31. maijā, 2010. gada 30. novembrī, 2011. gada 31. maijā un 2011. gada 30. novembrī.

(4)

Bulgārija 0,181 %

Bulgārija 0,181 %

Rumānija 0,517 %.

2. Bulgārija un Rumānija veic iemaksas - astoņos vienādos maksājumos, kuru termiņi noteikti 1. punktā - rezervēs un uzkrājumos, kas ir pielīdzināmi rezervēm, kā arī līdzekļos, kas vēl jāieskaita rezervēs un uzkrājumos un kas ir peļņas un zaudējumu pārskata saldo tā mēneša beigās, kas ir pirms pievienošanās, kā tas iegrāmatots Bankas bilancē; iemaksas apjoms atbilst šādām procentuālajām daļām no rezervju un uzkrājumu apjoma

:

Bulgārija 0,181 %

Rumānija 0,517 %.

3. Kapitālu un maksājumus, kas paredzēti 1. un 2. punktā, Bulgārija un Rumānija iemaksā naudā euro, ja vien Valde izņēmuma kārtā nav vienprātīgi nolēmusi citādi.

26. pants

1. Bulgārija un Rumānija iemaksā turpmāk norādītās summas Ogļu un tērauda izpētes fondā, kas minēts Dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes Lēmumā 2002/234/EOTK (2002. gada 27. februāris) par EOTK līguma izbeigšanās finansiālām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu ( 5 ):







(miljonos EUR, pašreizējās cenās) Bulgārija 11,95 Rumānija 29,88 .

2. Iemaksas Ogļu un tērauda izpētes fondā veic četros maksājumos, ko sāk veikt 2009. gadā un veic atbilstīgi turpmāk norādītajam grafikam visos gadījumos katra gada pirmā mēneša pirmajā darbadienā:

2009.: 15 %

2010.: 20 %

2011.: 30 %

2012.: 35 %.

27. pants

1. Konkursus, līgumu slēgšanu un maksājumus sakarā ar pirmspievienošanās palīdzību, ko sniedz no Phare programmas ( 6 ), Phare CBC programmas ( 7 ), kā arī sakarā ar palīdzību no 31. pantā minētajiem pārejas līdzekļiem, no pievienošanās dienas pārvalda īstenošanas aģentūras Bulgārijā un Rumānijā.

Pieņemot atbilstīgu Komisijas lēmumu, Komisijas atsakās no iepriekšējas kontroles attiecībā uz konkursiem un līgumu slēgšanu, ja iepriekš Komisija ir veikusi akreditācijas procedūru un ja pastāv pozitīvi novērtēta Paplašināta decentralizētā īstenošanas sistēma (EDIS) atbilstīgi kritērijiem un nosacījumiem, kas paredzēti pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1266/1999 (1999. gada 21. jūnijs) par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju un par Regulas (EEK) Nr. 3906/89 grozījumiem ( 8 ) un 164. pantā Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 9 ).

Ja šādu Komisijas lēmumu par atteikšanos no iepriekšējas kontroles nepieņem līdz pievienošanās dienai, tad attiecībā uz līgumiem, ko paraksta laikposmā no pievienošanās dienas līdz attiecīgā Komisijas lēmuma pieņemšanas dienai, nevar saņemt pirmspievienošanās palīdzību.

Ja šādu Komisijas lēmumu par atteikšanos no iepriekšējas kontroles nepieņem līdz pievienošanās dienai tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar Bulgārijas vai Rumānijas iestādēm, Komisija tomēr var, izņēmuma kārtā un attiecīgi pamatotos gadījumos, akceptēt tādu līgumu atbilstību pirmspievienošanās palīdzībai, kuri noslēgti laikposmā no pievienošanās dienas līdz Komisijas lēmuma pieņemšanas dienai, kā arī akceptēt pirmspievienošanās palīdzības īstenošanu noteiktā laikposmā, vienlaikus veicot Komisijas iepriekšēju kontroli attiecībā uz konkursiem un līgumu slēgšanu.

2. Finanšu saistības, kas attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem pirmspievienošanās finanšu instrumentiem radušās pirms pievienošanās, kā arī finanšu saistības, kas pēc pievienošanās radušās attiecībā uz 31. pantā minētajiem pārejas līdzekļiem, tostarp līgumu slēgšanu par turpmākām individuālām saistībām un šo saistību reģistrāciju, kā arī pēc pievienošanās veiktos maksājumus turpina reglamentēt noteikumi un regulas par pirmspievienošanās finanšu instrumentiem, un līdz attiecīgo programmu un projektu slēgšanai šādas saistības sedz no atbilstīgajām budžeta sadaļām. Neskarot iepriekš izklāstīto, publiskā iepirkuma procedūras, ko sāk pēc pievienošanās, īsteno saskaņā ar Savienības attiecīgajiem noteikumiem.

3. Pēdējās darbības attiecībā uz programmām šā panta 1. punktā minētās pirmspievienošanās palīdzības īstenošanai veic pēdējā gadā pirms pievienošanās. Līgumi par šajās programmās paredzētajām darbībām jānoslēdz nākamajos divos gados. Līgumu slēgšanai paredzēto laiku nepagarina. Izņēmuma kārtā un attiecīgi pamatotos gadījumos var piešķirt ierobežotu termiņa pagarinājumu attiecībā uz līgumu īstenošanu.

Neskarot iepriekš izklāstīto, pirmos divus gadus pēc pievienošanās no pirmspievienošanās līdzekļiem var uzņemties saistības attiecībā uz administratīvajām izmaksām, kā noteikts 4. punktā. Attiecībā uz revīzijas un izvērtēšanas izmaksām saistības no pirmspievienošanās līdzekļiem var uzņemties pirmos piecus gadus pēc pievienošanās.

4. Lai nodrošinātu 1. punktā minēto pirmspievienošanās finanšu instrumentu un ISPA programmas ( 10 ) paredzēto pakāpenisko pārtraukšanu, Komisija var veikt jebkādus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, ilgākais, deviņpadsmit mēnešus pēc pievienošanās Bulgārijā un Rumānijā ir vajadzīgie štata darbinieki. Šajā laikposmā uz ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kas pirms pievienošanās iecelti amatos Bulgārijā un Rumānijā un kam jāpaliek darbā šajās valstīs pēc pievienošanās dienas, izņēmuma kārtā attiecina tos pašus finanšu un materiālos nosacījumus, kādus pirms pievienošanās Komisija piemēroja saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā paredzēts Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ( 11 ). Administratīvos izdevumus, tostarp izdevumus pārējo nepieciešamo darbinieku algām, sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta pozīcijas “pirmspievienošanās palīdzības jaunajām dalībvalstīm pārtraukšana” vai no ekvivalentas pozīcijas atbilstīgās politikas jomā, kas attiecas uz paplašināšanos.

28. pants

1. Pasākumus, uz kuriem pievienošanās dienā attiecas lēmumi par palīdzību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1267/99, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu, un kuru īstenošana līdz minētajai dienai vēl nav pabeigta, uzskata par pasākumiem, ko Komisija apstiprinājusi atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1164/94 (1994. gada 16. maijs) par Kohēzijas fonda izveidi ( 12 ). Attiecībā uz summām, par kurām šādu pasākumu īstenošanas gaitā vēl nav radušās saistības, saistības uzņemas atbilstīgi pievienošanās dienā spēkā esošai regulai par Kohēzijas fondu, un tās attiecina uz šai regulai atbilstošo sadaļu Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Ja vien 2. līdz 5. punktā nav paredzēts citādi, uz šiem pasākumiem attiecas noteikumi, kas reglamentē atbilstīgi pēdējai minētajai regulai apstiprinātu pasākumu īstenošanu.

2. Jebkādas iepirkuma procedūras, kuras attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem un saistībā ar kurām pievienošanās dienā jau izsludināts uzaicinājums uz konkursu, kas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, īsteno atbilstīgi noteikumiem, kas paredzēti šādā uzaicinājumā uz konkursu. Šādā gadījumā tomēr nepiemēro 165. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. Jebkādas iepirkuma procedūras, kuras attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem un saistībā ar kurām vēl nav izsludināts uzaicinājums uz konkursu, kas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, īsteno atbilstīgi Konstitūcijai, aktiem, kas pieņemti saskaņā ar to, un Savienības politikai, tostarp politikai vides aizsardzības, transporta, Eiropas komunikāciju tīklu, konkurences un valsts līgumu piešķiršanas jomā.

3. Komisijas maksājumus saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem attiecina uz agrāko saistību, kas radusies, pirmkārt, atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1267/1999 un, otrkārt, atbilstīgi attiecīgajā laikā spēkā esošajai regulai par Kohēzijas fondu.

4. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 1267/1999 noteikumus par izdevumu atbilstību, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, par ko pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma lemj Komisija.

5. Izņēmuma un attiecīgi pamatotos gadījumos attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem Komisija var pieņemt lēmumu atļaut īpašus atbrīvojumus no noteikumiem, ko piemēro atbilstīgi pievienošanās dienā spēkā esošajai regulai par Kohēzijas fondu.

29. pants

Ja laikposms daudzgadu finansiālajām saistībām attiecībā uz SAPARD programmu ( 13 ) saistībā ar lauksaimniecības zemes apmežošanu, atbalstu ražotāju grupu vai agrovides shēmu izveidošanai beidzas pēc galīgā termiņa SAPARD maksājumu veikšanai, neapmaksātās saistības sedz no 2007.-2013. gada lauku attīstības programmas. ►M1 Ja šajā sakarā ir vajadzīgi īpaši pārejas posma pasākumi, tos pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 90. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ( 14 ). ◄

30. pants

1. Bulgārija, saskaņā ar apņemšanos pirms 2003. gada pilnībā slēgusi Kozloduy kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku, lai turpmāk pārtrauktu to ekspluatāciju, apņemas 2006. gadā pilnībā slēgt šīs kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku un turpmāk pārtraukt to ekspluatāciju.

2. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Kopiena sniegs Bulgārijai finansiālu palīdzību, lai atbalstītu tās pūliņus pārtraukt Kozloduy kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatāciju un novērst to slēgšanas un ekspluatācijas pārtraukšanas sekas.

Šī palīdzība, inter alia, ietver: pasākumus, lai atbalstītu Kozloduy kodolelektrostacijas 1. līdz 4. bloka ekspluatācijas pārtraukšanu; pasākumus, lai vides aizsardzības kontekstā panāktu uzlabojumus atbilstīgi acquis; pasākumus, lai Bulgārijā modernizētu parastās enerģijas ražošanas, pārvades un sadales sektorus; pasākumus, lai uzlabotu energoefektivitāti, veicinātu atjaunojamu energoavotu izmantošanu un uzlabotu energoapgādes drošību.

Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam palīdzības saistību apropriācijas ir EUR 210 miljoni (2004. gada cenās), par ko katru gadu uzņemas saistības vienādā apjomā - EUR 70 miljoni (2004. gada cenās).

Palīdzību vai tās daļas var darīt pieejamas kā Kopienas ieguldījumu Starptautiskajā Kozloduy ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondā, ko pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka.

3. Komisija var pieņemt noteikumus par 2. punktā minētās palīdzības īstenošanu. Noteikumus pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 15 ). Šajā nolūkā Komisijai palīdz komiteja. Piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir sešas nedēļas. Komiteja pieņem savu reglamentu.

31. pants

1. Pirmajā pievienošanās gadā Savienība Bulgārijai un Rumānijai sniedz pagaidu finansiālo palīdzību, turpmāk - “pārejas līdzekļi”, lai attīstītu un stiprinātu minēto valstu valsts pārvaldes un tiesu iestāžu spēju Savienības tiesību aktu īstenošanā un piemērošanā un lai sekmētu labākās pieredzes apmaiņu starp speciālistiem. No šīs palīdzības apmaksā iestāžu stiprināšanas projektus un konkrētus ar tiem saistītus nelielus ieguldījumus.

2. Palīdzība ir vērsta uz to, lai ar darbībām, ko nevar finansēt no struktūrfondiem vai lauku attīstības fondiem, stiprinātu nepieciešamo organizatorisko spēju noteiktās jomās.

3. Attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu divpusējās sadarbības projektiem, lai stiprinātu iestādes, turpina piemērot procedūru, saskaņā ar ko priekšlikumus iesniedz ar dalībvalstu kontaktpersonu tīkla starpniecību un kas paredzēta vispārējos nolīgumos ar dalībvalstīm par pirmspievienošanās palīdzību.

Pirmajā gadā pēc pievienošanās pārejas līdzekļu saistību apropriācijas Bulgārijai un Rumānijai 2004. gada cenās ir EUR 82 miljoni, lai risinātu nacionālās un horizontālās prioritātes. Apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu plānu.

4. Palīdzības piešķiršanu no pārejas līdzekļiem paredz un īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3906/89 par ekonomisku atbalstu dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm.

32. pants

1. Ar šo tiek izveidota naudas plūsma un Šengenas līdzekļi, kas ir pagaidu finanšu instruments, lai Bulgārijai un Rumānijai laikposmā no pievienošanās dienas līdz 2009. gada beigām palīdzētu finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām, un lai uzlabotu naudas plūsmu valstu budžetos.

2. Turpmāk paredzētās summas (2004. gada cenās) no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai dara pieejamas kā vienreizēju piešķīruma maksājumu:







(miljonos EUR, 2004. gada cenās) 2007. 2008. 2009. Bulgārija 121,8 59,1 58,6 Rumānija 297,2 131,8 130,8

3. Vismaz 50 % katras valsts daļas no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļiem izmanto, lai Bulgārijai un Rumānijai palīdzētu īstenot to saistības, kas paredz finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām.

4. Vienu divpadsmito daļu no katras ikgadējās summas Bulgārijai un Rumānijai izmaksā atbilstošā gada katra mēneša pirmajā darbadienā. Vienreizējos piešķīruma maksājumus izmanto trīs gados no pirmā maksājuma dienas. Bulgārija un Rumānija - vēlākais, sešus mēnešus pēc trīs gadu perioda beigām - iesniedz visaptverošu pārskatu par to, kāds ir finansiālais izlietojums vienreizējiem piešķīruma maksājumiem no pagaidu naudas plūsmas Šengenas daļas un Šengenas līdzekļiem, pievienojot izdevumu pamatojumu. Komisija atgūst visus neizlietotos vai nepamatoti izlietotos līdzekļus.

5. Komisija var pieņemt jebkādus tehniskus noteikumus, kas vajadzīgi pagaidu naudas plūsmas un Šengenas līdzekļu izmantošanai.

33. pants

1. Neskarot turpmākus politikas lēmumus, trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai strukturālām darbībām dara pieejamas šādas apropriācijas:







(miljonos EUR, 2004. gada cenās) 2007. 2008. 2009. Bulgārija 539 759 1 002 Rumānija 1 399 1 972 2 603

2. Trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam darbību apjomu un veidu attiecībā uz šīm valstīm piešķirtajām summām nosaka, pamatojoties uz noteikumiem, kas attiecīgajā laikā piemērojami strukturālu darbību izdevumiem.

34. pants

▼M1

1. Papildus noteikumiem par lauku attīstību, kas ir spēkā pievienošanās dienā, laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai piemēro VIII pielikuma I, II un III iedaļā izklāstītos noteikumus, izņemot minētā pielikuma I iedaļas D punktu, ko piemēro arī laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam attiecībā uz konsultāciju pakalpojumu sniegšanu lauksaimniekiem, kas saņem atbalstu par daļēji naturālajām saimniecībām. VIII pielikuma IV iedaļā izklāstītos īpašos finanšu noteikumus Bulgārijai un Rumānijai piemēro visā plānošanas periodā no 2007. gada līdz 2013. gadam.

▼B

2. Neskarot turpmākus politikas lēmumus, Bulgārijai un Rumānijai piešķirtās saistību apropriācijas no ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstībai trīs gadu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam ir EUR 3 041 miljoni (2004. gada cenās).

▼M1

3. Vajadzības gadījumā īstenošanas noteikumus VIII pielikuma piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 90. panta 2. punktā minēto procedūru.

▼B

4. Padome pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu vajadzības gadījumā veic pielāgojumus VIII pielikumā, lai nodrošinātu saskaņotību ar noteikumiem par lauku attīstību.

35. pants

Summas, kas minētas 30., 31., 32., 33. un 34. pantā, Komisija katru gadu koriģē saskaņā ar cenu izmaiņām, veicot ikgadējās tehniskās korekcijas finanšu plānā.







IV SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

36. pants

1. Ja laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, rodas nopietnas grūtības, kas varētu ilgstoši ietekmēt kādu tautsaimniecības nozari vai kas varētu ievērojami pasliktināt ekonomikas stāvokli attiecīgajā reģionā, Bulgārija vai Rumānija var lūgt atļauju veikt aizsardzības pasākumus, lai labotu stāvokli un attiecīgo nozari pielāgotu iekšējā tirgus ekonomikai.

Tādos pašos apstākļos ikviena pašreizējā dalībvalsts var lūgt atļauju veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz Bulgāriju, Rumāniju vai abām šīm valstīm.

2. Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma Komisija nekavējoties pieņem eiroregulas vai eirolēmumus, ar ko paredz aizsardzības pasākumus, kurus tā atzīst par vajadzīgiem, precizējot to īstenošanas nosacījumus un metodes.

Ja rodas nopietnas ekonomikas grūtības un ja attiecīgā dalībvalsts viennozīmīgi to lūdz, Komisija lēmumu pieņem piecās darbadienās pēc lūguma un atbilstīgas pamatojuma informācijas saņemšanas. Šādi paredzētus pasākumus piemēro nekavējoties, tajos ņem vērā visu iesaistīto pušu intereses un neparedz robežkontroli.

3. Pasākumi, kas atļauti atbilstīgi šā panta 2. punktam, var ietvert tikai tādas atkāpes no Konstitūcijas un jo īpaši no šā protokola un tikai uz tik ilgu laiku, kas noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu šā panta 1. punktā minētos mērķus. Priekšroka ir tiem pasākumiem, kas vismazāk traucēs iekšējā tirgus darbību.

37. pants

Ja Bulgārija vai Rumānija neizpilda saistības, ko tā uzņēmusies pievienošanās sarunās, tostarp jebkādas saistības attiecībā uz sektorpolitikām, kuras skar ekonomiskās darbības ar pārrobežu ietekmi, un tādējādi rada nopietnus traucējumus iekšējā tirgus darbībā vai to nopietnu iespējamību, Komisija var - pēc dalībvalsts pamatota lūguma vai pēc savas ierosmes - laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, pieņemt eiroregulas vai eirolēmumus, ar ko paredz atbilstīgus pasākumus.

Pasākumi ir proporcionāli, un priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē iekšējā tirgus darbību, un, attiecīgos gadījumos, tādu aizsardzības pasākumu īstenošanai, kas jau pastāv attiecīgajās nozarēs. Šādus aizsardzības pasākumus nedrīkst piemērot kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus attiecībā uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uz drošības klauzulu var atsaukties arī pirms pievienošanās, pamatojoties uz pārraudzības secinājumiem, un pieņemtie pasākumi stājas spēkā pievienošanās pirmajā dienā, ja vien tie neparedz kādu vēlāku datumu. Pasākumus īsteno tikai tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, un tos noteikti atceļ, tiklīdz ir izpildītas attiecīgās saistības. Tomēr tos var piemērot ilgāk par pirmajā daļā paredzēto laikposmu, kamēr nav izpildītas attiecīgās saistības. Atkarībā no jaunās dalībvalsts panākumiem saistību izpildē Komisija var pasākumus atbilstīgi pielāgot. Komisija laikus informē Padomi pirms to eiroregulu vai eirolēmumu atcelšanas, ar ko paredz aizsardzības pasākumus, un attiecīgi ņem vērā Padomes apsvērumus šajā sakarā.

38. pants

Ja pastāv būtiskas nepilnības vai šādu nepilnību nopietna iespējamība attiecībā uz to, kā Bulgārijā vai Rumānijā tiek transponēti, īstenoti vai piemēroti pamatlēmumi vai citas atbilstīgās saistības, sadarbības dokumenti vai lēmumi, kas attiecas uz savstarpēju atzīšanu krimināltiesību jomā un kas pieņemti atbilstīgi VI sadaļai Līgumā par Eiropas Savienību, vai arī direktīvas un regulas, kas attiecas uz savstarpēju atzīšanu civiltiesību jomā un kas pieņemtas atbilstīgi IV sadaļai Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, un eirolikumi un eiroietvarlikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Konstitūcijas III daļas III sadaļas IV nodaļas 3. un 4. iedaļu, Komisija var - pēc dalībvalsts pamatota lūguma vai pēc savas ierosmes, un iepriekš apspriežoties ar dalībvalstīm - laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc pievienošanās, pieņemt eiroregulas vai eirolēmumus, ar ko paredz atbilstīgus pasākumus, precizējot pasākumu īstenošanas nosacījumus un metodes.

Pasākumi var būt attiecīgo noteikumu un lēmumu piemērošanas pagaidu apturēšana attiecībās starp Bulgāriju vai Rumāniju un kādu citu dalībvalsti vai citām dalībvalstīm, neskarot turpmāku ciešu tiesisko sadarbību. Uz drošības klauzulu var atsaukties arī pirms pievienošanās, pamatojoties uz pārraudzības secinājumiem, un pieņemtie pasākumi stājas spēkā pievienošanās pirmajā dienā, ja vien tie neparedz kādu vēlāku datumu. Pasākumus īsteno tikai tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, un tos noteikti atceļ, tiklīdz ir novērstas attiecīgās nepilnības. Tomēr tos var piemērot ilgāk par pirmajā daļā paredzēto laikposmu, kamēr nav novērstas attiecīgās nepilnības. Atkarībā no jaunās dalībvalsts panākumiem konstatēto nepilnību novēršanā Komisija, iepriekš apspriedusies ar dalībvalstīm, var pasākumus atbilstīgi pielāgot. Komisija laikus informē Padomi pirms to eiroregulu un eirolēmumu atcelšanas, ar ko paredz aizsardzības pasākumus, un attiecīgi ņem vērā Padomes apsvērumus šajā sakarā.

39. pants

1. Ja - pamatojoties uz Komisijas veikto nepārtraukto uzraudzību attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas saistībām, ko tās uzņēmušās pievienošanās sarunās, un jo īpaši pamatojoties uz Komisijas uzraudzības ziņojumiem - ir viennozīmīgi apstiprinājies, ka stāvoklis saistībā ar sagatavošanos acquis pieņemšanai un īstenošanai Bulgārijā vai Rumānijā rada nopietnu iespēju, ka pievienošanās dienā, 2007. gada 1. janvārī, kāda no minētajām valstīm būs acīmredzami nesagatavota izpildīt iestāšanās prasības vairākās svarīgās jomās, Padome pēc Komisijas ieteikuma ar vienprātīgu lēmumu var noteikt, ka šīs valsts pievienošanās dienu pārceļ par vienu gadu uz 2008. gada 1. janvāri.

2. Neskarot 1. punktu, Padome pēc Komisijas ieteikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt 1. punktā minēto lēmumu attiecībā uz Rumāniju, ja ir novērotas būtiskas nepilnības attiecībā uz to, kā Rumānija izpilda vienu vai vairākas saistības un prasības, kas uzskaitītas IX pielikuma I punktā.

3. Neskarot šā panta 1. punktu un 37. pantu, Padome pēc Komisijas ieteikuma un pēc detalizēta izvērtējuma, kas 2005. gada rudenī veicams attiecībā uz Rumānijas sasniegumiem konkurences politikā, ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt 1. punktā minēto lēmumu attiecībā uz Rumāniju, ja ir novērotas būtiskas nepilnības attiecībā uz to, kā Rumānija izpilda saistības, ko tā uzņēmusies ar Eiropas Līgumu ( 16 ), vai vienu vai vairākas saistības un prasības, kas uzskaitītas IX pielikuma II punktā.

4. Ja tiek pieņemts lēmums atbilstīgi 1., 2. vai 3. punktam, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nekavējoties lemj par tiem pielāgojumiem šajā protokolā, tostarp tā pielikumos un pielikumu papildinājumos, kuri kļuvuši nepieciešami saistībā ar šādu atlikšanas lēmumu.

40. pants

Lai netraucētu iekšējā tirgus pareizu darbību, Bulgārijas un Rumānijas tiesību aktu izpilde VI un VII pielikumā minētajos pārejas posmos neietver dalībvalstu savstarpēju robežkontroli.

41. pants

Ja tādēļ, lai veicinātu pāreju no Bulgārijā un Rumānijā pastāvošajām sistēmām uz sistēmu, ko paredz kopējās lauksaimniecības politikas piemērošana atbilstīgi šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem, ir vajadzīgi pārejas posma pasākumi, tad tādus pieņem Komisija saskaņā ar procedūru, kura minēta 25. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1784/2003 (2003. gada 29. septembris) par labības tirgus kopīgo organizāciju ( 17 ), vai arī - attiecīgos gadījumos - saskaņā ar procedūrām, kuras minētas attiecīgajos pantos citās regulās par lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju vai eirolikumos, kas tās aizstāj, vai saskaņā ar attiecīgo procedūru, kura paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šajā pantā minētos pārejas posma pasākumus var pieņemt trīs gados pēc pievienošanās dienas, un tos piemēro tikai minētajā laikposmā. Šo laikposmu var pagarināt ar Padomes eirolikumu. Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu pieņem vienprātīgu lēmumu.

Tādus pārejas posma pasākumus attiecībā uz šajā protokolā neparedzētu kopējās lauksaimniecības politikas aktu īstenošanu, kuri jāveic pievienošanās sakarā, pirms pievienošanās dienas paredz ar eiroregulām vai eirolēmumiem, ko Padome pieņem pēc Komisijas priekšlikuma, vai — ja šādi pasākumi iespaido kādus Komisijas iepriekš pieņemtus instrumentus — tos paredz ar eiroregulām vai eirolēmumiem, ko Komisija pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta attiecīgo instrumentu pieņemšanai.

42. pants

Ja tādēļ, lai veicinātu pāreju no Bulgārijā un Rumānijā pastāvošajām sistēmām uz sistēmu, ko paredz Savienības veterinārijas, fitosanitārijas un pārtikas nekaitīguma noteikumu piemērošana, ir vajadzīgi pārejas posma pasākumi, tad tādus pieņem Komisija saskaņā ar attiecīgo procedūru, kas paredzēta spēkā esošajos tiesību aktos. Šos pasākumus var īstenot trīs gados pēc pievienošanās dienas, un tos piemēro tikai minētajā laikposmā.







PIEKTĀ DAĻA

NOTEIKUMI PAR ŠĀ PROTOKOLA ĪSTENOŠANU







I SADAĻA

IESTĀŽU UN STRUKTŪRU IZVEIDE

43. pants

Eiropas Parlaments veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

44. pants

Padome veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

45. pants

Komisijas locekli no katras jaunās dalībvalsts ieceļ amatā no attiecīgās valsts pievienošanās dienas. Jaunos Komisijas locekļus ieceļ Padome, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, saskaņā ar Konstitūcijas I-26. panta 4. punktā paredzētajiem kritērijiem.

Šādi ieceltu locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir Komisijas locekļi pievienošanās laikā.

46. pants

1. Tiesā ieceļ divus tiesnešus, un Vispārējā tiesā ieceļ divus tiesnešus.

2. Viena atbilstīgi šā panta 1. punktam ieceltā Tiesas tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2009. gada 6. oktobrī. Šo tiesnesi izraugās izlozes kārtībā. Otra tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2012. gada 6. oktobrī.

Viena atbilstīgi šā panta 1. punktam ieceltā Vispārējās tiesas tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2007. gada 31. augustā. Šo tiesnesi izraugās izlozes kārtībā. Otra tiesneša amata pilnvaru termiņš beidzas 2010. gada 31. augustā.

3. Tiesa veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

Vispārējā tiesa ar Tiesas piekrišanu veic tādus pielāgojumus savā reglamentā, kādi vajadzīgi pievienošanās sakarā.

Šiem pielāgotajiem reglamentiem ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums.

4. Lietas, kuras Tiesai un Vispārējai tiesai jāizskata no pievienošanās dienas un attiecībā uz kurām mutiskā lietas izskatīšanas daļa ir sākusies pirms minētās dienas, Tiesas vai Vispārējās tiesas plēnums vai palātas izlemj tādā pašā sastāvā kā pirms pievienošanās un piemēro reglamentu, kas ir bijis spēkā iepriekšējā dienā pirms pievienošanās.

47. pants

Revīzijas palātu paplašina, ieceļot divus papildu locekļus, kuru amata pilnvaru termiņš ir seši gadi.

48. pants

Reģionu komiteju paplašina, ieceļot 27 locekļus, kas pārstāv Bulgārijas un Rumānijas reģionālas un vietējas organizācijas un kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas mandāti, vai kas ir politiski atbildīgi kādai vēlētai sapulcei. Šādi ieceltu locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir komitejas locekļi pievienošanās laikā.

49. pants

Ekonomikas un sociālo lietu komiteju paplašina, ieceļot 27 locekļus, kas pārstāv Bulgārijas un Rumānijas organizētās pilsoniskās sabiedrības dažādas ekonomiskās un sociālās daļas. Šādi ieceltu locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir komitejas locekļi pievienošanās laikā.

50. pants

Ar Konstitūciju izveidoto komiteju noteikumu un šo komiteju reglamentu pielāgojumus, kas vajadzīgi pievienošanās sakarā, veic iespējami īsā laikā pēc pievienošanās.

51. pants

1. Ar Konstitūciju vai iestāžu aktiem izveidoto komiteju, grupu un citu struktūru jaunos locekļus ieceļ atbilstīgi nosacījumiem un saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas šo komiteju, grupu vai citu struktūru locekļu iecelšanai. Šādi ieceltu jauno locekļu amata pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to locekļu amata pilnvaru termiņu, kas ir attiecīgās komitejas, grupas vai citas struktūras locekļi pievienošanās laikā.

2. Tādu ar Konstitūciju vai iestāžu aktiem izveidoto komiteju vai grupu sastāvu, kuru locekļu skaits ir noteikts neatkarīgi no dalībvalstu skaita, pilnībā atjauno, kad notiek pievienošanās, ja vien pašreizējo locekļu amata pilnvaru termiņš nebeidzas gadā, kas ir pēc pievienošanās.







II SADAĻA

IESTĀŽU PIEŅEMTO AKTU PIEMĒROJAMĪBA

52. pants

Pēc pievienošanās Bulgāriju un Rumāniju uzskata par subjektiem, kam adresēti eiroietvarlikumi, eiroregulas un eirolēmumi Konstitūcijas I-33. panta nozīmē un direktīvas un lēmumi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 249. panta un EAEK līguma 161. panta nozīmē, ar nosacījumu, ka šie eiroietvarlikumi, eiroregulas un eirolēmumi, kā arī šīs direktīvas un lēmumi ir adresēti visām pašreizējām dalībvalstīm. Uzskata, ka Bulgārijai un Rumānijai šie eirolēmumi, šīs direktīvas un lēmumi ir paziņoti pievienojoties, šo noteikumu neattiecinot uz eirolēmumiem, kas stājās spēkā atbilstīgi Konstitūcijas I-39. panta 2. punktam, un uz direktīvām un lēmumiem, kas stājušies spēkā atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 254. panta 1. un 2. punktam.

53. pants

1. Bulgārija un Rumānija īsteno pasākumus, kuri vajadzīgi, lai no pievienošanās dienas izpildītu to eiroietvarlikumu un eiroregulu prasības, kas uzliek saistības attiecībā uz sasniedzamo rezultātu, tomēr ļauj attiecīgās valsts iestādēm izvēlēties šā rezultāta sasniegšanas veidu un paņēmienus, kā noteikts Konstitūcijas I-33. pantā, un lai izpildītu direktīvas un lēmumus Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 249. panta un EAEK līguma 161. panta nozīmē, ja vien šajā protokolā nav paredzēts cits termiņš. Tās paziņo šos pasākumus Komisijai, vēlākais, līdz pievienošanās dienai vai, attiecīgā gadījumā, līdz šajā protokolā noteiktajam termiņam.

2. Tiktāl, ciktāl šajā protokolā paredzētie grozījumi direktīvās Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 249. panta un EAEK līguma 161. panta nozīmē rada vajadzību izdarīt grozījumus pašreizējo dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos, pašreizējās dalībvalstis īsteno pasākumus, kas vajadzīgi, lai no pievienošanās dienas izpildītu grozīto direktīvu prasības, ja vien šajā protokolā nav paredzēts cits termiņš. Tās paziņo šo pasākumus Komisijai līdz pievienošanās dienai vai, ja vēlāk, līdz šajā protokolā noteiktajam termiņam.

54. pants

Atbilstīgi EAEK līguma 33. pantam Bulgārija un Rumānija trīs mēnešos pēc pievienošanās paziņo Komisijai normatīvo un administratīvo aktu noteikumus, kuru mērķis ir Bulgārijā un Rumānijā nodrošināt darba ņēmēju un plašas sabiedrības veselības aizsardzību pret jonizējošo starojumu radītiem apdraudējumiem.

55. pants

Pēc Bulgārijas vai Rumānijas attiecīgi pamatota lūguma, kas iesniegts Komisijai ne vēlāk kā pievienošanās dienā, Padome pēc Komisijas priekšlikuma vai Komisija, ja sākotnējo aktu ir pieņēmusi Komisija, var pieņemt eiroregulas vai eirolēmumus, ar ko paredz pagaidu atkāpes no iestāžu aktiem, kas pieņemti laikposmā no 2004. gada 1. oktobra līdz pievienošanās dienai. Pasākumus pieņem saskaņā ar balsošanas noteikumiem, kas reglamentē tāda akta pieņemšanu, no kura tiek prasīta pagaidu atkāpe. Ja šīs atkāpes pieņem pēc pievienošanās, tās var piemērot no pievienošanās dienas.

56. pants

Ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti šajā protokolā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma vai Komisija, ja sākotnējo aktu ir pieņēmusi Komisija, šajā sakarā pieņem vajadzīgos aktus. Ja šos pielāgojumus pieņem pēc pievienošanās, tos var piemērot no pievienošanās dienas.

57. pants

Ja nav noteikts citādi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem eiroregulas vai eirolēmumus, ar ko pieņem vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šā protokola noteikumus.

58. pants

Iestāžu aktu teksti, kas pieņemti pirms pievienošanās un ko Padome, Komisija vai Eiropas Centrālā banka sagatavojusi bulgāru un rumāņu valodā, no pievienošanās dienas ir autentiski ar tādiem pašiem nosacījumiem kā teksti pašreizējās oficiālajās valodās. Tos publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, ja tie tāpat ir publicēti pašreizējās valodās.







III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

59. pants

Šim aktam pievienotais I līdz IX pielikums un minēto pielikumu papildinājumi ir šā protokola sastāvdaļa.

60. pants

Itālijas Republikas valdība izsniedz Bulgārijas Republikas un Rumānijas valdībām Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma apliecinātu kopiju, kā arī to Līgumu apliecinātas kopijas, ar kuriem groza vai papildina minēto Līgumu; tiek izsniegtas angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā sagatavoto tekstu kopijas.

Minētā Līguma tekstu bulgāru un rumāņu valodā pievieno šim protokolam. Šie teksti ir autentiski atbilstīgi tādiem pašiem nosacījumiem kā šā panta pirmajā daļā minētie Līguma teksti pašreizējās valodās.

61. pants

Ģenerālsekretārs izsniedz Bulgārijas Republikas un Rumānijas valdībām to starptautisko nolīgumu apliecinātas kopijas, kuri deponēti Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta arhīvā.

I PIELIKUMS

Konvenciju un protokolu saraksts, kuriem Bulgārija un Rumānija pievienojas līdz ar pievienošanos (minēts Protokola 3. panta 3. punktā)

1. 1980. gada 19. jūnija Konvencija par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā (OV L 266, 9.10.1980., 1. lpp.)

— 1984. gada 10. aprīļa Konvencija par Grieķijas Republikas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā (OV L 146, 31.5.1984., 1. lpp.)

— 1988. gada 19. decembra Pirmais protokols par to, ka Eiropas Kopienu Tiesa interpretē Konvenciju par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā (OV L 48, 20.2.1989., 1. lpp.)

— 1988. gada 19. decembra Otrais protokols par noteiktu pilnvaru piešķiršanu Eiropas Kopienu Tiesai interpretēt Konvenciju par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā (OV L 48, 20.2.1989., 17. lpp.)

— 1992. gada 18. maija Konvencija par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā (OV L 333, 18.11.1992., 1. lpp.)

— 1996. gada 29. novembra Konvencija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Konvencijai par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, kura atvērta parakstīšanai Romā, 1980. gada 19. jūnijā, kā arī Pirmajam un Otrajam protokolam par tās interpretāciju, ko veic Tiesa (OV C 15, 15.1.1997., 10. lpp.)

2. 1990. gada 23. jūlija Konvencija par divkāršas nodokļu uzlikšanas novēršanu sakarā ar saistītu uzņēmumu peļņas koriģēšanu (OV L 225, 20.8.1990., 10. lpp.)

— 1995. gada 21. decembra Konvencija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Konvencijai par divkāršas nodokļu uzlikšanas novēršanu sakarā ar saistītu uzņēmumu peļņas koriģēšanu (OV C 26, 31.1.1996., 1. lpp.)

— 1999. gada 25. maija Protokols, ar ko groza 1990. gada 23. jūlija Konvenciju par divkāršas nodokļu uzlikšanas novēršanu sakarā ar saistītu uzņēmumu peļņas koriģēšanu (OV C 202, 16.7.1999., 1. lpp.)

▼M10

— 2004. gada 8. decembra Konvencija par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju (OV C 160, 30.6.2005., 1. lpp.).

▼B

3. 1995. gada 26. jūlija Konvencija par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.)

— 1996. gada 27. septembra Protokols Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (OV C 313, 23.10.1996., 2. lpp.)

— 1996. gada 29. novembra Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, attiecībā uz Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā ar prejudiciālu nolēmumu palīdzību (OJ C 151, 20.5.1997., 2. lpp.)

— 1997. gada 19. jūnija Otrais protokols Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (OV C 221, 19.7.1997., 12. lpp.)

4. 1995. gada 26. jūlija Konvencija par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija), kuras pamatā ir K.3. pants Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.)

— 1996. gada 24. jūlija Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par to, kā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi interpretē ar Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālu nolēmumu palīdzību (OV C 299, 9.10.1996., 2. lpp.)

— 1997. gada 19. jūnija Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu un Eiropola Konvencijas 41. panta 3. punktu, par Eiropola, tā struktūru locekļu, direktoru vietnieku un darbinieku privilēģijām un imunitāti (OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.)

— 2000. gada 30. novembra Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz 43. panta 1. punktu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija), un ar ko groza minētās Konvencijas 2. pantu un pielikumu (OV C 358, 13.12.2000., 2. lpp.)

— 2002. gada 28. novembra Protokols, ar ko groza Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija) un Protokolu par Eiropola, tā struktūru locekļu, direktoru vietnieku un darbinieku privilēģijām un imunitāti (OV C 312, 16.12.2002., 2. lpp.)

— 2003. gada 27. novembra Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz 43. panta 1. punktu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija), un ar ko groza minēto Konvenciju (OV C 2, 6.1.2004., 3. lpp.)

5. 1995. gada 26. jūlija Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām (OV C 316, 27.11.1995., 34. lpp.)

— 1996. gada 29. novembra Protokols, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par to, kā Konvencijas par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām interpretē ar Eiropas Kopienu Tiesas prejudiciālu nolēmumu palīdzību (OJ C 151, 20.5.1997., 16. lpp.)

— 1999. gada 12. marta Protokols, kurš izstrādāts, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomu Konvencijā par informāciju tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām un par transportlīdzekļa reģistrācijas numura iekļaušanu Konvencijā (OV C 91, 31.3.1999., 2. lpp.)

— 2003. gada 8. maija Protokols, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu un kas attiecībā uz muitas lietu identifikācijas datu bāzes izveidošanu groza Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām (OV C 139, 13.6.2003., 2. lpp.)

6. 1997. gada 26. maija Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu (OV C 195, 25.6.1997., 2. lpp.)

7. 1997. gada 18. decembra Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par savstarpēju palīdzību un sadarbību muitas pārvalžu starpā (OV C 24, 23.1.1998., 2. lpp.)

8. 1998. gada 17. jūnija Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par vadītāja tiesību atņemšanu (OV C 216, 10.7.1998., 2. lpp.)

9. 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 197, 12.7.2000, 3. lpp.)

— 2001. gada 16. oktobra Protokols, kas pievienots Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 326, 21.11.2001., 2. lpp.)

II PIELIKUMS

Šengenas acquis noteikumi, kas iekļauti Eiropas Savienības sistēmā, kā arī akti, kas pieņemti atbilstīgi tam vai kā citādi saistīti ar to, kuri no pievienošanās ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās (minēti Protokola 4. panta 1. punktā)

1. Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdību, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas 1985. gada 14. jūnija līgums par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām ( 18 ).

2. Turpmāk norādītie noteikumi 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajā Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, tās Nobeiguma akts un kopīgās deklarācijas ( 19 ), ņemot vērā šo dokumentu grozījumus, kas izdarīti ar dažiem 8. punktā uzskaitītajiem aktiem:

1. pants, ciktāl tas attiecas uz šo punktu; 3. līdz 7. pants, izņemot 5. panta 1. punkta d) apakšpunktu; 13. pants; 26. un 27. pants; 39. pants; 44. līdz 59. pants; 61. līdz 63. pants; 65. līdz 69. pants; 71. līdz 73. pants; 75. un 76. pants; 82. pants; 91. pants; 126. līdz 130. pants, ciktāl tie attiecas uz šo punktu; un 136. pants; Nobeiguma akta 1. un 3. kopējā deklarācija.

3. Turpmāk norādītie noteikumi nolīgumos par pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, to Nobeiguma akti un attiecīgās deklarācijas, ņemot vērā šo dokumentu grozījumus, kas izdarīti ar dažiem 8. punktā uzskaitītajiem aktiem:

a) 1990. gada 27. novembrī parakstītais Nolīgums par Itālijas Republikas pievienošanos:

— 4. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija;

b) 1991. gada 25. jūnijā parakstītais Nolīgums par Spānijas Karalistes pievienošanos:

— 4. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija;

— Nobeiguma akta III daļas 2. kopējā deklarācija;

c) 1991. gada 25. jūnijā parakstītais Nolīgums par Portugāles Republikas pievienošanos:

— 4., 5. un 6. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija;

d) 1992. gada 6. novembrī parakstītais Nolīgums par Grieķijas Republikas pievienošanos:

— 3., 4. un 5. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija;

— Nobeiguma akta III daļas 2. kopējā deklarācija;

e) 1995. gada 28. aprīlī parakstītais Nolīgums par Austrijas Republikas pievienošanos:

— 4. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. kopējā deklarācija;

f) 1996. gada 19. decembrī parakstītais Nolīgums par Dānijas Karalistes pievienošanos:

— 4. pants, 5. panta 2. punkts un 6. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. un 3. kopējā deklarācija;

g) 1996. gada 19. decembrī parakstītais Nolīgums par Somijas Republikas pievienošanos:

— 4. un 5. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. un 3. kopējā deklarācija;

— Nobeiguma akta III daļas Somijas Republikas valdības deklarācija par Ālandu salām

h) 1996. gada 19. decembrī parakstītais Nolīgums par Zviedrijas Karalistes pievienošanos:

— 4. un 5. pants;

— Nobeiguma akta II daļas 1. un 3. kopējā deklarācija

4. Turpmāk norādītie nolīgumi, ko Padome noslēgusi saskaņā ar Šengenas Protokola 6. pantu:

— 1999. gada 18. maija Nolīgums starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, tostarp tā pielikumi, Nobeiguma akts, deklarācijas un tam pievienotā vēstuļu apmaiņa ( 20 ), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 1999/439/EK ( 21 );

— 1999. gada 30. jūnija Nolīgums, ko noslēgušas Eiropas Savienības Padome un Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste, par tiesību un pienākumu noteikšanu starp Īriju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti, no otras puses, Šengenas acquis jomās, kuras attiecas uz šīm valstīm ( 22 ), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2000/29/EK ( 23 );

— 2004. gada 25. oktobrī parakstītais Nolīgums starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā ( 24 ).

5. Turpmāk norādītie noteikumi lēmumos, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīto Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ņemot vērā šo dokumentu grozījumus, kas izdarīti ar dažiem 8. punktā uzskaitītajiem aktiem:

Izpildu komitejas 1993. gada 14. decembra Lēmums SCH/Com-ex (93) 10 par ministru un valsts sekretāru deklarācijām

Izpildu komitejas 1993. gada 14. decembra Lēmums SCH/Com-ex (93) 14 par tiesiskās sadarbības uzlabošanu narkotiku nelikumīgas tirdzniecības apkarošanā

Izpildu komitejas 1994. gada 21. novembra Lēmums SCH/Com-ex (94) 16 rev par kopīgu ieceļošanas un izceļošanas zīmogu ieviešanu

Izpildu komitejas 1994. gada 22. decembra Lēmums SCH/Com-ex (94) 28 rev par 75. pantā paredzēto sertifikātu narkotisko un psihotropo vielu pārvadāšanai

Izpildu komitejas 1994. gada 22. decembra Lēmums SCH/Com-ex (94) 29 rev par to, kā nodrošināt, ka stājas spēkā 1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Līgumu

Izpildu komitejas 1995. gada 20. decembra Lēmums SCH/Com-ex (95) 21 par Šengenas valstu ātru apmaiņu ar statistikas datiem un īpašiem datiem par iespējamiem darbības traucējumiem pie ārējām robežām

Izpildu komitejas 1998. gada 21. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 par darba grupas darbību, ciktāl šis lēmums attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem

Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 26 def, ar ko izveido Pastāvīgo komiteju Šengenas konvencijas izvērtēšanai un īstenošanai

Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 35 rev 2 par Kopējās rokasgrāmatas nosūtīšanu ES kandidātvalstīm

Izpildu komitejas 1998. gada 27. oktobra Lēmums SCH/Com-ex (98) 37 def 2 par pasākumiem nelegālas imigrācijas apkarošanai, ciktāl šis lēmums attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem

Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 51 rev 3 par policiju pārrobežu sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršanā un atklāšanā

Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 52 par Rokasgrāmatu policiju pārrobežu sadarbībai, ciktāl šis lēmums attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem

Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 57 par saskaņotas formas ieviešanu ielūgumu, sponsorēšanas un izmitināšanas apliecinājumiem

Izpildu komitejas 1998. gada 16. decembra Lēmums SCH/Com-ex (98) 59 rev par dokumentu konsultantu saskaņotu izmantošanu

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 par stāvokli narkotiku jomā

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 6 par Šengenas acquis attiecībā uz telekomunikācijām

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 par sadarbības koordinatoriem

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 par vispārīgiem principiem attiecībā uz informatoru atlīdzību

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 10 par šaujamieroču nelegālu tirdzniecību

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 13 par Kopējās rokasgrāmatas un Kopējās konsulārās instrukcijas gala variantu:

— Kopējās konsulārās instrukcijas 1.-3., 7., 8. un 15. pielikums

— Kopējā rokasgrāmata, ciktāl tā attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem, tostarp rokasgrāmatas 1., 5., 5.A, 6., 10. un 13. pielikums

Izpildu komitejas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums SCH/Com-ex (99) 18 par policiju sadarbības uzlabošanu noziedzīgu nodarījumu novēršanā un atklāšanā.

6. Turpmāk norādītās deklarācijas, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīto Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ciktāl šīs deklarācijas attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem:

Izpildu komitejas 1996. gada 26. jūnija Deklarācija SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 par izdošanu

Izpildu komitejas 1998. gada 9. februāra Deklarācija SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 par nepilngadīgu personu nolaupīšanu.

7. Turpmāk norādītie lēmumi, kurus pieņēmusi Centrālā grupa, kas izveidota ar 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstīto Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ciktāl šie lēmumi attiecas uz iepriekš 2. punktā norādītajiem noteikumiem:

Centrālās grupas 1998. gada 27. oktobra Lēmums SCH/C (98) 117 par pasākumiem nelegālas imigrācijas apkarošanai

Centrālās grupas 1999. gada 22. marta Lēmums SCH/C (99) 25 par vispārīgiem principiem attiecībā uz informatoru atlīdzību.

8. Šādi akti, kas pieņemti atbilstīgi Šengenas acquis vai kā citādi saistīti ar to:

Padomes Regula (EK) Nr. 1683/95 (1995. gada 29. maijs), ar ko nosaka vienotu vīzu formu (OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp.)

Padomes Lēmums 1999/307/EK (1999. gada 1. maijs), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību Šengenas Sekretariāta iekļaušanai Padomes Ģenerālsekretariātā (OV L 119, 7.5.1999., 49. lpp.)

Padomes Lēmums 1999/435/EK (1999. gada 20. maijs) par Šengenas acquis definīciju, lai atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību attiecīgajiem noteikumiem radītu tiesisko pamatu visiem noteikumiem un lēmumiem, kas veido Šengenas acquis (OV L 176, 10.7.1999., 1. lpp.)

Padomes Lēmums 1999/436/EK (1999. gada 20. maijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību attiecīgajiem noteikumiem rada tiesisko pamatu visiem noteikumiem un lēmumiem, kuri veido Šengenas acquis (OV L 176, 10.7.1999., 17. lpp.)

Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.)

Padomes Lēmums 1999/848/EK (1999. gada 13. decembris) par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu Grieķijā (OV L 327, 21.12.1999., 58. lpp.)

Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.)

Padomes Lēmums 2000/586/TI (2000. gada 28. septembris), ar ko paredz procedūru, lai grozītu 40. panta 4. un 5. punktu, 41. panta 7. punktu un 65. panta 2. punktu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (OV L 248, 3.10.2000., 1. lpp.)

Padomes Lēmums 2000/751/EK (2000. gada 30. novembris) par slepenības atcelšanu attiecībā uz dažām daļām Kopējā rokasgrāmatā, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (OV L 303, 2.12.2000., 29. lpp.)

Padomes Lēmums 2000/777/EK (2000. gada 1. decembris) par Šengenas acquis piemērošanu Dānijā, Somijā un Zviedrijā, kā arī Islandē un Norvēģijā (OV L 309, 9.10.2000., 24. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 789/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām vīzu pieteikumu izskatīšanā (OV L 116, 26.4.2001., 2. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 790/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām robežkontroles un uzraudzības veikšanā (OV L 116, 26.4.2001., 5. lpp.)

Padomes Lēmums 2001/329/EK (2001. gada 24. aprīlis), ar ko atjaunina Kopējās konsulārās instrukcijas VI daļu un 3., 6. un 13. pielikumu un Kopējās rokasgrāmatas 5.a, 6.a un 8. pielikumu (OV L 116, 26.4.2001., 32. lpp.), ciktāl šis lēmums attiecas uz Kopējās konsulārās instrukcijas 3. pielikumu un Kopējās rokasgrāmatas 5.a pielikumu

Padomes Direktīva 2001/51/EK (2001. gada 28. jūnijs), ar ko papildina 26. pantu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (OV L 187, 10.7.2001., 45. lpp.)

Padomes Lēmums 2001/886/TI (2001. gada 6. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas Sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 2414/2001 (2001. gada 7. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 327, 12.12.2001., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 2424/2001 (2001. gada 6. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas Sistēmas (SIS II) izstrādi (OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 333/2002 (2002. gada 18. februāris) par vienotas formas veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dalībvalstis izdevušas personām, kurām ir ceļošanas dokumenti, ko neatzīst dalībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu (OV L 53, 23.2.2002., 4. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 334/2002 (2002. gada 18. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu (OV L 53, 23.2.2002., 7. lpp.)

Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.)

Padomes Lēmums 2002/352/EK (2002. gada 25. aprīlis) par Kopējās rokasgrāmatas pārskatīšanu (OV L 123, 9.5.2002., 47. lpp.)

Padomes Lēmums 2002/353/EK (2002. gada 25. aprīlis) par slepenības atcelšanu attiecībā uz II daļu Kopējā rokasgrāmatā, kuru pieņēmusi Izpildu komiteja, kas izveidota ar Konvenciju, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (OV L 123, 9.5.2002., 49. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.)

Padomes Lēmums 2002/587/EK (2002. gada 12. jūlijs) par Kopējās rokasgrāmatas pārskatīšanu (OV L 187, 16.7.2002., 50. lpp.)

Padomes Pamatlēmums 2002/946/TI (2002. gada 28. novembris) par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai novērstu neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 1. lpp.)

Padomes Direktīva 2002/90/EK (2002. gada 28. novembris), ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.)

Padomes Lēmums 2003/170/TI (2003. gada 27. februāris) par kopīgu to sadarbības koordinatoru izmantošanu, ko dalībvalstu tiesību aizsardzības iestādes norīkojušas darbā ārzemēs (OV L 67, 12.3.2003., 27. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 453/2003 (2003. gada 6. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 69, 13.3.2003., 10. lpp.)

Padomes Lēmums 2003/725/TI (2003. gada 2. oktobris), ar ko groza 40. panta 1. punktu un 7. punktu Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (OV L 260, 11.10.2003., 37. lpp.)

Padomes Direktīva 2003/110/EK (2003. gada 25. novembris) par palīdzību tranzīta gadījumos, lai veiktu izraidīšanu pa gaisa ceļu (OV L 321, 6.12.2003., 26. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 377/2004 (2004. gada 19. februāris) par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā (OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.)

Padomes Lēmums Nr. 2004/466/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar kuru groza Kopējo rokasgrāmatu, lai iekļautu noteikumus par mērķtiecīgām robežu kontrolēm attiecībā uz pavadītiem nepilngadīgiem bērniem (OV L 157, 30.4.2004., 136. lpp.)

Padomes Direktīva 2004/82/EK (2004. gada 29. aprīlis) par pārvadātāju pienākumu paziņot datus par pasažieriem (OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.)

Padomes Lēmums 2004/573/EK (2004. gada 29. aprīlis) par kopēju lidojumu organizēšanu ar mērķi no divu vai vairāku dalībvalstu teritorijas izraidīt trešo valstu piederīgos, uz kuriem divu vai vairāku dalībvalstu teritorijā attiecas izraidīšanas pasākumi (OV L 261, 6.8.2004., 28. lpp.)

Padomes Lēmums 2004/574/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Kopējās rokasgrāmatas grozīšanu (OV L 261, 6.8.2004., 36. lpp.)

Padomes Lēmums 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.)

Padomes Regula (EK) 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 2133/2004 (2004. gada 13. decembris) par prasību dalībvalstu kompetentām iestādēm sistemātiski apzīmogot trešo valstu pilsoņu ceļošanas dokumentus, kad viņi šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un par saistītiem grozījumiem Šengenas Līguma īstenošanas konvencijā un Kopējā rokasgrāmatā (OV L 369, 16.12.2004., 5 lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp.)

III PIELIKUMS

Protokola 16. pantā minētais saraksts: iestāžu pieņemto aktu pielāgojumi

1. UZŅĒMĒJDARBĪBAS TIESĪBAS

RŪPNIECISKĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS

I. KOPIENAS PREČU ZĪME

31994 R 0040: Padomes Regula (EK) Nr. 40/94 (1993. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi (OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp.), ko groza:

— 31994 R 3288: Padomes 22.12.1994. Regula (EK) Nr. 3288/94 (OV L 349, 31.12.1994., 83. lpp.),

— 32003 R 0807: Padomes 14.4.2003. Regula (E