2004L0017 — LV — 01.01.2006 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2004/17/EK

(2004. gada 31. marts),

ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55. pantu un 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ( 3 ), saskaņā ar Līguma ( 4 ) 251. pantā noteikto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2003. gada 9. decembrī apstiprināto kopīgo dokumentu, tā kā: (1) To jauno grozījumu dēļ, kuri izdarīti Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvā 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarēs ( 5 ), un kuri ir vajadzīgi, lai izpildītu vienkāršošanas un modernizācijas prasības, ko izvirzījuši līgumslēdzēji un uzņēmēji savās atbildēs uz Komisijas 1996. gada 27. novembrī pieņemto Zaļo grāmatu, minētā direktīva skaidrības labad ir jāpārveido. Šī direktīva pamatojas uz Tiesas praksi, jo īpaši praksi attiecībā uz piešķiršanas kritērijiem, ar ko precizē iespējas līgumslēdzējiem ievērot attiecīgās sabiedrības vajadzības, ieskaitot vides un/vai sociālajā jomā, ar nosacījumu, ka šādi kritēriji ir saistīti ar līguma priekšmetu, nepiešķir līgumslēdzējam neierobežotu izvēles brīvību, ir skaidri norādīti un atbilst 9. apsvērumā minētajiem pamatprincipiem. (2) Svarīgs iemesls, lai ieviestu noteikumus, ar ko koordinē līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras minētajās nozarēs, ir to iespēju daudzveidība, kuras izmantojot, valsts varas iestādes var ietekmēt minēto subjektu darbību, ieskaitot līdzdalību viņu kapitālā un pārstāvību minēto subjektu vadības, pārvaldes vai pārraudzības struktūrās. (3) Vēl viens svarīgs iemesls, kādēļ jākoordinē iepirkuma procedūras, ko piemēro subjekti, kuri darbojas minētajās nozarēs, ir to tirgu noslēgtība, kuros viņi darbojas, ja šī noslēgtība radusies dalībvalstu piešķirto īpašo vai ekskluzīvo tiesību dēļ attiecībā uz konkrētā pakalpojuma sniegšanas tīklu apgādi, nodrošinājumu vai ekspluatāciju. (4) Kopienas tiesību akti, jo īpaši Padomes 1987. gada 14. decembra Regula (EEK) Nr. 3975/87, ar ko paredz kārtību, kādā piemērojami konkurences noteikumi uzņēmumiem gaisa transporta nozarē ( 6 ), un 1987. gada 14. decembra Regula (EEK) Nr. 3976/87 par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē ( 7 ), ir paredzēti, lai palielinātu to aviācijas uzņēmumu konkurenci, kuri sniedz iedzīvotājiem gaisa transporta pakalpojumus. Tādēļ nav ieteicams uz šādiem subjektiem attiecināt šīs direktīvas darbības jomu. Ņemot vērā konkurenci Kopienas kuģniecības nozarē, nebūtu ieteicams uz minētajā nozarē piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām attiecināt šīs direktīvas noteikumus. (5) Direktīvas 98/38/EEK darbības joma šobrīd attiecas uz dažiem līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķīruši līgumslēdzēji, kas darbojas telekomunikāciju nozarē. Lai minēto nozari padarītu pieejamu, ir pieņemts likumīgs pamats, kā minēts 1998. gada 25. novembra Ceturtajā ziņojumā par telekomunikāciju nozarē piemērojamo noteikumu ieviešanu. Viens no rezultātiem ir efektīvas konkurences ieviešana telekomunikāciju nozarē gan de jure, gan de facto. Lai nodrošinātu informāciju un ievērojot minēto situāciju, Komisija ir publicējusi to telekomunikāciju pakalpojumu sa rakstu ( 8 ), uz kuriem jau var neattiecināt minētās direktīvas darbības jomu, ņemot vērā tās 8. pantu. Turpmākā attīstība ir apstiprināta 2001. gada 26. novembra Septītajā ziņojumā par telekomunikāciju nozarē piemērojamo noteikumu ieviešanu. Tādēļ vairs nav jāreglamentē iepirkuma procedūras, ko piemēro subjekti, kuri darbojas minētajā nozarē. (6) Tādēļ vairs nav lietderīgi saglabāt Padomdevēju komiteju iepirkumu jautājumos telekomunikāciju jomā, kura izveidota ar Padomes 1990. gada 17. septembra Direktīvu 90/531/EEK par iepirkuma procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarēs ( 9 ). (7) Tomēr ieteicams turpināt norišu uzraudzību telekomunikāciju nozarē un atkārtoti izskatīt situāciju, ja konstatē, ka minētajā nozarē vairs nav efektīvas konkurences. (8) Direktīvas 93/38/EEK darbības jomā nav iekļauti balss telefonijas, teleksa, mobilo sakaru, peidžeru sistēmas un satelītu pakalpojumi. Šos pakalpojumus neiekļāva minētajā direktīvā, lai ņemtu vērā to, ka konkrētos pakalpojumus attiecīgā ģeogrāfiskā apgabalā bieži varēja nodrošināt tikai viens pakalpojumu sniedzējs, jo nebija efektīvas konkurences, bet tam bija īpašas vai ekskluzīvas tiesības. Ieviešot efektīvu konkurenci telekomunikāciju nozarē, minētajiem izņēmumiem vairs nav pamatojuma. Tādēļ šādu telekomunikāciju pakalpojumu iepirkumi jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā. (9) Lai nodrošinātu to valsts iepirkuma līgumu konkurences radīšanu, kuru slēgšanas tiesības piešķīruši subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, ir ieteicams izstrādāt noteikumus par tādu līgumu koordinēšanu Kopienas līmenī, kuru vērtība ir lielāka par konkrētu vērtību. Šāda koordinēšana pamatojas uz prasībām, ko paredz EK Līguma 14., 28. un 49. pants un Euratom līguma 97. pants, proti, vienādas attieksmes principu, kurā nediskriminācijas princips ir tikai īpašs izteiciens, savstarpējās atzīšanas principu, proporcionalitātes principu, kā arī pārredzamības principu. Ņemot vērā koordinācijas ietekmēto nozaru specifiku, ja šādu koordināciju īsteno, nodrošinot minēto principu piemērošanu, vienlaikus jāizveido labas komercdarbības prakses sistēma un jāpieļauj maksimāla elastība. Attiecībā uz valsts līgumiem, kam ir zemāka vērtība par to, no kuras sāk piemērot Kopienas līmeņa koordinēšanas noteikumus, ieteicams vērst uzmanību uz Tiesas praksi, saskaņā ar kuru piemēro iepriekš minēto Līgumu noteikumus un principus. (10) Lai nodrošinātu faktisku tirgus pieejamību un iepirkuma noteikumu līdzsvarotu piemērošanu ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, attiecīgajiem subjektiem jābūt identificētiem ne tikai pēc to juridiskā statusa. Tādēļ jānodrošina, ka ir ievērota vienāda attieksme pret līgumslēdzējiem, kas darbojas valsts sektorā, un līgumslēdzējiem, kas darbojas privātajā sektorā. Saskaņā ar Līguma 295. pantu jānodrošina arī, ka ir ievēroti noteikumi, kas reglamentē īpašumtiesību sistēmu dalībvalstīs. (11) Dalībvalstīm jānodrošina, ka publisko tiesību subjekta kā pretendenta līdzdalība līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā nerada konkurences kropļojumus attiecībā uz privātajiem pretendentiem. (12) Saskaņā ar Līguma 6. pantu Kopienas politikas un darbības noteikšanā un īstenošanā jomās, kas minētas Līguma 3. pantā, jāiekļauj vides aizsardzības prasības, jo īpaši, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību. Šajā direktīvā tādēļ ir precizēts, kā līgumslēdzēji var veicināt vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, vienlaikus nodrošinot iespēju gūt vislielāko izdevīgumu attiecībā uz saviem līgumiem. (13) Nekas šajā direktīvā neliedz noteikt vai piemērot pasākumus, kas vajadzīgi sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības, sabiedrības drošības, veselības, cilvēku un dzīvnieku dzīvības aizsardzībai vai augu saglabāšanai, jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ja minētie pasākumi atbilst Līguma noteikumiem. (14) Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumā 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē ( 10 ), ir jo īpaši apstiprināts PTO Nolīgums par valsts iepirkumu (še turpmāk – “Nolīgums”), kura mērķis ir izveidot daudzpusēju sistēmu attiecībā uz līdzsvarotām tiesībām un pienākumiem, kas saistīti ar valsts līgumiem, lai nodrošinātu pasaules tirdzniecības liberalizāciju un paplašināšanu. Ņemot vērā starptautiskās tiesības un saistības, ko pārņem Kopiena, pieņemot minēto nolīgumu, pretendentiem un produktiem no Nolīguma parakstītājām trešām valstīm piemērojams minētajā nolīgumā noteiktais režīms. Nolīgumam nav tiešas ietekmes. Līgumslēdzējiem, uz kuriem attiecas Nolīgums, kas atbilst šai direktīvai un ar ko šo direktīvu piemēro to trešo valstu uzņēmējiem, kuras ir Nolīguma parakstītājas, tādēļ jāatbilst Nolīguma noteikumiem. Šai direktīvai arī jānodrošina Kopienas uzņēmējiem tikpat labvēlīgi nosacījumi līdzdalībai valsts iepirkumā, kādi ir rezervēti to trešo valstu uzņēmējiem, kas ir Nolīguma parakstītājas. (15) Pirms iepirkuma procedūras uzsākšanas līgumslēdzēji, izmantojot “tehnisku dialogu”, var lūgt vai pieņemt ieteikumus, ko var izmantot specifikāciju sagatavošanā, tomēr ar nosacījumu, ka šādi ieteikumi neierobežo konkurenci. (16) Ņemot vērā būvdarbu līgumu dažādību, līgumslēdzējiem jāparedz, ka tiesības slēgt līgumus par būvdarbu projektēšanu un izpildi piešķir atsevišķi vai kopīgi. Šīs direktīvas mērķis nav noteikt kopīgas vai atsevišķas līguma slēgšanas tiesības. Lēmums par kopīgu vai atsevišķu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu jānosaka, pamatojoties uz kvalitatīviem un saimnieciskiem kritērijiem, ko var definēt attiecīgās valsts tiesību aktos. Līgumu var uzskatīt par būvdarbu līgumu tikai tad, ja tā priekšmets īpaši attiecas uz XII pielikumā uzskaitīto darbību veikšanu, pat ja attiecīgais līgums ietver tādu citu pakalpojumu sniegšanu, kas vajadzīgi minēto darbību veikšanai. Pakalpojumu līgumi, jo īpaši īpašuma pārvaldības pakalpojumu jomā, īpašos apstākļos var ietvert būvdarbus. Ciktāl šādi būvdarbi ir saistīti ar līguma galveno priekšmetu un ir tā iespējamas sekas vai papildinājums, tas, ka šādi būvdarbi ir ietverti līgumā, tomēr nav pamatojums, lai attiecīgo līgumu kvalificētu kā būvdarbu līgumu. Lai aprēķinātu būvdarbu līguma paredzamo vērtību, ieteicams pamatoties uz pašu būvdarbu vērtību, kā arī to piegāžu un pakalpojumu, ja tādi ir, paredzamo vērtību, kurus līgumslēdzēji nodod darbuzņēmēju rīcībā, ciktāl šie pakalpojumi vai piegādes ir vajadzīgas konkrēto būvdarbu veikšanai. Šajā daļā ar attiecīgajiem pakalpojumiem jāsaprot tie pakalpojumi, ko līgumslēdzēji sniedz ar sava personāla starpniecību. No otras puses, pakalpojumu līgumu vērtības aprēķināšanā neatkarīgi no tā, vai pakalpojumus nodod darbuzņēmēju rīcībā turpmākai būvdarbu veikšanai, ņem vērā pakalpojumu līgumiem piemērojamos noteikumus. (17) Lai piemērotu šajā direktīvā paredzētos procedūras noteikumus un veiktu uzraudzību, pakalpojumu jomu vislabāk ir iedalīt kategorijās, kas atbilst kopīgas klasifikācijas konkrētām pozīcijām, un tad apvienot tos divos pielikumos – XVII A pielikumā un XVII B pielikumā – atbilstoši režīmam, ko tiem piemēro. Attiecībā uz XVII B pielikumā iekļautajiem pakalpojumiem šīs direktīvas attiecīgie noteikumi nedrīkst kavēt īpašu uz konkrētajiem pakalpojumiem attiecināmu Kopienas noteikumu piemērošanu. (18) Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem pārejas laikā visa šī direktīva jāpiemēro tikai tiem līgumiem, attiecībā uz kuriem tās noteikumi ļaus īstenot visas paplašinātas starpvalstu tirdzniecības iespējas. Līgumi par citiem pakalpojumiem pārejas laikā jāuzrauga, līdz ir pieņemts lēmums par visas šīs direktīvas piemērošanu. Tādēļ jānosaka šādas kontroles mehānisms. Minētajam mehānismam vienlaikus jānodrošina, ka interesentiem ir pieejama būtiskā informācija. (19) Jālikvidē šķēršļi brīvai pakalpojumu sniegšanai. Tādēļ pakalpojumu sniedzēji var būt gan fiziskas, gan juridiskas personas. Šī direktīva tomēr neliedz valstu līmenī piemērot tiesību normas par nosacījumiem, kas attiecas uz nodarbošanos vai profesiju, ja tās ir saderīgas ar Kopienas tiesību aktiem. (20) Pastāvīgi tiek izstrādāti jauni elektroniskā iepirkuma paņēmieni. Šādi paņēmieni palīdz veicināt konkurenci un pilnveidot valsts pasūtījumu, jo īpaši attiecībā uz laika un naudas ietaupījumu, ko nodrošinās šādu paņēmienu izmantošana. Līgumslēdzēji var izmantot elektroniskā iepirkuma paņēmienus, ja šāda izmantošana atbilst šīs direktīvas noteikumiem un vienādas attieksmes, nediskri minācijas un pārredzamības principiem. Tādēļ pretendenta iesniegts piedāvājums, jo īpaši saskaņā ar pamatnolīgumu vai izmantojot dinamisku iepirkumu sistēmu, var būt attiecīgā pretendenta elektroniskā kataloga formātā, ja minētais pretendents izmanto saziņas līdzekļus, ko izvēlējies līgumslēdzējs saskaņā ar 48. pantu. (21) Paturot prātā elektroniskā iepirkuma sistēmu straujo izplatību, jāievieš attiecīgi noteikumi, lai līgumslēdzēji varētu izmantot visas minēto sistēmu piedāvātās iespējas. Pamatojoties uz iepriekš minēto, jānosaka dinamiska, pilnīgi elektroniska iepirkumu sistēma standarta iepirkumiem un jāizstrādā īpaši noteikumi šādas sistēmas izveidei un izmantošanai, lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, kas vēlas pievienoties minētajai sistēmai. Visiem uzņēmējiem, kas iesniedz informatīvu piedāvājumu saskaņā ar specifikāciju un atbilst atlases kritērijiem, jābūt iespējai pievienoties šādai sistēmai. Šis iepirkuma paņēmiens, izveidojot jau izraudzīto pretendentu sarakstu un nosakot jauniem pretendentiem iespēju pievienoties, kā arī izmantojot pieejamās elektroniskās iekārtas, nodrošina īpaši plašu piedāvājumu klāstu, un tādējādi ar plašas konkurences starpniecību nodrošina arī līdzekļu optimālu izmantošanu. (22) Tā kā elektronisko izsoļu paņēmiena izmantošanai ir tendence kļūt izplatītākai, minētajām izsolēm jāpiemēro Kopienas noteikta definīcija un īpaši noteikumi, lai nodrošinātu, ka visas šādas izsoles notiek saskaņā ar vienādas attieksmes, nediskriminācijas un pārredzamības principiem. Tālab jāparedz, ka minētajās elektroniskajās izsolēs izskata tikai tādus būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu līgumus, kuriem precīzi var noteikt specifikācijas. Jo īpaši šādas izsoles var attiecināt uz regulāriem piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumiem. Tā paša mērķa labad jābūt iespējai noteikt arī pretendentu attiecīgo secību katrā elektroniskās izsoles posmā. Elektronisko izsoļu izmantošana dod iespēju līgumslēdzējiem lūgt, lai pretendenti iesniedz jaunas, pārskatītas un pazeminātas cenas, un pēc tam, kad tiesības slēgt līgumu jau ir piešķirtas saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam, pilnveidot arī citus piedāvājumu aspektus. Lai nodrošinātu pārredzamības principa ievērošanu, elektronisko izsoļu priekšmets var būt tikai tādi elementi, kas ir piemēroti automātiskai izvērtēšanai, izmantojot elektroniskos līdzekļus, bez līgumslēdzēja iejaukšanās un/vai novērtējuma, t.i., tikai tādi elementi, kas ir izskaitļojami, lai tos varētu izteikt skaitļos vai procentos. No otras puses, tie piedāvājumu aspekti, par kuriem vajadzīgs neizskaitļojamu elementu novērtējums, nevar būt elektronisko izsoļu priekšmets. Tādēļ atsevišķi būvdarbu līgumi un atsevišķi pakalpojumu līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāli pakalpojumi, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevar būt elektronisko izsoļu priekšmets. (23) Dalībvalstīs ir izstrādāti daži centralizēta iepirkuma paņēmieni. Par iegādēm vai līgumu/pamatnolīgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu līgumslēdzēju vajadzībām ir atbildīgas vairākas līgumslēdzējas iestādes. Ņemot vērā iepirkumu lielos apjomus, minētie paņēmieni palīdz veicināt konkurenci un pilnveidot valsts pasūtījumus. Tādēļ jāparedz Kopienas noteikta to centrālo iepirkumu iestāžu definīcija, kuras darbojas līgumslēdzēju labā. Jādefinē arī nosacījumi, saskaņā ar kuriem var uzskatīt, ka līgumslēdzēji, kas, ievērojot nediskriminācijas un vienādas attieksmes principus, iepērk būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus ar centrālās iepirkumu iestādes starpniecību, ir izpildījuši šīs direktīvas prasības. (24) Lai ņemtu vērā atšķirīgos apstākļus dalībvalstīs, tām jāļauj izvēlēties, vai līgumslēdzēji var izmantot centrālās iepirkumu iestādes, dinamiskas iepirkumu sistēmas vai elektroniskās izsoles, kas definētas un reglamentētas ar šo direktīvu. (25) Jābūt īpašo vai ekskluzīvo tiesību jēdziena attiecīgai definīcijai. Definīcijas rezultāts ir tāds, ka subjekts, lai būvētu komunikāciju tīklus vai uzstādītu ostu vai lidostu iekārtas, var izmantot īpašuma atsavināšanas vai izmantošanas procedūru vai izvietot tīkla aprīkojumu uz valsts automaģistrāles, zem tās vai pāri tai, un tas pats par sevi nebūs ekskluzīvas vai īpašas tiesības šīs direktīvas nozīmē. Arī subjekta veiktā dzeramā ūdens, elektroenerģijas, gāzes vai siltuma piegāde tīklam, kura operators ir uzņēmums, kas īsteno attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, pati par sevi nav ekskluzīvas vai īpašas tiesības šīs direktīvas nozīmē. Arī tiesības, ko dalībvalsts jebkādā veidā, ieskaitot koncesijas, piešķīrusi ierobežotam uzņēmumu skaitam, pamatojoties uz objektīviem, samērīgiem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas ļauj visiem interesentiem, kuri atbilst minētajiem kritērijiem, izmantot attiecīgās tiesības, nav uzskatāmas par īpašām vai ekskluzīvām tiesībām. (26) Ir ieteicams, lai līgumslēdzēji piemērotu kopīgus līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumus attiecībā uz to darbībām saistībā ar ūdeni, kā arī piemērotu šādus noteikumus, ja līgumslēdzējas iestādes šīs direktīvas nozīmē piešķir līguma slēgšanas tiesības attiecībā uz līgumslēdzēju projektiem hidroceltniecības, apūdeņošanas, meliorācijas vai notekūdeņu izvadīšanas un attīrīšanas jomā. Šāda veida līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi, kas ieteikti attiecībā uz preču piegādēm, tomēr nav piemēroti ūdens iepirkšanai, jo ūdens ir jāiepērk no avotiem, kas atrodas tuvu vietai, kur to lietos. (27) Daži subjekti, kas sniedz sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumus, vairs nav ietverti Direktīvas 93/38/EEK darbības jomā. Šādi subjekti nav ietverami arī šīs direktīvas darbības jomā. Lai likvidētu lielo skaitu īpašu režīmu, ko piemēro tikai dažām nozarēm, vispārējā procedūra, kas ļauj ņemt vērā konkurences radīšanas sekas, jāpiemēro arī visiem subjektiem, kuri sniedz autobusu transporta pakalpojumus un uz kuriem attiecas Direktīvas 93/38/EEK darbības joma, ievērojot tās 2. panta 4. punktu. (28) Ņemot vērā turpmāko konkurences radīšanu Kopienas pasta pakalpojumu jomā un to, ka šādus pakalpojumus sniedz, izmantojot līgumslēdzēju iestāžu, publisku uzņēmumu un citu uzņēmumu tīklu, uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķīruši līgumslēdzēji, kas sniedz pasta pakalpojumus, jāattiecina šīs direktīvas noteikumi, ieskaitot 30. pantā paredzētos noteikumus, kas, nodrošinot 9. apsvērumā minēto principu piemērošanu, rada labas komercdarbības prakses sistēmu un pieļauj lielāku elastību nekā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par būvdarbu publiskā pasūtījuma līgumu, preču piegādes publiskā pasūtījuma līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru koordinēšanu ( 11 ). Lai definētu attiecīgās darbības, jāņem vērā definīcijas, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvā 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai ( 12 ). Neatkarīgi no juridiskā statusa uz subjektiem, kas sniedz pasta pakalpojumus, pašreiz neattiecas Direktīvā 93/38/EEK izklāstītie noteikumi. Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru pielāgošana šai direktīvai attiecībā uz šādiem subjektiem tādēļ varētu būt ilgāka nekā attiecībā uz tiem, uz kuriem jau attiecas minētie noteikumi un kuriem būs tikai jāpielāgo savas procedūras grozījumiem, kas izdarīti ar šo direktīvu. Tādēļ ir jāļauj atlikt šīs direktīvas piemērošanu, lai nodrošinātu šai pielāgošanai vajadzīgo papildu laika posmu. Ņemot vērā šādu subjektu atšķirīgo stāvokli, dalībvalstīm jābūt iespējai noteikt pārejas laiku, kas vajadzīgs, lai piemērotu šo direktīvu līgumslēdzējiem, kuri darbojas pasta pakalpojumu nozarē. (29) Lai ievērotu prasības attiecībā uz vairākām darbībām, tiesības slēgt līgumus var piešķirt saskaņā ar dažādu tiesisko regulējumu. Jāprecizē, ka uz tiesisko regulējumu, kas piemērojams vienam līgumam, kurš paredzēts attiecībā uz vairākām darbībām, attiecināmi noteikumi, kas piemērojami darbībai, kurai līgums ir paredzēts galvenokārt. Tās darbības noteikšanu, kurai galvenokārt paredzēts līgums, var pamatot ar to prasību analīzi, kurām konkrētajam līgumam jābūt atbilstīgam, ja šādu analīzi veic līgumslēdzējs, lai aprēķinātu līguma vērtību un sagatavotu konkursa dokumentus. Atsevišķos gadījumos, piemēram, pērkot vienu iekārtas elementu, lai veiktu darbības, attiecībā uz kurām informācija, kas ļauj novērtēt attiecīgo izmantošanas līmeni, būtu nepieejama, varētu būt neiespējami objektīvi noteikt, kurai darbībai galvenokārt ir paredzēts līgums. Jānorāda, kādi noteikumi ir piemērojami šādos gadījumos. (30) Neierobežojot Kopienas starptautiskās saistības, jāvienkāršo šīs direktīvas īstenošana, jo īpaši vienkāršojot robežvērtības un padarot piemērojamus visiem līgumslēdzējiem neatkarīgi no nozares, kurā tie darbojas, noteikumus attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz dalībniekiem par lēmumiem, kuri pieņemti saistībā ar līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām un to rezultātiem. Turklāt saistībā ar monetāro savienību šādas robežvērtības jānosaka eiro tā, lai vienkāršotu minēto noteikumu piemērošanu, vienlaikus nodrošinot, ka ir ievērotas Nolīgumā noteiktās robežvērtības, kas ir izteiktas specialajās aizņēmuma tiesībās (SAT). Šajā ziņā jāparedz arī eiro izteikto robežvērtību regulāra pārskatīšana, lai vajadzības gadījumā tās pielāgotu atbilstoši iespējamām eiro vērtības izmaiņām attiecībā pret SAT. Turklāt robežvērtībām, ko piemēro projektu konkursiem, jābūt vienādām ar robežvērtībām, ko piemēro pakalpojumu līgumiem. (31) Jāparedz noteikumi attiecībā uz gadījumiem, kad ir iespējams atturēties no pasākumu piemērošanas koordinēšanas procedūrām, pamatojoties uz valsts drošību vai noslēpumu, vai tādēļ, ka ir piemērojami tādi īpaši, no starptautiskiem nolīgumiem atvasināti noteikumi par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kas ir saistīti ar karaspēka izvietošanu vai īpaši attiecas uz starptautiskām organizācijām. (32) Ieteicams neiekļaut konkrētus pakalpojumu līgumus, piegādes līgumus un būvdarbu līgumus, kuru slēgšanas tiesības ir piešķirtas saistītam uzņēmumam, kam galvenā darbība ir šādu pakalpojumu sniegšana, piegāžu vai būvdarbu nodrošināšana uzņēmumu grupai, kura daļa tas ir, nevis piedāvāt minētos līgumus tirgū. Ir ieteicams neiekļaut arī konkrētus pakalpojumu līgumus, piegādes līgumus un būvdarbu līgumus, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējs ir piešķīris kopuzņēmumam, ko veido vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu darbības, uz kurām attiecas šī direktīva, un kā sastāvā ir iekļauts minētais subjekts. Ieteicams tomēr nodrošināt, ka šāda neiekļaušana nerada konkurences kropļojumus par labu uzņēmumiem vai kopuzņēmumiem, kas ir saistīti ar līgumslēdzējiem; ieteicams paredzēt piemērotu noteikumu kopumu, jo īpaši attiecībā uz maksimāli pieļaujamiem ierobežojumiem, kurus ievērojot uzņēmumi var iegūt savu apgrozījuma daļu no tirgus un kurus pārsniedzot tie zaudētu iespēju saņemt līgumu slēgšanas tiesības bez uzaicinājumiem uz konkursu, kā arī attiecībā uz kopuzņēmumu sastāvu un šādu kopuzņēmumu un to līgumslēdzēju savstarpējās saiknes stabilitāti, kuri ir kopuzņēmumu sastāvā. (33) Attiecībā uz pakalpojumiem līgumiem par nekustamā īpašuma vai tiesību uz šāda īpašuma iegūšanu vai nomu ir raksturīgas iezīmes, kuru dēļ iepirkuma noteikumu piemērošana ir neatbilstoša. (34) Arbitrāžas un samierināšanas pakalpojumus parasti sniedz struktūras vai personas, ko ieceļ vai izraugās, izmantojot procedūru, uz kuru nevar attiecināt iepirkuma noteikumus. (35) Saskaņā ar Nolīgumu finanšu pakalpojumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, neietver līgumus saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pirkšanu, pārdošanu vai nodošanu; jo īpaši tie neattiecas uz līgumslēdzēju darījumiem naudas vai kapitāla piesaistīšanai. (36) Šī direktīva jāattiecina tikai uz tādu pakalpojumu sniegšanu, kas pamatojas uz līgumiem. (37) Ievērojot Līguma 163. pantu, pētniecības un tehnoloģijas attīstības veicināšana ir līdzeklis Kopienas ražošanas nozares zinātniskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai un to sekmē pakalpojumu līgumu brīvas pieejamības radīšana. Šī direktīva nav attiecināma uz pētniecības un attīstības programmu līdzfinansēšanu – šī direktīva tādēļ neattiecas uz pētniecības un attīstības līgumiem, izņemot tos, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzējs, lai to izmantotu savām vajadzībām, un ar nosacījumu, ka visu sniegto pakalpojumu atlīdzina attiecīgais līgumslēdzējs. (38) Lai novērstu tikai atsevišķās nozarēs piemērojamu īpašu pasākumu skaita palielināšanos, ar Direktīvas 93/38/EEK 3. pantu un 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvā 94/22/EK par nosacījumiem attiecībā uz atļauju piešķiršanu un izmantošanu ogļūdeņražu izpētei, ieguvei un ražošanai ( 13 ) noteiktais īpašais režīms, kas reglamentē to subjektu darbību, kuri izmanto ģeogrāfisku apgabalu, lai tajā veiktu naftas, gāzes, akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēti vai ieguvi, jāaizstāj ar vispārējo procedūru, kas pieļauj izņēmumu attiecībā uz nozarēm, kuras tieši ietekmē konkurence. Jānodrošina, ka minētā procedūra tomēr neierobežos Komisijas 1993. gada 10. decembra Lēmumu 93/676/EEK, ar ko nosaka, ka ģeogrāfisku apgabalu izmantošana naftas vai gāzes izpētei vai ieguvei Nīderlandē nav Padomes Direktīvas 90/531/EEK 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā definētā darbība un ka subjekti, kas veic šādu darbību, Nīderlandē nav uzskatami par tādiem, kuri darbojas saskaņā ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām minētās direktīvas 2. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē ( 14 ), Komisijas 1997. gada 30. maija Lēmumu 97/367/EK, ar ko nosaka, ka ģeogrāfisku apgabalu izmantošana naftas vai gāzes izpētei vai ieguvei Apvienotajā Karalistē nav Padomes Direktīvas 93/38/EEK 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā definētā darbība un ka subjekti, kas veic šādu darbību, Apvienotajā Karalistē nav uzskatami par tādiem, kas darbojas saskaņā ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām minētās direktīvas 2. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē ( 15 ), Komisijas 2002. gada 4. marta Lēmumu 2002/205/EK, ievērojot Austrijas lūgumu par Direktīvas 93/38/EEK 3. pantā paredzētā īpašā režīma piemērošanu ( 16 ), un Komisijas Lēmumu 2004/73/EK par Vācijas lūgumu piemērot Direktīvas 93/38/EEK 3. pantā noteikto īpašo procedūru ( 17 ). (39) Nodarbinātība un profesija ir galvenie faktori, kas garantē visiem vienādas iespējas un veicina integrāciju sabiedrībā. Šajā ziņā aizsargātas darbnīcas un aizsargātas nodarbinātības programmas efektīvi veicina invalīdu integrāciju un reintegrāciju darba tirgū. Šādas darbnīcas tomēr var nebūt spējīgas iegūt līgumu slēgšanas tiesības normālos konkurences apstākļos. Tādēļ ieteicams noteikt, ka dalībvalstis var paturēt tiesības piedalīties procedūrās, ko piemēro, lai piešķirtu līgumu slēgšanas tiesības šādām darbnīcām, vai rezervēt līgumsaistību izpildi saistībā ar aizsargātas nodarbinātības programmām. (40) Šī direktīva nav jāattiecina ne uz līgumiem, kas paredzēti, lai ļautu veikt 3. līdz 7. pantā minēto darbību, ne arī šādas darbības veikšanai organizētiem projektu konkursiem, ja minēto darbību dalībvalstī, kurā to veic, tieši ietekmē konkurence tirgos, kuriem piekļuve ir ierobežota. Tādēļ ieteicams ieviest procedūru, kas piemērojama visām nozarēm, uz kurām attiecas šī direktīva, un kas ļaus ņemt vērā pašreizējās vai paredzamās konkurences radīšanas sekas. Šādai procedūrai jānodrošina attiecīgajiem subjektiem juridiska noteiktība, kā arī attiecīgs lēmumu pieņemšanas process, īsā laikā nodrošinot Kopienas tiesību vienādu piemērošanu šajā jomā. (41) Tieša konkurence jānovērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpašās iezīmes. To attiecīgo Kopienas tiesību aktu ieviešanu un piemērošanu, ar kuriem padara pieejamu konkrētu nozari vai tās daļu, uzskatīs par pietiekamu pamatojumu, lai pieņemtu, ka konkrētais tirgus ir brīvi pieejams. Šādi attiecīgie tiesību akti jānorāda pielikumā, ko Komisija var precizēt. Veicot minēto precizēšanu, Komisija jo īpaši ņem vērā iespējamo tādu pasākumu noteikšanu, kuri rada faktisku konkurenci nozarēs, kas nav nozares, attiecībā uz kurām XI pielikumā jau ir minēti tiesību akti, piemēram, dzelzceļu transporta nozarē. Ja attiecīgā tirgus brīva pieejamība nav radusies attiecīgo Kopienas tiesību aktu īstenošanas dēļ, šāda brīva pieejamība jāpierāda de jure un de facto. Tādēļ, ja dalībvalsts direktīvu, kas rada konkurenci konkrētā nozarē, piemēram, Direktīvu 94/22/EK piemēro citai nozarei, piemēram, akmeņogļu rūpniecības nozarei, tas ir apstāklis, kas jāņem vērā, piemērojot 30. pantu. (42) Pircēju sagatavotajām tehniskajām specifikācijām jānodrošina iespēja radīt konkurenci valsts iepirkumu jomā. Tālab jābūt iespējai iesniegt piedāvājumus, kas atspoguļo tehnisko risinājumu daudzveidību. Tādēļ jābūt arī iespējai sagatavot tehniskās specifikācijas attiecībā uz funkciju veikšanu un funkcionālajām prasībām, un, ja ir norāde uz Eiropas standartu vai, ja tādas nav, uz valsts standartu, līgumslēdzējiem jāizskata piedāvājumi, kas pamatojas uz citiem līdzvērtīgiem risinājumiem, kuri atbilst līgumslēdzēju prasībām un ir līdzvērtīgi drošuma ziņā. Lai pierādītu līdzvērtību, pretendentiem jāļauj izmanto visa veida pierādījumus. Līgumslēdzējiem jāspēj pamatot visus lēmumus par to, ka līdzvērtības konkrētā gadījumā nav. Līgumslēdzēji, kas vēlas definēt vides prasības attiecībā uz konkrēta projekta tehniskajām specifikācijām, var noteikt vides raksturlielumus, piemēram, konkrētu ražošanas metodi, un/vai produktu grupu vai pakalpojumu īpašo ietekmi uz vidi. Viņi var izmantot (bet tas nav jādara obligāti) attiecīgas specifikācijas, kas definētas ekomarķējumā, piemēram, Eiropas ekomarķējumā, valstu vai starpvalstu ekomarķējumā vai cita veida ekomarķējumā, ar nosacījumu, ka prasības attiecībā uz marķējumu ir izstrādātas un pieņemtas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju un izmantojot procedūru, kurā var piedalīties ieinteresētās aprindas, piemēram, valsts iestādes, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas, un ar nosacījumu, ka attiecīgais marķējums ir pieejams visām ieinteresētajām pusēm un ir to rīcībā. Ja vien iespējams, līgumslēdzējiem jāizstrādā tehniskās specifikācijas, lai ņemtu vērā piekļuves kritērijus attiecībā uz invalīdiem vai koncepcijas kritērijus attiecībā uz visiem lietotājiem. Tehniskajām specifikācijām jābūt skaidri norādītām, lai visi pretendenti zinātu, uz ko attiecas līgumslēdzēja noteiktās prasības. (43) Lai veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu iesaistīšanos valsts pasūtījumu tirgū, ieteicams ietvert noteikumus par apakšuzņēmuma līgumiem. (44) Līgumsaistību izpildes nosacījumi ir saderīgi ar direktīvu, ja tie nav tieši vai netieši diskriminējoši un ir norādīti paziņojumā par konkursu vai specifikācijās. Tie jo īpaši var būt paredzēti, lai veicinātu arodmācības uz vietas, tādu personu nodarbināšanu, kurām ir īpašas grūtības integrēties, bezdarba apkarošanu vai vides aizsardzību. Piemēram, var iekļaut norādi par līgumsaistību izpildes laikā piemērojamām prasībām pieņemt darbā ilgtermiņa darba meklētājus vai īstenot mācību pasākumus bezdarbniekiem vai jauniešiem, pēc būtības ievērot Starptautiskās darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, pieņemot, ka to noteikumi nav īstenoti attiecīgās valsts tiesību aktos, un pieņemt darbā vairāk invalīdu nekā vajadzīgs saskaņā ar valsts tiesību aktiem. (45) Līgumsaistību izpildes laikā gan Kopienas, gan valstu līmenī ir piemērojami normatīvie akti un koplīgumi, kas ir spēkā nodarbinātības nosacījumu un darba drošības jomā, ja minētās normas un to piemērošana atbilst Kopienas tiesību aktiem. Attiecībā uz pārrobežu situācijām, kad vienas dalībvalsts darba ņēmēji, lai izpildītu līgumsaistības, sniedz pakalpojumus citā dalībvalstī, obligātie nosacījumi, kas jāievēro uzņēmējai valstij attiecībā uz šādiem norīkotiem darbiniekiem, ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/71/EK par darba ņēmēju nosūtīšanu saistībā ar pakalpojumusniegša nu ( 18 ). Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgi noteikumi, minēto pienākumu neizpildi var uzskatīt par būtisku pārkāpumu vai nodarījumu saistībā ar attiecīgā uzņēmēja profesionālo ētiku un minēto uzņēmēju tādēļ var neiekļaut līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā. (46) Ņemot vērā informācijas un telekomunikāciju tehnoloģijas attīstību un vienkāršojumus, ko šāda attīstība var radīt attiecībā uz līgumu publiskošanu un iepirkuma procedūru efektivitāti un pārredzamību, elektroniskie saziņas līdzekļi jāuzskata par tādiem, kas ir līdzvērtīgi tradicionālajiem saziņas un informācijas apmaiņas līdzekļiem. Izvēlētajiem līdzekļiem un tehnoloģijai pēc iespējas jābūt saderīgai ar citās dalībvalstīs izmantotajām tehnoloģijām. (47) Elektroniskie saziņas līdzekļi ļauj ietaupīt laiku. Tādēļ, ja izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, jāparedz minimālo termiņu saīsināšana, tomēr ievērojot nosacījumu, ka tiem jābūt saderīgiem ar Kopienas līmenī paredzēto konkrēto datu pārsūtīšanas veidu. Jānodrošina, ka termiņu saīsināšanas kumulatīvā ietekme tomēr neveicina pārmērīgi īsu termiņu noteikšanu. (48) Uz informācijas pārsūtīšanu, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, saskaņā ar šo direktīvu ir attiecināma Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīva 1999/93/EK par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu ( 19 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par informācijas sabiedrības pakalpojumu un jo īpaši elektroniskās tirdzniecības dažiem tiesiskajiem aspektiem iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) ( 20 ). Valsts iepirkuma procedūru un pakalpojumu konkursiem piemērojamo noteikumu dēļ ir vajadzīgs augstāks drošības un konfidencialitātes līmenis nekā noteikts minētajās direktīvās. Tādēļ piedāvājumu, dalības pieteikumu, plānu un projektu elektroniskās saņemšanas ierīcēm ir jāatbilst īpašām papildprasībām. Tālab pēc iespējas jāveicina elektronisko parakstu, jo īpaši progresīvu elektronisko parakstu izmantošana. Turklāt brīvprātīgas akreditācijas shēmas varētu būt labvēlīgs pamats sertificēšanas pakalpojumu sniegšanas līmeņa paaugstināšanai attiecībā uz minētajām ierīcēm. (49) Ieteicams, lai līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras dalībnieki būtu informēti par lēmumiem noslēgt pamatnolīgumu vai piešķirt līguma slēgšanas tiesības, vai atcelt procedūru termiņā, kas ir pietiekami īss, lai nevarētu padarīt neiespējamu pārskatīšanas lūgumu iesniegšanu; minētā informācija tādēļ jāsniedz pēc iespējas drīz un parasti 15 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas. (50) Jāprecizē, ka līgumslēdzējiem, kas nosaka atlases kritērijus atklātā procedūrā, tas jādara saskaņā ar objektīviem noteikumiem un kritērijiem, kā arī objektīvai jābūt kritēriju atlasei slēgtās procedūrās un sarunu procedūrās. Minētie objektīvie noteikumi un kritēriji, kā arī atlases kritēriji neietver obligātu svērumu. (51) Ir svarīgi ņemt vērā Tiesas praksi gadījumos, kad uzņēmējs apliecina citu subjektu saimnieciskās, finanšu vai tehniskās iespējas neatkarīgi no uzņēmēja un attiecīgo līgumslēdzēju saiknes tiesiskā aspekta, lai ievērotu atlases kritērijus vai saistībā ar kvalifikācijas sistēmām atbalstītu savu kvalifikācijas pieteikumu. Pēdējā minētajā gadījumā uzņēmējam ir jāpierāda, ka minētie resursi būs tam faktiski pieejami visā kvalifikācijas derīguma termiņā. Tādēļ attiecībā uz minēto kvalifikāciju līgumslēdzējs var noteikt izpildāmo prasību līmeni un jo īpaši, piemēram, ja uzņēmējs pretendē uz cita subjekta finansiālo stāvokli, tas var pieprasīt, lai attiecīgais subjekts vajadzības gadījumā ir solidāri un atsevišķi atbildīgs. Kvalifikācijas sistēmas jāizmanto saskaņā ar objektīviem noteikumiem un kritērijiem, ko pēc līgumslēdzēju izvēles var attiecināt uz uzņēmēju iespējām un/vai to būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu specifikācijām, uz kuriem attiecas konkrētā sistēma. Attiecībā uz kvalifikāciju līgumslēdzēji var veikt pārbaudes, lai izvērtētu attiecīgo būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu specifikācijas, jo īpaši saderības un drošības ziņā. (52) Gadījumos, kad dalībai kādā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā vai projektu konkursā ir vajadzīgs konkrētas kvalifikācijas apliecinājums, piemēro attiecīgos Kopienas noteikumus par diplomu, apliecību un citu kvalifikācijas apliecinājuma dokumentu savstarpēju atzīšanu. (53) Attiecīgos gadījumos, kad būvdarbu un/vai pakalpojumu veids attaisno vides pārvaldības pasākumu vai sistēmu piemērošanu līgumsaistību izpildes laikā, var būt vajadzība piemērot minētos pasākumus vai sistēmas. Ar vides pārvaldības sistēmām neatkarīgi no tā, vai tās ir reģistrētas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem vai ne, piemēram, Regulu (EK) Nr. 761/2001 (EMAS) ( 21 ), var pierādīt, ka attiecīgajam uzņēmējam ir tehniskas iespējas izpildīt līgumsaistības. Turklāt kā vides pārvaldības reģistrācijas sistēmu pierādījuma alternatīva jāpieņem uzņēmēja tāda paša līmeņa vides aizsardzības nodrošināšanai īstenoto pasākumu apraksts. (54) Jāizvairās no valsts pasūtījuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas uzņēmējiem, kuri ir piedalījušies noziedzīgā organizācijā vai ir atzīti par vainīgiem korupcijā vai krāpšanā, kas ir kaitējusi Eiropas Kopienu finansiālajām interesēm, vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā. Ņemot vērā, ka līgumslēdzējiem, kas nav līgumslēdzējas iestādes, var būt nepieejami neapstrīdami pierādījumi konkrētā lietā, izvēli attiecībā uz Direktīvas 2004/18/EK 45. panta 1. punktā uzskaitīto noraidīšanas kritēriju piemērošanu vai nepiemērošanu ieteicams atstāt minēto līgumslēdzēju ziņā. Pienākums piemērot minētās direktīvas 45. panta 1. punktu tādēļ attiecināms tikai uz tiem līgumslēdzējiem, kas ir līgumslēdzējas iestādes. Attiecīgā gadījumā līgumslēdzējiem jālūdz kvalifikācijas pieprasītāji, kandidāti vai pretendenti iesniegt attiecīgus dokumentus un, ja ir šaubas par minēto uzņēmēju personisko stāvokli, viņi var lūgt sadarboties attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Šādi uzņēmēji jānoraida, tiklīdz līgumslēdzēja iestāde ir uzzinājusi spriedumu par iepriekš minētajiem nodarījumiem, kas pasludināts saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un kam ir res judicata spēks. Ja valsts tiesību aktos ir paredzēti attiecīgi noteikumi, neatbilstību tiesību aktiem vides jomā vai tiesību aktiem par nelikumīgu vienošanos līgumos, par ko pasludināts galīgs spriedums vai pieņemts lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību, var uzskatīt par nodarījumu saistībā ar attiecīgā uzņēmēja profesionālo ētiku vai par būtisku pārkāpumu. To attiecīgās valsts tiesību aktu neievērošanu, ar kuriem īsteno Padomes Direktīvu 2000/78/EK ( 22 ) un Padomes Direktīvu 76/207/EEK ( 23 ) par vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem, ja par to ir pasludināts galīgs spriedums vai lēmums ar līdzvērtīgu iedarbību, var uzskatīt par nodarījumu saistībā ar attiecīgā uzņēmēja profesionālo ētiku vai par būtisku pārkāpumu. (55) Līguma slēgšanas tiesības jāpiešķir, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas nodrošina pārredzamības, nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principu ievērošanu un kas garantē, ka pretendentus novērtē faktiskas konkurences apstākļos. Tādēļ ieteicams atļaut tikai divu piešķiršanas kritēriju piemērošanu – “zemākā cena” un “saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums”. Lai līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā nodrošinātu vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu, ieteicams paredzēt Tiesas praksē noteiktu pienākumu nodrošināt pārredzamību, kas vajadzīga, lai visi pretendenti būtu pamatoti informēti par kritērijiem un pasākumiem, kurus piemēros, lai noteiktu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Tādēļ līgumslēdzēju pienākums ir norādīt līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un uz katru minēto kritēriju attiecināto relatīvo svērumu, lai pretendentiem būtu pietiekami daudz laika tos izskatīt, gatavojot piedāvājumus. Līgumslēdzēji var atkāpties no pienākuma norādīt līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju svērumu pietiekami pamatotos gadījumos, kuru iemesli tiem jāpaskaidro, ja svērumu nevar noteikt iepriekš, jo īpaši līguma sarežģītības dēļ. Šādos gadījumos viņiem šie kritēriji jānorāda secībā no svarīgākā uz mazāk svarīgo. Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt līguma slēgšanas tiesības saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam, tiem jāizvērtē piedāvājumi, lai noteiktu, kurš no tiem nodrošina vislielāko izdevīgumu. Lai to izdarītu, jānosaka saimnieciskie un kvalitātes kritēriji, kam kopumā jānodrošina iespēja noteikt līgumslēdzējam saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Minēto kritēriju noteikšana ir atkarīga no līguma priekšmeta, jo tiem jānodrošina katra pretendenta piedāvātā izpildes līmeņa novērtējums, ņemot vērā līguma priekšmetu, kas noteikts tehniskajās specifikācijās, un katra piedāvājuma izdevīguma noteikšana. Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem jānodrošina pretendentu objektīvs salīdzinājums un novērtējums. Ja minētie nosacījumi ir ievēroti, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas saimnieciskie un kvalitātes kritēriji var nodrošināt, ka līgumslēdzējs ievēro attiecīgās sabiedrības vajadzības, kas minētas līguma specifikācijās. Ar tādiem pašiem nosacījumiem līgumslēdzējs var izmantot kritērijus, kas paredzēti sociālo prasību izpildei, jo īpaši, atbildot uz tādu līguma specifikācijās noteiktu sevišķi nelabvēlīgu iedzīvotāju grupu vajadzībām, kurām ir piederīgi to būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu saņēmēji/izmantotāji, kas ir līguma priekšmets. (56) Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji nedrīkst ietekmēt to valsts tiesību aktu piemērošanu, kas attiecas uz dažu pakalpojumu, piemēram, arhitektu, inženieru vai juristu sniegto pakalpojumu atalgojumu. (57) Uz šajā direktīvā paredzēto termiņu aprēķināšanu jāattiecina Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka noteikumus, kas piemērojami laika posmiem, datumiem un termiņiem ( 24 ). (58) Šī direktīva nedrīkst ierobežot Kopienas vai dalībvalstu starptautiskās saistības un nedrīkst ierobežot Līguma noteikumu, jo īpaši tā 81. un 86. panta piemērošanu. (59) Šī direktīva nedrīkst ierobežot XXV pielikumā noteiktos termiņus, kuros dalībvalstīm jātransponē un jāpiemēro Direktīva 93/38/EEK. (60) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai uzticēto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību ( 25 ), tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.







SATURS I SADAĻA I nodaļa 1. pants II nodaļa 1. iedaļa 2. pants 2. iedaļa 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants III nodaļa 10. pants II SADAĻA I nodaļa 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants II nodaļa 1. iedaļa 16. pants 17. pants 2. iedaļa 1. apakšiedaļa 18. pants 2. apakšiedaļa 19. pants 20. pants 21. pants 22. pants 23. pants 3. apakšiedaļa 24. pants 25. pants 4. apakšiedaļa 26. pants 5. apakšiedaļa 27. pants 28. pants 29. pants 30. pants III nodaļa 31. pants 32. pants 33. pants IV nodaļa 34. pants 35. pants 36. pants 37. pants 38. pants 39. pants V nodaļa 40. pants VI nodaļa 1. iedaļa 41. pants 42. pants 43. pants 44. pants 2. iedaļa 45. pants 46. pants 47. pants 3. iedaļa 48. pants 49. pants 50. pants VII nodaļa 51. pants 1. iedaļa 52. pants 53. pants 54. pants 2. iedaļa 55. pants 56. pants 57. pants 3. iedaļa 58. pants 59. pants III SADAĻA 60. pants 61. pants 62. pants 63. pants 64. pants 65. pants 66. pants IV SADAĻA 67. pants 68. pants 69. pants 70. pants 71. pants 72. pants 73. pants 74. pants 75. pants I pielikums II pielikums III pielikums IV pielikums V pielikums VI pielikums VII pielikums VIII pielikums IX pielikums X pielikums XI pielikums XII pielikums XIII pielikums XIV pielikums XV A pielikums XV B pielikums XVI pielikums XVII A pielikums XVII B pielikums XVIII pielikums XIX pielikums XX pielikums XXI pielikums XXII pielikums XXIII pielikums XXIV pielikums XXV pielikums XXVI pielikums







I

SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI LĪGUMIEM UN PROJEKTU KONKURSIEM







I

NODAĻA

Pamattermini

1. pants

Definīcijas

1. Šajā direktīvā piemēro šajā pantā minētās definīcijas.

2.

a) “Piegādes, būvdarbu un pakalpojumu līgumi” ir līgumi, kas finansiālās interesēs rakstiski noslēgti starp vienu vai vairākiem 2. panta 2. punktā minētajiem līgumslēdzējiem un vienu vai vairākiem līgumdarba izpildītājiem, piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem.

b) “Būvdarbu līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir ar vienu no darbībām XII pielikuma nozīmē saistītu darbu izpilde vai projektēšana un izpilde, vai darbs vai darba izpilde,izmantojot jebkādus līdzekļus, atbilstoši līgumslēdzēja noteiktajām prasībām. “Būvdarbs” ir būvdarbu vai inženiertehnisko būvdarbu rezultāts kopumā, kas pats par sevi ir pietiekams, lai veiktu kādu saimniecisku vai tehnisku uzdevumu.

c) “Piegādes līgumi” ir līgumi, kas nav minēti b) apakšpunktā un kuru priekšmets ir produktu pirkšana, izpirkumnoma, īre vai īre ar īrējumpirkšana ar iespēju tos izpirkt vai bez tās. Līgumu, kura priekšmets ir produktu piegāde, kas papildus var ietvert arī izvietošanas un uzstādīšanas darbus, uzskata par “piegādes līgumu”.

d) “Pakalpojumu līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu vai piegādes līgumi un kuru priekšmets ir XVII pielikumā minēto pakalpojumu sniegšana. Līgumu, kura priekšmets ir gan produkti, gan pakalpojumi XVII pielikuma nozīmē, uzskata par pakalpojumu līgumu, ja attiecīgo pakalpojumu vērtība ir lielāka par to produktu vērtību, uz kuriem attiecas līgums. Līgumu, kura priekšmets ir pakalpojumi XVII pielikuma nozīmē un kurš attiecas uz tādām darbībām XII pielikuma nozīmē, kas tikai papildina līguma galveno priekšmetu,uzskata par pakalpojumu līgumu.

3.

a) “Būvdarbu koncesija” ir tāda paša veida līgums kā būvdarbu līgums, taču izņēmums ir tas, ka atlīdzība par veicamajiem darbiem ir vai nu tikai tiesības izmantot būvi, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu.

b) “Pakalpojumu koncesija” ir tāda paša veida līgums kā pakalpojumu līgums, taču izņēmums ir tas, ka atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu tikai tiesības izmantot attiecīgo pakalpojumu vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu.

4. “Pamatnolīgums” ir vienošanās starp vienu vai vairākiem 2. panta 2. punktā minētajiem līgumslēdzējiem un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kuras mērķis ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē konkrētā laika posmā piešķiramās līguma slēgšanas tiesības, jo īpaši attiecībā uz cenām un vajadzības gadījumā attiecībā uz paredzamajiem daudzumiem.

5. “Dinamiskā iepirkumu sistēma” ir pilnīgi elektroniska procedūra standarta iepirkumiem, kuri ir vispārpieejami tirgū un kuru raksturlielumi atbilst līgumslēdzēja prasībām, tās ilgums ir ierobežots un tās spēkā esamības laikā tā ir brīvi pieejama visiem uzņēmējiem, kas atbilst atlases kritērijiem un ir iesnieguši informatīvu piedāvājumu atbilstoši specifikācijai.

6. “Elektroniskā izsole” ir atkārtojams process, kurā izmanto elektronisku ierīci, lai uzrādītu jaunas, pārskatītas un pazeminātas cenas un/vai jaunas vērtības attiecībā uz konkrētiem piedāvājumu elementiem, un kurš notiek pēc piedāvājumu sākotnējā vispārējā izvērtējuma, ļaujot noteikt to attiecīgo secību, izmantojot automātiskās novērtēšanas metodes. Tādēļ atsevišķi pakalpojumu līgumi un atsevišķi būvdarbu līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāli pakalpojumi, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevar būt elektronisko izsoļu priekšmets.

7. “Līgumdarba izpildītājs”, “piegādātājs” vai “pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona vai līgumslēdzējs 2. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkta nozīmē, vai šādu personu un/vai subjektu grupa, kas piedāvā tirgū attiecīgi būvdarbu izpildi un/vai būvi, produktus vai pakalpojumus.

Termins “uzņēmējs” attiecas vienlīdz uz līgumdarba izpildītāja, piegādātāja un pakalpojumu sniedzēja jēdzienu. To lieto tikai vienkāršošanas labad.

“Pretendents” ir uzņēmējs, kas iesniedz piedāvājumu, un “kandidāts” ir persona, kas izmantojusi uzaicinājumu piedalīties slēgtā procedūrā vai sarunu procedūrā.

8. “Centrālā iepirkumu iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē vai līgumslēdzēja iestāde Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkta nozīmē, kas:

— iegūst līgumslēdzējiem paredzētas piegādes un/vai pakalpojumus, vai

— piešķir valsts pasūtījuma līguma slēgšanas tiesības vai slēdz pamatnolīgumus par līgumslēdzējiem paredzētiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem.

9. “Atklātas, slēgtas procedūras un sarunu procedūras” ir iepirkuma procedūras, ko piemēro līgumslēdzēji un kurās

a) attiecībā uz atklātām procedūrām – ikviens ieinteresēts uzņēmējs var iesniegt piedāvājumu.

b) attiecībā uz slēgtām procedūrām – ikviens uzņēmējs var pieteikt dalību un tikai līgumslēdzēja uzaicināti kandidāti var iesniegt piedāvājumu.

c) attiecībā uz sarunu procedūrām – līgumslēdzējs apspriežas ar paša izraudzītiem uzņēmējiem un ar vienu vai vairākiem no viņiem vienojas par līguma noteikumiem.

10. “Projektu konkursi” ir tādas procedūras, kas līgumslēdzējam dod iespēju iegūt plānu vai projektu, ko žūrija atzinusi par labāko konkursā, kurā piešķir godalgas vai ne, galvenokārt pilsētu un lauku plānošanas, arhitektūras, inženierceltniecības vai datu apstrādes jomā.

11. “Rakstisks” vai “rakstiski” nozīmē vārdu vai ciparu kopumu, ko var izlasīt, reproducēt un pēc tam darīt zināmu. Tas var attiekties uz informāciju, kas pārraidīta un saglabāta, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus.

12. “Elektroniskie saziņas līdzekļi” ir elektronisko iekārtu izmantošana tādu datu apstrādei (ieskaitot datu saspiešanu) un uzglabāšanai, ko pārraida, pārsūta un saņem pa vadiem, pa radio, izmantojot optiskus līdzekļus vai citādus elektromagnētiskos līdzekļus.

13. “Kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca” (CPV – Common Procurement Vocabulary) ir atsauces nomenklatūra, kas piemērojama valsts pasūtījumam un kas ir pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regulu (EK) Nr. 2195/2002 par kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CVP) ( 26 ), un kas nodrošina atbilstību pārējām nomenklatūrām.

Šīs direktīvas darbības jomas dažādu interpretāciju gadījumā CPV un XII pielikumā minētās NACE nomenklatūras iespējamo atšķirību dēļ vai CPV un XVII pielikumā iekļautās CPC (pagaidu redakcija) nomenklatūras iespējamo atšķirību dēļ prioritārā ir attiecīgi NACE vai CPC nomenklatūra.







II

NODAĻA

Attiecīgo darbību un subjektu definīcija







1.

iedaļa

Subjekti

2. pants

Līgumslēdzēji

1. Šajā direktīvā:

a) “līgumslēdzējas iestādes” ir valsts, reģionu vai pašvaldību iestādes, publisko tiesību subjekti, apvienības, ko izveidojusi viena vai vairākas šādas iestādes vai publisko tiesību subjekti. “Publisko tiesību subjekts” ir struktūra, — kas nodibināta konkrētam mērķim – apmierināt vispārējas vajadzības – un kas neveic rūpnieciskas vai komerciālas darbības, — kam ir juridiskas personas statuss un — ko galvenokārt finansē valsts, reģionu vai pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti, vai ko šie subjekti pārrauga, vai kam ir vadība, pārvalde vai uzraudzības padome, kurā vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionu vai pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti;

b) “publisks uzņēmums” ir uzņēmums, kurā līgumslēdzējām iestādēm var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstoši to īpašuma tiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālajai līdzdalībai minētajos uzņēmumos vai noteikumiem, kas piemērojami minētajiem uzņēmumiem. Uzskata, ka līgumslēdzējai iestādei ir dominējoša ietekme, ja minētā iestāde kādā uzņēmumā tieši vai netieši: — ir īpašnieks lielākajai daļai šā uzņēmuma parakstītā kapitāla, vai — kontrolē balsu vairākumu, kas saistīts ar uzņēmuma emitētajām kapitāla daļām, vai — var iecelt vairāk nekā pusi konkrētā uzņēmuma vadības, pārvaldes vai uzraudzības struktūras locekļu.

2. Šī direktīva attiecas uz līgumslēdzējiem,

a) kas ir līgumslēdzējas iestādes vai publiski uzņēmumi un kas veic vienu no 3. līdz 7. pantā minētajām darbībām;

b) kuru viens no darbības veidiem, ja attiecīgie līgumslēdzēji nav līgumslēdzējas iestādes vai publiski uzņēmumi, ir kāda no 3. līdz 7. pantā minētajām darbībām vai to apvienojums un kuras darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, ko piešķir dalībvalsts kompetentā iestāde.

3. Šajā direktīvā “īpašas vai ekskluzīvas tiesības” ir tiesības, ko piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz normatīvo vai administratīvo aktu, kura mērķis ir attiecināt 3. līdz 7. pantā noteiktās darbības tikai uz vienu vai vairākiem subjektiem un kurš būtiski ietekmē citu subjektu spēju veikt attiecīgo darbību.







2.

iedaļa

Darbības

3. pants

Gāze, siltums un elektroenerģija

1. Saistībā ar gāzi un siltumu šī direktīva attiecas uz šādām darbībām:

a) tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar gāzes vai siltuma ražošanu, pārvadi vai sadali; vai arī

b) gāzes vai siltuma piegāde šādiem tīkliem.

2. Tādu gāzes vai siltuma piegādi tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz līgumslēdzējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību 1. punkta nozīmē:

a) ja attiecīgā subjekta veiktā gāzes vai siltuma ražošana ir neizbēgamas to darbību veikšanas sekas, kas nav minētas šā panta 1. vai 3. punktā vai 4. līdz 7. pantā; un

b) ja piegāde valsts tīklam ir vērsta tikai uz šādas ražošanas saimniecisko izmantošanu un tās apjoms nav lielāks kā 20 % no subjekta apgrozījuma, ņemot vērā vidējo rādītāju iepriekšējos trīs gados, ieskaitot kārtējo gadu.

3. Saistībā ar elektroenerģiju šī direktīva attiecas uz šādām darbībām:

a) tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali; vai arī

b) elektroenerģijas piegāde šādiem tīkliem.

4. Tādu elektroenerģijas piegādi tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz līgumslēdzējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību 3. punkta nozīmē:

a) ja attiecīgā subjekta veiktā elektroenerģijas ražošana notiek tādēļ, ka tā ir vajadzīga, lai veiktu darbības, kas nav minētas šā panta 1. vai 3. punktā vai 4. līdz 7. pantā; un

b) ja piegāde valsts tīklam ir atkarīga tikai no subjekta paša patēriņa un tās apjoms nav lielāks kā 30 % no subjekta elektroenerģijas ražošanas kopapjoma, ņemot vērā vidējo rādītāju iepriekšējos trīs gados, ieskaitot kārtējo gadu.

4. pants

Ūdens

1. Šī direktīva attiecas uz šādām darbībām:

a) tādu fiksētu tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, pārvadi vai sadali; vai arī

b) dzeramā ūdens piegāde šādiem tīkliem.

2. Šī direktīva attiecas arī uz līgumiem vai projektu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir vai kurus organizē subjekti, kas veic kādu no 1. punktā minētajām darbībām un kas

a) ir saistīti ar hidroceltniecības projektiem, apūdeņošanu vai zemes drenāžu, ja ūdens apjoms, kas paredzēts dzeramā ūdens piegādei, nav lielāks par 20 % no ūdens kopapjoma, ko nodrošina minētie projekti, apūdeņošanas vai drenāžas iekārtas; vai

b) ir saistīti ar notekūdeņu izvadīšanu vai attīrīšanu.

3. Tādu dzeramā ūdens piegādi tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz līgumslēdzējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību 1. punkta nozīmē,

a) ja attiecīgā subjekta veiktā dzeramā ūdens ražošana notiek tādēļ, ka tā patēriņš ir vajadzīgs, lai veiktu darbības, kas nav minētas 3. līdz 7. pantā; un

b) ja piegāde valsts tīklam ir atkarīga tikai no subjekta paša patēriņa un tās apjoms nav lielāks kā 30 % no subjekta dzeramā ūdens ražošanas kopapjoma, ņemot vērā vidējo rādītāju iepriekšējos trijos gados, ieskaitot kārtējo gadu.

5. pants

Transporta pakalpojumi

1. Šī direktīva attiecas uz tādu tīklu nodrošināšanu un ekspluatāciju, kas iedzīvotājiem sniedz pakalpojumus dzelzceļu, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta jomā.

Attiecībā uz transporta pakalpojumiem uzskata, ka tīkls pastāv, ja pakalpojumu sniedz saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktiem darbības nosacījumiem, piemēram, nosacījumiem par apkalpojamiem maršrutiem, piedāvājamo pakalpojumu apjomu vai to sniegšanas biežumu.

2. Šī direktīva neattiecas uz subjektiem, kas sniedz sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumus, uz kuriem neattiecas Direktīvas 93/38/EEK darbības joma, ievērojot tās 2. panta 4. punktu.

6. pants

Pasta pakalpojumi

1. Šī direktīva attiecas uz darbībām, kas saistītas ar pasta pakalpojumu sniegšanu vai citiem pakalpojumiem saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Šajā direktīvā, neierobežojot Direktīvu 97/67/EK:

a) “pasta sūtījums” : ir adresēts sūtījums galīgajā formā, kādā tas nosūtāms, neatkarīgi no svara. Papildus korespondencei šādi sūtījumi ir arī, piemēram, grāmatas, katalogi, laikraksti, periodiskie izdevumi un pasta pakas, kurās ir preces ar komercvērtību vai bez tās, neatkarīgi no to svara;

b) “pasta pakalpojumi” : ir pakalpojumi, kas ietver pasta sūtījumu savākšanu, šķirošanu, maršrutizāciju un piegādi. Minētie pakalpojumi ietver — “rezervētus pasta pakalpojumus”, kas ir pasta pakalpojumi, kuri ir rezervēti vai kurus var rezervēt, pamatojoties uz Direktīvas 97/67/EK 7. pantu, — “citus pasta pakalpojumus”, kas ir pasta pakalpojumi, kurus nevar rezervēt, pamatojoties uz Direktīvas 97/67/EK 7. pantu,

c) “citi pakalpojumi, kas nav pasta pakalpojumi” : ir šādās jomās sniegti pakalpojumi — pasta pakalpojumu pārvaldība (pakalpojumi līdz nosūtīšanai un pēc tās, piemēram, pasta šķirošanas pārvaldības pakalpojumi (mailroom management services)), — pievienotās vērtības pakalpojumi, kas saistīti ar elektroniskajiem saziņas līdzekļiem un kurus nodrošina tikai ar minētajiem līdzekļiem (ieskaitot kodētu dokumentu drošu pārsūtīšanu, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, adrešu pārvaldības pakalpojumus un reģistrēta elektroniskā pasta pārsūtīšanu), — tādi pakalpojumi saistībā ar pasta sūtījumiem, uz kuriem neattiecas a) apakšpunkts, piemēram, tiešie sūtījumi, kam nav norādīta adrese, — finanšu pakalpojumi, kas noteikti XVII A pielikuma 6. kategorijā un 24. panta c) punktā un kas jo īpaši ietver pasta pārvedumus un žiro pārvedumus pa pastu, — filatēlijas pakalpojumi, — loģistikas pakalpojumi (pakalpojumi, kas apvieno sūtījumu fizisko piegādi un/vai uzglabāšanu ar citām funkcijām, kuras nav saistītas ar pasta pakalpojumiem), ar nosacījumu, ka šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus b) apakšpunkta pirmā vai otrā ievilkuma nozīmē, ja attiecībā uz minētajos ievilkumos minētajiem pakalpojumiem nav ievēroti 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi.

7. pants

Naftas, gāzes, akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēte vai ieguve, kā arī ostas un lidostas

Šī direktīva attiecas uz darbībām saistībā ar ģeogrāfiska apgabala izmantošanu, lai

a) veiktu naftas, gāzes, akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēti vai ieguvi vai

b) sniegtu lidostu, jūras ostu vai iekšējo ostu vai cita veida piestātņu pakalpojumus aviopārvadātājiem un pārvadātājiem pa jūras vai iekšējiem ūdensceļiem.

8. pants

Līgumslēdzēju saraksts

Papildināmi saraksti, kuros ietverti līgumslēdzēji šīs direktīvas nozīmē, ir iekļauti I līdz X pielikumā. Dalībvalstis regulāri ziņo Komisijai par visām izmaiņām savos sarakstos.

9. pants

Līgumi, kas attiecas uz vairākām darbībām

1. Uz līgumu, kas paredzēts vairāku darbību veikšanai, attiecas noteikumi, kas piemērojami darbībai, kura paredzēta kā līguma galvenā darbība.

Viena līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas un vairāku atsevišķu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas izvēli tomēr nevar izdarīt, ja kā mērķis ir noteikts šīs direktīvas vai attiecīgā gadījumā Direktīvas 2004/18/EK darbības jomas neattiecināšana uz konkrēto līgumu.

2. Ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts līgums, attiecas šī direktīva un uz citu darbību attiecas iepriekš minētā Direktīva 2004/18/EK, un ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar iepriekš minēto Direktīvu 2004/18/EK.

3. Ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts līgums, attiecas šī direktīva un uz citu darbību neattiecas ne šī direktīva, ne iepriekš minētā Direktīva 2004/18/EK, un ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo direktīvu.







III

NODAĻA

Vispārēji principi

10. pants

Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji

Līgumslēdzēju attieksme pret uzņēmējiem ir vienāda un nediskriminējoša un to darbība ir pārredzama.







II

SADAĻA

LĪGUMIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

11. pants

Uzņēmēji

1. Kandidātus vai pretendentus, kam saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie reģistrēti, ir tiesības sniegt attiecīgo pakalpojumu, nenoraida, pamatojoties tikai uz to, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā piešķir līguma slēgšanas tiesības, viņiem būtu jābūt vai nu fiziskām, vai juridiskām personām.

Attiecībā uz pakalpojumu un būvdarbu līgumiem, kā arī piegādes līgumiem, kas papildus attiecas uz pakalpojumiem un/vai izvietošanas un uzstādīšanas darbiem, juridiskām personām tomēr var pieprasīt norādīt piedāvājumā vai dalības pieteikumā par konkrēto līgumsaistību izpildi atbildīgo darbinieku vārdus un uzvārdus un attiecīgo profesionālo kvalifikāciju.

2. Uzņēmēju grupas var iesniegt piedāvājumus vai izvirzīt sevi par kandidātiem. Lai iesniegtu piedāvājumu vai dalības pieteikumu, līgumslēdzēji var nepieprasīt minētajām grupām pieņemt īpašu juridisko formu; izraudzītajai grupai, ja tai ir piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, tomēr var to pieprasīt tiktāl, ciktāl šādas izmaiņas vajadzīgas līgumsaistību apmierinošai izpildei.

12. pants

Nosacījumi attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti Pasaules tirdzniecības organizācijā

Lai līgumslēdzēji varētu piešķirt līguma slēgšanas tiesības, dalībvalstis savstarpēji piemēro nosacījumus, kas ir tikpat labvēlīgi kā nosacījumi, kurus tās, īstenojot Nolīgumu, piešķir trešo valstu uzņēmējiem. Tādēļ dalībvalstis savstarpēji apspriežas Valsts līgumu padomdevējā komitejā par pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar minēto nolīgumu.

13. pants

Konfidencialitāte

1. Saistībā ar tehnisko specifikāciju sniegšanu ieinteresētajiem uzņēmējiem, uzņēmēju kvalificēšanu un atlasi, kā arī ar līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu līgumslēdzēji var izvirzīt prasības, lai aizsargātu tās informācijas konfidencialitāti, ko viņi dara pieejamu.

2. Neierobežojot šīs direktīvas noteikumus, jo īpaši noteikumus par saistībām, kas attiecas uz informācijas par piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām izplatīšanu un uz kandidātiem un pretendentiem sniedzamo informāciju, kura izklāstīta 43. un 49. pantā, un saskaņā ar līgumslēdzējam piemērojamiem attiecīgās valsts tiesību aktiem līgumslēdzējs neizpauž informāciju, ko tas saņēmis no uzņēmējiem un ko viņi norādījuši kā konfidenciālu; šāda informācija jo īpaši ietver tehniskus noslēpumus vai uzņēmējdarbības noslēpumus un konfidenciālus piedāvājumu aspektus.

14. pants

Pamatnolīgumi

1. Līgumslēdzēji pamatnolīgumu var uzskatīt par līgumu 1. panta 2. punkta nozīmē un piešķirt līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar šo direktīvu.

2. Ja līgumslēdzēji ir piešķīruši tiesības noslēgt pamatnolīgumu saskaņā ar šo direktīvu, viņi var izmantot 40. panta 3. punkta i) apakšpunktu, piešķirot līguma slēgšanas tiesības, kas pamatojas uz minēto pamatnolīgumu.

3. Ja tiesības noslēgt pamatnolīgumu nav piešķirtas saskaņā ar šo direktīvu, līgumslēdzēji nevar izmantot 40. panta 3. punkta i) apakšpunktu.

4. Līgumslēdzēji nevar ļaunprātīgi izmantot pamatnolīgumus, lai kavētu, ierobežotu vai traucētu konkurenci.

15. pants

Dinamiskās iepirkumu sistēmas

1. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzēji var izmantot dinamiskās iepirkumu sistēmas.

2. Lai izveidotu dinamisko iepirkumu sistēmu, līgumslēdzēji ievēro noteikumus par atklātu procedūru visos tās posmos līdz pat to līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai, kas jānoslēdz saskaņā ar minēto sistēmu. Visiem pretendentiem, kuri atbilst atlases kritērijiem un ir iesnieguši informatīvu piedāvājumu, kas atbilst specifikācijai, un visus iespējamos papildu dokumentus, ir pieejama minētā sistēma; informatīvos piedāvājumus var jebkurā laikā pilnveidot, ja tie joprojām atbilst specifikācijai. Lai izveidotu iepriekš minēto sistēmu un saskaņā ar to piešķirtu līguma slēgšanas tiesības, līgumslēdzēji izmanto vienīgi elektroniskos saziņas līdzekļus saskaņā ar 48. panta 2. līdz 5. punktu.

3. Lai izveidotu dinamisko iepirkumu sistēmu, līgumslēdzēji:

a) publicē paziņojumu par līgumu, skaidri norādot, ka ir iesaistīta dinamiska iepirkumu sistēma;

b) specifikācijā papildus citiem jautājumiem norāda saskaņā ar minēto sistēmu paredzēto iepirkumu veidu, kā arī visu vajadzīgo informāciju par iepirkumu sistēmu, izmantotajām elektroniskajām iekārtām un pieslēguma tehniskajiem priekšnoteikumiem un specifikācijām;

c) no brīža, kad publicēts paziņojums par līgumu, līdz sistēmas darbības izbeigšanai ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību piedāvā tiešu un vispārēju piekļuvi specifikācijai un visiem papilddokumentiem un norāda interneta adresi, kurā var apskatīt minētos dokumentus.

4. Līgumslēdzēji visā dinamiskās iepirkumu sistēmas darbības laikā dod iespēju visiem uzņēmējiem iesniegt informatīvu piedāvājumu un atļauj piekļuvi sistēmai saskaņā ar 2. punktā minētajiem nosacījumiem. Līgumslēdzēji pabeidz novērtēšanu ne vēlāk kā 15 dienu laikā no informatīvā piedāvājuma iesniegšanas dienas. Tie tomēr var pagarināt novērtēšanas termiņu, ja attiecīgajā laika posmā nav izsludināts neviens konkurss.

Līgumslēdzēji pēc iespējas drīz informē pirmajā daļā minēto pretendentu par tā pielaišanu dinamiskajai iepirkumu sistēmai vai par tā informatīvā piedāvājuma noraidīšanu.

5. Katrs konkrēts līgums ir konkursa priekšmets. Līdz konkursa izsludināšanai līgumslēdzēji publicē vienkāršotu paziņojumu par līgumu, uzaicinot visus ieinteresētos uzņēmējus iesniegt informatīvu piedāvājumu saskaņā ar 4. punktu termiņā, kas nedrīkst būt īsāks par 15 dienām no dienas, kad nosūtīts vienkāršotais paziņojums. Līgumslēdzēji nevar uzsākt konkursa procedūru, kamēr nav pabeigta visu minētajā termiņā saņemto informatīvo piedāvājumu novērtēšana.

6. Līgumslēdzēji uzaicina visus sistēmai pielaistos pretendentus iesniegt piedāvājumu par katru konkrēto līgumu, kura slēgšanas tiesības jāpiešķir saskaņā ar minēto sistēmu. Tālab līgumslēdzēji nosaka piedāvājumu iesniegšanas termiņu.

Līgumslēdzēji piešķir līguma slēgšanas tiesības pretendentam, kas ir iesniedzis vislabāko piedāvājumu, pamatojoties uz piešķiršanas kritērijiem, kuri ir izklāstīti paziņojumā par līgumu saistībā ar dinamiskās iepirkumu sistēmas izveidi. Minētos kritērijus attiecīgā gadījumā var precizēt pirmajā daļā minētajā uzaicinājumā.

7. Dinamiska iepirkumu sistēma nedrīkst darboties ilgāk par četriem gadiem, izņemot attiecīgi pamatotus izņēmuma gadījumus.

Līgumslēdzēji nedrīkst izmantot minēto sistēmu konkurences kavēšanai, ierobežošanai vai traucēšanai.

Ieinteresētajiem uzņēmējiem un sistēmas dalībniekiem nedrīkst pieprasīt maksu.







II

NODAĻA

Robežvērtības un noraidīšanas noteikumi







1.

iedaļa

Robežvērtības

16. pants

Līgumu robežvērtības

Attiecībā uz konkrētās darbības veikšanu, izņemot 19. līdz 26. pantā paredzētos izņēmumus vai ievērojot 30. pantu, šī direktīva attiecas uz līgumiem, kuru vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir novērtēta ne zemāk kā šādas robežvērtības:

a) ►M3 EUR 422 000 ◄ attiecībā uz piegāžu un pakalpojumu līgumiem;

b) ►M3 EUR 5 278 000 ◄ attiecībā uz būvdarbu līgumiem.

17. pants

Līgumu, pamatnolīgumu un dinamisko iepirkumu sistēmu paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes

1. Aprēķinot līguma paredzamo vērtību, pamatojas uz līgumslēdzēja novērtēto maksājamo kopsummu bez PVN. Veicot šo aprēķinu, ņem vērā novērtēto kopsummu, ieskaitot visa veida iespējas un līguma atjaunošanu.

Ja līgumslēdzējs kandidātiem vai pretendentiem paredz godalgas vai maksājumus, tos ņem vērā, aprēķinot līguma paredzamo vērtību.

2. Līgumslēdzēji nedrīkst apiet šo direktīvu, sadalot būvdarbu projektus vai paredzētos noteikta daudzuma piegāžu un/vai pakalpojumu pirkumus vai izmantojot īpašas metodes līgumu paredzamās vērtības aprēķināšanai.

3. Attiecībā uz pamatnolīgumiem un dinamiskām iepirkuma sistēmām paredzamā vērtība, kas jāņem vērā, ir nolīguma vai sistēmas visam darbības ilgumam visu paredzēto līgumu maksimālā tāmes vērtība bez PVN.

4. Aprēķinot 16. pantā minētās summas, līgumslēdzēji būvdarbu līguma paredzamajā vērtībā iekļauj visas darbu izmaksas un visu to piegāžu vai pakalpojumu vērtību, kas vajadzīgi darbuzņēmējam piedāvāto darbu izpildei.

5. To piegāžu vai pakalpojumu vērtību, kas nav vajadzīgi konkrēta būvdarbu līguma izpildei, nedrīkst pievienot būvdarbu līgumu vērtībai, ja tas varētu radīt situāciju, ka minēto piegāžu vai pakalpojumu iepirkums netiek iekļauts šīs direktīvas darbības jomā.

6.

a) Ja piedāvātais darbs vai pakalpojumu pirkšana var radīt situāciju, ka līguma slēgšanas tiesības piešķir vienlaikus par atsevišķam partijām, ņem vērā visu šādu partiju novērtēto kopvērtību. Ja minēto partiju kopvērtība ir vienāda ar 16. pantā noteikto robežvērtību vai ir lielāka par to, šo direktīvu piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz katru partiju. Līgumslēdzēji tomēr var atteikties piemērot šo direktīvu partijām, kuru novērtētā vērtība bez PVN ir mazāka nekā EUR 80 000 attiecībā uz pakalpojumiem un mazāka nekā 1 miljons EUR attiecībā uz būvdarbiem, ar nosacījumu, ka šādu partiju kopvērtība nav lielāka kā 20 % no visu partiju kopvērtības;

b) ja līdzīgu piegāžu iegādes piedāvājums var radīt situāciju, ka līguma slēgšanas tiesības piešķir vienlaikus par atsevišķām partijām, tad, piemērojot 16. pantu, ņem vērā visu šādu partiju novērtēto kopvērtību. Ja minēto partiju kopvērtība ir vienāda ar 16. pantā noteikto robežvērtību vai lielāka par to, šo direktīvu piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai attiecībā uz katru partiju. Līgumslēdzēji tomēr var atteikties piemērot šo direktīvu partijām, kuru novērtētā vērtība bez PVN ir mazāka nekā EUR 80 000, ar nosacījumu, ka šādu partiju kopējā cena nav lielāka kā 20 % no visu partiju kopvērtības.

7. Attiecībā uz regulāriem piegādes vai pakalpojumu līgumiem vai līgumiem, ko attiecīgā laika posmā paredzēts atjaunot, līguma paredzamo vērtību aprēķinam, pamatojoties uz:

a) to viena veida secīgo līgumu faktisko kopvērtību, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas iepriekšējo divpadsmit mēnešu laikā vai precizētajā finanšu gadā, lai pēc iespējas ņemtu vērā daudzuma vai vērtības izmaiņas, kas varētu rasties 12 mēnešu laika posmā pēc sākotnējā līguma noslēgšanas,

b) vai to secīgo līgumu paredzamo kopvērtību, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 12 mēnešu laikā pēc pirmās piegādes vai finanšu gadā, ja tas ir garāks par 12 mēnešiem.

8. Aprēķina bāze attiecībā uz to līgumu paredzamo vērtību, kuri noslēgti gan par piegādēm, gan pakalpojumiem, ir piegādes un pakalpojumu kopvērtība neatkarīgi no to vērtību attiecības. Aprēķinā iekļauj izvietošanas un uzstādīšanas darbību vērtību.

9. Attiecībā uz piegādes līgumiem, kas saistīti ar produktu izpirkumnomu, nomu, īri vai īrējumpirkšanu, vērtība, kas ir līguma paredzamās vērtības aprēķina bāze, ir šāda:

a) paredzamā kopvērtība līguma darbības laikam, ja attiecīgais termiņš ir 12 mēneši vai mazāk, vai kopvērtība, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību, ja attiecīgais termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem, attiecībā uz līgumiem uz noteiktu laiku;

b) mēneša vērtība, ko reizina ar 48, attiecībā uz līgumiem, kas nav uz noteiktu laiku vai kam termiņu nevar noteikt.

10. Aprēķinot pakalpojumu līgumu paredzamo līguma vērtību, attiecīgos gadījumos ņem vērā šādas summas:

a) attiecībā uz apdrošināšanas pakalpojumiem – izmaksājamā piemaksa un cita veida atlīdzība;

b) attiecībā uz banku un citiem finanšu pakalpojumiem – honorāri, komisijas maksas, procenti un cita veida atlīdzība;

c) attiecībā uz līgumiem saistībā ar projektēšanas uzdevumiem – honorāri, maksājamā komisijas nauda un cita veida atalgojums.

11. Ja pakalpojumu līgumos nav norādīta kopējā cena, vērtība, kas jāizmanto kā līguma paredzamās vērtības aprēķina bāze, ir:

a) attiecībā uz līgumiem uz noteiktu laiku, ja attiecīgais termiņš ir 48 mēneši vai mazāk – līgumu visa darbības termiņa kopvērtība;

b) attiecībā uz līgumiem, kuri nav uz noteiktu laiku vai kuru darbības ilgums ir vairāk nekā 48 mēneši – mēneša vērtība, ko reizina ar 48.







2.

iedaļa

Līgumi un koncesijas, kā arī līgumi, uz kuriem attiecas īpašs režīms







1.

APAKŠIEDAĻA

18. pants

Būvdarbu un pakalpojumu koncesijas

Šī direktīva neattiecas uz būvdarbu un pakalpojumu koncesijām, ko piešķīruši līgumslēdzēji, kuri veic vienu vai vairākas no 3. līdz 7. pantā minētajām darbībām, ja minētās koncesijas ir piešķirtas attiecīgo darbību veikšanai.







2.

APAKŠIEDAĻA

Izņēmumi, kas piemērojami visiem līgumslēdzējiem un visu veidu līgumiem

19. pants

Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas tālākai pārdošanai vai iznomāšanai trešām personām

1. Šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām, kas piešķirtas tālākai pārdošanai vai iznomāšanai trešām personām, ar nosacījumu, ka līgumslēdzējam nav īpašu vai ekskluzīvu tiesību pārdot vai iznomāt šādu līgumu priekšmetu un ka citi subjekti var pārdot vai iznomāt to saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā līgumslēdzējs.

2. Līgumslēdzēji pēc Komisijas pieprasījuma ziņo tai par visām produktu vai pakalpojumu kategorijām, ko viņi uzskata par tādām, uz ko neattiecas šīs direktīvas darbības joma atbilstoši 1. punktam. Informatīviem mērķiem Komisija var regulāri publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī to produktu vai darbību kategoriju sarakstu, kurām pēc tās ieskatiem piemēro šādu neattiecināšanu. To darot, Komisija ņem vērā visus īpašos komerciālos aspektus, ko līgumslēdzēji var norādīt, nosūtot informāciju.

20. pants

Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas mērķiem, kuri nav attiecīgās darbības veikšana, vai kas piešķirtas šādas darbības veikšanai trešā valstī

1. Šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām, ko līgumslēdzēji piešķir mērķiem, kuri nav 3. līdz 7. pantā minēto darbību veikšana, vai šādu darbību veikšanai trešā valstī apstākļos, kas nav Kopienas tīkla vai ģeogrāfiska apgabala izmantošana.

2. Līgumslēdzēji pēc Komisijas pieprasījuma ziņo tai par visām darbībām, ko viņi uzskata par tādām, uz ko neattiecas šīs direktīvas darbības joma atbilstoši 1. punktam. Informatīviem mērķiem Komisija var regulāri publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī to darbību kategoriju sarakstu, kurām pēc tās ieskatiem piemēro šādu neattiecināšanu. To darot, Komisija ņem vērā visus īpašos komerciālos aspektus, ko līgumslēdzēji var norādīt, nosūtot minēto informāciju.

21. pants

Slepeni līgumi vai līgumi, attiecībā uz kuriem vajadzīgi īpaši drošības pasākumi

Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, ko dalībvalstis pasludinājušas par slepeniem, ja tie jāizpilda, veicot īpašus drošības pasākumus saskaņā ar normatīviem vai administratīviem aktiem, kas ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī, vai ja tas ir vajadzīgs minētās dalībvalsts drošības pamatinterešu aizsardzībai.

22. pants

Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem

Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, ko reglamentē citi procedūras noteikumi un kuru slēgšanas tiesības piešķir:

a) saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, ko atbilstoši Līgumam kāda dalībvalsts noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm un kas attiecas uz piegādēm, būvdarbiem, pakalpojumiem vai projektu konkursiem, kuri paredzēti attiecīgā nolīguma parakstītājvalstu kopīgai projekta īstenošanai vai izmantošanai; visus nolīgumus dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar Valsts līgumu padomdevēju komiteju, kura minēta 68. pantā;

b) saskaņā ar noslēgtu starptautisku nolīgumu, kas attiecas uz karaspēka izvietošanu un dalībvalsts vai trešās valsts uzņēmumiem;

c) ievērojot kādas starptautiskas organizācijas īpašo procedūru.

23. pants

Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas saistītam uzņēmumam, kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma daļa

1. Šajā pantā “saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kura gada pārskatus konsolidē ar līgumslēdzēja gada pārskatiem saskaņā ar Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītās direktīvas 83/349/EEK prasībām, pamatojoties uz Līguma 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu par konsolidētiem pārskatiem ( 27 ) ( 28 ), vai, ja uz subjektiem neattiecas minētā direktīva, uzņēmums, kurā līgumslēdzējs tieši vai netieši var īstenot dominējošu ietekmi minētās direktīvas 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, vai uzņēmums, kurš var īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz līgumslēdzēju vai kurā kopā ar līgumslēdzēju ir cita uzņēmuma dominējoša ietekme, pamatojoties uz īpašuma tiesībām, finansiālu līdzdalību vai noteikumiem, kas to reglamentē.

2. Ja ir ievēroti 3. punktā paredzētie nosacījumi, šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām:

a) ko līgumslēdzējs piešķīris saistītam uzņēmumam; vai

b) ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu darbības 3. līdz 7. panta nozīmē, piešķīris uzņēmumam, kas ir saistīts ar kādu no minētajiem līgumslēdzējiem.

3. Šā panta 2. punktu piemēro:

a) pakalpojumu līgumiem, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par pakalpojumiem, kas sniegti iepriekšējos trīs gados, radušies no šādu pakalpojumu sniegšanas uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts;

b) piegādes līgumiem, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par piegādēm, kas veiktas iepriekšējos trīs gados, radušies no šādām piegādēm uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts;

c) būvdarbu līgumiem, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par būvdarbiem, kas veikti iepriekšējos trīs gados, radušies no šādu būvdarbu veikšanas uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts.

Ja apgrozījums par iepriekšējiem trīs gadiem nav pieejams saistītā uzņēmuma izveides vai darbības uzsākšanas dienas dēļ, būs pietiekami, ja minētais uzņēmums pierādīs, ka a), b) vai c) apakšpunktā minētais apgrozījums ir uzticams, jo īpaši, izmantojot uzņēmējdarbības prognozes.

Ja vairāk nekā viens ar līgumslēdzēju saistīts uzņēmums sniedz vienādus vai līdzīgus pakalpojumus, veic piegādes vai būvdarbus, iepriekš minētos procentus aprēķina, ņemot vērā kopējo apgrozījumu, ko attiecīgi radījuši šādu saistīto uzņēmumu sniegtie pakalpojumi, veiktās piegādes vai būvdarbi.

4. Šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām:

a) ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu darbības 3. līdz 7. panta nozīmē, piešķīris vienam no minētajiem līgumslēdzējiem; vai

b) ko līgumslēdzējs piešķīris tādam kopuzņēmumam, kura daļa tas ir, ar nosacījumu, ka kopuzņēmums ir izveidots attiecīgās darbības veikšanai vismaz trīs gadu laika posmā un kopuzņēmuma dibināšanas dokumentā ir paredzēts noteikums, ka to veidojošie līgumslēdzēji būs kopuzņēmuma daļa vismaz tikpat ilgu laika posmu.

5. Līgumslēdzēji pēc Komisijas pieprasījuma paziņo tai šādu informāciju par 2., 3. un 4. punkta piemērošanu:

a) attiecīgo uzņēmumu un kopuzņēmumu nosaukumi;

b) attiecīgo līgumu veidi un vērtība;

c) pierādījums, ko Komisija var uzskatīt par vajadzīgu, par to, ka attiecības starp uzņēmumu vai kopuzņēmumu, kam ir piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, un līgumslēdzēju atbilst šā panta prasībām.







3.

APAKŠIEDAĻA

Izņēmumi, kas piemērojami visi līgumslēdzējiem, bet tikai attiecībā uz pakalpojumu līgumiem

24. pants

Līgumi, kas attiecas uz konkrētiem pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas šīs direktīvas darbības joma

Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu līgumiem:

a) par zemes, ēku vai cita veida nekustama īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu, izmantojot jebkādus finanšu līdzekļus; šī direktīva tomēr attiecas uz finanšu pakalpojumu līgumiem, kas ir noslēgti vienlaikus ar jebkāda veida līgumu par īpašuma iegādi vai nomu vai pirms vai pēc šāda līguma;

b) par šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumiem;

c) par finanšu pakalpojumiem saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai pārskaitījumu, jo īpaši saistībā ar līgumslēdzēju darījumiem naudas vai kapitāla piesaistei;

d) saistībā ar darba līgumiem;

e) par pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzējs, lai to izmantotu paša vajadzībām savu darbību veikšanai, ar nosacījumu, ka visu sniegto pakalpojumu atlīdzina līgumslēdzējs.

25. pants

Pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, kas piešķirtas, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām

Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesībām, ko kādam subjektam, kas pats ir līgumslēdzēja iestāde 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, vai līgumslēdzēju iestāžu apvienībai piešķir, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām, kuras tam ir saskaņā ar kādu izsludinātu normatīvo vai administratīvo aktu, kas ir saderīgs ar Līgumu.







4.

APAKŠIEDAĻA

Izņēmumi, kas piemērojami tikai dažiem līgumslēdzējiem

26. pants

Līguma slēgšanas tiesības, ko piešķīruši atsevišķi līgumslēdzēji ūdens iepirkšanai un enerģijas vai degvielas piegādei, lai ražotu enerģiju

Šī direktīva neattiecas uz:

a) līgumiem par ūdens iepirkšanu, ja to slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji, kas veic vienu vai abas 4. panta 1. punktā minētās darbības;

b) līgumiem par enerģijas vai degvielas piegādi, ja to slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji, kas veic kādu no 3. panta 1. punktā, 3. panta 3. punktā vai 7. panta a) punktā minētajām darbībām.







5.

APAKŠIEDAĻA

Līgumi, uz kuriem attiecas īpašs režīms, noteikumi par centrālajām iepirkumu iestādēm un vispārējā kārtība attiecībā uz tiešu konkurenci

27. pants

Līgumi, uz kuriem attiecas īpašs režīms

Neierobežojot 30. pantu, Nīderlandes Karaliste, Apvienotā Karaliste, Austrijas Republika un Vācijas Federatīvā Republika, paredzot atļauju piešķiršanas nosacījumus vai citus attiecīgus pasākumus, nodrošina, ka ikviens subjekts, kas darbojas Lēmumos 93/676/EEK, 97/367/EEK, 2002/205/EK un 2004/73/EK minētajās nozarēs:

a) attiecībā uz piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ievēro nediskriminācijas un iepirkumu konkurences principus, jo īpaši attiecībā uz informāciju par iepirkuma nodomiem, ko subjekts dara pieejamu uzņēmējiem;

b) saskaņā ar nosacījumiem, kuri definēti Komisijas Lēmumā 93/327/EEK, ar ko paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem līgumslēdzējiem, kas izmanto ģeogrāfiskos apgabalus naftas, gāzes, akmeņogļu vai citu cieto kurināmo izpētei vai ieguvei, jāinformē Komisija par līgumu slēgšanas tiesībām, ko tie piešķir ( 29 ).

28. pants

Rezervēti līgumi

Dalībvalstis var rezervēt aizsargātām darbnīcām tiesības piedalīties līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās vai paredzēt šādu līgumsaistību izpildi saskaņā ar aizsargātas nodarbinātības programmām, ja lielākā daļa attiecīgo darbinieku ir invalīdi, kas savas invaliditātes veida vai pakāpes dēļ nevar strādāt normālos apstākļos.

Paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu ietver atsauci uz šo pantu.

29. pants

Līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas centrālās iepirkumu iestādes

1. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzēji var pirkt būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus no centrālās iepirkumu iestādes vai ar šādas iestādes starpniecību.

2. Uzskata, ka līgumslēdzēji, kas 1. panta 8. punktā izklāstītajos gadījumos pērk būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus no centrālās iepirkumu iestādes vai ar tās starpniecību, ir izpildījuši šīs direktīvas prasības, ciktāl centrālā iepirkumu iestāde ir izpildījusi šīs direktīvas vai attiecīgā gadījumā Direktīvas 2004/18/EK prasības.

30. pants

Procedūra, ko piemēro, lai noteiktu, vai uz konkrētu darbību attiecas tieša konkurence

1. Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 3. līdz 7. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota.

2. Lai piemērotu šā panta 1. punktu, jautājumu par to, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, izlemj, pamatojoties uz kritērijiem, kas atbilst Līguma noteikumiem par konkurenci, piemēram, attiecīgo preču vai pakalpojumu raksturlielumi, alternatīvu preču vai pakalpojumu esamība, cenas un konkrēto preču vai pakalpojumu vairāk nekā viena piegādātāja faktiskā vai iespējamā klātbūtne.

3. Lai piemērotu šā panta 1. punktu, piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi XI pielikumā minētos Kopienas tiesību aktu noteikumus.

Ja, pamatojoties uz pirmo daļu, nevar pieņemt, ka attiecīgais tirgus ir brīvi pieejams, konkrētā tirgus brīva pieejamība jāpierāda de facto un de jure.

4. Ja dalībvalsts uzskata, ka atbilstoši 2. un 3. punktam attiecīgajai darbībai ir piemērojams 1. punkts, tā informē Komisiju un dara tai zināmus visus attiecīgos faktus, un jo īpaši normatīvos un administratīvos aktus vai nolīgumus, kas attiecas uz atbilstību 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, attiecīgā gadījumā pievienojot tādas neatkarīgas valsts iestādes pieņemto nostāju, kura ir kompetenta attiecībā uz konkrēto darbību.

Šī direktīva vairs neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt attiecīgo darbību, ja Komisija:

— ir pieņēmusi lēmumu, ar ko nosaka 1. punkta piemērojamību saskaņā ar 6. punktu tās noteiktajā laika posmā, vai

— nav pieņēmusi lēmumu par minēto piemērojamību attiecīgajā laika posmā.

Ja tomēr, pamatojoties 3. punkta pirmo daļu, pieņem, ka attiecīgais tirgus ir brīvi pieejams, un ja neatkarīga valsts iestāde, kas ir kompetenta attiecībā uz konkrēto darbību, ir noteikusi 1. punkta piemērojamību, šī direktīva vairs neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt attiecīgo darbību, ja Komisija ar lēmumu, kas pieņemts atbilstoši 6. punktam Komisijas noteiktā termiņā, nav noteikusi 1. punkta nepiemērojamību.

5. Līgumslēdzēji var lūgt Komisiju noteikt 1. punkta piemērojamību konkrētai darbībai ar lēmumu, kas atbilst 6. punktam, ja tas ir paredzēts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos. Šādā gadījumā Komisija tūlīt informē attiecīgo dalībvalsti.

Minētā dalībvalsts, ņemot vērā 2. un 3. punktu, informē Komisiju par visiem attiecīgajiem faktiem un jo īpaši par visiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem vai nolīgumiem, kas attiecas uz atbilstību 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, attiecīgā gadījumā pievienojot tādas neatkarīgas valsts iestādes pieņemto atzinumu, kura ir kompetenta attiecībā uz konkrēto darbību.

Komisija pēc savas ierosmes var arī uzsākt procedūru tāda lēmuma pieņemšanai, ar ko nosaka 1. punkta piemērojamību attiecīgajai darbībai. Šādā gadījumā Komisija tūlīt informē attiecīgo dalībvalsti.

Ja, beidzoties 6. punktā noteiktajam termiņam, Komisija nav pieņēmusi lēmumu par 1. punkta piemērojamību attiecīgajai darbībai, minēto 1. punktu uzskata par piemērojamu.

6. Lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar šo pantu, ievērojot 68. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Komisijai piešķir trīs mēnešu termiņu, kas sākas pirmajā darbdienā pēc dienas, kad Komisija ir saņēmusi paziņojumu vai pieprasījumu. Minēto termiņu attiecīgi pamatotos gadījumos tomēr vienu reizi var pagarināt uz ne vairāk kā trīs mēnešiem, jo īpaši, ja paziņojumā vai pieprasījumā, vai tam pievienotajos dokumentos ir nepilnīga vai neprecīza informācija vai ja paziņotie fakti būtiski izmainās. Šāds pagarinājums ir tikai viens mēnesis, ja neatkarīga valsts iestāde, kas ir kompetenta attiecībā uz konkrēto darbību, ir noteikusi 1. punkta piemērojamību 4. punkta trešajā daļā paredzētajos gadījumos.

Ja darbībai konkrētā dalībvalstī jau piemēro šajā pantā paredzēto procedūru, turpmāki pieprasījumi attiecībā uz to pašu darbību tajā pašā dalībvalstī līdz tā termiņa beigām, kas sācies attiecībā uz pirmo pieprasījumu, nav uzskatāmi par jaunām procedūrām un tos izskata saistībā ar pirmo pieprasījumu.

Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus 4., 5. un 6. punkta piemērošanai saskaņā ar 68. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Minētajos noteikumos iekļauj vismaz:

a) informatīvu publikāciju Oficiālajā Vēstnesī par dienu, kad sākas pirmajā daļā minētais trīs mēnešu termiņš, un, ja to pagarina, par pagarināšanas dienu un laika posmu, par kādu termiņš pagarināts;

b) publikāciju par iespējamo 1. punkta piemērojamību saskaņā ar 4. punkta otro vai trešo daļu vai saskaņā ar 5. punkta ceturto daļu; un

c) informāciju par kārtību, kādā jāpārsūta atzinumi, ko pieņēmusi neatkarīga iestāde, kura ir kompetenta attiecībā uz konkrēto darbību, par jautājumiem, kuri attiecas uz 1. un 2. punktu.







III

NODAĻA

Pakalpojumu līgumiem piemērojamie noteikumi

31. pants

Direktīvas XVII A pielikumā uzskaitītie pakalpojumu līgumi

To līgumu slēgšanas tiesības, kuru priekšmets ir XVII A pielikumā uzskaitītie pakalpojumi, piešķir saskaņā ar 34. līdz 59. pantu.

32. pants

Direktīvas XVII B pielikumā uzskaitītie pakalpojumu līgumi

To līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kuru priekšmets ir XVII B pielikumā uzskaitītie pakalpojumi, reglamentē vienīgi 34. un 43. pants.

33. pants

Jauktie pakalpojumu līgumi, kuros iekļauti XVII A pielikumā uzskaitītie pakalpojumi un XVII B pielikumā uzskaitītie pakalpojumi

To līgumu slēgšanas tiesības, kuru priekšmets ir gan XVII A pielikumā, gan XVII B pielikumā uzskaitītie pakalpojumi, piešķir saskaņā ar 34. līdz 59. pantu, ja XVII A pielikumā uzskaitīto pakalpojumu vērtība ir lielāka nekā XVII B pielikumā uzskaitīto pakalpojumu vērtība. Citos gadījumos līgumu slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar 34. un 43. pantu.







IV

NODAĻA

Īpaši noteikumi, kas reglamentē specifikācijas un līguma dokumentus

34. pants

Tehniskās specifikācijas

1. Direktīvas XXI pielikuma 1. punktā noteiktās tehniskās specifikācijas izklāsta līguma dokumentācijā, piemēram, paziņojumos par līgumu, līguma dokumentos vai papildu dokumentos. Tehniskās specifikācijas pēc iespējas jānosaka tā, lai ņemtu vērā piekļuves kritērijus attiecībā uz invalīdiem vai koncepcijas kritērijus attiecībā uz visiem lietotājiem.

2. Tehniskās specifikācijas ir vienādi pieejamas visiem pretendentiem un tās nerada nepamatotus šķēršļus konkurences radīšanai attiecībā uz valsts iepirkumu.

3. Neierobežojot juridiski saistošus attiecīgo valstu tehniskos noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas izstrādā:

a) izdarot atsauci uz XXI pielikumā noteiktajām specifikācijām un hierarhiskā secībā uz valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti, Eiropas tehniskiem apstiprinājumiem, vispārējām tehniskām specifikācijām, starptautiskiem standartiem, Eiropas standartizācijas organizāciju noteiktām citām tehnisko atsauču sistēmām vai, ja tādu nav, izdarot atsauci uz valsts standartiem, valsts tehniskiem apstiprinājumiem vai valsts tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz būvdarbu projektēšanu, aprēķinu un veikšanu un produktu lietošanu. Katru atsauci papildina ar frāzi “vai līdzvērtīgs”;

b) vai izpildes vai funkcionālo prasību veidā; prasībās var iekļaut vides raksturlielumus. Šādiem parametriem tomēr jābūt pietiekami precīziem, lai pretendenti varētu noteikt līguma priekšmetu un līgumslēdzēji varētu piešķirt līguma slēgšanas tiesības;

c) vai izpildes un funkcionālo prasību veidā, kā minēts b) apakšpunktā, ar atsauci uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, kuras izmanto, lai nodrošinātu atbilstības prezumpciju attiecībā uz minētajām izpildes vai funkcionālajām prasībām;

d) vai atsaucoties uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām attiecībā uz dažiem raksturlielumiem un atsaucoties uz b) apakšpunktā minētajām izpildes vai funkcionālajām prasībām attiecībā uz citiem raksturlielumiem.

4. Ja līgumslēdzējs izmanto iespēju izdarīt atsauci uz 3. punkta a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, tas nevar noraidīt piedāvājumu, pamatojoties uz to, ka piedāvātie produkti un pakalpojumi neatbilst specifikācijām, uz kurām tas ir izdarījis atsauci, ja pretendents savā piedāvājumā ar jebkādiem atbilstošiem līdzekļiem pierāda līgumslēdzējam, ka viņa piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi atbilst ar tehniskajām specifikācijām noteiktajām prasībām.

Minētie atbilstošie līdzekļi varētu būt ražotāja tehniskā dokumentācija vai atzītas organizācijas izdarītas pārbaudes protokols.

5. Ja līgumslēdzējs izmanto 3. punktā paredzēto iespēju noteikt izpildes vai funkcionālās prasības, tas nevar noraidīt tādu produktu, pakalpojumu vai būvdarbu piedāvājumu, kas atbilst valsts standartam, kurā transponēts Eiropas standarts, Eiropas tehniskajam apstiprinājumam, vispārējai tehniskai specifikācijai, starptautiskam standartam vai Eiropas standartizācijas organizācijas noteiktai tehniskās atsauces sistēmai, ja minētās specifikācijas attiecas uz līgumslēdzēja noteiktām izpildes vai funkcionālajām prasībām.

Pretendents savā piedāvājumā ar visiem atbilstošiem līdzekļiem pierāda līgumslēdzējam, ka standartam atbilstošais produkts, pakalpojums vai būvdarbs atbilst līgumslēdzēja noteiktajām izpildes vai funkcionālajām prasībām.

Minētie atbilstošie līdzekļi varētu būt ražotāja tehniskā dokumentācija vai atzītas organizācijas izdarītas pārbaudes protokols.

6. Ja līgumslēdzēji izpildes vai funkcionālo prasību veidā nosaka vides raksturlielumus, kā minēts 3. punkta b) apakšpunktā, viņi var izmantot sīki izstrādātās specifikācijas vai vajadzības gadījumā to daļas, kas noteiktas Eiropas vai (daudz-)nacionālajā ekomarķējumā vai jebkādā citā ekomarķējumā, ja:

— minētās specifikācijas ir piemērotas, lai noteiktu to piegāžu vai pakalpojumu raksturlielumus, kas ir līguma priekšmets,

— marķējuma prasības ir izstrādātas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju,

— ekomarķējums ir pieņemts, piemērojot procedūru, kurā var piedalīties visas ieinteresētās aprindas, piemēram, valdības iestādes, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas, un

— tās ir pieejamas visām ieinteresētajām pusēm.

Līgumslēdzēji var norādīt, ka produktus un pakalpojumus, kam ir ekomarķējums, uzskata par atbilstošiem līguma dokumentos noteiktajām tehniskajām specifikācijām; līgumslēdzējiem jāatzīst visi citi atbilstošie pierādīšanas līdzekļi, piemēram, ražotāja tehniskā dokumentācija vai atzītas organizācijas izdarītas pārbaudes protokols.

7. “Atzītas organizācijas” šā panta nozīmē ir pārbaudes un kalibrēšanas laboratorijas un sertificēšanas un kontroles iestādes, kas atbilst spēkā esošajiem Eiropas standartiem.

Līgumslēdzēji atzīst citās dalībvalstīs reģistrētu atzītu organizāciju izsniegtas apliecības.

8. Tehniskajās specifikācijās nav atsauču uz īpašu marku vai avotu, vai īpašu procesu, kā arī uz preču zīmēm, patentiem, tipiem vai īpašu izcelsmi vai ražojumu, ja tādējādi priekšrocības gūst konkrēti uzņēmumi vai konkrēti produkti vai ja tos noraida, ja vien tas nav attaisnojams ar līguma priekšmetu. Šādu atsauci izņēmuma kārtā pieļauj, ja nav iespējams pietiekami precīzs un saprotams līguma priekšmeta apraksts saskaņā ar 3. un 4. punktu; šādu atsauci papildina ar frāzi “vai līdzvērtīgs”.

35. pants

Tehnisko specifikāciju paziņošana

1. Līgumslēdzēji uzņēmējiem, kas ir ieinteresēti līguma slēgšanas tiesību iegūšanā, pēc viņu pieprasījuma dara pieejamas tehniskās specifikācijas, uz kurām parasti ir atsauces piegāžu, būvdarbu vai pakalpojumu līgumos, vai tehniskās specifikācijas, ko viņi paredz piemērot līgumiem, uz kuriem attiecas periodiski informatīvi paziņojumi 41. panta 1. punkta nozīmē.

2. Ja šādas tehniskās specifikācijas pamatojas uz dokumentiem, kas ir pieejami ieinteresētajiem uzņēmējiem, pietiek ar atsauci uz minētajiem dokumentiem.

36. pants

Varianti

1. Ja līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs ir saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums, līgumslēdzēji var ņemt vērā pretendentu piedāvātos variantus, kas atbilst līgumslēdzēju noteiktajām obligātajām prasībām.

Līgumslēdzēji specifikācijās norāda, vai viņi atļauj vai neatļauj variantus, un, ja tos atļauj, norāda obligātās prasības, kas jāievēro attiecībā uz šādiem variantiem, un īpašas prasības variantu iesniegšanai.

2. Piegāžu vai pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās līgumslēdzēji, kas ir atļāvuši variantus saskaņā ar 1. punktu, nedrīkst noraidīt kādu variantu, pamatojoties vienīgi uz to, ka gadījumā, kad attiecīgo variantu izraudzīsies, tiks noslēgts nevis piegādes līgums, bet pakalpojumu līgums, vai tiks noslēgts nevis pakalpojumu līgums, bet gan piegādes līgums.

37. pants

Apakšuzņēmuma līgumu slēgšana

Līguma dokumentos līgumslēdzējs var lūgt vai dalībvalsts var pieprasīt, lai tas lūdz piedāvātāju norādīt piedāvājumā līguma daļu, attiecībā uz kuru viņš paredzējis slēgt apakšuzņēmuma līgumus ar trešām personām, un visus ieteiktos apakšuzņēmējus. Šī norāde neietekmē galvenā uzņēmēja atbildību.

38. pants

Līgumsaistību izpildes nosacījumi

Līgumslēdzēji var paredzēt īpašus nosacījumus attiecībā uz līgumsaistību izpildi, ja minētie nosacījumi ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem un ir norādīti paziņojumā, ko izmanto kā uzaicinājumu uz konkursu, vai specifikācijās. Nosacījumi, kas reglamentē līgumsaistību izpildi, jo īpaši var attiekties uz sociāliem un ekoloģiskiem apsvērumiem.

39. pants

Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzības noteikumi un darba apstākļi

1. Līgumslēdzējs līguma dokumentos var norādīt vai arī dalībvalsts var pieprasīt, lai tas norāda iestādi vai iestādes, no kurām kandidāti vai pretendenti var iegūt attiecīgu informāciju par pienākumiem saistībā ar nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem, kas ir spēkā dalībvalstī, reģionā vai apvidū, kurā jāsniedz pakalpojumi, un kas piemērojami uz vietas veiktajiem būvdarbiem vai sniegtajiem pakalpojumiem līgumsaistību izpildes laikā.

2. Līgumslēdzējs, kas sniedz 1. punktā minēto informāciju, lūdz pretendentus vai līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras kandidātus norādīt, ka viņi, izstrādājot piedāvājumu, ir ņēmuši vērā pienākumus, kas saistīti ar darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem, kuri ir spēkā tajā vietā, kur jāsniedz attiecīgais pakalpojums.

Pirmā daļa neierobežo 57. panta piemērošanu.







V

NODAĻA

Procedūras

40. pants

Atklātu, slēgtu procedūru un sarunu procedūru izmantošana

1. Piešķirot piegādes, būvdarbu vai pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības, līgumslēdzēji piemēro šīs direktīvas mērķiem pielāgotas procedūras.

2. Līgumslēdzēji var izvēlēties jebkuru no 1. panta 9. punkta a), b) vai c) apakšpunktā izklāstītajām procedūrām, ja, ievērojot 3. punktu, ir izsludināts konkurss saskaņā ar 42. pantu.

3. Līgumslēdzēji var izmantot procedūru, iepriekš neizsludinot konkursu, šādos gadījumos:

a) ja, atbildot uz procedūru ar iepriekšēju konkursa izsludināšanu, nav iesniegts neviens piedāvājums, neviens piemērots piedāvājums vai neviens pieteikums, ar nosacījumu, ka līguma sākotnējie nosacījumi nav būtiski izmainīti;

b) ja līgums paredzēts vienīgi pētniecības, eksperimenta, izpētes vai attīstības mērķiem, nevis lai nodrošinātu peļņu vai segtu pētniecības un attīstības izmaksas, ciktāl šāda līguma slēgšanas tiesību piešķiršana neskar konkurenci tādu turpmāko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā, kuri īpaši paredzēti iepriekš minētajai peļņas ieguvei vai izmaksu segšanai;

c) ja tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību saistītu iemeslu dēļ līgumsaistības var izpildīt tikai konkrēts uzņēmējs;

d) ciktāl tas noteikti vajadzīgs, ja līgumslēdzējiem neparedzamu iemeslu radītas ārkārtējas steidzamības dēļ nav iespējams ievērot termiņus, kas noteikti atklātām, slēgtām procedūrām un sarunu procedūrām ar iepriekšēju konkursa izsludināšanu;

e) attiecībā uz līgum