02018R1672 — LV — 12.11.2018 — 000.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/1672

(2018. gada 23. oktobris)

par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu







1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido kontroles sistēmu skaidrai naudai, ko ieved Savienībā vai izved no tās, lai papildinātu Direktīvā (ES) 2015/849 noteikto tiesisko regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanai.

2. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “skaidra nauda” ir: i) valūta; ii) apgrozāmie uzrādītāja instrumenti; iii) preces, ko izmanto kā vērtības uzkrāšanas līdzekļus ar augstu likviditāti; iv) priekšapmaksas kartes; b) “ievest vai iebraukt Savienībā vai izvest vai izbraukt no tās” nozīmē ierasties no teritorijas, kas ir ārpus teritorijas, ko aptver LESD 355. pants, uz teritoriju, ko aptver minētais pants, vai doties prom no teritorijas, ko aptver minētais pants; c) “valūta” ir banknotes un monētas, kuras ir apgrozībā kā maiņas līdzeklis vai kuras ir bijušas apgrozībā kā maiņas līdzeklis un kuras joprojām var apmainīt finanšu iestādēs vai centrālajās bankās pret banknotēm un monētām, kuras ir apgrozībā kā maiņas līdzeklis; d) “apgrozāmie uzrādītāja instrumenti” ir instrumenti, kas nav valūta un kas ļauj to turētājiem, uzrādot instrumentus, saņemt finanšu līdzekļu summu bez pienākuma pierādīt savu identitāti vai tiesības uz šo summu. Minētie instrumenti ir: i) ceļojuma čeki; un ii) čeki, vekseļi vai maksājuma uzdevumi, kas ir uzrādītāja instrumenti, parakstīti, nenorādot saņēmēju, indosēti bez ierobežojuma, izdoti fiktīvam saņēmējam, vai citādi instrumenti tādā formā, ka īpašumtiesības pāriet līdz ar to nodošanu; e) “prece, ko izmanto kā vērtības uzkrāšanas līdzekli ar augstu likviditāti”, ir viena no I pielikuma 1. punktā uzskaitītajām precēm, kurai ir liela vērtība attiecībā pret apjomu un kuru, izmantojot pieejamus starptautiskus tirgus, var viegli pārvērst valūtā ar neievērojamām darījuma izmaksām; f) “priekšapmaksas karte” ir viena no I pielikuma 2. punktā uzskaitītām nenominālām kartēm, kurā uzkrāta monetāra vērtība vai līdzekļi vai kura nodrošina piekļuvi monetārai vērtībai vai līdzekļiem un kuru var izmantot maksājumu darījumiem, preču vai pakalpojumu iegādei vai valūtas izpirkšanai, ja šāda karte nav saistīta ar bankas kontu; g) “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu muitas iestādes un jebkādas citas iestādes, ko dalībvalstis pilnvarojušas piemērot šo regulu; h) “pārvadātājs” ir jebkura fiziska persona, kas iebrauc Savienībā vai izbrauc no tās, vedot skaidru naudu pie sevis, bagāžā vai transportlīdzeklī; i) “nepavadīta skaidra nauda” ir skaidra nauda, kas ir sūtījumā bez pārvadātāja; j) “noziedzīga darbība” ir jebkura no darbībām, kas uzskaitītas Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 4. punktā; k) “finanšu ziņu vākšanas vienība (FIU)” ir vienība, kas izveidota dalībvalstī Direktīvas (ES) 2015/849 32. panta īstenošanas nolūkiem.

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 15. pantu, lai grozītu šīs regulas I pielikumu, ņemot vērā jaunas tendences nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā, kas definēta Direktīvas (ES) 2015/849 1. panta 3. un 4. punktā, vai teroristu finansēšanā, kas definēta minētās direktīvas 1. panta 5. punktā, vai lai ņemtu vērā paraugpraksi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas vai teroristu finansēšanas novēršanā, vai lai neļautu noziedzniekiem izmantot preces, ko izmanto kā vērtības uzkrāšanas līdzekļus ar augstu likviditāti, un priekšapmaksas kartes, lai apietu šīs regulas 3. un 4. pantā noteikto pienākumu.

3. pants

Pienākums deklarēt pavadītu skaidru naudu

1. Pārvadātāji, kam līdzi ir skaidra nauda 10 000 EUR vai lielākā vērtībā, deklarē minēto naudu tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, caur kuru tie iebrauc Savienībā vai izbrauc no tās, un dara minēto naudu tām pieejamu kontrolei. Pienākumu deklarēt skaidru naudu neuzskata par izpildītu, ja sniegtā informācija ir nepareiza vai nepilnīga vai ja skaidra nauda nav darīta pieejama kontrolei.

2. Šā panta 1. punktā minētajā deklarācijā sniedz datus par: a) pārvadātāju, tostarp tā pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru; b) skaidras naudas īpašnieku, tostarp pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru, ja īpašnieks ir fiziska persona, vai, ja īpašnieks ir juridiska persona, pilnu nosaukumu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, reģistrācijas numuru un, ja tas ir pieejams, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja identifikācijas numuru; c) ja šāda informācija ir pieejama – par paredzēto skaidras naudas saņēmēju, tostarp pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru, ja paredzētais saņēmējs ir fiziska persona, vai, ja paredzētais saņēmējs ir juridiska persona, pilnu nosaukumu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, reģistrācijas numuru un, ja tas ir pieejams, PVN maksātāja identifikācijas numuru; d) skaidras naudas veidu un summu vai vērtību; e) skaidras naudas ekonomisko iegūšanas veidu; f) paredzēto skaidras naudas izmantošanas veidu; g) pārvadājuma maršrutu; h) transportlīdzekli.

3. Datus, kas uzskaitīti šā panta 2. punktā, sniedz rakstveidā vai elektroniski, izmantojot 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto deklarācijas veidlapu. Deklarētājam pēc pieprasījuma izsniedz apstiprinātu deklarācijas kopiju.

4. pants

Pienākums atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu

1. Ja Savienībā ieved vai izved no tās nepavadītu skaidru naudu 10 000 EUR vai lielākā vērtībā, kompetentās iestādes dalībvalstī, caur kuru skaidru naudu ieved Savienībā vai izved no tās, var pieprasīt attiecīgi skaidras naudas nosūtītājam vai saņēmējam, vai to pārstāvim atklāt informāciju deklarācijā, ievērojot 30 dienu termiņu. Kompetentās iestādes var aizturēt skaidru naudu līdz brīdim, kad nosūtītājs vai saņēmējs, vai to pārstāvis atklāj informāciju deklarācijā. Pienākumu atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu neuzskata par izpildītu, ja deklarācija nav iesniegta pirms termiņa beigām, ja sniegtā informācija ir nepareiza vai nepilnīga vai ja skaidra nauda nav darīta pieejama kontrolei.

2. Informācijas atklāšanas deklarācijā sniedz datus par: a) deklarētāju, tostarp tā pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru; b) skaidras naudas īpašnieku, tostarp pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru, ja īpašnieks ir fiziska persona, vai, ja īpašnieks ir juridiska persona, pilnu nosaukumu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, reģistrācijas numuru un, ja tas ir pieejams, PVN maksātāja identifikācijas numuru; c) skaidras naudas nosūtītāju, tostarp pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru, ja nosūtītājs ir fiziska persona, vai, ja nosūtītājs ir juridiska persona, pilnu nosaukumu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, reģistrācijas numuru un, ja tas ir pieejams, PVN maksātāja identifikācijas numuru; d) skaidras naudas saņēmēju vai paredzēto saņēmēju, tostarp pilnu vārdu, uzvārdu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu, valstspiederību un personu apliecinoša dokumenta numuru, ja saņēmējs vai paredzētais saņēmējs ir fiziska persona, vai, ja saņēmējs vai paredzētais saņēmējs ir juridiska persona, pilnu nosaukumu, kontaktinformāciju, tostarp adresi, reģistrācijas numuru un, ja tas ir pieejams, PVN maksātāja identifikācijas numuru; e) skaidras naudas veidu un summu vai vērtību; f) skaidras naudas ekonomisko iegūšanas veidu; g) paredzēto skaidras naudas izmantošanas veidu.

3. Datus, kas uzskaitīti šā panta 2. punktā, sniedz rakstveidā vai elektroniski, izmantojot 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto informācijas atklāšanas veidlapu. Deklarētājam pēc pieprasījuma izsniedz apstiprinātu informācijas atklāšanas deklarācijas kopiju.

5. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras

1. Lai pārbaudītu, vai ir izpildīts 3. pantā noteiktais pienākums deklarēt pavadītu skaidru naudu, kompetentās iestādes ir tiesīgas saskaņā ar valsts tiesībās paredzētiem nosacījumiem veikt fizisku personu, to bagāžu un to transportlīdzekļu kontroli.

2. Lai nodrošinātu 4. pantā noteiktā pienākuma atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu izpildi, kompetentās iestādes ir tiesīgas saskaņā ar valsts tiesībās paredzētiem nosacījumiem veikt kontroli attiecībā uz jebkuru sūtījumu, tvertnēm vai transportlīdzekļiem, kuros varētu būt nepavadīta skaidra nauda.

3. Ja 3. pantā noteiktais pienākums deklarēt pavadītu skaidru naudu vai 4. pantā noteiktais pienākums atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu nav izpildīts, kompetentās iestādes rakstveidā vai elektroniski sagatavo ex officio deklarāciju, kurā cik iespējams iekļauj attiecīgi 3. panta 2. punktā vai 4. panta 2. punktā uzskaitītos datus.

4. Kontroles pamatā pirmkārt ir riska analīze, kuras mērķis ir identificēt un novērtēt riskus un izstrādāt nepieciešamos pretpasākumus un kuru veic kopējās riska pārvaldības sistēmas ietvaros saskaņā ar kritērijiem, kas minēti 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un kurā ņem vērā arī riska izvērtējumus, ko Komisija un finanšu ziņu vākšanas vienības izveidojušas atbilstīgi Direktīvai (ES) 2015/849.

5. Pilnvaras, kas tām ir piešķirtas šajā pantā, kompetentās iestādes īsteno arī 6. panta nolūkos.

6. pants

Summas, kas mazākas par robežvērtību un par ko ir aizdomas, ka tās saistītas ar noziedzīgu darbību

1. Ja kompetentās iestādes konstatē pārvadātāju ar skaidru naudas summu, kas mazāka par 3. pantā noteikto robežvērtību, un ja ir norādes, ka skaidra nauda ir saistīta ar noziedzīgu darbību, tās reģistrē minēto informāciju un 3. panta 2. punktā uzskaitītos datus.

2. Ja kompetentās iestādes atklāj, ka Savienībā tiek ievesta vai izvesta no tās nepavadīta skaidra nauda, kuras summa ir mazāka par 4. pantā noteikto robežvērtību, un ja ir norādes, ka skaidra nauda ir saistīta ar noziedzīgu darbību, tās reģistrē minēto informāciju un 4. panta 2. punktā uzskaitītos datus.

7. pants

Kompetento iestāžu veikta skaidras naudas aizturēšana uz laiku

1. Kompetentās iestādes var uz laiku aizturēt skaidru naudu ar administratīvu lēmumu saskaņā ar valsts tiesībās paredzētiem nosacījumiem, ja: a) nav izpildīts 3. pantā noteiktais pienākums deklarēt pavadītu skaidru naudu vai 4. pantā noteiktais pienākums atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu; vai b) ir norādes, ka skaidra nauda neatkarīgi no summas ir saistīta ar noziedzīgu darbību.

2. Uz administratīvo lēmumu, kas minēts 1. punktā, attiecas efektīva tiesību aizsardzība saskaņā ar valsts tiesībās paredzētām procedūrām. Kompetentās iestādes savus apsvērumus attiecībā uz administratīvo lēmumu paziņo: a) personai, kurai ir deklarēšanas pienākums saskaņā ar 3. pantu vai informācijas atklāšanas pienākums saskaņā ar 4. pantu; vai b) personai, kurai ir pienākums sniegt informāciju saskaņā ar 6. panta 1. vai 2. punktu.

3. Aizturēšanas uz laiku laikposms ir stingri ierobežots saskaņā ar valsts tiesībām līdz tam laikam, kas nepieciešams kompetentajām iestādēm, lai noteiktu, vai lietas apstākļi pamato turpmāku aizturēšanu. Aizturēšanas uz laiku laikposms nav ilgāks par 30 dienām. Kompetentās iestādes pēc rūpīga novērtējuma par turpmākas aizturēšanas uz laiku nepieciešamību un samērīgumu var nolemt pagarināt aizturēšanas uz laiku laikposmu ne vairāk kā par 90 dienām.

Ja noteiktajā laikposmā nav pieņemts lēmums par skaidras naudas turpmāku aizturēšanu vai ja ir pieņemts lēmums, ka lietas apstākļi nerada pamatu turpmākai aizturēšanai, skaidru naudu nekavējoties atgriež:

a) personai, pie kuras esošā nauda tika uz laiku aizturēta 3. vai 4. pantā minētajās situācijās; vai

b) personai, pie kuras esošā nauda tika uz laiku aizturēta 6. panta 1. vai 2. punktā minētajās situācijās.

8. pants

Informācijas kampaņas

Dalībvalstis nodrošina, ka personas, kas iebrauc Savienībā vai izbrauc no tās, vai personas, kas sūta nepavadītu skaidru naudu no Savienības vai saņem nepavadītu skaidru naudu Savienībā, tiek informētas par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar šo regulu, un dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izstrādā minētajām personām paredzētus atbilstīgus materiālus.

Dalībvalstis nodrošina, ka šādām informācijas kampaņām ir pieejams pietiekams finansējums.

9. pants

Informācijas sniegšana finanšu ziņu vākšanas vienībai

1. Kompetentās iestādes reģistrē informāciju, kas iegūta saskaņā ar 3. vai 4. pantu, 5. panta 3. punktu vai 6. pantu, un nosūta to tās dalībvalsts finanšu ziņu vākšanas vienībai, kurā tā iegūta, saskaņā ar tehniskajiem noteikumiem, kas minēti 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgās dalībvalsts finanšu ziņu vākšanas vienība veic šādas informācijas apmaiņu ar attiecīgajām finanšu ziņu vākšanas vienībām pārējās dalībvalstīs saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 53. panta 1. punktu.

3. Kompetentās iestādes 1. punktā minēto informāciju nosūta cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 darbdienās pēc dienas, kad attiecīgā informācija tika iegūta.

10. pants

Informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un ar Komisiju

1. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde, izmantojot elektroniskus līdzekļus, nosūta visu citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm šādu informāciju: a) ex officio deklarācijas, kas sagatavotas saskaņā ar 5. panta 3. punktu; b) informāciju, kas iegūta saskaņā ar 6. pantu; c) deklarācijas, kas iegūtas saskaņā ar 3. vai 4. pantu, ja ir norādes, ka skaidra nauda ir saistīta ar noziedzīgu darbību; d) anonimizētu riska informāciju un riska analīzes rezultātus.

2. Ja ir norādes, ka skaidra nauda ir saistīta ar noziedzīgu darbību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt Savienības finanšu intereses, 1. punktā minēto informāciju nosūta arī Komisijai, Eiropas Prokuratūrai – tās dalībvalstis, kas, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, piedalās ciešākā sadarbībā –, ja Prokuratūrai ir kompetence rīkoties saskaņā ar minētās regulas 22. pantu, un Eiropolam, ja tam ir kompetence rīkoties saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 3. pantu.

3. Kompetentā iestāde nosūta 1. un 2. punktā minēto informāciju saskaņā ar tehniskajiem noteikumiem, kas minēti 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un izmantojot 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto veidlapu.

4. Šā panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 2. punktā minēto informāciju nosūta cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 15 darbdienās pēc dienas, kad minētā informācija iegūta.

5. Informāciju un rezultātus, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, nosūta reizi sešos mēnešos.

11. pants

Informācijas apmaiņa ar trešām valstīm

1. Piemērojot šo regulu, dalībvalstis un Komisija savstarpējās administratīvās sadarbības sistēmas ietvaros var nosūtīt trešai valstij šādu turpmāk uzskaitītu informāciju, ja ir saņemta rakstiska atļauja no kompetentās iestādes, kura sākotnēji ieguva informāciju, ar noteikumu, ka šāda nosūtīšana atbilst attiecīgajām valsts un Savienības tiesībām par personas datu nosūtīšanu trešām valstīm: a) ex officio deklarācijas, kas sagatavotas saskaņā ar 5. panta 3. punktu; b) informāciju, kas iegūta saskaņā ar 6. pantu; c) deklarācijas, kas iegūtas saskaņā ar 3. vai 4. pantu, ja ir norādes, ka skaidra nauda ir saistīta ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai teroristu finansēšanu.

2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkuru informācijas nosūtīšanu, ievērojot 1. punktu.

12. pants

Dienesta noslēpums un konfidencialitāte un datu drošība

1. Kompetentās iestādes nodrošina saskaņā ar 3. un 4. pantu, 5. panta 3. punktu un 6. pantu iegūto datu drošību.

2. Uz visu informāciju, ko ieguvušas kompetentās iestādes, attiecas dienesta noslēpuma glabāšanas pienākums.

13. pants

Personas datu aizsardzība un glabāšanas laikposmi

1. Kompetentās iestādes rīkojas kā personas datu, ko tās ieguvušas, piemērojot 3. un 4. pantu, 5. panta 3. punktu un 6. pantu, pārziņi.

2. Personas datu apstrādi saskaņā ar šo regulu veic vienīgi nolūkā novērst noziedzīgas darbības un cīnīties pret tām.

3. Personas datiem, kas iegūti, piemērojot 3. un 4. pantu, 5. panta 3. punktu un 6. pantu, piekļuve ir vienīgi kompetento iestāžu pienācīgi pilnvarotam personālam, un tos pienācīgi aizsargā pret neatļautu piekļuvi vai nosūtīšanu. Ja vien 9., 10. un 11. pantā nav noteikts citādi, datus neizpauž vai nenosūta bez tās kompetentās iestādes, kura sākotnēji tos ieguva, skaidri izteiktas atļaujas. Tomēr minētā atļauja nav nepieciešama, ja kompetentajām iestādēm minētie dati jāizpauž vai jānosūta atbilstīgi attiecīgās dalībvalsts tiesībām, jo īpaši saistībā ar tiesvedību.

4. Kompetentās iestādes un finanšu ziņu vākšanas vienība glabā personas datus, kas iegūti, piemērojot 3. un 4. pantu, 5. panta 3. punktu un 6. pantu, piecus gadus pēc datu iegūšanas datuma. Beidzoties minētajam laikposmam, attiecīgos personas datus dzēš.

5. Glabāšanas laikposmu var pagarināt vienu reizi ne vairāk kā par trīs papildu gadiem, ja: a) finanšu ziņu vākšanas vienība – pēc rūpīga novērtējuma par šādas turpmākas datu glabāšanas nepieciešamību un samērīgumu, uzskatot, ka tas ir pamatoti, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai teroristu finansēšanu, – nosaka, ka ir nepieciešama turpmāka glabāšana; vai b) kompetentās iestādes – pēc rūpīga novērtējuma par šādas turpmākas datu glabāšanas nepieciešamību un samērīgumu, uzskatot, ka tas ir pamatoti, lai tās varētu pildīt savus pienākumus saistībā ar efektīvas kontroles īstenošanu attiecībā uz pienākumu deklarēt pavadītu skaidru naudu vai pienākumu atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu, – nosaka, ka ir nepieciešama turpmāka glabāšana.

14. pants

Sankcijas

Katra dalībvalsts nosaka sankcijas, ko piemēro, ja netiek pildīts 3. pantā noteiktais pienākums deklarēt pavadītu skaidru naudu vai 4. pantā noteiktais pienākums atklāt informāciju par nepavadītu skaidru naudu. Šādas sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

15. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2018. gada 2. decembra.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 2. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

16. pants

Īstenošanas akti

1. Lai nodrošinātu to, ka kompetentās iestādes vienveidīgi īsteno kontroli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem šādus pasākumus: a) paraugus 3. panta 3. punktā minētajai deklarācijas veidlapai un 4. panta 3. punktā minētajai informācijas atklāšanas veidlapai; b) šīs regulas 5. panta 4. punktā minētās kopējās riska pārvaldības sistēmas kritērijus un konkrēti – riska kritērijus, standartus un prioritārās kontroles jomas, pamatojoties uz informāciju, kuras apmaiņa veikta saskaņā ar 10. panta 1. punkta d) apakšpunktu, kā arī Savienības un starptautisko politiku un paraugpraksi; c) tehniskos noteikumus efektīvai informācijas apmaiņai saskaņā ar šīs regulas 9. panta 1. un 3. punktu un 10. pantu, izmantojot MIS, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 515/97 23. pantu; d) paraugu 10. panta 3. punktā minētajai informācijas nosūtīšanas veidlapai; un e) noteikumus un formātu, kas jāizmanto dalībvalstīm, lai sniegtu Komisijai anonimizētu statistikas informāciju par deklarācijām un pārkāpumiem, ievērojot 18. pantu.

2. Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 17. panta 2. punktā.

17. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Skaidras naudas kontroles komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

18. pants

Informācijas nosūtīšana saistībā ar šīs regulas īstenošanu

1. Dalībvalstis līdz 2021. gada 4. decembrim nosūta Komisijai: a) kompetento iestāžu sarakstu; b) informāciju par sankcijām, kas noteiktas, ievērojot 14. pantu; c) anonimizētu statistikas informāciju par deklarācijām, kontroli un pārkāpumiem, izmantojot 16. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto formātu.

2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādām turpmākām izmaiņām 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajā informācijā vēlākais vienu mēnesi pēc minēto izmaiņu stāšanās spēkā.

Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto informāciju Komisijai sniedz vismaz reizi sešos mēnešos.

3. Komisija visām pārējām dalībvalstīm dara pieejamu informāciju, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, un – atbilstīgi 2. punktam – jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā.

4. Komisija savā tīmekļa vietnē ik gadu publicē 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto informāciju un jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā atbilstīgi 2. punktam un skaidri informē lietotājus par kontroli, ko piemēro skaidrai naudai, kuru ieved Savienībā vai izved no tās.

19. pants

Novērtēšana

1. ►C1 ◄ pamatojoties uz informāciju, ko tā regulāri saņem no dalībvalstīm, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Komisija līdz 2024. gada 3. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados,pamatojoties uz informāciju, ko tā regulāri saņem no dalībvalstīm, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

Pirmajā daļā minētajā ziņojumā jo īpaši izvērtē, vai:

a) šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj vēl citi aktīvi;

b) informācijas atklāšanas procedūra attiecībā uz nepavadītu skaidru naudu ir efektīva;

c) būtu jāpārskata robežvērtība attiecībā uz nepavadītu skaidru naudu;

d) informācijas plūsmas saskaņā ar 9. un 10. pantu un jo īpaši MIS izmantošana ir efektīva vai arī pastāv šķēršļi saderīgas un salīdzināmas informācijas savlaicīgai un tiešai apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un finanšu ziņu vākšanas vienībām; un

e) dalībvalstu piemērotās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas un atbilst Eiropas Savienības Tiesas iedibinātajai judikatūrai un vai tām attiecībā uz šīs regulas pārkāpumiem ir līdzvērtīga atturoša iedarbība visā Savienībā.

2. Šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā attiecīgā gadījumā iekļauj: a) no dalībvalstīm saņemtās informācijas apkopojumu attiecībā uz skaidru naudu, kas saistīta ar noziedzīgām darbībām, kuras nelabvēlīgi ietekmē Savienības finanšu intereses; un b) informāciju par informācijas apmaiņu ar trešām valstīm.

20. pants

Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1889/2005 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

21. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 3. jūnija. Tomēr 16. pantu piemēro no 2018. gada 2. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Preces, ko izmanto kā vērtības uzkrāšanas līdzekļus ar augstu likviditāti, un priekšapmaksas kartes, ko uzskata par skaidru naudu, saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) un iv) punktu

1. Preces, ko izmanto kā vērtības uzkrāšanas līdzekļus ar augstu likviditāti:

a) monētas, kas satur vismaz 90 % zelta; un

b) zelts gabalos, piemēram, stieņi, tīrradņi vai aglomerāti, kas satur vismaz 99,5 % zelta.

2. Priekšapmaksas kartes: P.M.









II PIELIKUMS