2010R0691 — LV — 15.12.2011 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 691/2010 (2010. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 201, 3.8.2010, p.1)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 691/2010

(2010. gada 29. jūlijs),

ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) ( 1 ), un jo īpaši tās 11. pantu, tā kā: (1) Regula (EK) Nr. 549/2004 nosaka, ka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu izveido, īstenojot noteikumus. (2) Darbības uzlabošanas sistēmai jāveicina gaisa transporta sistēmas ilgtspējīga attīstība, uzlabojot aeronavigācijas pakalpojumu kopējo efektivitāti galvenajās darbības jomās, proti, attiecībā uz drošību, vidi, veiktspēju un izmaksu efektivitāti, kuras atbilst jomām, kas noteiktas ATM (gaisa satiksmes vadības) ģenerālplāna darbībā, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi. (3) Darbības uzlabošanas sistēmai jānodrošina galveno darbības jomu rādītāji un saistošie mērķi, saskaņā ar kuriem var pilnībā sasniegt un saglabāt pieprasīto drošības līmeni, tajā pašā laikā pieļaujot noteikt darbības mērķus citās galvenajās darbības jomās. (4) Darbības uzlabošanas sistēmu izveido un tā darbojas, ņemot vērā ilgtermiņa redzējumu par augsta līmeņa sociāliem mērķiem. (5) Darbības uzlabošanas sistēmai jāietver aeronavigācijas pakalpojumi, izmantojot pieeju “gate-to-gate” (jeb “no vārtiem līdz vārtiem”), tostarp lidostas ar mērķi uzlabot tīkla kopējo darbību. (6) Sagatavojot un novērojot darbības uzlabošanas sistēmu, vajadzētu pienācīgi ņemt vērā valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa un tīkla līmeņa savstarpēju atkarību, kā arī darbības uzlabošanas mērķu savstarpēju atkarību, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi. (7) Darbības uzlabošanas plānos jāietver dalībvalstu apņemšanās pārskata periodā sasniegt vienotās Eiropas gaisa telpas mērķus un panākt līdzsvaru starp gaisa telpas izmantotāju vajadzībām un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju nodrošinātajiem pakalpojumiem. (8) Valstu uzraudzības iestādēm ir galvenā nozīme darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā. Tādēļ dalībvalstīm jāspēj efektīvi pildīt šos papildu pienākumus. (9) Darbības uzlabošanas plānos jāietver tādi pasākumi kā veicināšanas pasākumu sistēmas ar mērķi mudināt ieinteresētās personas uzlabot darbību valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka un Eiropas līmenī. (10) Tā kā darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā apstākļi bija neparedzami, nepārvarami un nebija atkarīgi no dalībvalstu un to struktūrvienību gribas, uz kurām attiecas darbības mērķi, nosakot atbilstošus brīdinājumu mehānismus, jāparedz iespēja ieviest atbilstošus pasākumus, kas vērsti uz drošības prasību saglabāšanu, kā arī pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību. (11) Valsts un/vai funkcionālā gaisa telpas bloka, kā arī Eiropas Savienības līmenī jāorganizē pienācīgas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm. (12) Pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti, civilmilitārai sadarbībai un koordinācijai ir ļoti liela nozīme darbības mērķu sasniegšanā. (13) Darbības uzlabošanas sistēmai nevajadzētu skart Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. panta noteikumus, kas vērsti uz būtisku drošības un aizsardzības politikas interešu aizsardzību. (14) Izvēlas galvenos darbības rādītājus, jo tie ir specifiski un izmērāmi un ļauj sadalīt atbildību par darbības mērķu sasniegšanu. Saistītajiem mērķiem jābūt sasniedzamiem, reāliem un savlaicīgiem, kā arī jābūt vērstiem uz aeronavigācijas pakalpojumu ilgtspējīgas darbības efektīvu vadību. (15) Saistošu darbības uzlabošanas mērķu īstenošanai, ko veicina stimuli, kas cita starpā var būt arī finansiāli, jābūt atbilstoši saistītai ar Komisijas 2006. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem ( 2 ). (16) Lai noteiktu un īstenotu galvenos darbības uzlabošanas un darbības mērķu rādītājus, jānodrošina attiecīga atbilstība drošības mērķiem un standartiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK ( 3 ), un tās īstenošanas noteikumiem kopā ar Eiropas Savienības veiktajiem pasākumiem, kas vērsti uz šo mērķu sasniegšanu un saglabāšanu. (17) Pārskata periodā jāīsteno efektīvs darbības rezultātu kontroles process, lai iegūtie rezultāti ļautu sasniegt mērķus un vajadzības gadījumā ieviest atbilstošus pasākumus. (18) Pieņemot Eiropas Savienības darbības mērķus pirmajam pārskata periodam, Komisijai pienācīgi jāņem vērā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju faktiskā finanšu situācija, kas jo īpaši izriet no īstenotajiem izmaksu samazināšanas pasākumiem, jo īpaši kopš 2009. gada, kā arī no iepriekšējos gados pārsniegtajiem vai nesasniegtajiem maršruta maksājumiem. Pienācīgi jāņem vērā arī jau sasniegtais pastāvošais funkcionālo gaisa telpas bloku progress. (19) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 1. punktu šī regula attiecas uz gaisa satiksmes vadības tīklu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 551/2004 ( 4 ) 6. pantā, veicot atbilstošus konkrētās regulas grozījumus. (20) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šī regula nosaka vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju kopējo darbību vispārējai gaisa satiksmei ICAO EUR un AFI reģionos, kuros par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu atbild dalībvalstis, ievērojot visu gaisa telpas izmantotāju prasības.

2. Mērķa noteikšanai šī regula attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumiem, kurus nodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 550/2004 ( 5 ) 8. pantu izraudzītie gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji un saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu izraudzītie meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji.

3. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo regulu attiecībā uz termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem lidostās, kurās gada laikā veic mazāk par 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību. Dalībvalstis par to informē Komisiju. Ja neviena dalībvalsts lidosta nesasniedz 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību slieksni gadā, darbības mērķi obligāti attiecas uz lidostu ar augstāko komerciālā gaisa transporta kustību skaitu.

4. Ja dalībvalsts uzskata, ka uz dažiem vai visiem tās termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem attiecas tirgus nosacījumi, saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas Regulas (EK) Nr. 1794/2006 1. panta 6. punktā, un ar valsts uzraudzības iestādes atbalstu ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma tā novērtē, vai minētās regulas I pielikumā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Ja dalībvalsts konstatē, ka šie nosacījumi ir izpildīti, neatkarīgi no komerciālā gaisa transporta kustību skaita tā var izlemt nenoteikt aprēķinātās izmaksas saskaņā ar šo regulu un nepiemērot saistošos mērķus attiecībā uz šo pakalpojumu izmaksu efektivitāti.

5. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 6. punkta c) apakšpunkta ii) daļu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un neskarot šīs regulas 4. panta 2. punktu, mērķu noteikšana saistībā ar izmaksu efektivitāti attiecas uz visām aprēķinātajām izmaksām, ko iekasē no gaisa telpas izmantotājiem.

6. Dalībvalstis var piemērot šo regulu arī:

a) to atbildībā esošajā gaisa telpā citos ICAO reģionos ar nosacījumu, ka dalībvalstis par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis un neierobežo dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz 1944. gada Čikāgas konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvenciju);

b) aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 5. punktu ir saņēmuši atļauju sniegt aeronavigācijas pakalpojumus bez sertifikācijas.

7. Neskatoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK ( 6 ) un tās īstenošanas Komisijas Regulām (EK) Nr. 1321/2007 ( 7 ) un (EK) Nr. 1330/2007 ( 8 ) noteikumiem par informācijas aizsardzību, prasības saistībā ar datu sniegšanu, kā definēts V nodaļā, saskaņā ar IV pielikuma nosacījumiem attiecas uz valsts iestādēm aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā paredzētās definīcijas.

Papildus piemēro arī šādas definīcijas:

a) “lidostas operators” ir “lidostas vadības dienests”, kā definēts Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulā (EK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās ( 9 );

b) “dati” ir kvalitatīva, kvantitatīva un cita atbilstoša informācija par aeronavigācijas darbību, ko apkopojusi un sistemātiski apstrādājusi Komisija vai ja tas veikts tās vārdā, lai īstenotu darbības uzlabošanas sistēmu;

c) “darbības rādītāji” ir rādītāji, ko izmanto darbības uzraudzībai, salīdzināšanai un pārskatīšanai;

d) “galvenie darbības rādītāji” ir darbības rādītāji, ko izmanto, lai noteiktu darbības mērķus;

e) “komerciālā gaisa transporta kustības” iegūst, saskaitot pacelšanās un nolaišanās, tostarp pasažieru, kravas vai pasta pārvadāšanu par maksu vai nomas maksu, un aprēķina kā vidējo rādītāju trīs gadu laikā pēc darbības uzlabošanas plāna pieņemšanas neatkarīgi no maksimālās pacelšanās masas un pasažieru izmantoto vietu skaita;

f) “saistošs mērķis” ir darbības mērķis, ko dalībvalstis pieņēmušas valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas plānā un uz kuru attiecas veicināšanas pasākumu sistēma, kurā paredzētas priekšrocības, preventīvie pasākumi un korektīvo pasākumu plāni;

g) “gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadājumu uzņēmums, kam ir derīga darbības licence, ko dalībvalsts izsniegusi saskaņā ar Eiropas Savienības tiesībām;

h) “gaisa telpas izmantotāju pārstāvis” ir jebkura juridiskā persona vai uzņēmums, kas pārstāv vienas vai vairāku aeronavigācijas pakalpojumu izmantotāju kategoriju intereses;

i) “aprēķinātās izmaksas” ir izmaksas, kas definētas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā;

j) “valsts iestādes” ir regulatīvās iestādes valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, kuru izmaksas var segt gaisa telpas izmantotāji, ja tās radušās saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1794/2006 5. panta 2. punktu;

k) “taisnīguma kultūra” ir kultūra, kurā galvenos operatorus un pārējos operatorus nesoda par veiktajām darbībām, bezdarbību vai pieņemtajiem lēmumiem, kas ir atbilstoši viņu pieredzei un apmācībai, tomēr rupja nolaidība, tīši pārkāpumi un destruktīvas darbības netiek pieļautas;

l) “lidostas koordinators” ir koordinētās lidostās izveidota funkcija, piemērojot Regulu (EEK) Nr. 95/93;

m) “darbības uzraudzība” ir nepārtraukts datu apkopošanas un analīzes process, lai novērtētu faktisko ieguvumu no sistēmas attiecībā pret iepriekš noteiktajiem mērķiem.

3. pants

Darbības izvērtēšanas iestāde

1. Ja Komisija norīko darbības izvērtēšanas iestādi, lai sniegtu palīdzību darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, šāda norīkošana ir tikai uz noteiktu laiku atbilstoša pārskata periodiem.

2. Darbības izvērtēšanas iestādei ir atbilstoša kompetence, un tā ir pietiekami objektīva, lai neatkarīgi veiktu Komisijas uzticētos uzdevumus, jo īpaši galvenajās piemērojamās darbības jomās.

3. Darbības izvērtēšanas iestāde palīdz Komisijai īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, jo īpaši šādus uzdevumus:

a) ar darbības rādītājiem saistītu datu vākšana, pārbaude, validēšana un izplatīšana;

b) galveno darbības jomu pieņemšana vai jaunu noteikšana atbilstoši jomām, kas noteiktas ATM ģenerālplāna darbībā, kā minēts 8. panta 1. punktā, un saistīto galveno darbības rādītāju pieņemšana vai jaunu noteikšana;

c) otrajā pārskata periodā un pēc tā – atbilstošo galveno darbības rādītāju noteikšana, lai visās galvenajās darbības jomās nosegtu tīkla funkciju un aeronavigācijas pakalpojumu darbību gan maršrutā, gan termināļa pakalpojumos;

d) Eiropas Savienības darbības mērķu noteikšana vai pārskatīšana;

e) robežvērtību noteikšana brīdinājuma mehānismu iedarbināšanai, kā minēts 9. panta 3. punktā;

f) pieņemto darbības plānu, tostarp darbības mērķu atbilstības Eiropas Savienības mērķiem novērtējums;

g) vajadzības gadījumā – novērtējums par to brīdinājuma robežvērtību, kas pieņemtas, piemērojot 18. panta 3. punktu, atbilstību Eiropas Savienības brīdinājuma robežvērtībām, kas minētas 9. panta 3. punktā;

h) vajadzības gadījumā – pārskatīto darbības mērķu novērtējums vai attiecīgo dalībvalstu koriģējošie pasākumi;

i) aeronavigācijas pakalpojumu darbību uzraudzība, salīdzināšana un pārskatīšana valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka un Eiropas Savienības līmenī;

j) tīkla funkciju darbību uzraudzība, salīdzināšana un pārskatīšana;

k) ATM tīkla kopējās darbības nepārtraukta uzraudzība, tostarp gada pārskatu sagatavošana Vienotās gaisa telpas komitejai;

l) darbības mērķu sasniegšanas novērtējums katra pārskata perioda beigās nolūkā sagatavot nākamo periodu;

▼M1

m) tīkla pārvaldnieka darbības uzlabošanas plāna novērtējumu, tostarp tā atbilstību Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem.

▼B

4. Pēc Komisijas pieprasījuma darbības izvērtēšanas iestāde sniedz ad hoc informāciju un pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar darbību.

5. Darbības izvērtēšanas iestāde var ziņot un sniegt Komisijai ieteikumus par sistēmas uzlabošanu.

6. Attiecībā uz valsts uzraudzības iestādēm:

a) lai veiktu ATM tīkla kopējās darbības nepārtrauktu uzraudzību, darbības izvērtēšanas iestāde iegūst no valsts uzraudzības iestādēm vajadzīgo informāciju saistībā ar valsts un funkcionālajiem gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas plāniem;

b) darbības izvērtēšanas iestāde palīdz valsts uzraudzības iestādēm pēc pieprasījuma sniegt neatkarīgu skatījumu uz valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka darbības jautājumiem, piemēram, faktu salīdzinājums starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas strādā līdzīgos nosacījumos (salīdzināšana), darbības izmaiņu analīze pēdējos 5 gados vai nākotnes prognožu analīze;

c) valstu uzraudzības iestādes var pieprasīt darbības izvērtēšanas iestādes palīdzību, lai noteiktu indikatīvo vērtību diapazonu valsts vai funkcionālai gaisa telpas bloka mērķu noteikšanai, ņemot vērā Eiropas perspektīvu. Šādas vērtības ir pieejamas valstu uzraudzības iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem un gaisa telpas izmantotājiem.

7. Darbības izvērtēšanas iestāde vajadzības gadījumā sadarbojas ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, lai veiktu uzdevumus, kas minēti 3. punktā saistībā ar drošību, nodrošinot atbilstību mērķiem un standartiem, kas noteikti un īstenoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008.

8. Lai veiktu gaisa satiksmes vadības tīkla kopējas darbības nepārtrauktu uzraudzību, darbības izvērtēšanas iestāde izstrādā atbilstošus darba nosacījumus ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.

4. pants

Valstu uzraudzības iestādes

1. Valstu uzraudzības iestādes valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī ir atbildīgas par darbības uzlabošanas plānu, darbības pārskatu izstrādi un darbības uzlabošanas plānu un mērķu uzraudzību. Lai veiktu šos uzdevumus, tās darbojas objektīvi, neatkarīgi un pārredzami.

2. Dalībvalstis nodrošina valstu uzraudzības iestādēm vajadzīgos resursus un iespējas vai pieeju resursiem un iespējām visās galvenajās darbības jomās, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā, tostarp izmeklēšanas pilnvaras, lai izpildītu 19. pantā minētos uzdevumus.

3. Ja dalībvalstij ir vairāk nekā viena valsts uzraudzības iestāde, tā paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par valsts koordināciju un attiecībām ar Komisiju saistībā ar šīs regulas īstenošanu.

5. pants

Funkcionālie gaisa telpas bloki

1. Dalībvalstis veicina ciešu sadarbību starp valsts uzraudzības iestādēm nolūkā izstrādāt darbības uzlabošanas plānu funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.

2. Ja dalībvalstis izlemj pieņemt darbības uzlabošanas plānu funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, tās:

a) nodrošina darbības uzlabošanas plāna atbilstību II pielikumā minētajam paraugam;

b) paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par koordināciju funkcionālā gaisa telpas blokā un attiecībām ar Komisiju saistībā ar darbības uzlabošanas plāna īstenošanu;

c) izstrādā atbilstošus noteikumus, lai nodrošinātu, ka: i) katram galvenajam darbības rādītājam noteikts vienots mērķis; ii) ja mērķus nesasniedz, pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā, nosaka un piemēro pārskata periodā. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības; iii) ja mērķus sasniedz vai nesasniedz, sekas ir atbilstīgi paredzētas funkcionālā gaisa telpas blokā;

d) dalībvalstis kopīgi ir atbildīgas par darbības mērķu sasniegšanu, kas noteikti attiecībā uz funkcionālo gaisa telpas bloku,

e) ja nav noteikta kopējā tarifikācijas zona Regulas (EK) Nr. 1794/2006 4. panta nozīmē, apkopo valsts izmaksu efektivitātes mērķus un sniedz informāciju par vispārīgiem rādītājiem, atspoguļojot izmaksu efektivitāti funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.

3. Ja funkcionālā gaisa telpas bloka dalībvalstis nepieņem darbības uzlabošanas plānu ar funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa mērķiem, tās sazinās ar Komisiju, lai iegūtu informāciju par apkopotajiem darbības mērķiem, kas funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī vērsti uz atbilstību Eiropas Savienības darbības mērķiem.

▼M1

5.a pants

Tīkla pārvaldnieks

1. Tīkla pārvaldnieks, kas izveidots saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 677/2011 ( 10 ) 3. pantu, saistībā ar darbības uzlabošanas sistēmu veic šādus uzdevumus:

a) atbalsta Komisiju, sniedzot atbilstīgu ieguldījumu, lai sagatavotu Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus pirms pārskata periodiem un veiktu uzraudzību pārskata periodā. Jo īpaši tīkla pārvaldnieks vērš Komisijas uzmanību uz būtisku un pastāvīgu operatīvo darbību līmeņa pazemināšanos;

b) saskaņā ar 20. panta 5. punktu Komisijai nodrošina piekļuvi visiem datiem, kas uzskaitīti IV pielikumā;

c) atbalsta dalībvalstis un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus, lai tie sasniegtu savus darbības uzlabošanas mērķus pārskata periodu laikā;

d) izstrādā darbības uzlabošanas plānu, ko pirms katra pārskata perioda pieņem kā tīkla stratēģijas plāna daļu. Šis darbības uzlabošanas plāns ir publisks, un tas: i) ietver vides uzlabošanas mērķi, kas ir saskaņā ar Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi visā pārskata periodā, kura gada vērtības izmanto, lai veiktu uzraudzību; ii) ietver citu attiecīgo galveno darbības jomu uzlabošanas mērķus, kas ir saskaņā ar Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem visā pārskata periodā, kura gada vērtības izmanto, lai veiktu uzraudzību; iii) ietver mērķu sasniegšanai plānoto darbību aprakstu; iv) vajadzības gadījumā vai ja Komisija pieņem lēmumu, ietver papildus galvenos darbības rādītājus un mērķus.

▼B

6. pants

Koordinācija ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EADA)

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. panta a) apakšpunktu un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, Komisija vajadzības gadījumā veic saskaņošanu ar EADA attiecībā uz:

a) darbības uzlabošanas sistēmas drošības aspektiem, tostarp galvenajiem drošības darbības rādītājiem un Eiropas Savienības drošības darbības mērķu noteikšanu, pārskatīšanu un īstenošanu, kā arī ieteikumu sniegšanu par atbilstošajām darbībām un pasākumiem pēc brīdinājumu mehānisma iedarbināšanas;

b) galveno drošības darbības rādītāju un mērķu saskaņotību ar Eiropas Aviācijas drošības programmas īstenošanu, ko var pieņemt Eiropas Savienība.

7. pants

Pārskata periodu ilgums

1. Darbības uzlabošanas sistēmas pirmais pārskata periods ilgst no 2012. līdz 2014. kalendārā gada beigām. Nākamais pārskata periods ilgst piecus kalendāros gadus, ja vien netiek nolemts citādi, izdarot grozījumus šajā regulā.

2. Tāds pats pārskata periods attiecas uz Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem un valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku darbības uzlabošanas plāniem.

8. pants

Galvenās darbības jomas un darbības rādītāji

1. Lai noteiktu mērķus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par citu galveno darbības jomu iespējamu pievienošanu un pieņemšanu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 4. punkta b) apakšpunktu.

2. Lai noteiktu mērķus, uz katru galveno darbības jomu attiecas viens vai ierobežots skaits galveno darbības rādītāju. Aeronavigācijas pakalpojumu darbību novērtē pēc katra galvenā darbības rādītāja saistošajiem mērķiem.

3. Mērķu noteikšanai Eiropas Savienības mērogā galvenie darbības rādītāji, kas izvēlēti katrā galvenajā darbības jomā, ir minēti I pielikuma 1. nodaļā.

4. Galvenie darbības rādītāji, ko izmanto valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku darbības mērķu noteikšanai, ir minēti I pielikuma 2. nodaļā.

5. Pārskata perioda gaitā nemaina galvenos darbības rādītājus. Izmaiņas pieņem, veicot grozījumus šajā regulā vismaz sešus mēnešus pirms jaunu Eiropas Savienības mēroga darbības mērķu pieņemšanas.

6. Papildus galvenajām darbības jomām un galvenajiem darbības rādītājiem, kas minēti šajā pantā, dalībvalstis valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī var lemt par darbības rādītāju un saistīto mērķu noteikšanu un izmantošanu papildus tiem, kas noteikti I pielikuma 2. nodaļā darbības uzraudzībai un/vai kā daļa no darbības uzlabošanas plāniem. Šie papildu rādītāji un mērķi atbalsta Eiropas Savienības mēroga sasniegumus un izrietošos valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa mērķus. Tos, piemēram, var ietvert un attiecināt uz darbības plāna civilmilitāru vai meteoroloģisku dimensiju. Šiem papildu rādītājiem un mērķiem var pievienot atbilstošas veicināšanas pasākumu sistēmas, ko nosaka valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.







II

NODAĻA

DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU SAGATAVOŠANA

9. pants

Eiropas Savienības mēroga darbības mērķi

1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija pieņem Eiropas Savienības mēroga mērķus, ņemot vērā valsts uzraudzības iestāžu attiecīgo ieguldījumu un pēc apspriedēm par darbības drošības aspektiem ar ieinteresētajām personām, kā minēts šīs regulas 10. pantā, vajadzības gadījumā ar citām atbilstošajām organizācijām un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru.

2. Eiropas Komisija izvirza Eiropas Savienības mēroga mērķus ne vēlāk kā piecpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda sākuma un pieņem ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda beigām.

3. Pieņemot Eiropas Savienības mēroga darbības mērķus, Komisija katram galvenajam darbības rādītājam nosaka brīdinājuma robežvērtību, pēc kuras var iedarbināt 18. pantā minētos brīdinājuma mehānismus. Izmaksu efektivitātes galveno darbības rādītāju brīdinājumu robežvērtības attiecas gan uz satiksmes, gan izmaksu rezultātiem.

4. Komisija pamato katru Eiropas Savienības mēroga darbības mērķi ar pieņēmumu aprakstu un pamatojumu, kas izmantots, nosakot šos mērķus, piemēram, valsts uzraudzības iestāžu ieguldījuma praktiskais rezultāts un citi fakti, prognozes par satiksmi un vajadzības gadījumā efektīvi noteiktu cenu līmeņu prognozes Eiropas Savienībai.

10. pants

Darbības uzlabošanas plānu izstrāde

1. Valsts uzraudzības iestādes vai nu valsts, vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī izstrādā darbības uzlabošanas plānus, kuros ietverti Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem un III pielikumā minētajiem vērtēšanas kritērijiem atbilstoši mērķi. Ja attiecīgās dalībvalstis izlemj izstrādāt darbības plānu funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, piemērojot 5. panta 1. un 2. punktu, uz katru dalībvalsti vai funkcionālo gaisa telpas bloku var attiecināt tikai vienu darbības uzlabošanas plānu.

2. Lai atbalstītu darbības plānu sagatavošanu, valsts uzraudzības iestādes nodrošina:

a) aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sazināšanos ar attiecīgajām apakšvienībām atbilstoši uzņēmējdarbības plāniem, kas sagatavoti saskaņā ar Eiropas Savienības mēroga mērķiem;

b) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 10. pantu apspriedes ar ieinteresētajām personām par darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķiem. Vismaz trīs nedēļas pirms apspriedes ieinteresētajām pusēm sniedz pietiekamu informāciju.

3. Darbības plānos jo īpaši ietver:

a) satiksmes prognozi, kas izteikta katrā pārskata perioda gadā apkalpotās pakalpojumu vienībās, nodrošinot izmantoto rādītāju pamatojumu;

b) aeronavigācijas pakalpojumu aprēķinātās izmaksas, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu noteikusi(-šas) dalībvalsts(-is);

c) darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanai vajadzīgo ieguldījumu aprakstu un to piemērojamības aprakstu saistībā ar Eiropas ATM ģenerālplānu un to saskaņotību ar tajā izklāstītajām galvenajām attīstības un izmaiņu jomām un virzieniem;

d) darbības mērķus katrā atbilstošajā galvenajā darbības jomā, kas noteiktas, atsaucoties uz katru galveno darbības rādītāju visam pārskata periodam, uzraudzības un veicināšanas nolūkā izmantojot gada vērtības;

e) plāna civilmilitārās dimensijas aprakstu, ietverot darbību aprakstu gaisa telpas elastīgai izmantošanai, lai palielinātu kapacitāti, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti, un vajadzības gadījumā attiecīgo darbības rādītāju un mērķu apraksts saskaņā ar darbības uzlabošanas plāna rādītājiem un mērķiem;

f) aprakstu un pamatojumu tam, kā d) apakšpunktā minētie darbības mērķi sekmē un veicina Eiropas Savienības mēroga darbības mērķus;

g) skaidru dažādu struktūru identifikāciju, kas atbildīgas par mērķu sasniegšanu un savu konkrēto ieguldījumu;

h) veicināšanas pasākumu aprakstu, kas piemēroti dažādās atbildīgajās struktūrās, lai veicinātu mērķu sasniegšanu pārskata perioda laikā;

i) valsts uzraudzības iestāžu veiktos pasākumus, lai uzraudzītu darbības mērķu sasniegšanu;

j) aprakstu apspriežu rezultātiem ar ieinteresētajām personām, tostarp dalībnieku uzdotos jautājumus un darbības, par kurām panākta vienošanās.

4. Darbības plānus balsta uz II pielikumā pievienoto paraugu, un tajos var, ja dalībvalstis, piemērojot 8. panta 6. punktu, attiecīgi izlemj, ietvert papildu rādītājus un saistītos mērķus.

11. pants

Veicināšanas pasākumu sistēmas

1. Veicināšanas pasākumu sistēmas, ko darbības uzlabošanas plānos piemēro dalībvalstis, atbilst šiem vispārējiem principiem:

a) tās ir efektīvas, samērīgas, ticamas un netiek mainītas pārskata perioda laikā;

b) tās īsteno nediskriminējoši un pārredzami ar mērķi atbalstīt uzlabojumus pakalpojumu sniegšanā;

c) tās ir daļa no normatīvās vides, kas ex ante zināma visām ieinteresētajām pusēm un piemērojama visā pārskata perioda laikā;

d) tās veicina struktūru rīcību, uz kurām attiecas mērķu noteikšana, lai sasniegtu augstu darbības līmeni un saistītos mērķus.

2. Stimuli attiecībā uz drošības mērķiem ir vērsti uz to, lai veicinātu paredzēto drošības mērķu pilnīgu sasniegšanu un saglabāšanu, vienlaikus pieļaujot darbības uzlabojumus citās galvenajās darbības jomās. Tie nebūs finansiāli un būs ietverti darbības plānos ar termiņiem un/vai saistītiem pasākumiem, piemērojot Komisijas 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai ( 11 ), un/vai īstenojot Regulas (EK) Nr. 216/2008 noteikumus.

3. Izmaksu efektivitātes mērķu stimuli ir finansiāli, un tos regulē ►C1 attiecīgie noteikumi Regulas (EK) Nr. 1794/2006 11.a pantā ◄ . Tie jāietver riska dalīšanas mehānismos valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.

4. Dalībvalstu pieņemtie kapacitātes mērķu stimuli var būt finansiāli vai cita veida, piemēram, korektīvi rīcības plāni ar termiņiem un saistītiem pasākumiem, tostarp prēmijām un sodiem. Ja stimuli ir finansiāli, tos regulē Regulas (EK) Nr. 1794/2006 12. panta noteikumi.

5. Vides mērķu stimulu mērķis ir veicināt paredzēto vides prasību līmeņu sasniegšanu, vienlaikus pieļaujot darbības uzlabojumus citās galvenajās darbības jomās. Tie ir finansiāli vai nefinansiāli, un par tiem izlemj dalībvalstis, ņemot vērā vietējos apstākļus.

6. Turklāt dalībvalstis valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī var noteikt vai apstiprināt veicināšanas pasākumu sistēmas par gaisa telpas izmantotājiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1794/2006 12. pantā.







III

NODAĻA

DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU PIEŅEMŠANA

12. pants

Darbības uzlabošanas plānu sākotnējā pieņemšana

Pēc valsts uzraudzības iestāžu priekšlikuma dalībvalstis ne mazāk kā sešus mēnešus pēc Eiropas Savienības mēroga mērķu pieņemšanas valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī pieņem un paziņo Komisijai par saviem darbības uzlabošanas plāniem, kuros ietverti saistošie darbības mērķi.

13. pants

Darbības uzlabošanas plānu novērtējums un mērķu pārskatīšana

1. Komisija novērtē darbības uzlabošanas plānus, to mērķus un jo īpaši to atbilstību Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un atbilstīgo ieguldījumu tajos, pamatojoties uz III pielikumā minētajiem kritērijiem, pienācīgi ņemot vērā situācijas novērtējumu, kas var būt mainījusies laikā no Eiropas Savienības mēroga mērķu pieņemšanas datuma līdz darbības uzlabošanas plāna novērtējuma datumam.

2. Ja darbības uzlabošanas plāna darbības mērķi ir atbilstoši Eiropas Savienības mēroga mērķiem un konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc plāna saņemšanas par to paziņo ►C1 attiecīgajai(-ām) dalībvalstij(-īm) ◄ .

3. Ja darbības uzlabošanas plāna darbības mērķis(-i) nav atbilstošs(-i) Eiropas Savienības mēroga mērķiem un nav konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija var ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc plāna saņemšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru izlemt sniegt dalībvalstij(-īm) ieteikumus par pārskatīta(-u) darbības mērķa(-u) pieņemšanu. Šādu lēmumu pieņem pēc apspriedes ar attiecīgo(-ām) dalībvalsti(-īm) un precīzi nosaka, kurš(-i) mērķis(-i) jāpārskata, un pamato Komisijas novērtējumu.

4. Šādā gadījumā ne vairāk kā divus mēnešus pēc ieteikuma sniegšanas attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) pieņem pārskatītos darbības mērķus, pienācīgi ņemot vērā Komisijas viedokli, un atbilstošus pasākumus šo mērķu sasniegšanai un par to paziņo Komisijai.

14. pants

Pārskatīto darbības mērķu novērtējums un koriģējošo pasākumu pieņemšana

1. ►M4 Četrus mēnešus ◄ pēc paziņošanas Komisija novērtē pārskatītos darbības mērķus un jo īpaši to atbilstību Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem, un atbilstīgo ieguldījumu tajos, pamatojoties uz III pielikumā minētajiem kritērijiem.

2. Ja 13. panta 4. punktā minētie pārskatītie mērķi ir atbilstoši Eiropas Savienības mēroga mērķiem un konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija ne vēlāk kā ►M4 četrus mēnešus ◄ pēc pārskatīto mērķu saņemšanas par to paziņo ►C1 attiecīgajai(-ām) dalībvalstij(-īm) ◄ .

3. Ja pārskatītie darbības mērķi un atbilstošie pasākumi joprojām nav atbilstoši Eiropas Savienības mēroga mērķiem un nav konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija ne vēlāk kā ►M4 četrus mēnešus ◄ pēc pārskatīto mērķu saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru var izlemt, ka attiecīgai(-ām) dalībvalstij(-īm) jāveic koriģējoši pasākumi.

4. Šādā lēmumā precīzi noteikts, kurš(-i) mērķis(-i) jāpārskata, un pamatots Komisijas novērtējums. Tas var ietvert šo mērķu darbības rezultātu līmeni, lai ļautu attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) veikt atbilstošus koriģējošus pasākumus, un/vai ietvert priekšlikumus par šādiem atbilstošiem pasākumiem.

5. Par dalībvalsts(-u) pieņemtajiem koriģējošajiem pasākumiem paziņo Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pēc Komisijas lēmuma, ietverot elementus, kas atspoguļo atbilstību Komisijas lēmumam.

15. pants

▼C1

Darbības plāni vai koriģējošie pasākumi, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma

▼B

Darbības uzlabošanas plānus vai koriģējošos pasākumus, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma, īstenojot 13. un 14. pantā izklāstītās procedūras, piemēro ar atpakaļejošu spēku no pārskata perioda pirmās dienas.

16. pants

Eiropas Savienības mēroga mērķu pārskatīšana

1. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru var izlemt pārskatīt Eiropas Savienības mēroga mērķus:

a) pirms pārskata perioda sākuma, ja ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos Eiropas Savienības mēroga mērķus, vairs nav spēkā;

b) pārskata perioda laikā, piemērojot 18. pantā minēto brīdinājuma mehānismu.

2. Ja pārskata Eiropas Savienības mēroga mērķus, var būt jāveic grozījumi pastāvošajos darbības uzlabošanas plānos. Šādā gadījumā Komisija var izlemt veikt šīs regulas II un III nodaļā noteiktos atbilstošos grafika regulējumus.







IV

NODAĻA

DARBĪBAS MĒRĶU IZPILDES UZRAUDZĪBA

17. pants

Nepārtraukta uzraudzība un ziņošana

1. Darbības uzlabošanas plānu īstenošanu uzrauga Komisija un valsts uzraudzības iestādes valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, valsts uzraudzības iestādes, lai labotu situāciju, piemēro atbilstošus pasākumus, kas noteikti darbības uzlabošanas plānā. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības.

2. Ja Komisija konstatē būtisku un pastāvīgu darbības apjoma samazinājumu dalībvalsts vai funkcionālajā gaisa telpas blokā, kas ietekmē citas vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanas valstis un/vai visu Eiropas gaisa telpu, tā var attiecīgajām dalībvalstīm un valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka attiecīgajai uzraudzības iestādei pieprasīt noteikt, piemērot vai paziņot Komisijai par atbilstošiem pasākumiem darbības uzlabošanas plāna mērķu sasniegšanai.

▼M1

2.a Komisija pārrauga tīkla pārvaldnieka darbības uzlabošanas plāna īstenošanu. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, Komisija, lai labotu situāciju, veic atbilstošus pasākumus, kas noteikti darbības uzlabošanas plānā. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības.

▼B

3. Dalībvalstis vismaz ik gadu un tad, ja pastāv risks nesasniegt darbības mērķus, ziņo Komisijai par darbības plānu un mērķu uzraudzību, ko veic valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka uzraudzības iestādes. Komisija vismaz ik gadu ziņo Vienotās gaisa telpas komitejai par darbības mērķu izpildi.

18. pants

Brīdinājuma mehānismi

1. Ja perioda sākumā neparedzamo apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu gribas, Eiropas Savienības līmenī ir sasniegtas 9. panta 3. punktā minētās brīdinājuma robežvērtības, Komisija pārskata situāciju, ar Vienotās gaisa telpas komitejas starpniecību apspriežoties ar dalībvalstīm, un trīs mēnešu laikā sniedz priekšlikumus par atbilstošām darbībām, tostarp par Eiropas Savienības mēroga darbības mērķu pārskatīšanu un tai sekojošu valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka darbības mērķu pārskatīšanu.

2. Ja perioda sākumā neparedzamo apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu un to struktūrvienību gribas, uz kurām attiecas darbības mērķi, valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī ir sasniegtas 9. panta 3. punktā minētās brīdinājuma robežvērtības, attiecīgā valsts uzraudzības iestāde pārskata situāciju, sazinoties ar Komisiju, un trīs mēnešu laikā var sniegt priekšlikumus par atbilstošiem pasākumiem, tostarp par valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka darbības mērķu pārskatīšanu.

3. Lai ņemtu vērā vietējos apstākļus un specifiku, dalībvalstis valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī var pieņemt brīdinājuma robežvērtības, kas atšķiras no tām, kas minētas 9. panta 3. punktā. Šādā gadījumā šīs robežvērtības nosaka darbības uzlabošanas plānos un konsekventi ar robežvērtībām, kas pieņemtas saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Novirzēm vajadzīgs detalizēts pamatojums. Piemērojot šīs robežvērtības, izmanto 2. punktā noteikto procesu.

4. Ja brīdinājuma mehānismu īstenošanas rezultātā pārskata darbības uzlabošanas plānus un mērķus, Komisija veicina šādu pārskatīšanu, atbilstoši pielāgojot grafiku, kas piemērojams saskaņā ar šīs regulas II un III nodaļā minēto procedūru.

19. pants

Atbilstības uzraudzības veicināšana

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem ir jāsekmē pārbaudes un apsekojumi, tostarp objektu apmeklējumi, ko veic Komisija un valsts uzraudzības iestāde(-es), kas atbildīga(-as) par to uzraudzību, iestādes pilnvarota kvalificēta struktūra, kas rīkojas šo iestāžu vārdā, vai, ciktāl tas ir atbilstoši, EADA. Neskarot uzraudzības pilnvaras, kas uzticētas valsts uzraudzības iestādēm un EADA, pilnvarotajām personām ir tiesības:

a) saistībā ar galvenajām darbības jomām pārbaudīt atbilstošos dokumentus un jebkurus citus materiālus, kas attiecas uz darbības uzlabošanas plānu un mērķu noteikšanu;

b) kopēt pilnībā vai daļēji šādus dokumentus;

c) lūgt mutiskus paskaidrojumus uz vietas.

Šādas pārbaudes un apsekošanu veic atbilstoši tās dalībvalsts spēkā esošajām procedūrām, kurā šādus pasākumus veic.







V

NODAĻA

AR AERONAVIGĀCIJAS DARBĪBAS RĀDĪTĀJU VIENOTĀ EIROPAS GAISA TELPĀ SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS APKOPOŠANA, VALIDĒŠANA, PĀRBAUDE UN IZPLATĪŠANA

20. pants

Datu apkopošana un validēšana darbības pārskatīšanai

1. Papildus datiem, ko Komisija jau apkopojusi, izmantojot citus Eiropas Savienības instrumentus, un ko var lietot arī darbības pārskatīšanai, valsts iestādes, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidostu operatori, lidostu koordinatori un gaisa pārvadātāji nodrošina Komisijai IV pielikumā minētos datus saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

2. Valsts iestādes var pilnībā vai daļēji deleģēt vai reorganizēt datu sniegšanas pienākumu valsts uzraudzības iestāžu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, lidostu operatoru un lidostu koordinatoru vidū nolūkā ņemt vērā vietējo specifiku un pastāvošos ziņošanas kanālus.

3. Datu sniedzēji veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu datu kvalitāti, validēšanu un savlaicīgu nodošanu, tostarp pierādījumus kvalitātes pārbaužu un validēšanas procesu veikšanai, skaidrojumus konkrētiem Eiropas Komisijas pieprasījumiem, kas saistīti ar datu kvalitāti, un vajadzības gadījumā rīcības plāniem, lai uzlabotu datu kvalitāti. Datus sniedz bez maksas, vajadzības gadījumā elektroniski, Komisijas norādītā formātā.

4. Komisija novērtē kvalitāti un validē datus, kas nosūtīti saskaņā ar 1. pantu. Ja datus nevar pienācīgi izmantot darbības pārskatā, Komisija var veikt atbilstošus pasākumus, lai novērtētu un uzlabotu datu kvalitāti sadarbībā ar dalībvalstīm un jo īpaši ar valsts uzraudzības iestādēm.

5. Šajā regulā 1. pantā minētie dati, kas saistīti ar darbību un kas jau nodrošināti Eurocontrol, uzskatāmi par nodrošinātiem arī Komisijai. Pretējā gadījumā Komisija un Eurocontrol veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi dati Komisijai pieejami saskaņā ar 3. pantā minētajām prasībām.

6. Ja noteiktas būtiskas jaunu datu prasības vai sagaidāma nepietiekama datu kvalitāte, Komisija var veikt eksperimentālus pētījumus, kuri dalībvalstīm jāveic brīvprātīgi pirms ieviestas prasības attiecībā uz jauniem datiem, izdarot grozījumus šajā regulā. Šādus eksperimentālus pētījumus veic, lai novērtētu attiecīgās datu apkopošanas iespējamību, ņemot vērā priekšrocības, ko nodrošina datu pieejamība attiecībā uz datu apkopošanas izmaksām un respondentu slogu.

21. pants

Informācijas izplatīšana

1. Komisija izplata vispārīgu informāciju, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ( 12 ), jo īpaši tās 4. pantu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 18. pantu.

2. Informācija, kas ietverta 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir publiski pieejama attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši elektroniskā veidā.

3. Regulas 3. panta 3. punkta k) apakšpunktā minētie gada ziņojumi ir publiski pieejami. Norādes uz šiem ziņojumiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija var izlemt regulāri sniegt citu vispārēju informāciju attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši elektroniskā veidā.

4. Regulas 9. pantā minētie Eiropas Savienības mēroga mērķi un atsauce uz pieņemtajiem III nodaļā minētajiem darbības plāniem ir publiski pieejama un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. Individuālu pieeju konkrētai informācijai, piemēram, apstiprinātajiem datiem un statistikai, piešķir datu sniedzējam, uz kuru šī informācija un darbības attiecas tieši.







VI

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Pārsūdzība

Dalībvalstīm jānodrošina, lai saskaņā ar šo regulu pieņemtie lēmumi ir pienācīgi pamatoti un uz tiem attiecas efektīva pārskatīšanas un/vai pārsūdzības procedūra.

23. pants

Pārejas pasākumi

Ja dalībvalstis pirmā pārskata perioda laikā izlemj pieņemt darbības uzlabošanas plānu ar funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa mērķiem, tās nodrošina, ka:

a) plāns aizstāj valsts plānus, sākot no 1. janvāra vienā no pārskata perioda gadiem;

b) plāna ilgums nepārsniedz atlikušo pārskata perioda ilgumu;

c) plāna darbības mērķi ir vismaz tik vērienīgi, kā apvienojot iepriekšējos valsts mērķus.

24. pants

Sistēmas pārskats

Komisija pārskata procesa efektivitāti līdz 2013. gada 1. jūlijam. Līdz 2014. gada beigām un regulāri pēc tam Komisija pārskata darbības uzlabošanas sistēmu un jo īpaši analizē sistēmas ietekmi, efektivitāti un darbības jomu, pienācīgi ņemot vērā ICAO veikto darbu šajā jomā.

▼M3 —————

▼B

26. pants

Spēkā stāšanās

1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. Regulas V nodaļu piemēro no 2011. gada 1. janvāra. Pirmais pārskata periods sākas 2012. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

GALVENIE DARBĪBAS RĀDĪTĀJI (GDR)

1. nodaļa. Mērķu izvirzīšana Eiropas Savienības mērogā

1. DROŠĪBAS GALVENIE DARBĪBAS RĀDĪTĀJI

a) Pirmais Eiropas Savienības mēroga drošības GDR ir minimālais līmenis no pirmā drošības galvenā darbības rādītāja, kas noteikts 2. nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā turpmāk attiecīgi aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un valsts uzraudzības iestādēm.

b) Otrais Eiropas Savienības mēroga drošības galvenais darbības rādītājs ir procenti no riska analīzes nopietnības klasifikācijas piemērošanas, kā noteikts 2. nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā turpmāk, valstīs, kurās šo regulu piemēro, lai radītu iespēju nodrošināt saskaņotu informāciju par nopietnības novērtējumu attiecībā uz distances pārkāpumiem, sadursmēm uz ceļa un konkrētiem ATM tehniskiem notikumiem.

c) Trešais Eiropas Savienības mēroga galvenais drošības darbības rādītājs ir “taisnīguma kultūras” pasākumu minimālais līmenis pārskata periodā, kā noteikts turpmāk 2. nodaļas 1. punkta c) apakšpunktā.

Iepriekš minētajiem galvenajiem darbības rādītājiem pirmajā pārskata periodā nav ES mēroga mērķu. Pirmā pārskata perioda laikā Komisija izmanto datus, kas apkopoti šo galveno darbības rādītāju validēšanai, un novērtē tos, lai pienācīgi noteiktu, mazinātu un pārvaldītu drošības riskus. Pamatojoties uz to, Komisija, pārskatot šo pielikumu, vajadzības gadījumā pieņem jaunus galvenos drošības darbības rādītājus.

2. VIDES RĀDĪTĀJS

2.1. Pirmajā pārskata periodā Pirmais Eiropas Savienības mēroga vides GDR ir vidējā horizontālā maršruta lidojuma efektivitāte, ko nosaka šādi: — vidējais horizontālais maršruta lidojuma efektivitātes rādītājs ir starpība starp faktiskās trajektorijas maršruta garumu un optimālo trajektoriju, kas parasti ir ortodroma, — “maršruts” ir attālums, kas nolidots ārpus 40 NM apļa ap lidostu, — lidojumi šī rādītāja nolūkā ir: — a) visi IFR (instrumentālo lidojumu noteikumi) komerclidojumi Eiropas gaisa telpā; b) ja lidojums beidzas vai sākas ārpus Eiropas gaisa telpas, ņem vērā tikai lidojuma Eiropas gaisa telpā daļu, — loka lidojumi un lidojumi ar lielā loka attālumu, kas mazāks par 80 NM starp termināļu zonām, nav iekļauti. Otrais Eiropas Savienības mēroga GDR ir civilmilitāro gaisa telpu struktūru efektīva izmantošana, piemēram, CDR (nosacījuma maršruti). Pirmajā pārskata periodā šo rādītāju uzrauga Komisija. Mērķu izvirzīšana notiek, sākot ar otro pārskata periodu.

2.2. Sākot ar otro pārskata periodu, trešo Eiropas Savienības mēroga vides GDR nosaka attiecībā uz vides jautājumiem saistībā ar konkrētiem lidostas aeronavigācijas pakalpojumiem (ANS).

3. KAPACITĀTES RĀDĪTĀJS

3.1. Pirmajā pārskata periodā Eiropas Savienības mēroga kapacitātes GDR ir maršruta ATFM (gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības) kavēšanās minūtēs par katru lidojumu, ko nosaka šādi: a) maršruta ATFM kavēšanās ir kavēšanās, ko aprēķina ATFM centrālā vienība, kā noteikts Komisijas 2010. gada 25. marta Regulā (ES) Nr. 255/2010, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus ( 13 ), un izsaka kā starpību starp pacelšanās laiku, ko pieprasījis gaisa kuģu operators pēdējā iesniegtajā lidojumu plānā, un aprēķināto pacelšanās laiku, ko piešķīrusi ATFM centrālā vienība; b) rādītājs ietver visus IFR lidojumus Eiropas gaisa telpā un aptver AFTM kavēšanās iemeslus; c) rādītāju aprēķina visam kalendārajam gadam. Lai sagatavotos otrā Eiropas Savienības mēroga kapacitātes GDR izstrādei, Komisija, sākot ar pirmo pārskata periodu, vāc, apkopo un uzrauga: a) ATFM kavējumu kopējo skaitu, kas attiecināms uz termināli un lidostas aeronavigācijas pakalpojumiem; b) papildlaiku manevrēšanas fāzē; c) papildu laiku ASMA (atlidošanas secības un attāluma kontroles zonai) lidostām ar vairāk nekā 100 000 komerciālo kustību gadā.

3.2. Sākot ar otro pārskatīšanas periodu, otro Eiropas Savienības mēroga kapacitātes rādītāju izstrādā, pamatojoties uz uzraudzību, kas aprakstīta 3.1. punktā, vēršot uzmanību uz konkrētiem kapacitātes jautājumiem saistībā ar lidostas ANS.

4. IZMAKSU EFEKTIVITĀTES RĀDĪTĀJS

4.1. Pirmajā pārskata periodā Eiropas Savienības mēroga izmaksu efektivitātes galvenais darbības rādītājs ir vidējā Eiropas Savienības mērogā noteiktā vienotā likme maršruta aeronavigācijas pakalpojumiem, ko nosaka šādi: a) rādītājs ir rezultāts proporcijai starp aprēķinātajām izmaksām un prognozēto satiksmi, ko izsaka apkalpošanas vienībās un paredz Eiropas Savienības līmeņa periodā, kā atspoguļots Komisijas pieņēmumos par Eiropas Savienības mēroga mērķu izvirzīšanu, piemērojot 9. panta 4. punktu; b) rādītājs ir izteikts euro un reālā izteiksmē; c) rādītājs ir attiecināms uz katru pārskata perioda gadu. Pārskata periodā termināļa aeronavigācijas pakalpojumu izmaksas un vienotās likmes Komisija vāc, apkopo un uzrauga saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1794/2006.

4.2. Sākot ar otro pārskata periodu, otrais Eiropas Savienības mēroga izmaksu efektivitātes galvenais darbības rādītājs ir vidējā Eiropas Savienības aprēķinātā termināļa aeronavigācijas pakalpojumu vienotā likme.

2. nodaļa. Valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka (FAB) mērķu izvirzīšanai

▼M4

1. DROŠĪBAS GALVENIE DARBĪBAS RĀDĪTĀJI

a) Pirmais valsts/FAB drošības galvenais darbības rādītājs (GDR) pirmajam pārskata periodam ir drošības pārvaldības efektivitāte, ko mēra, izmantojot metodi, kuras pamatā ir ATM drošības gatavības apsekojuma satvars. Attiecībā uz dalībvalstīm un to uzraudzības iestādēm un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas sertificēti gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai vai sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu sniegšanai, šo GDR mēra pēc šādu pārvaldības mērķu īstenošanas pakāpes: — drošības politika un mērķi, — drošības riska pārvaldība, — drošības garantija, — drošības veicināšana, — “drošības kultūra”.

b) Otrais valsts/FAB drošības GDR pirmajam pārskata periodam ir turpmāk sniegtās nopietnības klasifikācijas piemērošana, pamatojoties uz riska analīzes instrumentu izmantošanas metodi, lai ziņotu par vismaz triju kategoriju notikumiem: distances pārkāpumi, noskriešana no skrejceļa un konkrēti ATM tehniski notikumi gaisa satiksmes kontroles centros un lidostās. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo metodi lidostās, kurās gada laikā veic mazāk par 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību. Ziņojot par minētajiem notikumiem, dalībvalstis un gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji izmanto šādas nopietnības klases: — nopietns incidents, — būtisks incidents, — nozīmīgs incidents — bez ietekmes uz drošību, — nav noteikts, piemēram, pieejamā informācija ir nepietiekama vai nepārliecinoši vai pretrunīgi fakti kavē šādu noteiktību panākt. Ziņojumu par metodes piemērošanu jāveic par katru atgadījumu atsevišķi.

c) Trešais valsts/FAB drošības GDR pirmajam pārskata periodam ir ziņojums, ko sagatavo dalībvalstis un to gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, izmantojot anketu, kas izveidota saskaņā ar e) punktu un ar ko nosaka “taisnīguma kultūras” esības vai neesības pakāpi.

d) Pirmā pārskata perioda laikā nebūs ES mēroga drošības darbības mērķu. Tomēr dalībvalstis var noteikt mērķus, kas atbilst šiem drošības GDR.

e) Lai atvieglotu drošības GDR īstenošanu un mērīšanu, EADA, apspriežoties ar Darbības izvērtēšanas iestādi, pirms pirmā pārskata perioda sākuma pieņem attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai un vadlīnijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2008 52. pantā noteikto procedūru.

f) Eurocontrol laikus sagādā informāciju, kas vajadzīga e) punktā minēto dokumentu izstrādei, iekļaujot tajā vismaz riska analīzes instrumentu izmantošanas metodes specifikāciju un tās papildinājumus, kā arī sīku drošības gatavības apsekojuma satvara metodikas aprakstu un tās svēruma koeficientus.

g) Katru gadu līdz 1. februārim valstu uzraudzības iestādes paziņo EADA a) un c) punktā (anketa par drošības pārvaldības un “taisnīguma kultūras” efektivitāti) minēto GDR ikgadējā mērījuma rezultātus par iepriekšējo gadu, kuru tās veikušas vai kuru veikuši gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji. Šos ikgadējos mērījumu rezultātus izmanto h) un i) punktā aprakstīto kontroles funkciju pildīšanai. Ja GDR ikgadējā mērījuma rezultātos rodas izmaiņas, valstu uzraudzības iestādes ar tām iepazīstina pirms nākamā gada ziņojuma sniegšanas.

h) Valstu uzraudzības iestādes saskaņā ar drošības uzraudzības procedūrām, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1034/2011 ( 14 ), kontrolē, kā gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji īsteno un mēra drošības GDR.

i) EADA savu standartizācijas pārbaužu kontekstā saskaņā ar darba metodēm, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 216/2008 24. pantā, uzrauga drošības GDR īstenošanu un mērīšanu, ko veic valstu uzraudzības iestādes. EADA informē Darbības izvērtēšanas iestādi par šo pārbaužu rezultātiem.

▼B

2. VIDES RĀDĪTĀJS

2.1. Pirmajā pārskata periodā nav obligātu valsts/FAB vides GDR. Neskarot vietējās vides prasības, dalībvalstis sadarbojas arī ar Komisiju nolūkā izstrādāt vides GDR attiecībā uz vides jautājumiem, kas saistīti ar konkrētiem lidostas ANS un ko īsteno, sākot ar otro pārskata periodu.

2.2. Otrajā pārskata periodā valsts/FAB vides GDR ir valsts/FAB ceļa plānošanas uzlabošanas procesa izstrāde pirms pārskata perioda beigām, tostarp civilmilitāru gaisa telpas struktūru efektīva izmantošana (piemēram, nosacījuma maršruti).

3. KAPACITĀTES RĀDĪTĀJS

3.1. Pirmajā pārskata periodā Valsts/FAB kapacitātes GDR ir viena lidojuma maršruta ATFM kavējumi minūtēs. To nosaka šādi: a) rādītājs ir definēts 1. nodaļas 3. panta 1. punktā; b) rādītājs attiecināms uz katru pārskata perioda gadu. Lai sagatavotu otra valsts/FAB kapacitātes GDR izstrādi, dalībvalstis ziņo, sākot ar pirmo pārskata periodu, par: a) ATFM kavējumu kopējo skaitu, kas attiecināms uz termināli un lidostas aeronavigācijas pakalpojumiem; b) papildlaiku manevrēšanas fāzē; c) papildu laiku ASMA (atlidošanas secības un attāluma kontroles zonai) lidostām ar vairāk nekā 100 000 komerciālo kustību gadā.

3.2. Sākot ar otro pārskata periodu, otro valsts/FAB kapacitātes GDR īsteno attiecībā uz konkrētiem ar termināli un lidostu saistītiem kapacitātes jautājumiem.

4. IZMAKSU EFEKTIVITĀTES RĀDĪTĀJS

4.1. Pirmajā pārskata periodā valsts/FAB izmaksu efektivitātes GDR ir valsts/FAB aprēķināta vienota likme maršruta aeronavigācijas pakalpojumiem, un to izsaka šādi: a) rādītājs ir rezultāts proporcijai starp aprēķinātajām izmaksām un prognozēto satiksmi, kas minēta darbības uzlabošanas plānos saskaņā ar 10. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu; b) rādītājs ir izteikts valsts valūtā un reālā izteiksmē; c) rādītājs ir attiecināms uz katru pārskata perioda gadu. Turklāt valstis paziņo par termināļa aeronavigācijas pakalpojumu izmaksām un vienotajām likmēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1794/2006 un pamato Komisijai jebkuras novirzes no prognozēm.

4.2. Sākot ar otro pārskata periodu, ievieš šādu ►C1 otro valsts/FAB izmaksu efektivitātes GDR ◄ : valsts/FAB aprēķināto termināļa aeronavigācijas pakalpojumu vienotā(-ās) likme(-es).









II PIELIKUMS

DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU PARAUGS

Valsts/funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānus balsta uz turpmāk minēto struktūru.

1. IEVADS

1.1. Situācijas apraksts (plāna darbības joma, aptvertās organizācijas, valsts vai FAB plāns u. c.).

1.2. Makroekonomiskā scenārija apraksts par pārskata periodu, tostarp vispārējie pieņēmumi ►C1 (satiksmes prognozes u. c.) ◄ .

1.3. Rezultātu apspriedēm ar ieinteresētajām personām apraksts, lai sagatavotu darbības uzlabošanas plānu (dalībnieku izvirzītie galvenie jautājumi un, ja iespējams, panāktie kompromisi).

2. DARBĪBAS MĒRĶI VALSTS UN/VAI FUNKCIONĀLĀ GAISA TELPAS BLOKA LĪMENĪ

2.1. Darbības mērķi katrā galvenajā darbības jomā, kas izvirzīti, atsaucoties uz katru galveno darbības rādītāju visam pārskata periodam, uzraudzības un veicināšanas nolūkā izmantojot gada vērtības: a) Drošība — Drošības pārvaldības efektivitāte : valsts/FAB mērķi, kas noteikti saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta a) apakšpunktu, katram pārskata perioda gadam (pēc izvēles pirmajā pārskata periodā). — Riska analīzes instrumentu nopietnības klasifikācijas piemērošana : valsts/FAB mērķi, kas noteikti saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta b) apakšpunktu, katram pārskata perioda gadam (jā/nē vērtības). — “Taisnīguma kultūra” : valsts/FAB mērķi, kas noteikti saskaņā ar I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta c) apakšpunktu, katram pārskata perioda gadam (pēc izvēles pirmajā pārskata periodā). b) Kapacitāte — Maršruta ATFM kavēšanās minūtēs par katru lidojumu. c) Vide — Valsts/FAB ceļa plānošanas uzlabošanas process (pēc izvēles pirmajā pārskata periodā). d) Izmaksu efektivitāte — Aprēķinātās izmaksas par maršruta un termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumiem un piemērojot Regulas (EK) Nr. 1794/2006 noteikumus par katru pārskata perioda gadu, — maršruta pakalpojumu vienību prognoze katram pārskata perioda gadam, — tā rezultātā aprēķinātās vienotās likmes pārskata periodā, — aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju kapitāla ieņēmumu apraksts un pamatojums saistībā ar faktiski pastāvošo risku, — to ieguldījumu apraksts, kas vajadzīgi, lai sasniegtu darbības mērķus, un to nozīmības apraksts saistībā ar Eiropas ATM ģenerālplānu, un to saskaņotība ar galvenajām jomām un progresa un izmaiņu virzieniem, kā izklāstīts šajās regulās.

2.2. Darbības mērķu konsekvences ar Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem apraksts un skaidrojums.

2.3. Pārnešanas no gadiem pirms pārskata perioda apraksts un skaidrojums.

2.4. Dalībvalstu izmantoto parametru apraksts, nosakot riska sadali un stimulus.

3. KATRAS ATBILDĪGĀS ORGANIZĀCIJAS IEGULDĪJUMS

3.1. Atsevišķi darbības mērķi katrai atbildīgajai organizācijai.

3.2. Veicināšanas mehānismu apraksts, ko piemēro katrai organizācijai, lai sekmētu mērķu sasniegšanu pārskata perioda laikā.

4. PLĀNA MILITĀRĀ DIMENSIJA

Plāna civilmilitārās dimensijas apraksts, kurā izklāstīta gaisa telpas elastīgas izmantošanas (FUA) piemērošana, lai palielinātu kapacitāti, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti un, ja to uzskata par piemērotu, attiecīgo darbības rādītāju un mērķu apraksts atbilstoši darbības plāna rādītājiem un mērķiem.

5. IZMAIŅU ANALĪZE UN SALĪDZINĀJUMS AR IEPRIEKŠĒJO DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU

5.1. Reakcija uz ārējiem pieņēmumiem.

5.2. Salīdzinājums ar iepriekšējo darbības uzlabošanas plānu (nav piemērojams pirmajā pārskata periodā).

6. DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNA ĪSTENOŠANA

Pasākumu apraksts, ko veikušas valsts uzraudzības iestādes, lai sasniegtu darbības mērķus, piemēram:

— uzraudzības mehānismi, lai nodrošinātu ANS drošības programmu un uzņēmējdarbības plānu īstenošanu,

— pasākumi, lai uzraudzītu un ziņotu par darbības uzlabošanas plānu īstenošanu, tostarp par rīcību gadījumā, ja pārskata perioda laikā mērķus nesasniedz.









III PIELIKUMS

PRINCIPI ATTIECĪBĀ UZ KONSEKVENCES NOVĒRTĒŠANU STARP EIROPAS SAVIENĪBAS MĒROGA UN VALSTS VAI FUNKCIONĀLĀ GAISA TELPAS BLOKA DARBĪBAS MĒRĶIEM

Komisija izmanto turpmāk minētos novērtēšanas kritērijus.

1. Vispārēji kritēriji

a) Atbilstība prasībām, kas saistītas ar darbības uzlabošanas plāna sagatavošanu un pieņemšanu, un jo īpaši darbības uzlabošanas plānā nodrošinātā pamatojuma novērtējums.

b) Faktu analīze, ņemot vērā katras atsevišķas valsts kopējo situāciju.

c) Kopsakarības starp visiem darbības mērķiem.

d) Darbības standarti pārskata perioda sākumā un darbības joma turpmākiem uzlabojumiem.

2. Drošība

a) Drošības pārvaldības efektivitāte : papildu pielaide gan aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gan valsts uzraudzības iestādēm, ko izmanto darbības uzlabošanas plānā un novērtē Komisija, ir vienāda un augstāka par attiecīgā Eiropas Savienības mēroga rādītāja rezultātiem pārskata perioda beigās (pirmajā pārskata periodā pēc izvēles).

b) Riska analīzes instrumentu nopietnības klasifikācijas piemērošana : vietējā galvenā darbības rādītāja, kā noteikts I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā, atbilstība ar ES mēroga rādītāju katrā pārskata perioda gadā.

c) “Taisnīguma kultūra” : valsts/FAB darbības mērķa līmenis pārskata perioda beigās, izmantojot galveno darbības rādītāju, kas noteikts I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta c) apakšpunktā, ir vienāds vai augstāks par ES mēroga mērķi, kas noteikts saskaņā ar I pielikuma 1. nodaļas 1. punkta c) apakšpunktu (pirmajā pārskata gadā pēc izvēles).

▼M1

3. Vide

Maršrutu izstrāde : nepiemēro pirmā pārskata perioda laikā. Otrā pārskata perioda laikā maršrutu izstrādes procesa novērtējums, ko izmanto darbības uzlabošanas plānam, un tā atbilstība Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plāna izstrādes procesam, ko veic tīkla pārvaldnieks.

4. Kapacitāte

Kavēšanās līmenis : salīdzinot paredzamo ATFM kavējumu ceļā līmeni, ko izmanto darbības uzlabošanas plānos ar atsauces vērtību, ko sniedz Eirokontroles kapacitātes plānošanas process un tīkla pārvaldnieka tīkla darbības plāns.

▼B

5. Izmaksu efektivitāte

a) Vienotās likmes tendence : novērtējums, vai iesniegtās aprēķinātās vienotās likmes ir paredzētas, lai veicinātu konsekvenci ar Eiropas Savienības mēroga izmaksu efektivitātes mērķi, un vai tās atbilstoši veicina iepriekšminēto mērķu sasniegšanu visa pārskata perioda laikā, kā arī atsevišķi katru gadu.

b) Aprēķinātais vienotās likmes līmenis : iesniegto vietējo vienoto likmju salīdzinājums ar dalībvalstu vai FAB vidējo vienoto likmi, ja Komisija noteikusi, ka tām ir līdzīgi darbības un ekonomiskie nosacījumi.

c) Kapitāla ieņēmumi : aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju kapitāla ieņēmumu novērtējums saistībā ar faktiski pastāvošo risku.

d) Pieņēmumi par satiksmes prognozēm : darbības uzlabošanas plānā izmantoto vietējo pakalpojumu vienības prognožu salīdzinājums ar atsauces prognozi, piemēram, Eurocontrol statistiku un prognožu dienestu (STATFOR) satiksmes prognozēm.

e) Pieņēmumi par ekonomiku : pārbauda, vai darbības uzlabošanas plānā izmantotie pieņēmumi par inflāciju atbilst atsauces prognozei, piemēram, SVF (Starptautiskā Valūtas fonda)/Eurostat prognozēm.









IV PIELIKUMS

ŠAJĀ REGULĀ NODROŠINĀMO DATU SARAKSTS

1. VALSTS IESTĀDĒM

1.1. Datu kopu specifikācija

Lai veiktu darbības pārskatu, valsts iestādes nodrošina šādus datus:

a) vajadzīgā informācija, lai nodrošinātu atbilstību drošības galvenajam darbības rādītājam, kas minēts I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā;

b) valsts drošības programma, kā pieprasīts ICAO 11. pielikuma standartā 2.27.1., kas 2009. gada 20. jūlijā grozīts ar 47-B.

Turklāt valsts iestādes nodrošina, ka, lai veiktu darbības pārskatu, ir pieejami šādi dati:

c) ATFM centrālās vienības izmantotie un aprēķinātie dati, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 255/2010 par ATFM, piemēram, tādi kā lidojuma plāni vispārējai gaisa satiksmei saskaņā ar IFR noteikumiem, faktiskie maršruti, novērošanas dati, maršruta un lidostas gaisa satiksmes vadības kavējumi, atbrīvojumi no gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības pasākumiem, gaisa satiksmes vadības nišu ievērošana, maršrutu nosacītās izmantošanas biežums;

d) drošības negadījumi saistībā ar ATM, kā noteikts Eurocontrol drošības normatīvajās prasībās – ESARR 2, 3.0 izdevums – ar nosaukumu “Drošības negadījumu ATM ziņošana un izvērtēšana”;

▼M2

e) NSA drošības ziņojumi, kas minēti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011 ( 15 ) 7., 8. un 14. pantā, kā arī NSA ziņojumi par konstatēto drošības trūkumu novēršanu, uz kuriem attiecas koriģējošie rīcības plāni;

▼B

f) informācija par ieteikumiem attiecībā uz drošību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem, pamatojoties uz ar ATM saistītu negadījumu analīzi/izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 94/56/EK ( 16 ) par nelaimes gadījumu izmeklēšanu un Direktīvu 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā;

g) informācija par veiktajiem pasākumiem, lai veicinātu “taisnīguma kultūras” piemērošanu;

h) dati, uz ko balstās uzdevumi, kuri minēti Komisijas 2005. gada 23. decembra Regulas (EK) Nr. 2150/2005, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai (FUA) ( 17 ), 4. panta 1. punkta m) un n) apakšpunktā.

1.2. Datu sniegšanas periodiskums un termiņi

Datus, kas minēti 1. panta 1. punkta a), b), d), e), g) un h) apakšpunktā, sniedz katru gadu.

Datus, kas minēti 1. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktā, dara pieejamus katru mēnesi.

2. AERONAVIGĀCIJAS PAKALPOJUMU SNIEDZĒJIEM

Šī nodaļa attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas nodrošina 1. panta 2. punktā minētos pakalpojumus. Atsevišķos gadījumos valsts iestādes var uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem attiecināt ►C1 1. panta 3. punktā minētos ierobežojumus ◄ . Dalībvalstis par to informē Komisiju.

2.1. Datu kopu specifikācija

Lai veiktu darbības pārskatu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina šādus datus:

a) datus, kas minēti Eurocontrol specifikācijā ar nosaukumu “Eurocontrol specifikācija ekonomiskās informācijas atklāšanai”, 2008. gada 31. decembra 2.6. izdevums ar atsauci “Eurocontrol-SPEC-0117”;

b) gada ziņojumus un ar darbību saistītās uzņēmējdarbības plāna daļu, un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja izstrādāto gada plānu saskaņā ar ►C1 Regulas (EK) Nr. 2096/2005 ◄ I pielikuma 2.2. un 9. nodaļu;

c) vajadzīgo informāciju, lai nodrošinātu atbilstību drošības GDR, kas minēts I pielikuma 2. nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā;

d) informāciju par veiktajiem pasākumiem, lai veicinātu “taisnīguma kultūras” piemērošanu.

2.2. Datu sniegšanas periodiskums un termiņi

Datus par (n) gadu, kas minēti 2. panta a) apakšpunktā, sniedz ik gadu pirms (n + 1) gada 15. jūlija, izņemot nākotnes datus, ko nodrošina līdz (n + 1) gada 1. novembrim. Pirmais pārskata gads (n) ir 2010.

Datus, kas minēti 2. panta b) un c) apakšpunktā, nodrošina katru gadu.

3. LIDOSTU OPERATORIEM

Nodaļa attiecas uz lidostas operatoriem, kas sniedz pakalpojumus Kopienas lidostās ar vairāk nekā 150 000 gaisa komerctransporta kustību gadā, un uz visām koordinētajām un aprīkotajām lidostām ar vairāk nekā 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību gadā. Atsevišķos gadījumos dalībvalstis var ietvert lidostas, kas nav sasniegušas šo robežvērtību. Dalībvalstis par to informē Komisiju.

3.1. Definīcijas:

Šajā konkrētajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

a) “lidostas identitāte” ir apraksts attiecībā uz lidostu, kur izmantots standarta ICAO 4 burtu kods, kā noteikts ICAO dokumentā Nr. 7910 (120. izdevums – 2006. gada jūnijs);

b) “koordinācijas parametri” ir koordinācijas parametri, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 95/93;

c) “lidostas izziņotā kapacitāte” ir koordinācijas parametri, kas sniegti, aprakstot nišu maksimālo skaitu laika vienībā (lidojuma periods), ko var piešķirt koordinators. Lidojumu ilgums var atšķirties; turklāt vairākus dažādu ilgumu lidojumus var apvienot, lai kontrolētu lidojumu koncentrāciju konkrētā laikposmā. Lai izziņotās kapacitātes vērtības izmantotu visai sezonai, sākumā fiksē sezonālo lidostu infrastruktūras kapacitāti;

d) “gaisa kuģa reģistrācija” ir burtu vai skaitļu rakstu zīmes, kas atbilst faktiskajai gaisa kuģa reģistrācijai;

e) “gaisa kuģa tips” ir gaisa kuģa tipa identifikators (līdz 4 rakstu zīmēm), kā norādīts ICAO pamatnostādnēs;

f) “lidojuma identifikators” ir burtu un skaitļu rakstu zīmju kopums, ko izmanto, lai identificētu lidojumu;

g) “kodēts izlidošanas lidlauks” un “kodēts galamērķa lidlauks” ir lidostas kods, kur izmantots ICAO 4 burtu vai IATA 3 burtu lidostas identifikators;

h) “OOOI laika zīmogi” ir šādi dati ar precizitāti līdz minūtei: — plānotais izlidošanas laiks (bremžu paliktņa noņemšanas brīdis), — faktiskais bremžu paliktņa noņemšanas laiks, — faktiskais pacelšanās laiks, — faktiskais nolaišanās laiks, — plānotais ielidošanas laiks (bremžu paliktņa uzlikšanas brīdis), — faktiskais bremžu paliktņa uzlikšanas laiks;

i) “plānotais izlidošanas laiks (bremžu paliktņa noņemšanas brīdis)” ir datums un laiks, kad ieplānota izlidošanas platformas atstāšana;

j) “faktiskais bremžu paliktņa noņemšanas laiks” ir faktiskais datums un laiks, kad gaisa kuģi atbrīvo no stāvēšanas novietojuma (atstumts atpakaļ vai izmantojot paša gaisa kuģa jaudu);

k) “faktiskais pacelšanās laiks” ir datums un laiks, kad gaisa kuģis paceļas no skrejceļa (pacelti riteņi);

l) “faktiskais nosēšanās laiks” ir faktiskais datums un laiks, kad gaisa kuģis nolaidies (piezemējies);

m) “plānotais atlidošanas laiks (bremžu paliktņa uzlikšanas brīdis)” ir datums un laiks, kad atlidošanas platformā ieplānota atlidošana;

n) “faktiskais bremžu paliktņa uzlikšanas brīdis” ir faktiskais datums un laiks, kad atlidošanas platformā iedarbinātas stāvbremzes;

o) “lidojuma noteikumi” ir noteikumi, ko izmanto lidojuma nodrošināšanai. “IFR” ir gaisa kuģu kustība saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, kas noteikti Čikāgas konvencijas 2. pielikumā, vai “VFR” ir gaisa kuģu kustība saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem. Uz operatīvās gaisa satiksmes (OAT) valsts gaisa kuģiem neattiecas Čikāgas konvencijas 2. pielikumā minētie noteikumi;

p) ►C1 “lidojuma tips” ir lidojuma tips, kas noteikts ICAO dokumenta Nr. 4444 (15. izdevums 2007. gada jūnijā) 2. papildinājumā; ◄

q) “lidostas atlidošanas niša” un “lidostas izlidošanas niša” ir lidostas niša, kas piešķirta vai nu atlidošanas, vai izlidošanas lidojumiem, kā noteikts Regulā (EEK) Nr. 95/93;

r) “atlidošanas skrejceļa identifikators” un “izlidošanas skrejceļa identifikators” ir ICAO skrejceļa identifikators, ►C1 ko izmanto, lai paceltos un nolaistos ◄ (piemēram, 10L);

s) “atlidošanas platforma” ir pirmās stāvvietas identifikators, kur gaisa kuģis novietots pēc atlidošanas;

t) “izlidošanas platforma” ir pēdējās stāvvietas identifikators, kur gaisa kuģis novietots pirms izlidošanas;

u) “kavēšanās iemesli” ir standarta IATA kavēšanās kodi, kā noteikts Digest 2. pielikumā – Eiropas gaisa transporta kavēšanās 2008. gadā (ECODA) ( 18 ), ar kavēšanās ilgumu. Ja uz vienu lidojumu attiecas vairāki iemesli, sniedz kavējumu sarakstu;

v) “atledošanas vai pretapledošanas informācija” ir norāde, vai veikti atledošanas vai pretapledošanas pasākumi un, ja tā ir, kur (pirms iziešanas no izlidošanas platformas vai citā vietā pēc iziešanas no platformas, t. i., pēc bremžu paliktņa noņemšanas);

w) “darbības atcelšana” ir lidojums ar ieplānotu atlidošanu vai izlidošanu, kuram piemērojami šādi nosacījumi: — lidojums saņēmis lidostas nišu, un — gaisa pārvadātājs dienu pirms lidojuma apstiprinājis lidojumu un/vai tas bija ietverts dienas plānoto lidojumu sarakstā, ko dienu pirms lidojumiem sagatavo lidostas operators, bet — faktiska nolaišanās vai pacelšanās nav notikusi.

3.2. Datu kopu specifikācija

3.2.1. Sarakstu koordinētu un koordinētu lidostu lidostas operatori sniedz šādus datus: — lidostas identitāte, — lidostas izziņotā kapacitāte, — visi koordinācijas parametri, ko piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem, — plānotais pakalpojuma kvalitātes līmenis (kavējumi, precizitāte u. c.) saistībā ar lidostas izziņoto kapacitāti, kad pakalpojums izveidots, — detalizēts rādītāju apraksts, kas izmantoti, lai noteiktu plānoto pakalpojuma kvalitātes līmeni, kad pakalpojums izveidots.

3.2.2. Lai veiktu darbības pārskatu, lidostas operatori par katru nolaišanos vai pacelšanos sniedz šādus darbības datus: — gaisa kuģa reģistrācija, — gaisa kuģa tips, — lidojuma identifikators, — kodēts izlidošanas un galamērķa lidlauks, — OOOI laika zīmogi, — lidojuma noteikumi un lidojuma tips, — lidostas atlidošanas un izlidošanas niša, ja pieejama, — atlidošanas un izlidošanas skrejceļa identifikators, — atlidošanas un izlidošanas platforma, — kavēšanās iemesli, ja pieejams (tikai izlidojošiem reisiem), — atledošanas vai pretapledošanas informācija, ja pieejama.

3.2.3. Lai veiktu darbības pārskatu, lidostas operatori par katru darbības atcelšanu sniedz šādus darbības datus: — lidojuma identifikators, — gaisa kuģa tips, — plānotā izlidošanas un galamērķa lidosta, — lidostas atlidošanas un izlidošanas nišas, ja pieejamas, — atcelšanas iemesls.

3.2.4. Lai veiktu darbības pārskatu, lidostu operatori var sniegt šādu informāciju: — brīvprātīgi ziņojumi par ANS pasliktināšanos un traucējumiem, — brīvprātīgi ziņojumi par negadījumiem attiecībā uz ANS drošību, — brīvprātīgi ziņojumi par termināļu kapacitātes trūkumiem, — brīvprātīgi ziņojumi par apspriedēm ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un valstīm.

3.3. Datu sniegšanas periodiskums un termiņi

3.2.1. punktā minētos datus sniedz divreiz gadā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 6. pantā noteikto termiņu.

Ja 3.2.2. un 3.2.3. punktā minētos datus sniedz, tie jānodrošina katru mēnesi viena mēneša laikā pēc lidojumu mēneša beigām.

3.2.4. punktā minētos ziņojumus var sniegt jebkurā laikā.

4. LIDOSTU KOORDINATORIEM

4.1. Datu kopu specifikācija

Lai veiktu darbības pārskatu, lidostu koordinatori nodrošina šādus datus:

Regulas (EEK) Nr. 95/93 4. panta 8. punktā minētos datus.

4.2. Datu sniegšanas periodiskums un termiņi

Datus sniedz divreiz gadā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 6. pantā noteikto termiņu.

5. GAISA PĀRVADĀTĀJIEM

Šī nodaļa attiecas uz gaisa pārvadātājiem, kas Eiropas gaisa telpā veic vairāk nekā 35 000 lidojumu gadā, aprēķinot kā vidējo rādītāju pēdējo trīs gadu laikā.

5.1. Definīcijas

5.1.1. Šajā konkrētajā pielikumā piemēro tādas pašas definīcijas, kā IV pielikuma 3.1. punktā, un papildus tam: a) “degvielas patēriņš” ir faktiskais degvielas daudzums, kas patērēts lidojuma laikā (no vārtiem līdz vārtiem); b) “faktiskais perona svars” ir gaisa kuģa faktiskais svars metriskajās tonnās pirms dzinēja iedarbināšanas.

5.2. Datu kopu specifikācija

5.2.1. Lai veiktu darbības pārskatu, gaisa pārvadātāji sniedz šādus datus par katru lidojumu, kas veikts šīs regulas ģeogrāfiskās piemērošanas jomā: — gaisa kuģa reģistrācija, — lidojuma identifikators, — lidojuma noteikumi un lidojuma tips, — kodēta izlidošanas un galamērķa lidosta, — atlidošanas un izlidošanas skrejceļa identifikators, ja pieejams, — atlidošanas un izlidošanas platforma, ja pieejama, — gan plānotie, gan faktiskie OOOI laika zīmogi, — kavēšanās iemesli, — atledošanas vai pretapledošanas informācija, ja pieejama.

5.2.2. Lai veiktu darbības pārskatu, gaisa pārvadātāji sniedz IV pielikuma 3.2.3. punktā minētos datus par katru darbības atcelšanu šīs regulas ģeogrāfiskās piemērošanas jomā.

5.2.3. Papildus datiem, kas sniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK, IV pielikuma B daļas prasībām. ( 19 ), gaisa pārvadātāji var Komisijai sniegt šādus datus par katru lidojumu, kas veikts šīs regulas ģeogrāfiskās piemērošanas jomā: — degvielas patēriņš, — faktiskais perona svars.

5.2.4. Lai veiktu darbības pārskatu, gaisa pārvadātāji var sniegt šādu informāciju: — brīvprātīgi ziņojumi par pieeju gaisa telpai, — brīvprātīgs ziņojums par ANS pasliktināšanos un traucējumiem, — brīvprātīgi ziņojumi par negadījumiem attiecībā uz ANS drošību, — brīvprātīgi ziņojumi par maršruta kapacitātes trūkumiem, lidojuma augstuma ierobežojumiem vai maršruta maiņu, — brīvprātīgi ziņojumi par apspriedēm ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un valstīm.

5.3. Datu sniegšanas periodiskums

IV pielikuma 5.2.1., 5.2.2., un 5.2.3. punktā minētos datus sniedz katru mēnesi.

5.2.4. punktā minētos ziņojumus var sniegt jebkurā laikā.