2015R1998 — LV — 29.02.2016 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1998 (2015. gada 5. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 299, 14.11.2015., 1. lpp)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1998

(2015. gada 5. novembris),

ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 ( 1 ) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, tā kā: 1) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu Komisijai būtu jāpieņem sīki izstrādāti pasākumi minētās regulas 4. panta 1. punktā minēto kopīgo pamatstandartu un tādu 4. panta 2. punktā minēto vispārējo pasākumu īstenošanai, kas papildina kopīgos pamatstandartus. 2) Ja tie satur sensitīvu drošības informāciju, attiecībā uz šiem pasākumiem būtu jārīkojas saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444 ( 2 ), kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 300/2008 18. panta a) punktā. Šie pasākumi būtu jāpieņem atsevišķi ar dalībvalstīm adresētu Komisijas īstenošanas lēmumu un tie nebūtu jāpublicē. 3) Komisijas Regula (ES) Nr. 185/2010 ( 3 ), ar kuru paredz pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktā, kopš tās stāšanās spēkā ir grozīta 20 reizes. Lai nodrošinātu skaidrību un juridisko noteiktību, tā būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu, konsolidētu tiesību aktu, kurā ietverti visi grozījumi. Šis jaunais akts arī ir jāprecizē un pēc vajadzības jāatjaunina, ņemot vērā praktisko pieredzi un tehnoloģiju attīstību. 4) Šie pasākumi būtu regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu, ka tie ir samērīgi ar apdraudējuma evolūciju. 5) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 1. punktu izveidotā Civilās aviācijas drošības komiteja, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Pielikumā ir izklāstīti sīki izstrādāti pasākumi, ar kuriem īsteno Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 1. punktā minētos kopīgos pamatstandartus civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgu iejaukšanos, kas apdraud civilās aviācijas drošību, un minētās regulas 4. panta 2. punktā norādītos vispārējos pasākumus, ar ko papildina kopīgos pamatstandartus.

2. pants

Regula (ES) Nr. 185/2010 ir atcelta. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

1. LIDOSTU DROŠĪBA

1.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts, kam uzticēta atbildība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā minēto valsts civilās aviācijas drošības programmu.

1.0.2. Šajā nodaļā par lidostas daļu uzskata gaisa kuģus, autobusus, bagāžas ratiņus vai citus transportlīdzekļus, kā arī pārejas vai izejas uz gaisa kuģiem. Šajā nodaļā “nodrošināta bagāža” ir pārbaudīta izlidojošā reģistrētā bagāža, kas ir fiziski aizsargāta tā, lai tajā nevarētu ievietot nekādus priekšmetus.

1.0.3. Neskarot Komisijas Regulas (EK) Nr. 272/2009 ( 4 ) pielikuma K daļā paredzētos izņēmumu piešķiršanas kritērijus, dienās, kad nav plānoti vairāk kā astoņi izlidojošie reisi, pilnvarotā iestāde var atļaut piemērot īpašas drošības procedūras vai atbrīvojumus lidostu kontrolējamās teritorijas aizsardzībai un drošībai ar noteikumu, ka ierobežotas iekļuves drošības zonas kritiskajā daļā vai lidostā, kas neietilpst 1.1.3. punkta darbības jomā, vienlaikus ir tikai viens gaisa kuģis, kurš uzņem/izkrauj kravu vai uzņem/izlaiž pasažierus.

1.0.4. Šajā pielikumā “personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemti priekšmeti” ir priekšmeti, kas paredzēti tos pārvadājošo personu personīgai lietošanai.

1.0.5. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un attiecīgā gadījumā Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 final ( 5 ) ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

1.1. LIDOSTU PLĀNOJUMA PRASĪBAS

1.1.1. Robežas

1.1.1.1. Katrā lidostā ir skaidri norobežotas atklātās teritorijas, kontrolējamās teritorijas, ierobežotas iekļuves drošības zonas, kritiskās daļas un attiecīgos gadījumos norobežotas zonas, lai katrā no šīm zonām varētu veikt atbilstošus drošības pasākumus.

1.1.1.2. Atklātās teritorijas un kontrolējamās teritorijas robeža ir fizisks šķērslis, kas ir skaidri redzams plašai sabiedrībai un liedz nesankcionētu piekļuvi.

1.1.2. Ierobežotas iekļuves drošības zonas

1.1.2.1. Ierobežotas iekļuves drošības zonas ir vismaz: a) lidostas daļa, kurai var piekļūt pārbaudīti izlidojošie pasažieri, un b) lidostas daļa, caur kuru var ceļot vai kurā var atrasties pārbaudīta izlidojošā reģistrētā bagāža, ja tā nav nodrošināta bagāža, un c) lidostas daļa, kas paredzēta to gaisa kuģu novietošanai, kuri gatavojas uzņemt pasažierus vai kravu.

1.1.2.2. Lidostas daļu uzskata par ierobežotas iekļuves drošības zonu vismaz tik ilgi, kamēr turpinās 1.1.2.1. punktā minētās darbības. Izveidojot ierobežotas iekļuves drošības zonu, tieši pirms šādas zonas izveidošanas tajā veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai pamatoti pārliecinātos, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Šo noteikumu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai.

1.1.2.3. Ja ierobežotas iekļuves drošības zonā varētu būt iekļuvušas nepiederošas personas, pēc iespējas drīzāk veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai pamatoti pārliecinātos, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Šo noteikumu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai.

1.1.3. Ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskās daļas

1.1.3.1. Kritiskās daļas izveido lidostās, kurās vairāk nekā 40 personām ir lidostas identitātes kartes, kas ļauj piekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonām.

1.1.3.2. Kritiskās daļas ir vismaz: a) visas lidostas daļas, kurām var piekļūt pārbaudīti izlidojošie pasažieri, un b) visas lidostas daļas, caur kurām var ceļot vai kurās var atrasties pārbaudīta izlidojošā reģistrētā bagāža, ja tā nav nodrošināta bagāža. Lidostas daļu uzskata par kritisko daļu vismaz tik ilgi, kamēr turpinās a) vai b) apakšpunktā minētās darbības.

1.1.3.3. Izveidojot kritisko daļu, tieši pirms šādas daļas izveidošanas tajā veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai pamatoti pārliecinātos, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Šo noteikumu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai.

1.1.3.4. Ja kritiskajās daļās varētu būt iekļuvušas nepārbaudītas personas vai pasažieri un apkalpes locekļi, kas ierodas no trešām valstīm, kuras nav 4.B papildinājumā uzskaitītās valstis, pēc iespējas drīzāk veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai pamatoti pārliecinātos, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Pirmo daļu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai. Pirmo daļu nepiemēro, ja kritiskajām daļām ir piekļuvušas personas, uz kurām attiecas 1.3.2. un 4.1.1.7. punkts. Ciktāl ir runa par pasažieriem un apkalpes locekļiem, kas ierodas no trešām valstīm, kuras nav 4.B papildinājumā uzskaitītās valstis, pirmo daļu piemēro tikai tām kritiskajām daļām, ko izmanto pārbaudītai reģistrētajai bagāžai un/vai ko izmanto pārbaudīti izlidojošie pasažieri, kas neizlido ar to pašu gaisa kuģi, ar ko izlido šie pasažieri un apkalpes locekļi.

1.2. PIEKĻUVES KONTROLE

1.2.1. Piekļuve kontrolējamai teritorijai

1.2.1.1. Personas un transportlīdzekļi kontrolējamā teritorijā var iekļūt vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls tur atrasties. Uzskata, ka ekskursijām pa lidostu pilnvarotu personu pavadībā ir pamatots iemesls.

1.2.1.2. Lai persona varētu iekļūt kontrolējamā teritorijā, tai jābūt atļaujai.

1.2.1.3. Lai transportlīdzeklis varētu iekļūt kontrolējamā teritorijā, tam jābūt transportlīdzekļa caurlaidei.

1.2.1.4. Personas, kas atrodas kontrolējamā teritorijā, pēc pieprasījuma uzrāda atļauju pārbaudei.

1.2.2. Piekļuve ierobežotas iekļuves drošības zonām

1.2.2.1. Personas un transportlīdzekļi ierobežotas iekļuves drošības zonās var iekļūt vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls tur atrasties. Uzskata, ka ekskursijām pa lidostu pilnvarotu personu pavadībā ir pamatots iemesls.

1.2.2.2. Lai persona varētu iekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonās, tai jāuzrāda kāda no šīm atļaujām: a) derīga iekāpšanas karte vai līdzvērtīgs dokuments, vai b) derīga apkalpes identitātes karte, vai c) derīga lidostas identitātes karte, vai d) derīga valsts pilnvarotās iestādes identitātes karte, vai e) derīga atbilstības nodrošināšanas iestādes identitātes karte, ko atzīst valsts pilnvarotā iestāde. Piekļuves atļauju var piešķirt arī pēc pozitīvas identifikācijas, izmantojot biometrisko datu pārbaudi.

1.2.2.3. Lai transportlīdzeklis varētu iekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonās, tam jābūt derīgai transportlīdzekļa caurlaidei.

1.2.2.4. Iekāpšanas karti vai līdzvērtīgu dokumentu, kas minēts 1.2.2.2. punkta a) apakšpunktā, pirms personas ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās pārbauda, lai pamatoti pārliecinātos par tā derīgumu. Attiecīgi 1.2.2.2. punkta b) līdz e) apakšpunktā minēto karti pirms personas ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās pārbauda, lai pamatoti pārliecinātos par tās derīgumu un atbilstību turētājam. Ja tiek izmantota biometriskā identifikācija, veicot pārbaudi, nodrošina, ka personai, kas cenšas piekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonām, ir viena no 1.2.2.2. punktā minētajām atļaujām un ka šī atļauja ir derīga un nav atspējota.

1.2.2.5. Lai nepieļautu nesankcionētu piekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonām, piekļuves punktus kontrolē: a) ar elektronisku sistēmu, kas piekļuvi atļauj vienlaicīgi tikai vienai personai, vai b) pilnvarotas personas, kas kontrolē piekļuvi. Pilnvarotā iestāde valsts aviācijas drošības programmā var noteikt, ka a) apakšpunktā minēto ierobežojumu attiecībā piekļuves atļaušanu vienlaicīgi tikai vienai personai nepiemēro piekļuves punktiem, ko izmanto vienīgi tiesībaizsardzības amatpersonas.

1.2.2.6. Transportlīdzekļa caurlaidi pirms transportlīdzekļa ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās pārbauda, lai pārliecinātos par tās derīgumu un atbilstību transportlīdzeklim.

1.2.2.7. Uz piekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonām attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.2.3. Prasības Savienības apkalpes identitātes kartēm un lidostas identitātes kartēm

1.2.3.1. Savienības gaisa pārvadātāja apkalpes locekļa apkalpes identitātes karti un lidostas identitātes karti var izdot tikai dienesta vajadzībām un ja attiecīgais darbinieks ir veiksmīgi izturējis iepriekšējās darbības pārbaudi saskaņā ar 11.1.3. punktu.

1.2.3.2. Apkalpes un lidostas identitātes kartes izdod uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.

1.2.3.3. Ja persona neiztur iepriekšējās darbības pārbaudi, šīs personas identitātes karti nekavējoties anulē.

1.2.3.4. Kartes turētājs nēsā identitātes karti redzamā vietā, vismaz atrodoties ierobežotas iekļuves drošības zonās. Persona, kas nenēsā karti redzamā vietā ierobežotas iekļuves drošības zonās, kurās neatrodas pasažieri, saņem aizrādījumu no personām, kas atbild par 1.5.1. punkta c) apakšpunkta īstenošanu, un vajadzības gadījumā par pārkāpumu tiek ziņots.

1.2.3.5. Identitātes karti nekavējoties atdod izdevējiestādei: a) pēc izdevējiestādes pieprasījuma, vai b) pārtraucot darba attiecības, vai c) mainoties darba devējam, vai d) ja ir mainījušās piekļuves vajadzības zonām, kurām izdota atļauja, vai e) ja beidzas kartes derīguma termiņš, vai f) ja karti anulē.

1.2.3.6. Par identitātes kartes nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu nekavējoties ziņo izdevējiestādei.

1.2.3.7. Pēc kartes atdošanas, derīguma termiņa beigām, anulēšanas vai paziņojuma par nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu elektronisku karti nekavējoties atspējo.

1.2.3.8. Uz Savienības apkalpes identitātes kartēm un lidostas identitātes kartēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.2.4. Papildu prasības Savienības apkalpes identitātes kartēm

1.2.4.1. Savienības gaisa pārvadātāja apkalpes locekļa apkalpes identitātes kartē norāda: a) turētāja vārdu/uzvārdu un fotogrāfiju, un b) gaisa pārvadātāja nosaukumu, un c) vārdu crew angļu valodā, un d) derīguma termiņu.

1.2.5. Papildu prasības lidostas identitātes kartēm

1.2.5.1. Lidostas identitātes kartē norāda: a) turētāja vārdu/uzvārdu un fotogrāfiju, un b) turētāja darba devēja nosaukumu, ja tas nav ieprogrammēts elektroniski, un c) izdevējiestādes vai lidostas nosaukumu, un d) zonas, kurām turētājam atļauts piekļūt, un e) derīguma termiņu, ja tas nav ieprogrammēts elektroniski. Nosaukumus un piekļuves zonas var aizstāt ar līdzvērtīgu identifikāciju.

1.2.5.2. Lai novērstu lidostas identitātes karšu ļaunprātīgu izmantošanu, izveido sistēmu, kas pamatoti ļauj konstatēt nozaudētu, zagtu vai neatdotu karšu izmantošanas mēģinājumus. Konstatējot šādus mēģinājumus, seko atbilstoša rīcība.

1.2.6. Prasības transportlīdzekļu caurlaidēm

1.2.6.1. Transportlīdzekļa caurlaidi var izdot tikai dienesta vajadzībām.

1.2.6.2. Transportlīdzekļa caurlaidi izdod konkrētam transportlīdzeklim un tajā norāda: a) zonas, kurām transportlīdzeklim atļauts piekļūt, un b) derīguma termiņu. Uz elektroniskām transportlīdzekļu caurlaidēm nav jānorāda zonas, kurām transportlīdzeklim atļauts piekļūt, un derīguma termiņš, ja šī informācija ir elektroniski nolasāma un to pārbauda pirms transportlīdzekļa ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās.

1.2.6.3. Elektronisku transportlīdzekļa caurlaidi transportlīdzeklim piestiprina tā, lai tā nebūtu nododama citam.

1.2.6.4. Transportlīdzeklim atrodoties kontrolējamā teritorijā, transportlīdzekļa caurlaide ir piestiprināta redzamā vietā.

1.2.6.5. Transportlīdzekļa caurlaidi nekavējoties atdod izdevējiestādei: a) pēc izdevējiestādes pieprasījuma, vai b) ja transportlīdzekli vairs nav paredzēts izmantot iekļuvei kontrolējamā teritorijā, vai c) beidzoties caurlaides derīguma termiņam, ja caurlaide automātiski nekļūst nederīga.

1.2.6.6. Par transportlīdzekļa caurlaides nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu nekavējoties ziņo izdevējiestādei.

1.2.6.7. Pēc transportlīdzekļa caurlaides atdošanas, derīguma termiņa beigām vai paziņojuma par nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu elektronisku transportlīdzekļa caurlaidi nekavējoties atspējo.

1.2.6.8. Lai novērstu transportlīdzekļu caurlaižu ļaunprātīgu izmantošanu, izveido sistēmu, kas pamatoti ļauj konstatēt nozaudētu, nozagtu vai neatdotu transportlīdzekļu caurlaižu izmantošanas mēģinājumus. Konstatējot šādus mēģinājumus, seko atbilstoša rīcība.

1.2.6.9. Transportlīdzekļus, ko izmanto tikai kontrolējamā teritorijā un ar kuriem nav tiesību braukt pa koplietošanas ceļiem, var atbrīvot no 1.2.6.2.–1.2.6.8. punkta piemērošanas ar nosacījumu, ka no ārpuses tie ir skaidri marķēti kā attiecīgajā lidostā virszemes apkalpošanā izmantojamie transportlīdzekļi.

1.2.7. Piekļuve pilnvarotas personas pavadībā

1.2.7.1. Apkalpes locekļi, kam nav derīgas lidostas identitātes kartes, ierobežotas iekļuves drošības zonās vienmēr uzturas pilnvarotas personas pavadībā, izņemot: a) zonas, kurās var uzturēties pasažieri, un b) zonas, kas atrodas tā gaisa kuģa tiešā tuvumā, ar kuru šie apkalpes locekļi ir ielidojuši vai izlidos, un c) apkalpēm paredzētas zonas, un d) distances starp termināli vai piekļuves punktu un gaisa kuģi, ar kuru apkalpes locekļi ir ielidojuši vai izlidos.

1.2.7.2. Izņēmuma kārtā personu var atbrīvot no 1.2.5.1. punkta prasībām un iepriekšējās darbības pārbaudes prasības ar nosacījumu, ka attiecīgā persona ierobežotas iekļuves drošības zonās vienmēr uzturas pilnvarotas personas pavadībā. Personu var atbrīvot no prasības būt pilnvarotas personas pavadībā, ja attiecīgā persona uzrāda atļauju un šai personai ir derīga lidostas identitātes karte.

1.2.7.3. Pavadītājam ir: a) derīga 1.2.2.2. punkta c), d) vai e) apakšpunktā minētā identitātes karte, un b) atļauja pavadīt personas ierobežotas iekļuves drošības zonās, un c) pienākums pastāvīgi turēt pavadāmo personu vai personas tiešā redzeslokā, un d) pienākums pamatoti gādāt, lai pavadāmā persona vai personas nepārkāptu drošības noteikumus.

1.2.7.4. Transportlīdzekli var atbrīvot no 1.2.6. punkta prasībām, ja šis transportlīdzeklis kontrolējamā teritorijā vienmēr atrodas pilnvarotas personas pavadībā.

1.2.7.5. Gadījumos, kad pasažieris nelido saskaņā ar gaisa pārvadājumu līgumu, kas paredz izsniegt iekāpšanas karti vai līdzvērtīgu dokumentu, apkalpes locekli, kurš šo pasažieri pavada, var atbrīvot no 1.2.7.3. punkta a) apakšpunkta prasībām.

1.2.8. Citi atbrīvojumi

Citus atbrīvojumus piemēro saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētajiem noteikumiem.

1.3. TĀDU PERSONU PĀRBAUDES, KAS NAV PASAŽIERI, UN LĪDZI PAŅEMTU PRIEKŠMETU PĀRBAUDES

1.3.1. Tādu personu pārbaudes, kas nav pasažieri, un līdzi paņemtu priekšmetu pārbaudes

1.3.1.1. Personas, kas nav pasažieri, pārbauda, izmantojot vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) arkveida metāla detektorus (WTMD); c) sprāgstvielu meklēšanas suņus; d) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD); e) drošības skenerus, kuros neizmanto jonizējošo starojumu; f) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD).

1.3.1.2. Šā pielikuma 4.1.1.3.–4.1.1.6. un 4.1.1.10.–4.1.1.11. punkts attiecas uz tādu personu pārbaudi, kuras nav pasažieri.

1.3.1.3. Tādu personu pārbaudei, kas nav pasažieri, sprāgstvielu meklēšanas suņus un ETD drīkst izmantot tikai kā papildu metodes vai neparedzami kombinēt ar pārmeklēšanu ar rokām, WTMD vai drošības skeneriem.

1.3.1.4. Personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemtos priekšmetus pārbauda, izmantojot vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) rentgena iekārtas; c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtas; d) sprāgstvielu meklēšanas suņus; e) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD).

1.3.1.5. Šīs nodaļas 4.1.2.4.–4.1.2.7. un 4.1.2.11. punkts attiecas uz personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemto priekšmetu pārbaudēm.

1.3.1.6. Personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemto priekšmetu pārbaudei sprāgstvielu meklēšanas suņus un ETD drīkst izmantot tikai kā papildu metodes vai neparedzami kombinēt ar pārmeklēšanu ar rokām, rentgena iekārtu vai EDS iekārtu izmantošanu.

1.3.1.7. Ja personas, kas nav pasažieri, un līdzi paņemti priekšmeti jāpārbauda pastāvīgi izlases veidā, pārbaužu biežumu nosaka pilnvarotā iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu.

1.3.1.8. Uz tādu personu pārbaudēm, kas nav pasažieri, un līdzi paņemtu priekšmetu pārbaudēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.3.2. Atbrīvojumi un īpašas pārbaudes procedūras

1.3.2.1. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var atļaut atbrīvot personas, kas nav pasažieri, no pārbaudēm vai piemērot šīm personām īpašas pārbaudes procedūras, ja tās pavada saskaņā ar 1.2.7.3. punktu pilnvarots pavadītājs.

1.3.2.2. Pārbaudītas personas, kas nav pasažieri un kas īslaicīgi atstāj kritiskās daļas, atgriežoties var atbrīvot no pārbaudēm, ja šīs personas ir pastāvīgi atradušās pilnvarotu personu uzraudzībā, kura ir pietiekama, lai pamatoti pārliecinātos, ka šīs personas kritiskajās daļās neienes aizliegtus priekšmetus.

1.3.2.3. Uz atbrīvojumiem un īpašām pārbaudes procedūrām attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.4. TRANSPORTLĪDZEKĻU PĀRBAUDES

1.4.1. Transportlīdzekļi, kas iekļūst kritiskajās daļās

1.4.1.1. Pirms iekļūšanas kritiskajās daļās visus transportlīdzekļus pārbauda. No pārbaudes beigām līdz iekļūšanai kritiskajās daļās tos aizsargā pret nelikumīgu iejaukšanos.

1.4.1.2. Pārbaudes laikā autovadītājs un visas pārējās personas no transportlīdzekļa izkāpj. Transportlīdzeklī esošās personīgās mantas ņem līdzi, lai tās pārbaudītu.

1.4.1.3. Lai nodrošinātu transportlīdzekļu pārbaudāmo daļu nejaušu izvēli, nosaka attiecīgas metodes.

1.4.1.4. Uz transportlīdzekļiem, kas iekļūst kritiskajās daļās, attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.4.2. Transportlīdzekļi, kas iekļūst ierobežotas iekļuves drošības zonās, izņemot kritiskās daļas

1.4.2.1. Pārbaudes laikā autovadītājs un visas pārējās personas no transportlīdzekļa izkāpj. Transportlīdzeklī esošās personīgās mantas ņem līdzi, lai tās pārbaudītu.

1.4.2.2. Lai nodrošinātu pārbaudāmo transportlīdzekļu un transportlīdzekļu pārbaudāmo daļu nejaušu izvēli, nosaka attiecīgas metodes.

1.4.2.3. Uz transportlīdzekļiem, kas iekļūst ierobežotas iekļuves drošības zonās, izņemot kritiskās daļas, attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.4.3. Pārbaudes metodes

1.4.3.1. Pārmeklēšana ar rokām ir izvēlēto transportlīdzekļa daļu, tostarp to satura, rūpīga manuāla pārbaude, lai pamatoti pārliecinātos, ka tajās neatrodas aizliegti priekšmeti.

1.4.3.2. Šādas metodes var izmantot vienīgi kā papildu pārbaudes līdzekļus: a) sprāgstvielu meklēšanas suņus, un b) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD).

1.4.3.3. Uz pārbaudes metodēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.4.4. Atbrīvojumi un īpašas pārbaudes procedūras

1.4.4.1. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var atļaut atbrīvot transportlīdzekļus no pārbaudes vai piemērot tiem īpašas pārbaudes procedūras, ja tos pavada saskaņā ar 1.2.7.3. punktu pilnvarots pavadītājs.

1.4.4.2. Uz atbrīvojumiem un īpašām pārbaudes procedūrām attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

1.5. NOVĒROŠANA, PATRUĻAS UN CITI FIZISKAS KONTROLES PASĀKUMI

1.5.1. Novērošanu un patruļas veic, lai uzraudzītu: a) robežas starp atklāto teritoriju, kontrolējamo teritoriju, ierobežotas iekļuves drošības zonām, kritiskajām daļām un attiecīgos gadījumos norobežotām zonām, un b) termināļu zonas un zonas, kas atrodas termināļu tuvumā un ir pieejamas sabiedrībai, ieskaitot autostāvvietas un ceļus, un c) personu identitātes kartes un to derīgumu ierobežotas iekļuves drošības zonās, izņemot zonas, kur atrodas pasažieri, un d) transportlīdzekļu caurlaides un to derīgumu kontrolējamā teritorijā, un e) reģistrēto bagāžu, kravu un pastu, lidojuma laikā patērējamos krājumus un gaisa pārvadātāja pastu un materiālus, kas kritiskajā daļā gaida iekraušanu gaisa kuģī.

1.5.2. Novērošanas un patruļu biežumu un to veikšanas līdzekļus nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, un tos apstiprina pilnvarotā iestāde. Šajā sakarā ņem vērā: a) lidostas lielumu, tostarp darbību skaitu un veidu, un b) lidostas plānojumu, jo īpaši lidostā noteikto zonu savstarpējo saistību, un c) novērošanas un patruļu veikšanā izmantojamo līdzekļu iespējas un ierobežojumus. Atbilstības uzraudzības nolūkos riska novērtējuma daļas, kas attiecas uz novērošanas un patruļu biežumu un to veikšanas līdzekļiem, pēc pieprasījuma uzrāda rakstveidā.

1.5.3. Novērošanu un patruļas neveic pēc paredzamas shēmas. Identitātes karšu derīgumu pārbauda izlases veidā.

1.5.4. Veic pasākumus, lai personas atturētu no pārkāpumiem drošības kontrolpunktos un lai pārkāpumu gadījumos pārkāpumus un to sekas varētu nekavējoties novērst un labot.

1.6. AIZLIEGTI PRIEKŠMETI

1.6.1. Personām, kas nav pasažieri, ierobežotas iekļuves drošības zonās nav atļauts ienest 1.A papildinājumā minētos priekšmetus.

1.6.2. Atbrīvojumu no 1.6.1. punkta prasībām var piešķirt tikai ar nosacījumu, ka personai ir atļauts ierobežotas iekļuves drošības zonās ienest aizliegtus priekšmetus, lai veiktu ar lidostas iekārtu vai gaisa kuģu ekspluatāciju saistītus būtiski svarīgus uzdevumus vai pienākumus lidojumā.

1.6.3. Lai būtu iespējams identificēt saistību starp personu, kam atļauts ienest vienu vai vairākus 1.A papildinājumā minētos priekšmetus, un šīs personas ienesto priekšmetu: a) personai līdzi ir atļauja. Atļauja ir norādīta vai nu uz identitātes kartes, kas ļauj iekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonās, vai atsevišķā rakstiskā paziņojumā. Atļaujā norāda priekšmetus, ko personai atļauts ienest, vai nu kā priekšmetu kategoriju, vai kā konkrētu priekšmetu. Ja atļauja norādīta uz identitātes kartes, tā ir atpazīstama tikai, balstoties uz nepieciešamību zināt, vai b) drošības kontrolpunktā ir sistēma, kas norāda, kurām personām un kādus priekšmetus ir atļauts ienest (vai nu kā priekšmetu kategoriju, vai kā konkrētu priekšmetu).

1.6.4. Identifikāciju veic, pirms personai atļauj ienest attiecīgos priekšmetus ierobežotas iekļuves drošības zonās vai gaisa kuģī vai ja persona saņem aizrādījumu no personām, kas veic novērošanu vai patruļas saskaņā ar 1.5.1. punkta c) apakšpunktu.

1.6.5. Šā pielikuma 1.A papildinājumā minētos priekšmetus drīkst uzglabāt ierobežotas iekļuves drošības zonās, ja tie tiek glabāti drošos apstākļos. 4.C papildinājuma c), d) un e) punktā minētos priekšmetus drīkst uzglabāt ierobežotas iekļuves drošības zonās, ja tie nav pieejami pasažieriem.

1.A PAPILDINĀJUMS

PERSONAS, KAS NAV PASAŽIERI

AIZLIEGTU PRIEKŠMETU SARAKSTS

a) šautenes, šaujamieroči un citas ierīces, kas raida šāviņus – ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus, raidot šāviņu, tostarp: — visu veidu šaujamieroči, piemēram, pistoles, revolveri, šautenes, bises, — rotaļu šautenes, šaujamieroču modeļi un imitācijas, ko kļūdaini iespējams noturēt par īstiem ieročiem, — šaujamieroču sastāvdaļas, izņemot teleskopiskos tēmēkļus, — saspiesta gaisa un ogļskābās gāzes šautenes, piemēram, pistoles, skrošu šautenes, šautenes un bumbiņu šautenes, — signālraķešu pistoles un starta pistoles, — šaujamloki, stopi un bultas, — harpūnu un žebērkļu šautenes, — lingas un katapultas;

b) apdullināšanas ierīces – ierīces, kas īpaši paredzētas apdullināšanai vai imobilizācijai, tostarp: — elektrošoka ierīces, piemēram, elektrošoka šautenes, tāzeri un elektrošoka steki, — dzīvnieku apdullināšanas un dzīvnieku nogalināšanas ierīces, — ķīmiskas vielas, gāzes un aerosoli, kas atņem vai mazina rīcības spējas, piemēram, asaru gāze, piparu gāzes aerosoli, skābes aerosoli un dzīvnieku atbaidīšanas aerosoli;

c) sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces – sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp: — munīcija, — aizdedzkapseles, — detonatori un degļi, — sprādzienbīstamu ierīču modeļi vai imitācijas, — mīnas, granātas un cita sprādzienbīstama munīcija, — uguņošanas ierīces un citi pirotehnikas izstrādājumi, — dūmu kārbas un dūmu patronas, — dinamīts, šaujampulveris un plastikāta sprāgstvielas;

d) visi citi priekšmeti, kurus var izmantot, lai radītu nopietnus ievainojumus, un kurus parasti neizmanto ierobežotas iekļuves drošības zonās, piemēram, cīņas sporta aprīkojums, šķēpi, zobeni u. c.

2. NOROBEŽOTAS LIDOSTU ZONAS

Šajā regulā noteikumu nav.

3. GAISA KUĢU DROŠĪBA

3.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

3.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu attiecībā uz tā gaisa kuģiem nodrošina gaisa pārvadātājs.

3.0.2. Trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus attiecībā uz gaisa kuģu drošību atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, ir uzskaitītas 3.B papildinājumā.

3.0.3. Gaisa kuģa drošības pārbaude nav jāveic. Gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu veic saskaņā ar 3.1. punktu.

3.0.4. Lidostas ekspluatants gaisa pārvadātājam pēc tā pieprasījuma paziņo, vai tā gaisa kuģis atrodas vai neatrodas kritiskajā daļā. Neskaidrību gadījumā pieņem, ka gaisa kuģis atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa.

3.0.5. Ja kādu zonu vairs neuzskata par kritisko daļu, jo ir mainījies tās drošības statuss, lidosta par to informē pārvadātājus, uz kuriem tas attiecas.

3.0.6. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

3.1. GAISA KUĢU DROŠĪBAS PĀRMEKLĒŠANA

3.1.1. Kad jāveic gaisa kuģa drošības pārmeklēšana

3.1.1.1. Gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu veic vienmēr, ja ir pamatotas aizdomas, ka tam varētu būt piekļuvušas nepiederošas personas.

3.1.1.2. Veicot gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu, pārbauda noteiktas, Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētas gaisa kuģa zonas.

3.1.1.3. Ja gaisa kuģis ierodas kritiskajā daļā no 3.B papildinājumā neminētas trešās valsts, tā drošības pārmeklēšanu veic jebkurā laikā pēc pasažieru izkāpšanas no pārmeklējamās zonas un/vai kravas izkraušanas.

3.1.1.4. Gaisa kuģi, kas ierodas no kādas dalībvalsts, kurā tas uzturējies tranzītā pēc ierašanās no 3.B papildinājumā neminētas trešās valsts, uzskata par gaisa kuģi, kas ieradies no trešās valsts.

3.1.1.5. Uz gadījumiem, kad jāveic gaisa kuģa drošības pārmeklēšana, attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C (2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

3.1.2. Kā jāveic gaisa kuģa drošības pārmeklēšana

Gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu veic saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētajiem noteikumiem.

3.1.3. Informācija par gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu

Par izlidojoša reisa gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu reģistrē šādu informāciju, ko glabā vietā ārpus gaisa kuģa visu lidojuma laiku vai 24 stundas atkarībā no tā, kas ir ilgāk:

a) reisa numurs, un

b) iepriekšējā reisa izlidošanas lidosta.

Ja ir veikta gaisa kuģa drošības pārmeklēšana, norāda arī šādu informāciju:

c) gaisa kuģa drošības pārmeklēšanas datums un laiks, un

d) par gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu atbildīgās personas vārds/uzvārds un paraksts.

3.2. GAISA KUĢU AIZSARDZĪBA

3.2.1. Gaisa kuģu aizsardzība – vispārīgi noteikumi

3.2.1.1. Neatkarīgi no tā, kurā lidostas daļā gaisa kuģis ir novietots, visas tā ārējās durvis tiek aizsargātas pret nesankcionētu piekļuvi, nodrošinot, ka: a) personām, kas cenšas nesankcionēti piekļūt gaisa kuģim, nekavējoties tiek aizrādīts, vai b) ārējās durvis ir aizvērtas. Ja gaisa kuģis atrodas kritiskajā daļā, ārējās durvis, kam personas nevar piekļūt no zemes, uzskata par aizvērtām, ja piekļuves palīglīdzekļi ir novākti un novietoti pietiekamā attālumā no gaisa kuģa, lai samērīgi liegtu piekļuvi personām, vai c) izmantojot elektroniskus līdzekļus, kas ļauj nekavējoties atklāt nesankcionētu piekļuvi, vai d) ar elektronisku lidostas identitātes karšu piekļuves kontroles sistēmu, kas uzstādīta visām durvīm, pa kurām var nokļūt uz pasažieru iekāpšanas trapa, kas savienots ar atvērtām gaisa kuģa durvīm, un šī sistēma atļauj iekļūt tikai personām, kas pabeigušas mācības saskaņā ar 11.2.3.7. punktu. Šādām personām jānodrošina, ka ir novērsta nesankcionēta piekļuve, kamēr tās izmanto durvis.

3.2.1.2. Šīs nodaļas 3.2.1.1. punktu nepiemēro gaisa kuģiem, kas novietoti angārā, kurš ir slēgts vai citādi aizsargāts pret nesankcionētu piekļuvi.

3.2.2. Papildu aizsardzība gaisa kuģiem ar aizvērtām ārējām durvīm, kuri atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa

3.2.2.1. Ja ārējās durvis ir aizvērtas un gaisa kuģis atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa, katras ārējās durvis aizsargā: a) novācot piekļuves palīglīdzekļus, vai b) aizzīmogojot, vai c) aizslēdzot, vai d) uzraugot. Šā punkta a) apakšpunktu nepiemēro durvīm, kurām personas var piekļūt no zemes.

3.2.2.2. Ja no durvīm, kam personas nevar piekļūt no zemes, novāc piekļuves palīglīdzekļus, tos novieto pietiekami tālu no gaisa kuģa, lai samērīgi liegtu piekļuvi.

3.2.2.3. Ja ārējās durvis ir aizslēgtas, tās var atslēgt vienīgi personas, kas pilda dienesta pienākumus.

3.2.2.4. Ja ārējās durvis uzrauga, uzraudzību veic tā, lai nodrošinātu, ka nesankcionēta piekļuve gaisa kuģim tiek nekavējoties atklāta.

3.2.2.5. Uz tādu gaisa kuģu aizsardzību, kuru ārējās durvis ir aizvērtas un kuri atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa, attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

3.A PAPILDINĀJUMS

GAISA KUĢU DROŠĪBAS PĀRMEKLĒŠANA

Sīki izstrādāti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanas noteikumi ir paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005.

▼M1

3.B PAPILDINĀJUMS

GAISA KUĢU DROŠĪBA

TREŠĀS VALSTIS, KĀ ARĪ CITAS VALSTIS UN TERITORIJAS, KURĀM SASKAŅĀ AR LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 355. PANTU NEPIEMĒRO MINĒTĀ LĪGUMA TREŠĀS DAĻAS VI SADAĻU UN KURAS TIEK ATZĪTAS PAR TĀDĀM, KAS PIEMĒRO DROŠĪBAS STANDARTUS, KURI IR LĪDZVĒRTĪGI KOPĪGAJIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS PAMATSTANDARTIEM

Attiecībā uz gaisa kuģu drošību ir atzīts, ka drošības standartus, kas līdzvērtīgi kopīgajiem civilās aviācijas drošības pamatstandartiem, piemēro turpmāk norādītās trešās valstis, kā arī citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

Kanāda

Fēru Salas attiecībā uz Vagar lidostu

Grenlande attiecībā uz Kangerlussuaq lidostu

Gērnsija

Menas Sala

Džērsija

Melnkalne

Amerikas Savienotās Valstis

Komisija nekavējoties informē dalībvalstu pilnvarotās iestādes, ja tās rīcībā ir informācija, kas norāda, ka trešās valsts vai attiecīgās citas valsts vai teritorijas piemērotie drošības standarti, kam ir būtiska ietekme uz aviācijas drošības vispārējo līmeni Savienībā, vairs nav līdzvērtīgi Savienības kopīgajiem pamatstandartiem.

Tiklīdz Komisijai ir informācija par darbībām, tostarp kompensējošiem pasākumiem, kas apliecina, ka trešās valsts vai attiecīgās citas valsts vai teritorijas piemēroto attiecīgo drošības standartu līdzvērtīgums ir atjaunots, par to nekavējoties tiek informētas dalībvalstu pilnvarotās iestādes.

▼B

4. PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

4.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

4.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts, kam uzticēta atbildība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā minēto valsts civilās aviācijas drošības programmu.

4.0.2. Trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus attiecībā uz pasažieriem un rokas bagāžu atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, ir uzskaitītas 4.B papildinājumā.

4.0.3. Pasažierus un viņu rokas bagāžu, kas ierodas no kādas dalībvalsts, kurā tie uzturējušies tranzītā pēc ierašanās no 4.B papildinājumā neminētas trešās valsts, uzskata par pasažieriem un rokas bagāžu, kas ieradušies no trešās valsts, ja nav apstiprinājuma, ka šie pasažieri un viņu rokas bagāža šajā dalībvalstī ir pārbaudīta.

4.0.4. Šajā pielikumā: a) “šķidrumi, aerosoli un geli (LAG)” ir pastas, losjoni, šķidrumu/cietvielu maisījumi un spiedientvertņu saturs, piemēram, zobu pasta, matu želeja, dzērieni, zupas, sīrupi, smaržas, skūšanās putas un citas līdzīgas konsistences vielas; b) “aizzīmogots drošības maisiņš (STEB)” ir maisiņš, kas atbilst Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas norādījumiem par ieteicamajām drošības kontroles vadlīnijām; c) “šķidro sprāgstvielu atklāšanas sistēmas (LEDS) iekārtas” ir iekārtas, kas spēj atklāt bīstamus materiālus un kas atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2015) 8005 pielikuma 12.7. punkta noteikumiem.

4.0.5. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

4.1. PASAŽIERU UN ROKAS BAGĀŽAS PĀRBAUDES

4.1.1. Pasažieru pārbaudes

4.1.1.1. Pirms pārbaudes pasažieri novelk mēteļus un virsjakas, ko pārbauda kā rokas bagāžu. Pārbaudītājs vajadzības gadījumā var papildus pieprasīt pasažierim novilkt apģērba gabalus.

4.1.1.2. Pasažieru pārbaudēm izmanto vismaz vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) arkveida metāla detektorus (WTMD); c) sprāgstvielu meklēšanas suņus; d) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD); e) drošības skenerus, kuros neizmanto jonizējošo starojumu; f) ETD kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD). Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai pasažierim ir līdzi paņemti aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, pasažierim liedz iekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonās vai pārliecības gūšanas nolūkā viņu pārbauda atkārtoti.

4.1.1.3. Pārmeklēšanu ar rokām veic tā, lai pamatoti pārliecinātos, ka pasažierim nav līdzi paņemtu aizliegtu priekšmetu.

4.1.1.4. Ja ieslēdzas WTMD trauksmes signāls, noskaidro trauksmes cēloni.

4.1.1.5. Rokas metāla detektorus (HHMD) var izmantot tikai kā papildu pārbaudes līdzekli. Tie neaizstāj prasības attiecībā uz pārmeklēšanu ar rokām.

4.1.1.6. Ja gaisa kuģa salonā ir atļauts ņemt līdzi dzīvniekus, tos pārbauda kā pasažierus vai kā rokas bagāžu.

4.1.1.7. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var noteikt pasažieru kategorijas, kurām piemēro īpašas pārbaudes procedūras vai kuras atbrīvo no pārbaudēm. Par noteiktajām kategorijām informē Komisiju.

4.1.1.8. Uz pasažieru pārbaudēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

4.1.1.9. Sprāgstvielu meklēšanas suņus un ETD var izmantot vienīgi kā papildu pārbaudes līdzekļus.

4.1.1.10. Ja pasažieru pārbaudēm izmanto drošības skeneri, ar kuru apskati veic persona, kā definēts 12.11.1. punkta otrajā daļā, izpilda vismaz šādus nosacījumus: a) drošības skeneri nesaglabā, neuzkrāj, nekopē, neizdrukā un neizgūst attēlus. Tomēr jebkuru attēlu, kas ģenerēts pārbaudes laikā, var paturēt tik ilgi, cik nepieciešams, lai apskati veicošā persona to izvērtētu, un šādu attēlu dzēš, tiklīdz pasažieris izgājis pārbaudi. Ir aizliegta un jānovērš jebkāda neatļauta piekļuve attēlam un tā izmantošana; b) apskati veicošā persona, kas izvērtē attēlu, atrodas nodalītā vietā, no kuras nav iespējams redzēt pārbaudāmo pasažieri; c) nodalītajā vietā, kurā tiek veikta attēla izvērtēšana, nedrīkst atrasties nekādas tehniskas ierīces, kas spēj saglabāt, kopēt vai fotografēt, vai citādā veidā ierakstīt attēlus; d) attēlu nesaista ar pārbaudāmās personas datiem, un viņa/viņas identitāte paliek anonīma; e) pasažieris drīkst pieprasīt iespēju izvēlēties viņa/viņas ķermeņa attēla apskati veicošās personas dzimumu; f) attēlam jābūt neskaidram vai aptumšotam, lai nebūtu iespējams atpazīt pasažiera seju. Šā punkta a) un d) apakšpunktu piemēro arī drošības skeneriem ar automātisku apdraudējuma konstatēšanu. Pasažieriem ir tiesības atteikties no pārbaudes ar drošības skeneri. Šādā gadījumā pasažieri pārbauda, izmantojot alternatīvu pārbaudes metodi, tostarp vismaz pārmeklēšanu ar rokām saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2015) 8005 4.A papildinājumu. Ja ieslēdzas drošības skenera trauksmes signāls, noskaidro trauksmes cēloni. Pirms pārbaudes ar drošības skeneri pasažieri informē par izmantoto tehnoloģiju, ar tā izmantošanu saistītajiem nosacījumiem un iespēju atteikties no pārbaudes ar drošības skeneri.

4.1.1.11. Sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD) drīkst izmantot tikai gadījumos, kad pārbaudītājs uzskata, ka konkrētas personas ķermeņa daļas pārmeklēšana ar rokām būtu neefektīva un/vai nevēlama.

4.1.2. Rokas bagāžas pārbaudes

4.1.2.1. Ja vien rokas bagāžu nav paredzēts pārbaudīt ar sprāgstvielu atklāšanas sistēmas (EDS) iekārtu, kas atbilst standartam C2 vai augstākam standartam, pārnēsājamos datorus un citas lielas elektroierīces pirms pārbaudes izņem no rokas bagāžas un pārbauda atsevišķi.

4.1.2.2. Visās lidostās pie ieejas ierobežotas iekļuves drošības zonā (SRA) atbilstošs tiesību subjekts pārbauda vismaz tos LAG, kas iegādāti lidostā vai gaisa kuģī un kas ievietoti STEB, kura iekšpusē ir uzskatāmi redzams pietiekams pierādījums par to, ka pirkums veikts attiecīgās lidostas kontrolējamajā teritorijā vai gaisa kuģī, kā arī LAG lietošanai ceļojuma laikā medicīniskiem nolūkiem vai īpašām diētas vajadzībām, tostarp zīdaiņu barību. LAG pirms pārbaudes izņem no rokas bagāžas un pārbauda atsevišķi no citiem rokas bagāžas priekšmetiem, izņemot gadījumus, kad ar rokas bagāžas pārbaudes ierīcēm ir iespējams pārbaudīt vairākas slēgtas LAG tvertnes rokas bagāžā. Ja LAG izņem no rokas bagāžas, pasažieris uzrāda: a) visus LAG atsevišķās tvertnēs, katras tvertnes ietilpībai nepārsniedzot 100 mililitrus vai to ekvivalentu, kas ievietotas vienā caurspīdīgā atkārtoti noslēdzamā plastmasas maisiņā, kura ietilpība nepārsniedz vienu litru, turklāt saturam ērti jāietilpst maisiņā, kam jābūt pilnīgi noslēgtam, un b) visus citus LAG, tostarp STEB, kuros atrodas LAG. Pilnvarotās iestādes, aviosabiedrības un lidostas sniedz attiecīgu informāciju pasažieriem par LAG pārbaudēm to lidostās.

4.1.2.3. Rokas bagāžas pārbaudēm izmanto vismaz vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) rentgena iekārtas; c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtas; d) sprāgstvielu meklēšanas suņus kombinācijā ar a) apakšpunktā paredzēto paņēmienu; e) ETD. Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai rokas bagāžā ir aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, rokas bagāžu aizliedz ienest gaisa kuģī vai pārliecības gūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

4.1.2.4. Rokas bagāžas pārmeklēšana ar rokām ir bagāžas, tostarp tās satura, manuāla pārbaude, lai pamatoti pārliecinātos, ka tajā nav aizliegtu priekšmetu.

4.1.2.5. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, katru attēlu aplūko pārbaudītājs, vai arī to analizē automātiskās atlases programmatūra (ACS).

4.1.2.6. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, pārbaudītājs noskaidro katras trauksmes cēloni, lai pamatoti pārliecinātos, ka pasažieris ierobežotas iekļuves drošības zonā vai gaisa kuģī neienes aizliegtus priekšmetus.

4.1.2.7. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, no rokas bagāžas izņem visus priekšmetus, kuru blīvums neļauj pārbaudītājam pienācīgi analizēt rokas bagāžas saturu. Bagāžu pārbauda atkārtoti un attiecīgo priekšmetu pārbauda atsevišķi kā rokas bagāžu.

4.1.2.8. Ja izrādās, ka bagāžā atrodas liela elektroierīce, bagāžu bez šīs ierīces pārbauda atkārtoti un šo ierīci pārbauda atsevišķi, ja vien rokas bagāža nav pārbaudīta ar standartam C2 vai augstākam standartam atbilstošu EDS iekārtu.

4.1.2.9. Sprāgstvielu meklēšanas suņus un sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) var izmantot vienīgi kā papildu pārbaudes līdzekļus.

4.1.2.10. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var noteikt rokas bagāžas kategorijas, kurām piemēro īpašas pārbaudes procedūras vai kuras atbrīvo no pārbaudēm. Par noteiktajām kategorijām informē Komisiju.

4.1.2.11. Personas, kas pārbauda rokas bagāžu, izmantojot rentgena vai EDS iekārtas, attēlu izvērtēšanai parasti velta ne vairāk kā 20 minūtes pēc kārtas. Pēc katra šāda posma pārbaudītājs vismaz 10 minūtes attēlus neizvērtē. Šī prasība ir piemērojama tikai tad, ja izvērtējamo attēlu plūsma ir pastāvīga. Nosaka uzraugošo darbinieku, kas atbild par rokas bagāžas pārbaudītājiem, lai nodrošinātu optimālu komandas sastāvu, darba kvalitāti, apmācību, atbalstu un novērtēšanu.

4.1.2.12. Uz rokas bagāžas pārbaudēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

4.1.3. Šķidrumu, aerosolu un gelu (LAG) pārbaudes

4.1.3.1. Pasažieru līdzpaņemtos LAG šādos gadījumos var atbrīvot no pārbaudēm ar LEDS iekārtām pie ieejas SRA: a) ja LAG ir atsevišķās tvertnēs, katras tvertnes ietilpībai nepārsniedzot 100 mililitrus vai to ekvivalentu, kas ievietotas vienā caurspīdīgā atkārtoti noslēdzamā plastmasas maisiņā, kura ietilpība nepārsniedz vienu litru, turklāt saturs ērti ietilpst maisiņā, kas ir pilnīgi noslēgts; b) ja LAG ir ievietoti STEB, pērkot tos uz vietas lidostas kontrolējamajā teritorijā; c) ja STEB ievietoto LAG izcelsme ir cita ES lidosta vai ES gaisa pārvadātāja gaisa kuģis un tie ir atkārtoti ievietoti STEB pirms došanās ārā no lidostas ierobežotas iekļuves drošības zonas; d) ja LAG uz vietas kontrolējamajā teritorijā ir pārbaudīti ar LEDS iekārtu un tad ievietoti STEB. Atbrīvojumu, kas minēti c) un d) apakšpunktā, darbības laiks beidzas 2015. gada 31. decembrī.

4.1.3.2. STEB, kas minēti 4.1.3.1. punkta b) līdz d) apakšpunktā: a) ir skaidri identificējami kā attiecīgās lidostas STEB, un b) to iekšpusē atrodas pierādījums, ka pirkums vai atkārtota aizzīmogošana veikta attiecīgajā lidostā iepriekšējo trīs stundu laikā, un c) uz tiem attiecas Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

4.1.3.3. Uz LAG pārbaudēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

4.2. PASAŽIERU UN ROKAS BAGĀŽAS AIZSARDZĪBA

Uz pasažieru un rokas bagāžas aizsardzību attiecas Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie noteikumi.

4.3. ĪPAŠI UZMANĀMI PASAŽIERI

4.3.1. Kompetentā iestāde iepriekš rakstiski paziņo gaisa pārvadātājam, ka ar tā gaisa kuģi paredzēts pārvadāt īpaši uzmanāmu pasažieri.

4.3.2. Paziņojumā norāda šādu informāciju: a) personas identitāti un dzimumu, un b) pārvadāšanas iemeslu, un c) pavadītāju vārdu/uzvārdu un amatu, ja ir nodrošināta pavadība, un d) kompetentās iestādes veikto riska novērtējumu, tostarp iemeslus, kāpēc ir vai nav nodrošināta pavadība, un e) vajadzības gadījumā iepriekšēju vienošanos par sēdvietām, un f) pieejamo ceļošanas dokumentu aprakstu. Gaisa pārvadātājs šo informāciju paziņo gaisa kuģa kapteinim pirms pasažieru iekāpšanas gaisa kuģī.

4.3.3. Kompetentā iestāde nodrošina, lai tiesas uzraudzībā esošām personām vienmēr būtu pavadītāji.

4.4. AIZLIEGTI PRIEKŠMETI

4.4.1. Pasažieriem nav atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģī 4.C papildinājumā minētos priekšmetus.

4.4.2. Attiecībā uz 4.4.1. punktu var piešķirt izņēmumu ar nosacījumu, ka: a) pilnvarotā iestāde ir atļāvusi ienest attiecīgo priekšmetu, un b) gaisa pārvadātājs ir informēts par attiecīgo pasažieri un līdzi paņemto priekšmetu pirms pasažieru iekāpšanas gaisa kuģī, un c) ir ievēroti spēkā esošie drošības noteikumi. Gaisa kuģī šos priekšmetus novieto drošos apstākļos.

4.4.3. Gaisa pārvadātājs gādā, lai pirms reģistrācijas beigām pasažieri saņemtu informāciju par 4.C papildinājumā minētajiem aizliegtajiem priekšmetiem.

4.A PAPILDINĀJUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PĀRMEKLĒŠANU AR ROKĀM

Sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz pārmeklēšanu ar rokām ir paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005.

▼M1

4.B PAPILDINĀJUMS

PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

TREŠĀS VALSTIS, KĀ ARĪ CITAS VALSTIS UN TERITORIJAS, KURĀM SASKAŅĀ AR LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 355. PANTU NEPIEMĒRO MINĒTĀ LĪGUMA TREŠĀS DAĻAS VI SADAĻU UN KURAS TIEK ATZĪTAS PAR TĀDĀM, KAS PIEMĒRO DROŠĪBAS STANDARTUS, KURI IR LĪDZVĒRTĪGI KOPĪGAJIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS PAMATSTANDARTIEM

Attiecībā uz pasažieriem un rokas bagāžu ir atzīts, ka drošības standartus, kas līdzvērtīgi kopīgajiem civilās aviācijas drošības pamatstandartiem, piemēro turpmāk norādītās trešās valstis, kā arī citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

Kanāda

Fēru Salas attiecībā uz Vagar lidostu

Grenlande attiecībā uz Kangerlussuaq lidostu

Gērnsija

Menas Sala

Džērsija

Melnkalne

Amerikas Savienotās Valstis

Komisija nekavējoties informē dalībvalstu pilnvarotās iestādes, ja tās rīcībā ir informācija, kas norāda, ka trešās valsts vai attiecīgās citas valsts vai teritorijas piemērotie drošības standarti, kam ir būtiska ietekme uz aviācijas drošības vispārējo līmeni Savienībā, vairs nav līdzvērtīgi Savienības kopīgajiem pamatstandartiem.

Tiklīdz Komisijai ir informācija par darbībām, tostarp kompensējošiem pasākumiem, kas apliecina, ka trešās valsts vai attiecīgās citas valsts vai teritorijas piemēroto attiecīgo drošības standartu līdzvērtīgums ir atjaunots, par to nekavējoties tiek informētas dalībvalstu pilnvarotās iestādes.

▼B

4.C PAPILDINĀJUMS

PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

AIZLIEGTU PRIEKŠMETU SARAKSTS

Neskarot spēkā esošos drošības noteikumus, pasažieriem nav atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģos šādus priekšmetus:

a) šautenes, šaujamieročus un citas ierīces, kas raida šāviņus – ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus, raidot šāviņu, tostarp: — visu veidu šaujamieročus, piemēram, pistoles, revolverus, šautenes, bises, — rotaļu šautenes, šaujamieroču modeļus un imitācijas, ko kļūdaini iespējams noturēt par īstiem ieročiem, — šaujamieroču sastāvdaļas, izņemot teleskopiskos tēmēkļus, — saspiesta gaisa un ogļskābās gāzes šautenes, piemēram, pistoles, skrošu šautenes, šautenes un bumbiņu šautenes, — signālraķešu pistoles un starta pistoles, — šaujamlokus, stopus un bultas, — harpūnu un žebērkļu šautenes, — lingas un katapultas;

b) apdullināšanas ierīces – ierīces, kas īpaši paredzētas apdullināšanai vai imobilizācijai, tostarp: — elektrošoka ierīces, piemēram, elektrošoka šautenes, tāzerus un elektrošoka stekus, — dzīvnieku apdullināšanas un dzīvnieku nogalināšanas ierīces, — ķīmiskas vielas, gāzes un aerosolus, kas atņem vai mazina rīcības spējas, piemēram, asaru gāzi, piparu gāzes aerosolus, skābes aerosolus un dzīvnieku atbaidīšanas aerosolus;

c) priekšmetus ar smailu galu vai asām malām – priekšmetus ar smailu galu vai asām malām, ar kuriem var radīt nopietnus ievainojumus, tostarp: — ciršanai paredzētus priekšmetus, piemēram, cirvjus, cirvīšus un miesnieka nažus, — ledus cirvjus un ledus cirtņus, — žiletes, — grieznes, — nažus, kuru asmeņi ir garāki par 6 cm, — šķēres, kuru asmeņi ir garāki par 6 cm, mērot no locīklas ass, — cīņas sporta aprīkojumu, kurā ietilpst smaili priekšmeti vai priekšmeti ar asām malām, — šķēpus un zobenus;

d) darbarīkus – darbarīkus, ar kuriem var radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp: — laužņus, — urbjus un urbju uzgaļus, ieskaitot pārnēsājamus bezvadu mehāniskos urbjus, — darbarīkus, kuru asmens vai spals ir garāks nekā 6 cm un kurus iespējams lietot kā ieročus, piemēram, skrūvgriežus un kaltus, — zāģus, ieskaitot pārnēsājamus bezvadu motorzāģus, — lodlampas, — skrūvpistoles un naglu pistoles;

e) trulus rīkus – priekšmetus, ar kuriem var radīt nopietnus ievainojumus, ja ar tiem iesit, tostarp: — beisbola un softbola nūjas, — nūjas un stekus, piemēram, koka stekus, ar ādu apvilktas metāla nūjas un gumijas stekus, — cīņas sporta aprīkojumu;

f) sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces – sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp: — munīciju, — aizdedzkapseles, — detonatorus un degļus, — sprādzienbīstamu ierīču modeļus vai imitācijas, — mīnas, granātas un citu sprādzienbīstamu munīciju, — uguņošanas ierīces un citus pirotehnikas izstrādājumus, — dūmu kārbas un dūmu patronas, — dinamītu, šaujampulveri un plastikāta sprāgstvielas.

5. REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

5.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

5.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts, kam uzticēta atbildība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā minēto valsts civilās aviācijas drošības programmu.

5.0.2. Trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus attiecībā uz reģistrēto bagāžu atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, ir uzskaitītas 5.A papildinājumā.

5.0.3. Reģistrēto bagāžu, kas ir atvesta no kādas dalībvalsts, kurā gaisa kuģis uzturējies tranzītā pēc ierašanās no 5.A papildinājumā neminētas trešās valsts, uzskata par reģistrētu bagāžu, kas atvesta no trešās valsts, ja nav apstiprinājuma, ka šī reģistrētā bagāža šajā dalībvalstī ir pārbaudīta.

5.0.4. Šajā nodaļā “nodrošināta bagāža” ir pārbaudīta izlidojošā reģistrētā bagāža, kas ir fiziski aizsargāta tā, lai tajā nevarētu ievietot nekādus priekšmetus.

5.0.5. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

5.1. REĢISTRĒTĀS BAGĀŽAS PĀRBAUDES

5.1.1. Reģistrētās bagāžas pārbaudēm atsevišķi vai kopā izmanto šādas metodes: a) pārmeklēšanu ar rokām, vai b) rentgena iekārtas, vai c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtas, vai d) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD), vai e) sprāgstvielu meklēšanas suņus. Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai reģistrētajā bagāžā ir aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, reģistrēto bagāžu nepieņem vai pārliecības gūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

5.1.2. Pārmeklēšana ar rokām ir bagāžas, tostarp visa tās satura, manuāla pārbaude, lai pamatoti pārliecinātos, ka tajā nav aizliegtu priekšmetu.

5.1.3. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, tādus priekšmetus, kuru blīvums neļauj pārbaudītājam pienācīgi analizēt bagāžas saturu, pārbauda ar citiem pārbaudes līdzekļiem.

5.1.4. Pārbaude ar sprāgstvielu palieku detektoru (ETD) ir gan no bagāžas iekšpuses, gan ārpuses, kā arī no tās satura ņemtu paraugu analīze. Bagāžas satura pārbaudei var izmantot arī pārmeklēšanu ar rokām.

5.1.5. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var noteikt reģistrētās bagāžas kategorijas, kurām piemēro īpašas pārbaudes procedūras vai kuras atbrīvo no pārbaudēm. Par noteiktajām kategorijām informē Komisiju.

5.1.6. Uz reģistrētās bagāžas pārbaudēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

5.1.7. Personas, kas pārbauda reģistrēto bagāžu, izmantojot rentgena vai EDS iekārtas, attēlu izvērtēšanai parasti velta ne vairāk kā 20 minūtes pēc kārtas. Pēc katra šāda posma pārbaudītājs vismaz 10 minūtes attēlus neizvērtē. Šī prasība ir piemērojama tikai tad, ja izvērtējamo attēlu plūsma ir pastāvīga. Nosaka uzraugošo darbinieku, kas atbild par reģistrētās bagāžas pārbaudītājiem, lai nodrošinātu optimālu komandas sastāvu, darba kvalitāti, apmācību, atbalstu un novērtēšanu.

5.2. REĢISTRĒTĀS BAGĀŽAS AIZSARDZĪBA

5.2.1. Pasažieriem liedz piekļuvi pārbaudītai reģistrētajai bagāžai, izņemot gadījumus, kad tā ir viņu bagāža un pasažierus uzrauga, lai nodrošinātu, ka viņi: a) reģistrētajā bagāžā neievieto 5.B papildinājumā minētus aizliegtus priekšmetus, vai b) no reģistrētās bagāžas neizņem 4.C papildinājumā minētus aizliegtus priekšmetus un tos neienes ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģī.

5.2.2. Reģistrēto bagāžu, kas nav bijusi aizsargāta pret neatļautu iejaukšanos, pārbauda atkārtoti.

5.2.3. Uz reģistrētās bagāžas aizsardzību attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

5.3. BAGĀŽAS IDENTIFIKĀCIJA

5.3.1. Reģistrētās bagāžas identifikācija

5.3.1.1. Gaisa pārvadātājs gādā, lai iekāpšanas laikā pasažieris uzrādītu derīgu iekāpšanas karti vai līdzvērtīgu dokumentu, kas atbilst pasažiera reģistrētajai bagāžai.

5.3.1.2. Gaisa pārvadātājs gādā par attiecīgu procedūru, kas ļauj identificēt tādu pasažieru reģistrēto bagāžu, kuri nav iekāpuši gaisa kuģī vai ir to atstājuši pirms izlidošanas.

5.3.1.3. Ja pasažieris neatrodas gaisa kuģī, viņa iekāpšanas kartei vai līdzvērtīgam dokumentam atbilstošo reģistrēto bagāžu uzskata par bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī.

5.3.1.4. Gaisa pārvadātājs gādā, lai katra tādas reģistrētās bagāžas vienība, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, būtu skaidri identificējama kā bagāža, ko atļauts pārvadāt ar gaisa transportu.

5.3.2. No pasažieriem neatkarīgi iemesli

5.3.2.1. Iemeslu, kāpēc bagāža kļuvusi par bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, reģistrē pirms tās iekraušanas gaisa kuģī, izņemot gadījumus, kad ir veikta 5.3.3. punktā minētā drošības kontrole.

5.3.2.2. Sīki izstrādāti papildu noteikumi par neatkarīgiem bagāžas nošķiršanas iemesliem ir paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005.

5.3.3. Atbilstoši drošības kontroles pasākumi reģistrētai bagāžai, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī

5.3.3.1. Reģistrēto bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī un uz kuru neattiecas 5.3.2. punkts, pārbauda, izmantojot kādu no 5.1.1. punktā paredzētajām metodēm, un attiecīgos gadījumos piemēro Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētās papildu prasības.

5.3.3.2. Reģistrēto bagāžu, kas 5.3.2.2. punktā neminētu iemeslu dēļ kļūst par bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, izkrauj no gaisa kuģa un vēlreiz atkārtoti pārbauda pirms iekraušanas gaisa kuģī.

5.3.3.3. Sīki izstrādāti papildu noteikumi par atbilstošiem drošības kontroles pasākumiem reģistrētai bagāžai, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, ir paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005.

5.4. AIZLIEGTI PRIEKŠMETI

5.4.1. Reģistrētajā bagāžā pasažieriem nav atļauts pārvadāt 5.B papildinājumā minētos priekšmetus.

5.4.2. Attiecībā uz 5.4.1. punktu var piešķirt izņēmumu ar nosacījumu, ka: a) pilnvarotās iestādes valstī ir spēkā noteikumi, saskaņā ar kuriem attiecīgo priekšmetu drīkst pārvadāt, un b) ir ievēroti spēkā esošie drošības noteikumi.

5.4.3. Pasažierus pirms reģistrācijas beigām informē par 5.B papildinājumā minētajiem aizliegtajiem priekšmetiem.

▼M1

5.A PAPILDINĀJUMS

REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

TREŠĀS VALSTIS, KĀ ARĪ CITAS VALSTIS UN TERITORIJAS, KURĀM SASKAŅĀ AR LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 355. PANTU NEPIEMĒRO MINĒTĀ LĪGUMA TREŠĀS DAĻAS VI SADAĻU UN KURAS TIEK ATZĪTAS PAR TĀDĀM, KAS PIEMĒRO DROŠĪBAS STANDARTUS, KURI IR LĪDZVĒRTĪGI KOPĪGAJIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS PAMATSTANDARTIEM

Attiecībā uz reģistrēto bagāžu ir atzīts, ka drošības standartus, kas līdzvērtīgi kopīgajiem civilās aviācijas drošības pamatstandartiem, piemēro turpmāk norādītās trešās valstis, kā arī citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

Kanāda

Fēru Salas attiecībā uz Vagar lidostu

Grenlande attiecībā uz Kangerlussuaq lidostu

Gērnsija

Menas Sala

Džērsija

Melnkalne

Amerikas Savienotās Valstis

Komisija nekavējoties informē dalībvalstu pilnvarotās iestādes, ja tās rīcībā ir informācija, kas norāda, ka trešās valsts vai attiecīgās citas valsts vai teritorijas piemērotie drošības standarti, kam ir būtiska ietekme uz aviācijas drošības vispārējo līmeni Savienībā, vairs nav līdzvērtīgi Savienības kopīgajiem pamatstandartiem.

Tiklīdz Komisijai ir informācija par darbībām, tostarp kompensējošiem pasākumiem, kas apliecina, ka trešās valsts vai attiecīgās citas valsts vai teritorijas piemēroto attiecīgo drošības standartu līdzvērtīgums ir atjaunots, par to nekavējoties tiek informētas dalībvalstu pilnvarotās iestādes.

▼B

5.B PAPILDINĀJUMS

REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

AIZLIEGTU PRIEKŠMETU SARAKSTS

Reģistrētajā bagāžā pasažieriem nav atļauts pārvadāt šādus priekšmetus:

sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces

–

sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces, ar kurām var radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp:

— munīcija,

— aizdedzkapseles,

— detonatori un degļi,

— mīnas, granātas un cita sprādzienbīstama munīcija,

— uguņošanas ierīces un citi pirotehnikas izstrādājumi,

— dūmu kārbas un dūmu patronas,

— dinamīts, šaujampulveris un plastikāta sprāgstvielas.

6. KRAVA UN PASTS

6.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

6.0.1. Šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina šajā nodaļā norādītā iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts.

6.0.2. Samontētas sprādzienbīstamas un viegli uzliesmojošas ierīces, ko nepārvadā saskaņā ar spēkā esošajiem drošības noteikumiem, kravas un pasta sūtījumos uzskata par aizliegtiem priekšmetiem.

6.0.3. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma trešās daļas VI sadaļu.

6.1. DROŠĪBAS KONTROLE – VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

6.1.1. Pirms iekraušanas gaisa kuģī visus kravas un pasta sūtījumus pārbauda pilnvarotais pārstāvis jeb oficiālais kravu aģents, izņemot gadījumus, kad: a) vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis oficiālais kravu aģents un sūtījums no drošības kontroles veikšanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, vai b) vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis zināms nosūtītājs un sūtījums no drošības kontroles veikšanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, vai c) vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis pazīstams nosūtītājs, sūtījums no drošības kontroles veikšanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos un to nepārvadā ar pasažieru gaisa kuģi, vai d) sūtījums ir atbrīvots no pārbaudēm un no brīža, kad tas kļuvis par identificējamu gaisa kravu vai identificējamu gaisa pastu, līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos.

6.1.2. Ja ir pamatotas aizdomas, ka sūtījums, kam veikta drošības kontrole, no drošības kontroles veikšanas brīža ir izmainīts vai nav bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, to pirms iekraušanas gaisa kuģī pārbauda oficiālais kravu aģents. Sūtījumus, kas izskatās ievērojami izmainīti vai citādi izraisa aizdomas, uzskata par augsta riska kravu vai pastu (high risk cargo or mail – HRCM) saskaņā ar 6.7. punktu.

6.1.3. Personas, kam ir atļauts bez pavadības piekļūt identificējamai gaisa kravai vai identificējamam gaisa pastam, kam veikta vajadzīgā drošības kontrole, ir veiksmīgi izturējušas vai nu iepriekšējās darbības pārbaudi, vai pārbaudi pirms stāšanās darbā saskaņā ar 11.1. punktu.

6.2. PĀRBAUDES

6.2.1. Pārbaudes

6.2.1.1. Veicot kravas un pasta pārbaudes: a) izmanto līdzekļus vai metodes, ar kurām vislabāk var atklāt aizliegtus priekšmetus, ņemot vērā sūtījuma veidu, un b) izmantotie līdzekļi vai metodes atbilst standartam, kas ir pietiekams, lai pamatoti pārliecinātos, ka sūtījumā nav paslēpti aizliegti priekšmeti.

6.2.1.2. Ja pārbaudītājs nav pamatoti pārliecināts, ka sūtījumā nav aizliegtu priekšmetu, sūtījumu nepieņem vai pārbaudītāja pārliecības gūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

6.2.1.3. Uz kravas un pasta pārbaudēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

6.2.1.4. Personas, kas pārbauda kravu, izmantojot rentgena vai EDS iekārtas, attēlu izvērtēšanai parasti velta ne vairāk kā 20 minūtes pēc kārtas. Pēc katra šāda posma pārbaudītājs vismaz 10 minūtes attēlus neizvērtē. Šī prasība ir piemērojama tikai tad, ja izvērtējamo attēlu plūsma ir pastāvīga.

6.2.1.5. Kravu un pastu pārbauda, izmantojot vismaz vienu no šādām metodēm saskaņā ar 6.J papildinājumu: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) rentgena iekārtas; c) EDS iekārtas; d) sprāgstvielu meklēšanas suņus (EDD); e) ETD; f) vizuālu pārbaudi; g) metāla detektorus (MDE). Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai kravā vai pastā ir aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, to nepieņem vai pārbaudītāja pārliecības gūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

6.2.1.6. Tikai gadījumos, kad sūtījuma veida dēļ nevar izmantot nevienu no pārējiem 6.2.1.5. punktā minētajiem līdzekļiem vai metodēm, var piemērot citus atbilstošus drošības kontroles pasākumus, ja pilnvarotā iestāde piekrīt un par tiem tiek paziņots Komisijai.

6.2.2. Atbrīvojumi no pārbaudēm

Noteikumi attiecībā uz atbrīvojumiem no pārbaudēm ir paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005.

6.3. OFICIĀLIE KRAVU AĢENTI

6.3.1. Oficiālo kravu aģentu apstiprināšana

6.3.1.1. Oficiālos kravu aģentus apstiprina pilnvarotā iestāde. Oficiālos kravu aģentus apstiprina to atrašanās vietās. Ikvienam tiesību subjektam, kas veic 6.3.2. punktā minēto drošības kontroli, jābūt apstiprinātam par oficiālo kravu aģentu. Tas attiecas arī uz trešo pušu loģistikas pakalpojumu sniedzējiem, kas nodrošina integrētus noliktavu un transporta pakalpojumus, gaisa pārvadātājiem un apkalpošanas aģentiem. Oficiālais kravu aģents var slēgt vienu vai vairākus šādus apakšlīgumus: a) ar citiem oficiālajiem kravu aģentiem par jebkuru 6.3.2. punktā minēto drošības kontroles pasākumu piemērošanu; b) ar citiem tiesību subjektiem par jebkuru 6.3.2. punktā minēto drošības kontroles pasākumu piemērošanu, ja kontroli veic oficiālā kravu aģenta atrašanās vietā vai lidostā saskaņā ar oficiālā kravu aģenta vai lidostas drošības programmu; c) ar citiem tiesību subjektiem par jebkuru 6.3.2. punktā minēto drošības kontroles pasākumu piemērošanu, ja kontroli veic citur, nevis oficiālā kravu aģenta atrašanās vietā vai lidostā un ja pilnvarotā iestāde šo tiesību subjektu ir atestējusi vai apstiprinājusi un iekļāvusi šo pakalpojumu sniedzēju sarakstā; d) ar 6.6. punkta prasībām atbilstošiem transportuzņēmējiem par sūtījumu aizsardzību un transportēšanu.

6.3.1.2. Oficiālo kravu aģentu apstiprināšanai piemēro šādu procedūru: a) pieteikuma iesniedzējs pieprasa apstiprinājumu tās dalībvalsts pilnvarotajā iestādē, kurā atrodas pieteikumā norādītās atrašanās vietas. Pieteikuma iesniedzējs attiecīgajai pilnvarotajai iestādei iesniedz drošības programmu. Šajā programmā izklāsta metodes un procedūras, kas aģentam jāievēro, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasības. Programmā izklāsta arī to, kā aģents uzrauga atbilstību šīm metodēm un procedūrām. Uzskata, ka oficiālā kravu aģenta drošības programmas prasībām atbilst gaisa pārvadātāja drošības programma, kurā ir izklāstītas metodes un procedūras, kas gaisa pārvadātājam jāievēro, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasības. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī “Oficiālā kravu aģenta paziņojumu par saistībām”, kas ietverts 6.A pielikumā. Šo paziņojumu paraksta pieteikuma iesniedzēja juridiskais pārstāvis vai par drošību atbildīgā persona. Parakstīto paziņojumu glabā attiecīgā pilnvarotā iestāde; b) pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs, kas rīkojas tās vārdā, izvērtē drošības programmu un uz vietas pārbauda norādītās atrašanās vietas, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Izņemot 6.2. punktā noteiktās prasības, pieteikuma iesniedzēja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 ( 6 ) 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas, ja tā notikusi ne agrāk kā 3 gadus pirms dienas, kad pieteikuma iesniedzējs pieprasa to apstiprināt kā oficiālo kravu aģentu. Pieteikuma iesniedzējs turpmākai pārbaudei iesniedz atzītā uzņēmēja (AEO) sertifikātu un muitas dienestu attiecīgo novērtējumu; c) ja saskaņā ar a) un b) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi pārliecina, tā nodrošina, lai vajadzīgā informācija par aģentu vēlākais nākamajā darbdienā tiktu ievadīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”. Veicot ierakstu datubāzē, pilnvarotā iestāde katrai apstiprinātajai atrašanās vietai piešķir unikālu standarta formāta burtciparu identifikatoru. Ja saskaņā ar a) un b) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi nepārliecina, tā nekavējoties to paziņo tiesību subjektam, kas vēlas tikt apstiprināts par oficiālo kravu aģentu, norādot iemeslus; d) oficiālo kravu aģentu neuzskata par apstiprinātu, iekams informācija par to nav ievadīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

6.3.1.3. Oficiālais kravu aģents katrā atrašanās vietā izraugās vismaz vienu personu, kas atbild par iesniegtās drošības programmas īstenošanu. Šī persona ir veiksmīgi izturējusi iepriekšējās darbības pārbaudi saskaņā ar 11.1. punktu.

6.3.1.4. Periodiski, ne retāk kā reizi piecos gados, oficiālo kravu aģentu apstiprina atkārtoti. Tas ietver pārbaudi uz vietas, lai novērtētu, vai oficiālais kravu aģents joprojām atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Par pārbaudi uz vietas var uzskatīt pārbaudi, ko oficiālā kravu aģenta telpās veic pilnvarotā iestāde saskaņā ar kvalitātes kontroles valsts programmu, ja šī pārbaude ietver visas apstiprināšanai vajadzīgās prasības. Izņemot 6.2. punktā noteiktās prasības, oficiālā kravu aģenta atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas.

6.3.1.5. Ja pilnvarotā iestāde zaudē pārliecību, ka oficiālais kravu aģents atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām, tā norādītajā atrašanās vietā vai vietās anulē oficiālā kravu aģenta statusu. Ja tiesību subjekta turējumā vairs nav AEO sertifikāta, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā, vai ja šā AEO sertifikāta darbība ir apturēta, jo ir konstatēta neatbilstība minētās regulas 14.k pantam, pilnvarotā iestāde attiecīgi rīkojas, lai pārliecinātos, ka oficiālais kravu aģents atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 prasībām. Tiesību subjekts informē pilnvaroto iestādi par visām izmaiņām saistībā ar tā AEO sertifikātu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā. Pēc oficiālā kravu aģenta statusa anulēšanas pilnvarotā iestāde uzreiz un noteikti 24 stundu laikā nodrošina, lai bijušā oficiālā kravu aģenta statusa maiņa būtu norādīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

6.3.1.6. Neskarot ikvienas dalībvalsts tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pantu piemērot stingrākus pasākumus, saskaņā ar šā pielikuma 6.3. punktu apstiprinātu oficiālo kravu aģentu atzīst visās dalībvalstīs.

6.3.1.7. Izņemot 6.3.1.2. punkta d) apakšpunktu, 6.3.1. punkta prasības nepiemēro, ja oficiālā kravu aģenta apstiprinājums piešķirams pašai pilnvarotajai iestādei.

6.3.1.8. Pilnvarotā iestāde sniedz muitas dienestiem visu informāciju saistībā ar oficiālā kravu aģenta statusu, kura varētu attiekties uz Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētā AEO sertifikāta turējumu. Tostarp tiek sniegta informācija par jaunu oficiālo kravu aģentu apstiprināšanu, oficiālā kravu aģenta statusa anulēšanu, atkārtotu novērtēšanu un pārbaudēm, pārbaužu grafikiem un šo novērtējumu rezultātiem. Izstrādā kārtību, kā veicama šī informācijas apmaiņa starp pilnvaroto iestādi un valsts muitas dienestiem.

6.3.2. Drošības kontroles, ko veic oficiālais kravu aģents

6.3.2.1. Pieņemot sūtījumus, oficiālais kravu aģents noskaidro, vai tiesību subjekts, no kura tas saņem sūtījumus, ir oficiālais kravu aģents, zināms nosūtītājs, pazīstams nosūtītājs vai neviens no minētajiem.

6.3.2.2. Persona, kas piegādā sūtījumus oficiālajam kravu aģentam vai gaisa pārvadātājam, uzrāda identitātes karti, pasi, autovadītāja apliecību vai citu dokumentu ar personas fotogrāfiju, kuru ir izdevusi vai atzinusi valsts iestāde. Karti vai dokumentu izmanto, lai noteiktu tās personas identitāti, kas piegādā sūtījumus.

6.3.2.3. Oficiālais kravu aģents gādā, lai sūtījumus, kuriem iepriekš nav piemēroti visi vajadzīgie drošības kontroles pasākumi: a) pārbaudītu saskaņā ar 6.2. punktu, vai b) pieņemtu uzglabāšanā oficiālā kravu aģenta ekskluzīvā atbildībā un lai sūtījumi pirms atlases nebūtu identificējami kā sūtījumi pārvadāšanai gaisa kuģī un tiktu atlasīti autonomi bez jebkādas nosūtītāja vai citu tādu personu vai tiesību subjektu iesaistīšanās, kurus oficiālais kravu aģents nav šim mērķim norīkojis un apmācījis. Šā punkta b) apakšpunktu drīkst piemērot tikai tad, ja nosūtītājs nevar paredzēt, ka sūtījums tiks pārvadāts ar gaisa transportu.

6.3.2.4. Pēc tam, kad ir veiktas šīs regulas 6.3.2.1.–6.3.2.3. punktā un Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2015) 8005 6.3. punktā minētās drošības kontroles, oficiālais kravu aģents nodrošina, lai: a) šiem sūtījumiem bez pavadības varētu piekļūt tikai pilnvarotas personas, un b) šie sūtījumi būtu aizsargāti pret neatļautu iejaukšanos līdz brīdim, kad tos nodod citam oficiālajam kravu aģentam vai gaisa pārvadātājam. Kravas un pasta sūtījumus, kas atrodas ierobežotas iekļuves drošības zonas kritiskajā daļā, uzskata par aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos. Kravas un pasta sūtījumi, kas atrodas ierobežotas iekļuves drošības zonas daļās, kas nav kritiskās daļas, ir novietojami oficiālā kravu aģenta telpu daļās ar kontrolētu piekļuvi, savukārt laikā, kad tie atrodas ārpus šādām daļām: — tos fiziski aizsargā tā, lai tajos nevarētu ievietot aizliegtus priekšmetus, vai — tos neatstāj bez uzraudzības un nodrošina, ka tiem var piekļūt vienīgi ar kravas aizsardzību un apstrādi saistītas personas.

6.3.2.5. Pēc 6.3.2.1.–6.3.2.4. punktā minēto drošības kontroļu piemērošanas oficiālais kravu aģents nodrošina, lai visiem sūtījumiem, kas nodoti gaisa pārvadātājam vai citam oficiālajam kravu aģentam, būtu atbilstoši pavaddokumenti – elektroniska vai izdrukāta gaisa kravas pavadzīme vai atsevišķa deklarācija.

6.3.2.6. Pilnvarotā iestāde jebkurā laikā pirms sūtījuma iekraušanas gaisa kuģī un pēc tam visā lidojuma laikā vai 24 stundu laikā – atkarībā no tā, kas ir ilgāk, – var pārbaudīt 6.3.2.5. punktā minētos pavaddokumentus, kuros norāda visu šādu informācija: a) unikālo burtciparu identifikatoru, kuru oficiālajam kravu aģentam piešķīrusi pilnvarotā iestāde; b) sūtījuma unikālo identifikatoru, piemēram, (iekšējās vai galvenās) gaisa kravas pavadzīmes numuru; c) sūtījuma saturu, izņemot sūtījumus, kas uzskaitīti Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2015) 8005 6.2.1. punkta d) un e) apakšpunktā; d) sūtījuma drošības statusu, kurā ir norāde: — SPX, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem, vai — SCO, t. i., drošs pārvadāšanai vienīgi ar kravas un pasta gaisa kuģiem, vai — SHR, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem saskaņā ar augsta riska prasībām; e) drošības statusa piešķiršanas pamatojumu, kurā ir norāde: — KC, t. i., saņemts no zināma nosūtītāja, vai — AC, t. i., saņemts no pazīstama nosūtītāja, vai — RA, t. i., atlasījis oficiālais kravu aģents, vai — izmantotos pārbaudes līdzekļus vai metodi, vai — pamatojumu sūtījuma atbrīvošanai no pārbaudes; f) tās personas, kas piešķīrusi drošības statusu, vārdu/uzvārdu vai līdzvērtīgu identifikāciju, kā arī drošības statusa piešķiršanas dienu un laiku; g) tā oficiālā kravu aģenta, kas akceptējis cita oficiālā kravu aģenta piešķirto sūtījuma drošības statusu, pilnvarotās iestādes piešķirto unikālo identifikatoru. Oficiālais kravu aģents, kurš nodod sūtījumus citam oficiālajam kravu aģentam vai gaisa pārvadātājam, var nolemt sniegt tikai a)–e) un g) apakšpunktā prasīto informāciju, bet nesniegt f) apakšpunktā prasīto informāciju visā lidojuma(-u) laikā vai 24 stundu laikā atkarībā no tā, kas ir ilgāk.

6.3.2.7. Konsolidētu sūtījumu gadījumos 6.3.2.5. un 6.3.2.6. punkta prasības uzskata par izpildītām, ja: a) oficiālā kravu aģenta rīcībā, kurš veic konsolidāciju, visu lidojuma(-u) laiku vai 24 stundas – atkarībā no tā, kas ir ilgāk, – ir 6.3.2.6. punkta a)–g) apakšpunktā prasītā informācija attiecībā uz katru atsevišķu sūtījumu, un b) konsolidētajam sūtījumam pievienotajā dokumentācijā norādīts konsolidāciju veikušā oficiālā kravu aģenta burtciparu identifikators, konsolidētā sūtījuma unikāls identifikators un drošības statuss. Šā punkta a) apakšpunkta noteikumi nav jāpiemēro tādiem konsolidētiem sūtījumiem, ko vienmēr pārbauda vai kas vienmēr ir atbrīvoti no pārbaudēm atbilstīgi Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2015) 8005 6.2.1. punkta d) un e) apakšpunktam, ja oficiālais kravu aģents šim konsolidētajam sūtījumam piešķir unikālu identifikatoru un norāda tā drošības statusu, kā arī vienu iemeslu, kāpēc šāds drošības statuss tam tika piešķirts.

6.3.2.8. Pieņemot sūtījumus, kam iepriekš nav piemēroti visi vajadzīgie drošības kontroles pasākumi, oficiālais kravu aģents var izvēlēties neveikt 6.3.2. punktā minētos drošības kontroles pasākumus, bet nodot sūtījumus citam oficiālajam kravu aģentam, kurš gādā par šo drošības kontroles pasākumu piemērošanu.

6.3.2.9. Oficiālais kravu aģents nodrošina, ka visi darbinieki, kas veic drošības kontroli, tiek pieņemti darbā un apmācīti saskaņā ar 11. nodaļas prasībām un ka visi darbinieki, kam ir piekļuve identificējamai gaisa kravai vai identificējamam gaisa pastam, kuram veikta vajadzīgā drošības kontrole, ir pieņemti darbā un apmeklējuši drošības izpratnes mācības saskaņā ar 11. nodaļas prasībām. Uz oficiālā kravu aģenta veiktajām drošības kontrolēm attiecas arī Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005 paredzētie papildu noteikumi.

6.4. ZINĀMIE NOSŪTĪTĀJI

6.4.1. Zināmo nosūtītāju apstiprināšana

6.4.1.1. Zināmos nosūtītājus apstiprina pilnvarotā iestāde. Zināmos nosūtītājus apstiprina to atrašanās vietās.

6.4.1.2. Zināmo nosūtītāju apstiprināšanai piemēro šādu procedūru: a) pieteikuma iesniedzējs pieprasa apstiprinājumu tās dalībvalsts pilnvarotajā iestādē, kurā atrodas tā atrašanās vieta. Pieteikuma iesniedzējam izsniedz “Norādījumus zināmajiem nosūtītājiem”, kas ietverti 6.B papildinājumā, un “Zināmo nosūtītāju pārbaudes kontrolsarakstu”, kas ietverts 6.C papildinājumā; b) pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs, kas rīkojas tās vārdā, uz vietas pārbauda norādītās atrašanās vietas, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst minētajām prasībām, pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs, kas rīkojas tās vārdā, izmanto “Zināmo nosūtītāju pārbaudes kontrolsarakstu”, kas ietverts 6.C papildinājumā. Šajā kontrolsarakstā ir iekļauts paziņojums par saistībām, ko paraksta pieteikuma iesniedzēja juridiskais pārstāvis vai persona, kura atrašanās vietā atbild par drošību. Pēc pārbaudes kontrolsaraksta aizpildīšanas tajā ietverto informāciju uzskata par klasificētu informāciju. Parakstīto paziņojumu glabā attiecīgā pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs un pēc pieprasījuma uzrāda attiecīgajai pilnvarotajai iestādei; c) pieteikuma iesniedzēja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas, ja tā notikusi ne agrāk kā 3 gadus pirms dienas, kad pieteikuma iesniedzējs pieprasa to apstiprināt kā zināmo nosūtītāju. Šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējs ieraksta prasīto informāciju 6.C papildinājumā ietvertā “Zināmo nosūtītāju pārbaudes kontrolsaraksta” 1. daļā un nosūta to pilnvarotajai iestādei kopā ar paziņojumu par saistībām, ko paraksta pieteikuma iesniedzēja juridiskais pārstāvis vai persona, kas atrašanās vietā atbild par drošību. Pieteikuma iesniedzējs turpmākai pārbaudei iesniedz AEO sertifikātu un muitas dienestu attiecīgo novērtējumu. Parakstīto paziņojumu glabā attiecīgā pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs un pēc pieprasījuma uzrāda attiecīgajai pilnvarotajai iestādei; d) ja saskaņā ar attiecīgi a) un b) vai a) un c) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi pārliecina, tā nodrošina, lai vajadzīgā informācija par nosūtītāju vēlākais nākamajā darbdienā tiktu ievadīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”. Veicot ierakstu datubāzē, pilnvarotā iestāde katrai apstiprinātajai atrašanās vietai piešķir unikālu standarta formāta burtciparu identifikatoru. Ja saskaņā ar attiecīgi a) un b) vai a) un c) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi nepārliecina, tā nekavējoties par to paziņo tiesību subjektam, kas vēlas tikt apstiprināts kā zināmais nosūtītājs, norādot iemeslus; e) zināmo nosūtītāju neuzskata par apstiprinātu, iekams informācija par to nav norādīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

6.4.1.3. Zināmais nosūtītājs katrā atrašanās vietā izraugās vismaz vienu personu, kas šajā atrašanās vietā atbild par drošības kontroles īstenošanu un uzraudzību. Šī persona ir veiksmīgi izturējusi iepriekšējās darbības pārbaudi saskaņā ar 11.1. punktu.

6.4.1.4. Periodiski, ne retāk kā reizi piecos gados, zināmo nosūtītāju apstiprina atkārtoti. Tas ietver pārbaudi uz vietas, lai novērtētu, vai zināmais nosūtītājs joprojām atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Par pārbaudi uz vietas var uzskatīt pārbaudi, ko zināmā nosūtītāja telpās veic pilnvarotā iestāde saskaņā ar kvalitātes kontroles valsts programmu, ja šī pārbaude aptver visas jomas, kas norādītas 6.C papildinājumā iekļautajā kontrolsarakstā. Zināmā nosūtītāja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas.

6.4.1.5. Ja pilnvarotā iestāde zaudē pārliecību, ka zināmais nosūtītājs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām, tā norādītajā atrašanās vietā vai vietās anulē zināmā nosūtītāja statusu. Ja tiesību subjekta turējumā vairs nav AEO sertifikāta, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā, vai ja šā AEO sertifikāta darbība ir apturēta, jo ir konstatēta neatbilstība minētās regulas 14.k pantam, pilnvarotā iestāde attiecīgi rīkojas, lai pārliecinātos, ka zināmais nosūtītājs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 prasībām. Tiesību subjekts informē pilnvaroto iestādi par visām izmaiņām saistībā ar tā AEO sertifikātu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā. Pēc zināmā nosūtītāja statusa anulēšanas pilnvarotā iestāde uzreiz un noteikti 24 stundu laikā nodrošina, lai nosūtītāja statusa maiņa būtu norādīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

6.4.1.6. Neskarot ikvienas dalībvalsts tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pantu piemērot stingrākus pasākumus, saskaņā ar šā pielikuma 6.4. punktu apstiprinātu zināmo nosūtītāju atzīst visās dalībvalstīs. Saskaņā ar šā pielikuma 6.4.1.2. punkta d) apakšpunktu apstiprinātajiem zināmajiem nosūtītājiem piemēro arī papildu noteikumus, kas paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2015) 8005 6.4. punktā.

6.4.1.7. Pilnvarotā iestāde sniedz muitas dienestiem visu informāciju saistībā ar zināmā nosūtītāja statusu, kura varētu attiekties uz Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētā AEO sertifikāta turējumu. Tostarp tiek sniegta informācija par jaunu zināmo nosūtītāju apstiprināšanu, zināmā nosūtītāja statusa anulēšanu, atkārtotu novērtēšanu un pārbaudēm, pārbaužu grafikiem un šo novērtējumu rezultātiem. Izstrādā kārtību, kā veicama šī informācijas apmaiņa starp pilnvaroto iestādi un valsts muitas dienestiem.

6.4.2. Drošības kontroles, ko veic zināmais nosūtītājs

6.4.2.1. Zināmais nosūtītājs nodrošina, lai: a) tā atrašanās vietā vai telpās būtu pietiekams drošības līmenis identificējamas gaisa kravas un identificējama gaisa pasta aizsardzībai pret neatļautu iejaukšanos, un b) visi darbinieki, kas veic drošības kontroli, tiktu pieņemti darbā un apmācīti saskaņā ar 11. nodaļas prasībām un visi darbinieki, kam ir piekļuve identificējamai gaisa kravai vai identificējamam gaisa pastam, kuram veikta vajadzīgā drošības kontrole, būtu pieņemti darbā un apmeklējuši drošības izpratnes mācības saskaņā ar 11. nodaļas prasībām, un c) attiecīgi ražošanas, iepakošanas, glabāšanas, nosūtīšanas un/vai transportēšanas laikā identificējama gaisa krava vai identificējams gaisa pasts būtu aizsargāti pret neatļautu iejaukšanos vai izmainīšanu. Ja šī drošības kontrole kādam sūtījumam kāda iemesla dēļ nav veikta vai ja zināmais nosūtītājs sūtījumu pārsūta ne savām vajadzībām, zināmais nosūtītājs to skaidri dara zināmu oficiālajam kravu aģentam, lai varētu piemērot 6.3.2.3. punktu.

6.4.2.2. Zināmais nosūtītājs piekrīt, ka sūtījumus, kam nav piemēroti atbilstoši drošības kontroles pasākumi, pārbauda saskaņā ar 6.2.1. punktu.

6.5. PAZĪSTAMIE NOSŪTĪTĀJI

6.5.1. Pazīstamos nosūtītājus izraugās oficiālais kravu aģents.

6.5.2. Lai izraudzītos pazīstamo nosūtītāju, piemēro šādu procedūru: a) oficiālais kravu aģents attiecīgajam tiesību subjektam izsniedz “Aviācijas drošības norādījumus pazīstamajiem nosūtītājiem” un “Pazīstamā nosūtītāja paziņojumu par saistībām”, kas ietverti 6.D papildinājumā. Šos norādījumus un paziņojumu oficiālajam kravu aģentam izsniedz tās dalībvalsts pilnvarotā iestāde, kurā ir tā atrašanās vieta; b) tiesību subjekts iesniedz oficiālajam kravu aģentam parakstītu “Pazīstamā nosūtītāja paziņojumu par saistībām”, kas ietverts 6.D papildinājumā, izņemot gadījumus, kad tiesību subjektam ir AEO sertifikāts, kas minēts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā. Tiesību subjekts turklāt izraugās vismaz vienu personu, kas tā telpās atbild par drošību, un paziņo oficiālajam kravu aģentam šīs personas vārdu/uzvārdu un kontaktinformāciju. Attiecīgos gadījumos parakstīto paziņojumu glabā oficiālais kravu aģents un pēc pieprasījuma uzrāda attiecīgajai pilnvarotajai iestādei. Gadījumos, kad, pamatojoties uz AEO sertifikātu, paziņojums par saistībām nav jāaizpilda, pazīstamais nosūtītājs nekavējoties paziņo oficiālajam kravu aģentam, ja tas vairs nav šāda sertifikāta turētājs; c) oficiālais kravu aģents pārbauda potenciālo pazīstamo nosūtītāju, noskaidrojot šādu informāciju: — informāciju par uzņēmumu, tostarp uzņēmuma faktisko adresi, un — uzņēmējdarbības veidu, un — kontaktinformāciju, tostarp par drošību atbildīgās(-o) personas(-u) kontaktinformāciju, un — PVN maksātāja vai uzņēmuma reģistrācijas numuru, un — AEO sertifikāta numuru, ja piemēro atbrīvojumu saskaņā ar 6.5.2. punkta b) apakšpunktu; d) ja saskaņā ar b) un c) apakšpunktu sniegtā informācija oficiālo kravu aģentu pārliecina, oficiālais kravu aģents var izraudzīties tiesību subjektu par pazīstamo nosūtītāju.

6.5.3. Oficiālais kravu aģents uztur datubāzi, kurā ir 6.5.2. punkta c) apakšpunktā minētā informācija. Datubāze ir pieejama pilnvarotajai iestādei pārbaudes veikšanai.

6.5.4. Ja pazīstamais nosūtītājs divus gadus nav sūtījis gaisa kravu vai gaisa pastu savām vajadzībām, pazīstamā nosūtītāja statuss zaudē spēku.

6.5.5. Ja pilnvarotā iestāde vai oficiālais kravu aģents zaudē pārliecību, ka pazīstamais nosūtītājs ievēro 6.D papildinājumā ietvertos norādījumus, oficiālais kravu aģents nekavējoties anulē pazīstamā nosūtītāja statusu.

6.5.6. Ja “Aviācijas drošības norādījumos pazīstamajiem nosūtītājiem” minētā drošības kontrole kādam sūtījumam kāda iemesla dēļ nav veikta vai ja pazīstamais nosūtītājs sūtījumu pārsūta ne savām vajadzībām, pazīstamais nosūtītājs to skaidri dara zināmu oficiālajam kravu aģentam, lai varētu piemērot 6.3.2.3. punktu.

6.6. KRAVAS UN PASTA AIZSARDZĪBA

6.6.1. Kravas un pasta aizsardzība transportēšanas laikā

6.6.1.1. Lai pēc vajadzīgās drošības kontroles piemērošanas nodrošinātu sūtījumu aizsardzību pret neatļautu iejaukšanos transportēšanas laikā: a) oficiālais kravu aģents, zināmais nosūtītājs vai pazīstamais nosūtītājs sūtījumus iepako vai aizzīmogo tā, lai jebkura izmainīšana būtu acīmredzama; ja tas nav iespējams, jāpiemēro alternatīvi aizsardzības pasākumi, kuri nodrošina sūtījuma integritāti, un b) tā transportlīdzekļa kravas nodalījumu, ar kuru sūtījumus paredzēts transportēt, aizslēdz vai aizzīmogo, transportlīdzekļus ar sānu tentu nostiprina ar TIR auklām tā, lai jebkura izmainīšana būtu acīmredzama, bet platformas transportlīdzekļiem kravas platformu uzrauga, un c) transportuzņēmējs, kas noslēdzis pārvadājumu līgumu ar oficiālo kravu aģentu, zināmo nosūtītāju vai pazīstamo nosūtītāju, paraksta transportuzņēmēja paziņojumu, kas ietverts 6.E papildinājumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgais transportuzņēmējs ir apstiprināts kā oficiālais kravu aģents. Parakstīto paziņojumu glabā oficiālais kravu aģents, zināmais nosūtītājs vai pazīstamais nosūtītājs, kura vārdā tiek veikti pārvadājumi. Parakstītā paziņojuma kopiju pēc pieprasījuma izsniedz arī oficiālajam kravu aģentam vai gaisa pārvadātājam, kas saņem sūtījumu, vai attiecīgajai pilnvarotajai iestādei. Alternatīvi c) apakšpunktā minētajam transportuzņēmējs oficiālajam kravu aģentam, zināmajam nosūtītājam vai pazīstamajam nosūtītājam, kuram tas sniedz transporta pakalpojumus, var sniegt pierādījumus, kas apliecina, ka to ir atestējusi vai apstiprinājusi pilnvarotā iestāde. Šie pierādījumi aptver 6.E papildinājumā iekļautās prasības, un to kopijas glabā attiecīgais oficiālais kravu aģents, zināmais nosūtītājs vai pazīstamais nosūtītājs. Pierādījumu kopijas pēc pieprasījuma izsniedz arī oficiālajam kravu aģentam vai gaisa pārvadātājam, kas saņem sūtījumu, vai citai pilnvarotajai iestādei.

6.6.1.2. Šīs nodaļas 6.6.1.1. punkta b) un c) apakšpunktu nepiemēro transportēšanas laikā kontrolējamā teritorijā.

6.6.2. Kravas un pasta aizsardzība lidostās attiecībā uz iekraušanu gaisa kuģī

6.6.2.1. Kravas un pasta sūtījumus, kas atrodas kritiskajā daļā, uzskata par aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos.

6.6.2.2. Kravas un pasta sūtījumi, kas atrodas ierobežotas iekļuves drošības zonas daļā, kas nav kritiskā daļa, ir novietojami oficiālā kravu aģenta telpu daļās ar kontrolētu piekļuvi, savukārt laikā, kad tie atrodas ārpus šādām daļām, tos uzskata par aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos, ja: a) tie ir fiziski aizsargāti tā, lai tajos nevarētu ievietot aizliegtus priekšmetus, vai b) tos neatstāj bez uzraudzības un tiem var piekļūt vienīgi ar kravas un pasta aizsardzību un iekraušanu gaisa kuģī saistītas personas.

6.7. AUGSTA RISKA KRAVA UN PASTS (HRCM)

Noteikumi par augsta riska kravu un pastu ir paredzēti Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2015) 8005.

6.8. DROŠĪBAS PROCEDŪRAS ATTIECĪBĀ UZ TĀDAS KRAVAS UN PASTA AIZSARDZĪBU, KO IEVED SAVIENĪBĀ NO TREŠĀM VALSTĪM

6.8.1. Apzīmējuma piešķiršana gaisa pārvadātājam

6.8.1.1. Jebkuram gaisa pārvadātājam, kurš no 6.Fi vai 6.Fii papildinājumā neuzskaitītas trešās valsts lidostas pārvadā kravu vai pastu transfēram, tranzītam vai izkraušanai jebkurā lidostā, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 300/2008 darbības jomā, viena no šīm iestādēm attiecīgi piešķir apzīmējumu “gaisa kravas vai pasta pārvadātājs, kas veic pārvadājumus uz Savienību no trešās valsts lidostas” (ACC3): a) pilnvarotā iestāde dalībvalstī, kas izdevusi šā gaisa pārvadātāja gaisa kuģa ekspluatanta apliecību (AOC); b) pilnvarotā iestāde dalībvalstī, kas uzskaitīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 748/2009 ( 7 ) pielikumā – tiem gaisa pārvadātājiem, kam nav dalībvalsts izdotas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības; c) pilnvarotā iestāde dalībvalstī, kurā atrodas gaisa pārvadātāja galvenā darbības bāze Savienībā, vai jebkura cita attiecīga Savienības iestāde, vienojoties ar minēto pilnvaroto iestādi, – tiem gaisa pārvadātājiem, kam nav dalībvalsts izsniegtas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības un kas nav uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 748/2009 pielikumā.

6.8.1.2. Gaisa pārvadātājam ACC3 apzīmējumu kravas un pasta pārvadājumiem no lidostas, kurā ir nepieciešams ACC3 apzīmējums (turpmāk – “attiecīgie kravu pārvadājumi”), piešķir uz šāda pamata: a) ir iecelta persona, kas gaisa pārvadātāja vārdā ir kopumā atbildīga par kravas un pasta drošības pasākumu piemērošanu noteiktajiem kravu pārvadājumiem, un b) drošības pasākumu izpilde ir apstiprināta ar ES aviācijas drošības novērtējuma ziņojumu.

6.8.1.3. Pārvadātājam, kam ir piešķirts ACC3 apzīmējums, pilnvarotā iestāde nosaka unikālu burtciparu identifikatoru standarta formātā, ar ko identificē pārvadātāju un konkrēto trešās valsts lidostu, no kuras tas ir tiesīgs veikt kravas un pasta pārvadājumus uz Savienību.

6.8.1.4. Apzīmējums ir derīgs no dienas, kurā pilnvarotā iestāde informāciju par ACC3 ir ievadījusi “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”; apzīmējums ir derīgs ne ilgāk kā piecus gadus.

6.8.1.5. ACC3, kas iekļauts “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”, tiek atzīts visās dalībvalstīs attiecībā uz visiem kravu pārvadājumiem no trešās valsts lidostas uz Savienību.

6.8.2. ES aviācijas drošības novērtējums attiecībā uz ACC3

6.8.2.1. Veicot ES aviācijas drošības novērtējumu gaisa pārvadātāja veiktajiem kravu pārvadājumiem: a) pārbauda gaisa pārvadātāja drošības programmu, ar kuru nodrošina tā pilnīgu atbilstību visām 6.G papildinājuma prasībām, un b) verificē aviācijas drošības pasākumu piemērošanu attiecīgajiem kravu pārvadājumiem, izmantojot 6.C3. papildinājumā sniegto kontrolsarakstu.

6.8.2.2. ES aviācijas drošības novērtēšanas ietvaros veic verifikāciju uz vietas, pārbaudot prasību ieviešanu vienā no tālāk noteiktajiem apjomiem. 1. Lidostā, no kuras gaisa pārvadātājs veic attiecīgos kravu pārvadājumus, pirms piešķir ACC3 apzīmējumu attiecībā uz minēto lidostu. Ja ES aviācijas drošības novērtēšanas gaitā tiek konstatēts, ka netiek sasniegts viens vai vairāki no mērķiem, kas uzskaitīti 6.C3. papildinājumā sniegtajā kontrolsarakstā, pilnvarotā iestāde nepiešķir ACC3 apzīmējumu šim gaisa pārvadātājam kravu pārvadājumu veikšanai, ja netiek iesniegti pierādījumi par to, ka gaisa pārvadātājs ir ieviesis pasākumus, ar kuriem ir novērsti konstatētie trūkumi. 2. Reprezentatīvā to lidostu kopumā, no kurām gaisa pārvadātājs veic kravu pārvadājumus, pirms piešķir ACC3 apzīmējumu visām lidostām, no kurām šis gaisa pārvadātājs veic kravu pārvadājumus. Ir izpildāmi šādi nosacījumi: a) šādu iespēju pieprasa gaisa pārvadātājs, kas veic gaisa kravu pārvadājumus no vairākām lidostām, un b) pilnvarotā iestāde ir pārbaudījusi, ka gaisa pārvadātājs piemēro iekšēju drošības kvalitātes uzraudzības programmu, kas ir līdzvērtīga ES aviācijas drošības novērtējumam, un c) reprezentatīvais kopums ir vismaz trīs lidostas vai 5 % no kopējā vērtējamo lidostu skaita atkarībā no tā, kas ir vairāk, kā arī visas lidostas, kas atrodas augsta riska izcelsmes vietās, un d) pilnvarotā iestāde ir saskaņojusi veicamo novērtējumu grafiku, saskaņā ar kuru ik gadu tiek veikti ES aviācijas drošības novērtējumi papildu lidostās, attiecībā uz kurām piemērojams ACC3 apzīmējums, vai līdz brīdim, kad ir novērtētas visas lidostas. Novērtējumu skaitam katru gadu jāatbilst vismaz skaitam, kas noteikts c) apakšpunktā. Grafikā norāda iemeslus, kāpēc tiek izraudzītas papildu lidostas, un e) visām lidostām piešķirtā ACC3 apzīmējuma spēks beidzas vienlaicīgi, un f) gadījumā, ja vienā no ES aviācijas drošības novērtējumiem, par kuriem panākta vienošanās atbilstīgi grafikam, tiek konstatēta viena vai vairāku 6.C3. papildinājumā noteikto mērķu neizpilde, pilnvarotā iestāde, kas piešķir apzīmējumu, pieprasa pierādījumus par to, ka ir ieviesti pasākumi, ar kuriem tiek novērsti šajā lidostā konstatētie trūkumi, un atkarībā no šo trūkumu nopietnības pieprasa: — ES aviācijas drošības novērtējumu visām lidostām, kurām ir nepieciešams ACC3 apzīmējums, saskaņā ar 6.8.2.2.1. punktu pilnvarotās iestādes noteiktā termiņā, vai — divtik lielu skaitu d) punktā noteikto ES aviācijas drošības novērtējumu katram no atlikušajiem gadiem, attiecībā uz kuriem piešķirts ACC3 apzīmējums.

6.8.2.3. Pilnvarotā iestāde var pieņemt trešās valsts tiesību subjekta ES aviācijas drošības novērtējuma ziņojumu ACC3 apzīmējuma piešķiršanai gadījumos, kad minētais tiesību subjekts veic visu kravas operāciju, tostarp iekraušanu gaisa kuģa kravas nodalījumā, ACC3 vārdā un ES aviācijas drošības novērtējuma ziņojums aptver visas šīs darbības.

6.8.2.4. Pilnvarotā iestāde gaisa pārvadātājam ACC3 apzīmējumu drīkst piešķirt uz ierobežotu laiku, kas beidzas ne vēlāk kā 2016. gada 30. jūnijā, tādā gadījumā, ja ES aviācijas drošības novērtēšana nav varējusi norisināties tādu objektīvu iemeslu pēc, kuri neietilpst gaisa pārvadātāja atbildībā. Ja šo apzīmējumu piešķir uz laiku, kas ir ilgāks par sešiem mēnešiem, pilnvarotā iestāde pārbauda, vai gaisa pārvadātājs īsteno tādu iekšējo drošības kvalitātes nodrošināšanas programmu, kas ir līdzvērtīga ES aviācijas drošības novērtējumam.

6.8.2.5. ES aviācijas drošības novērtējuma rezultātus reģistrē novērtējuma ziņojumā, kurā ietilpst vismaz: paziņojums par saistībām, kas noteikts 6.H1. papildinājumā, kontrolsaraksts, kas noteikts 6.C3. papildinājumā, un ES aviācijas drošības vērtētāja sniegts apliecinājums, kas noteikts 11.A papildinājumā. ES aviācijas drošības vērtētājs iesniedz novērtējuma ziņojumu pilnvarotajai iestādei, un šā ziņojuma kopiju izsniedz arī novērtētajam gaisa pārvadātājam.

6.8.3. No trešās valsts ievestas kravas un pasta drošības kontroles

6.8.3.1. ACC3 nodrošina, ka visa krava un pasts, ko ieved transfēram, tranzītam vai izkraušanai Savienības lidostā, tiek pārbaudīts, izņemot šādus gadījumus: a) nepieciešamās sūtījuma drošības kontroles ir veicis oficiālais kravu aģents, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, un sūtījums no drošības kontroļu veikšanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, vai b) nepieciešamās sūtījuma drošības kontroles ir veicis zināmais nosūtītājs, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, un sūtījums no drošības kontroļu veikšanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, vai c) nepieciešamās sūtījuma drošības kontroles ACC3 vai tāda oficiālā kravu aģenta, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, atbildībā ir veicis pazīstams nosūtītājs, un sūtījums no drošības kontroļu veikšanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, un to nepārvadā ar pasažieru gaisa kuģi, vai d) sūtījums ir atbrīvots no pārbaudēm saskaņā ar 6.1.1. punkta d) apakšpunktu un no brīža, kad tas kļuvis par identificējamu gaisa kravu vai identificējamu gaisa pastu, līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos.

6.8.3.2. Kravu un pasta sūtījumus, ko ieved Savienībā, pārbauda ar kādu no 6.2.1. punktā uzskaitītajiem līdzekļiem un metodēm atbilstoši standartam, kas ir pietiekams, lai varētu pamatoti pārliecināties, ka kravā vai pasta sūtījumā nav aizliegtu priekšmetu.

6.8.3.3. ACC3 nodrošina, ka: a) transfēram vai tranzītam paredzētās kravas vai pasta pārbaudes saskaņā ar 6.8.3.2. punktu, vai arī kravas vai pasta drošības kontroles ir veicis vai nu pats ACC3, vai arī tās ir veicis tiesību subjekts, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, gaisa pārvadājuma sākuma vietā vai jebkurā citā piegādes ķēdes posmā un šie sūtījumi ir aizsargāti pret neatļautu iejaukšanos no brīža, kad šīs drošības kontroles veiktas, līdz šo sūtījumu iekraušanai, un b) augsta riska kravas vai pasta pārbaudes saskaņā ar 6.7. punktu ir veicis vai nu pats ACC3, vai arī tās ir veicis tiesību subjekts, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, gaisa pārvadājuma sākuma vietā vai jebkurā citā piegādes ķēdes posmā un šādi sūtījumi ir marķēti ar SHR, un tie ir aizsargāti pret neatļautu iejaukšanos no brīža, kad šīs drošības kontroles veiktas, līdz šo sūtījumu iekraušanai.

6.8.3.4. ACC3 unikālo burtciparu identifikatoru un sūtījuma drošības statusu, kurš minēts 6.3.2.6. punkta d) apakšpunktā un kuru izdevis oficiālais kravu aģents, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, norāda pavaddokumentā, kas ir gaisa kravas pavadzīme, līdzvērtīgs pasta dokuments vai atsevišķa deklarācija un kas ir sagatavots elektroniskā formā vai rakstiski.

6.8.3.5. Ja oficiālā kravu aģenta, kas minēts 6.8.4. punktā, nav, drošības statusa deklarāciju var izdot ACC3 vai gaisa pārvadātājs, kurš ierodas no trešās valsts, kas minēta 6.Fi vai 6.Fii papildinājumā.

6.8.4. Oficiālo kravu aģentu un zināmo nosūtītāju novērtēšana

6.8.4.1. Lai kļūtu par oficiālo kravu aģentu vai zināmo nosūtītāju, kam ir veikts ES aviācijas drošības novērtējums, trešo valstu tiesību subjekti tiek novērtēti atbilstoši vienai no šādām divām iespējām un tiek iekļauti tā/to ACC3 datubāzē, kuram/kuriem tie nepastarpināti piegādā kravu vai pastu šīs kravas vai šā pasta transportēšanai uz Savienību: a) ACC3 drošības programmā tiek sīki aprakstītas drošības kon