2011R1233 — LV — 22.08.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1233/2011

(2011. gada 16. novembris)

par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ( 1 ), tā kā: (1) Eksporta kredīta aģentūras (“EKA”) sniedz ieguldījumu pasaules tirdzniecības attīstībā, atbalstot eksportu un uzņēmumu ieguldījumus tādā veidā, kas papildina privātā finanšu un apdrošināšanas sektora pakalpojumus. Savienība ir līgumslēdzēja puse Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Ar vienošanos, ko noslēdza tās dalībnieki, regulē finanšu noteikumus un nosacījumus, kurus EKA var piedāvāt, lai veicinātu vienādu spēles noteikumu nodrošināšanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā. (2) Pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2001/76/EK (2000. gada 22. decembris), ar ko aizstāj 1978. gada 4. aprīļa Lēmumu par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā ( 2 ), un Padomes Lēmumu 2001/77/EK (2000. gada 22. decembris) par pamatnolīguma principu piemērošanu projektu finansējumam oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā ( 3 ), Savienībā piemēro vienošanās ietvertās pamatnostādnes un īpašos noteikumus projektu finansēšanai. (3) Vienošanās palīdz netieši, izmantojot EKA darbības, nodrošināt brīvu un taisnīgu tirdzniecību un ieguldījumus no uzņēmumiem, kuriem citādi būtu grūtāk piekļūt privātā sektora kredītiem. (4) Dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības vispārīgie ārējās darbības noteikumi, piemēram, par demokrātijas konsolidāciju, cilvēktiesību ievērošanu un attīstības politikas saskaņotību un par cīņu pret klimata pārmaiņām, kad tiek izveidotas, izstrādātas un īstenotas valsts eksporta kredītu sistēmas un veikta oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomas darbību uzraudzība. (5) Vienošanās dalībnieki ir iesaistīti nepārtrauktā procesā, kura mērķis ir minimizēt tirgus traucējumus un izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kuros EKA iekasētās prēmijas ir balstītas uz risku un kurām vajadzētu būt atbilstošām, lai segtu darbības ilgtermiņa izmaksas un zaudējumus, kā arī tām jābūt saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteiktajām saistībām. Lai sasniegtu šo mērķi, eksporta kredītu sistēmas darbojas pārredzami un aģentūras atbilstoši ziņo ESAO. (6) Pareizi orientēti EKA nodrošinātie eksporta kredīti var uzlabot tirgus piekļuves iespējas Savienības uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). (7) Vienošanās dalībnieki un Savienības dalībvalstis vienojās atklāt daļu informācijas par eksporta kredītiem saskaņā ar ESAO un Savienības pārredzamības noteikumiem, lai veicinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus vienošanās dalībniekiem un dalībvalstīm. (8) Savienība piemēro pasākumus attiecībā uz pārredzamību un ziņošanu, kā noteikts I pielikumā. (9) Ņemot vērā intensīvo konkurenci pasaules tirgos un nolūkā novērst konkurences ziņā nelabvēlīgus apstākļus Savienības uzņēmumiem, Komisijai, ievērojot dalībvalstu pilnvarojumu sarunām, būtu jāatbalsta ESAO centieni iesaistīt vienošanos neparakstījušās valstis. Komisijai būtu jāizmanto divpusējās un daudzpusējās sarunas, lai noteiktu pasaules standartus attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Pasaules standarti šajā jomā ir priekšnosacījums līdzvērtīgiem konkurences apstākļiem pasaules tirdzniecībā. (10) Lai gan ESAO valstis ievēro vienošanos, valstis, kas nepiedalās ESAO, nav vienošanās dalībnieces, un tas var radīt šo valstu eksportētājiem konkurences priekšrocības. Tādēļ attiecīgās valstis tiek mudinātas piemērot vienošanos, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus arī pasaules mērogā. (11) Ņemot vērā Savienības labāka regulējuma politiku, kuras mērķis ir vienkāršot un uzlabot pastāvošo regulējumu, Komisija un dalībvalstis, turpmāk pārskatot vienošanos, attiecīgā gadījumā pievērsīsies uzņēmumiem un valsts pārvaldes iestādēm, tostarp EKA, uzliktā administratīvā sloga mazināšanai. (12) Vienošanās dalībnieki ir nolēmuši grozīt un racionalizēt vienošanos. Izmaiņas, par kurām tie vienojušies, attiecas uz uzlabotu lietotājdraudzīgumu, atbilstīgo starptautisko pienākumu saskaņotības uzlabošanu un labākas pārredzamības sasniegšanu, jo īpaši attiecībā pret valstīm, kas nav vienošanās dalībnieces. Turklāt vienošanās dalībnieki arī vienojās vienošanās tekstā iekļaut noteikumus par projektu finansēšanu, kas tika ieviesti ar Lēmumu 2001/77/EK, un noteikumus par eksporta kredītu piešķiršanu kuģiem, kas tika ieviesti ar Padomes Lēmumu 2002/634/EK ( 4 ), ar ko grozīja Lēmumu 2001/76/EK. (13) Tādēļ Lēmums 2001/76/EK ar tajā veiktajiem grozījumiem būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu un tās pielikumā iekļauto konsolidēto un pārskatīto vienošanās tekstu un būtu jāatceļ Lēmums 2001/77/EK. (14) Lai raiti un nekavējoties Savienības tiesību aktos iekļautu vienošanās paredzēto pamatnostādņu grozījumus, par kuriem vienojušies dalībnieki, Komisijai būtu jāpieņem deleģētie akti, lai vajadzības gadījumā grozītu II pielikumu. Tādēļ Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz pamatnostādņu grozījumiem, kā vienojušies vienošanās dalībnieki. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. pants

Vienošanās piemērošana

Savienībā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Vienošanās teksts ir iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.

Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, ja tiek grozīts II pielikums atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki, 4. pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

3. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 2. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2011. gada 9. decembra.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 2. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

4. pants

Steidzamības procedūra

1. Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot deleģēto aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 3. panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.

5. pants

Pārredzamība un ziņošana

Savienībā piemērojamie pasākumi attiecībā uz pārredzamību un ziņošanu ir noteikti I pielikumā.

6. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

1. Neskarot to dalībvalstu iestāžu prerogatīvas, kuras veic valsts eksporta kredītu programmu uzraudzību, katra dalībvalsts iesniedz Komisijai ikgadēju darbības ziņojumu, lai uzlabotu pārredzamību Savienības līmenī. Dalībvalstis ziņo atbilstoši to tiesiskajam regulējumam par aktīviem un pasīviem, samaksātajām summām un atgūtajiem līdzekļiem, jaunām saistībām, riskiem un prēmiju maksām. Ja no oficiāli atbalstītajām eksporta kredītu darbībām varētu rasties iespējamas saistības, par minētajām darbībām ziņo gada darbības ziņojumā.

2. Gada darbības ziņojumā dalībvalstis apraksta, kā EKA oficiāli atbalstītajās eksporta kredītu jomas darbībās tiek ņemti vērā vides riski, kas var izraisīt citus attiecīgus riskus.

3. Komisija, pamatojoties uz šo informāciju, Eiropas Parlamentam sagatavo gada pārskatu, iekļaujot novērtējumu par EKA atbilstību Savienības mērķiem un saistībām.

4. Komisija atbilstoši tās kompetencei sniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par veiktajām sarunām, attiecībā uz kurām Komisijai ir sarunu vešanas atļauja dažādos starptautiskos sadarbības forumos, lai noteiktu pasaules standartus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā. Atbilstoši šīs regulas darbības jomai pirmais ziņojumā aplūkojamais periods ir 2011. gads.

▼M1









II PIELIKUMS

SATURS I NODAĻA. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. NOLŪKS 2. STATUSS 3. DALĪBA 4. INFORMĀCIJA, KAS PIEEJAMA VALSTĪM, KURAS NAV DALĪBNIECES 5. PIEMĒROŠANAS JOMA 6. NOZARES VIENOŠANĀS 7. PROJEKTU FINANSĒŠANA 8. IZSTĀŠANĀS 9. UZRAUDZĪBA II NODAĻA. FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM 10. PIRMĀ IEMAKSA, MAKSIMĀLAIS OFICIĀLAIS ATBALSTS UN VIETĒJĀS IZMAKSAS 11. VALSTU KLASIFICĒŠANA, LAI NOTEIKTU MAKSIMĀLOS ATMAKSAS TERMIŅUS 12. MAKSIMĀLIE ATMAKSAS TERMIŅI 13. ATMAKSAS NOTEIKUMI PAR ELEKTROSTACIJĀM, KAS NAV ATOMELEKTROSTACIJAS 14. PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU MAKSĀŠANA 15. PROCENTU LIKMES, PRĒMIJU LIKMES UN CITI MAKSĀJUMI 16. EKSPORTA KREDĪTU DARBĪBAS PERIODS 17. RĪCĪBA, LAI NOVĒRSTU VAI MAZINĀTU ZAUDĒJUMUS 18. SASKAŅOŠANA 19. OFICIĀLA FINANSIĀLĀ ATBALSTA MINIMĀLĀS FIKSĒTĀS PROCENTU LIKMES 20. CIRR APRĒĶINĀŠANA 21. CIRR DARBĪBAS PERIODS 22. CIRR PIEMĒROŠANA 23. KREDĪTRISKA PRĒMIJA 24. MINIMĀLĀ KREDĪTRISKA PRĒMIJA 25. VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA 26. SUVERĒNA RISKA NOVĒRTĒJUMS 27. PIRCĒJA RISKA KLASIFIKĀCIJA 28. DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA 29. OFICIĀLĀ EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE 30. VALSTS RISKA MAZINĀŠANAS METODES 31. PIRCĒJA RISKA KREDĪTKVALITĀTES UZLABOJUMI 32. KREDĪTRISKA MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU DARBĪBAS PERIODA PĀRSKATĪŠANA III NODAĻA. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIESAISTĪTU ATBALSTU 33. VISPĀRĒJIE PRINCIPI 34. PIESAISTĪTA ATBALSTA VEIDI 35. ASOCIĒTA FINANSĒŠANA 36. VALSTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI PIESAISTĪTA ATBALSTA SAŅEMŠANAI 37. PROJEKTA ATBILSTĪBA 38. MINIMĀLAIS KONCESIJAS LĪMENIS 39. IZŅĒMUMI NO VALSTU UN PROJEKTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJIEM PIESAISTĪTA ATBALSTA SAŅEMŠANAI 40. PIESAISTĪTA ATBALSTA KONCESIJAS LĪMEŅA APRĒĶINS 41. PIESAISTĪTĀ ATBALSTA DARBĪBAS PERIODS 42. SASKAŅOŠANA IV NODAĻA. PROCEDŪRAS 1. IEDAĻA. KOPĪGAS PROCEDŪRAS EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAS JOMĀ 43. PAZIŅOJUMI 44. INFORMĀCIJA PAR OFICIĀLU ATBALSTU 45. SASKAŅOŠANAS PROCEDŪRAS 46. ĪPAŠAS APSPRIEŠANĀS 2. IEDAĻA. EKSPORTA KREDĪTU PROCEDŪRAS 47. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA AR APSPRIEŠANOS 48. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA 3. IEDAĻA. PROCEDŪRAS ATBALSTAM TIRDZNIECĪBAS JOMĀ 49. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA 50. ĀTRA PAZIŅOŠANA 4. IEDAĻA. PIESAISTĪTĀ ATBALSTA APSPRIEŠANAS PROCEDŪRAS 51. APSPRIEŠANĀS MĒRĶIS 52. APSPRIEŠANĀS JOMA UN GRAFIKS 53. APSPRIEŠANĀS REZULTĀTS 5. IEDAĻA. INFORMĀCIJAS APMAIŅA PAR EKSPORTA KREDĪTIEM UN ATBALSTU TIRDZNIECĪBAS JOMĀ 54. KONTAKTPUNKTI 55. INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMU SATURS 56. ATBILŽU SATURS 57. APSPRIEŠANĀS KLĀTIENĒ 58. VIENOTĀS NOSTĀJAS PROCEDŪRAS UN FORMĀTS 59. ATBILDES UZ VIENOTO NOSTĀJU PRIEKŠLIKUMIEM 60. VIENOTO NOSTĀJU PIEŅEMŠANA 61. DOMSTARPĪBAS PAR VIENOTĀM NOSTĀJĀM 62. VIENOTĀS NOSTĀJAS SPĒKĀ STĀŠANĀS DIENA 63. VIENOTO NOSTĀJU DARBĪBAS PERIODS 6. IEDAĻA. DARBĪBAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU (CIRR) PAZIŅOŠANU 64. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PAZIŅOŠANA 65. PROCENTU LIKMJU SPĒKĀ STĀŠANĀS DIENA 66. TŪLĪTĒJAS PROCENTU LIKMJU IZMAIŅAS 7. IEDAĻA. PĀRSKATĪŠANA 67. VIENOŠANĀS REGULĀRA PĀRSKATĪŠANA 68. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PĀRSKATĪŠANA 69. MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU UN AR TO SAISTĪTU JAUTĀJUMU PĀRSKATĪŠANA I PIELIKUMS. NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KUĢIEM II PIELIKUMS. NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATOMELEKTROSTACIJĀM III PIELIKUMS. NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS GAISA KUĢIEM IV PIELIKUMS. NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU, KLIMATA PĀRMAIŅU MAZINĀŠANAS UN ŪDENSSAIMNIECĪBAS PROJEKTIEM V PIELIKUMS. PAZIŅOJUMOS SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA VI PIELIKUMS. MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU APRĒĶINĀŠANA VII PIELIKUMS. KRITĒRIJI UN NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ TREŠAS PERSONAS ATMAKSAS GARANTIJAS PIEMĒROŠANU UN DAUDZPUSĒJU VAI REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJU VIII PIELIKUMS. KRITĒRIJI UN NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ VALSTS RISKA MAZINĀŠANAS METOŽU UN PIRCĒJA RISKA KREDĪTKVALITĀTES UZLABOJUMU PIEMĒROŠANU IX PIELIKUMS. ATTĪSTĪBAS KVALITĀTES PĀRBAUDES SARAKSTS X PIELIKUMS. NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI PROJEKTA FINANŠU DARĪJUMIEM XI PIELIKUMS. DEFINĪCIJU SARAKSTS XII PIELIKUMS. PIRCĒJA RISKA KATEGORIJU KVALITATĪVI APRAKSTI XIII PIELIKUMS. TIRGUS STANDARTI DARĪJUMIEM AR 0. KATEGORIJAS VALSTĪM

I NODAĻA.

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. NOLŪKS

a) Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, turpmāk – “Vienošanās”, galvenais mērķis ir nodrošināt pamata noteikumus oficiāli atbalstītu kredītu pareizai izmantošanai.

b) Vienošanās ir vērsta uz līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu oficiāla atbalsta jomā, kā noteikts 5. panta a) punktā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportēto preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem oficiāli atbalstītajiem finanšu noteikumiem.

2. STATUSS

ESAO izstrādātā Vienošanās sākotnēji stājās spēkā 1978. gada aprīlī, un tā ir beztermiņa. Vienošanās ir dalībnieku džentlmeņu vienošanās; tā nav ESAO tiesību akts ( 5 ), lai gan saistībā ar to tiek saņemts administratīvs atbalsts no ESAO sekretariāta (turpmāk – “sekretariāts”).

3. DALĪBA

Vienošanās pašreizējie dalībnieki ir šādi: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija un Šveice. Esošie dalībnieki var uzaicināt pievienoties citas ESAO dalībvalstis un valstis, kas nav ESAO dalībvalstis.

4. INFORMĀCIJA, KAS PIEEJAMA VALSTĪM, KURAS NAV DALĪBNIECES

a) Tām valstīm, kas nav dalībnieces, dalībnieki apņemas nodot informāciju par paziņojumiem saistībā ar oficiālu atbalstu, kā noteikts 5. panta a) punktā.

b) Dalībnieks uz savstarpīguma principa pamata atbild uz valsts, kas nav dalībniece un ir konkurences apstākļos, lūgumu par piedāvātajiem oficiāla atbalsta finanšu noteikumiem tāpat, kā tas būtu atbildējis uz kāda dalībnieka lūgumu.

5. PIEMĒROŠANAS JOMA

Vienošanās attiecas uz visa veida oficiālu atbalstu, ko sniedz valdība vai kas tiek sniegts tās vārdā preču un/vai pakalpojumu eksportam, tostarp finanšu nomai, un kā atmaksas termiņš ir divi gadi vai vairāk.

a) Ir iespējami dažādi oficiāla atbalsta veidi: 1) eksporta kredīta garantija vai apdrošināšana (riska segums); 2) oficiāls finansiālais atbalsts: — tiešais kredīts/finansēšana un refinansēšana vai — procentu likmju atbalsts; 3) jebkāda iepriekš minēto atbalsta veidu kombinācija.

b) Vienošanās attiecas uz piesaistītu atbalstu; IV nodaļā izklāstītās procedūras attiecas arī uz atsaistītu atbalstu tirdzniecības jomā.

c) Vienošanās neattiecas uz militārā aprīkojuma un lauksaimniecības preču eksportu.

d) Oficiālu atbalstu nesniedz, ja ir skaidri pierādījumi, ka līgums ir slēgts ar pircēju no valsts, kas nav preču galamērķa valsts, galvenokārt ar mērķi iegūt labvēlīgākus atmaksas noteikumus.

6. NOZARES VIENOŠANĀS

a) Šī Vienošanās ietver nozares vienošanās šādās jomās: — kuģi (I pielikums); — atomelektrostacijas (II pielikums); — civilās aviācijas gaisa kuģi (III pielikums); — atjaunojamo energoresursu un ūdenssaimniecības projekti (IV pielikums).

b) Nozares vienošanās dalībnieks var piemērot tās noteikumus oficiālam atbalstam to preču un/vai pakalpojumu eksportam, uz ko attiecas konkrētā nozares vienošanās. Ja nozares vienošanās neietver Vienošanās tekstam atbilstošus konkrētos noteikumus, nozares vienošanās dalībnieks piemēro Vienošanās attiecīgo noteikumu.

7. PROJEKTU FINANSĒŠANA

a) Dalībnieki var piemērot X pielikumā izklāstītos noteikumus attiecībā uz preču un/vai pakalpojumu eksporta darījumiem, kas atbilst X pielikuma 1. papildinājuma kritērijiem.

b) Šā panta a) punktu piemēro tādu preču un pakalpojumu eksportam, uz ko attiecas Nozares vienošanās par eksporta kredītiem atomelektrostacijām un Nozares vienošanās par eksporta kredītiem atjaunojamo energoresursu un ūdenssaimniecības projektiem.

c) Šā panta a) punktu nepiemēro tādu preču un pakalpojumu eksportam, uz ko attiecas Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem un Nozares vienošanās par eksporta kredītiem kuģiem.

8. IZSTĀŠANĀS

Dalībnieks var izstāties no Vienošanās, rakstiski informējot sekretariātu ar tūlītējas saziņas līdzekļa palīdzību, piemēram, izmantojot ESAO tiešsaistes informācijas sistēmu (OLIS). Izstāšanās stājas spēkā 180 kalendārās dienas pēc tam, kad sekretariāts saņēmis paziņojumu.

9. UZRAUDZĪBA

Sekretariāts uzrauga Vienošanās īstenošanu.

II NODAĻA.

FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM

Finanšu noteikumi eksporta kredītiem ietver visus šajā nodaļā izklāstītos noteikumus, kas lasāmi saistībā viens ar otru.

Vienošanās paredzēti ierobežojumi noteikumiem, kas var tikt oficiāli atbalstīti. Dalībnieki atzīst, ka dažām tirdzniecības vai rūpniecības nozarēm tradicionāli piemēro stingrākus finanšu noteikumus, nekā paredzēts šīs Vienošanās noteikumos. Dalībnieki turpina ievērot šādus ierastos finanšu noteikumus, sevišķi principu, saskaņā ar kuru atmaksas termiņi nepārsniedz preču lietderīgās izmantošanas laiku.

10. PIRMĀ IEMAKSA, MAKSIMĀLAIS OFICIĀLAIS ATBALSTS UN VIETĒJĀS IZMAKSAS

a) Dalībnieki pieprasa preču un pakalpojumu pircējiem, kas ir oficiāla atbalsta saņēmēji, veikt pirmo iemaksu vismaz 15 % apmērā no eksporta līguma vērtības pirms kreditēšanas termiņa vai tā sākumā, kā definēts XI pielikumā. Lai noteiktu pirmo iemaksu, eksporta līguma vērtību var proporcionāli samazināt, ja darījumā ietvertas preces un pakalpojumi no kādas trešās valsts, kas netiek oficiāli atbalstīti. Ir pieļaujams finansējums/apdrošināšana 100 % apjomā no prēmijas. Prēmiju var iekļaut vai neiekļaut eksporta līguma vērtībā. Drošības iemaksas, kas veiktas pēc kreditēšanas termiņa sākuma, šeit neuzskata par pirmo iemaksu.

b) Oficiālu atbalstu šādām pirmajām iemaksām var piešķirt tikai kā apdrošināšanu vai garantiju pret parastajiem pirmskredīta riskiem.

c) Izņemot b) un d) punktā paredzētos gadījumus, dalībnieki nesniedz oficiālu atbalstu, kas pārsniedz 85 % no eksporta līguma vērtības, ieskaitot trešo valstu piegādes, bet neieskaitot vietējās izmaksas.

d) Dalībnieki var sniegt oficiālu atbalstu vietējām izmaksām, ja 1) sniegtais oficiālais atbalsts vietējām izmaksām nepārsniedz 30 % no eksporta līguma vērtības, 2) to nesniedz ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki/mazāk ierobežojoši nekā tie, kuri ir spēkā attiecībā uz saistītu eksportu. 3) Gadījumos, kad oficiāls atbalsts saistībā ar vietējām izmaksām pārsniedz 15 % no eksporta līguma vērtības, par šādu oficiālu atbalstu iepriekš jāpaziņo saskaņā ar 48. pantu, norādot atbalstīto vietējo izmaksu veidu.

11. VALSTU KLASIFICĒŠANA, LAI NOTEIKTU MAKSIMĀLOS ATMAKSAS TERMIŅUS

a) I kategorijas valstis ir ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni ( 6 ). Visas pārējās valstis ir II kategorijā.

b) Klasificējot valstis, piemēro šādus darbības kritērijus un procedūras. 1) Iedalījumu šīs Vienošanās vajadzībām nosaka nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka, veidojot Pasaules Bankas aizņēmējvalstu iedalījumu. 2) Ja Pasaules Bankai nav pietiekamas informācijas, lai publicētu NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz novērtēt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim novērtējumam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties citādi. 3) Ja valsts tiek pārklasificēta saskaņā ar 11. panta a) punktu, pārklasificēšana stājas spēkā pēc divām nedēļām no brīža, kad sekretariāts visiem dalībniekiem darījis zināmus secinājumus, kas gūti no minētajiem Pasaules Bankas datiem. 4) Ja Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas netiek ņemtas vērā saistībā ar šo vienošanos. Tomēr valsts klasifikāciju var mainīt ar vienotu nostāju, un dalībnieki ar labvēlīgu attieksmi izskata izmaiņas, kas būtu veicamas sakarā ar skaitlisko datu kļūdām un izlaidumiem, kuri pēc tam pamanīti tajā pašā kalendārajā gadā, kad sekretariāts pirmo reizi izplatījis šos skaitliskos datus.

c) Valsts kategoriju maina tikai tad, kad tās Pasaules Bankas kategorija ir palikusi nemainīga divus gadus pēc kārtas.

12. MAKSIMĀLIE ATMAKSAS TERMIŅI

Neskarot 13. pantu, maksimālais atmaksas termiņš atšķiras atkarībā no galamērķa valsts klasifikācijas, ko nosaka saskaņā ar 11. panta kritērijiem.

a) I kategorijas valstīm maksimālais atmaksas termiņš ir pieci gadi ar iespēju vienoties par līdz pat astoņiem ar pusi gadiem, ja ir ievērotas 48. pantā izklāstītās iepriekšējas paziņošanas procedūras.

b) II kategorijas valstīm maksimālais atmaksas termiņš ir desmit gadi.

c) Ja kādā līgumā ir paredzēta vairāk nekā viena galamērķa valsts, dalībniekiem atbilstoši 58. līdz 63. panta procedūrām jācenšas izveidot vienotu nostāju, lai vienotos par attiecīgiem noteikumiem.

13. ATMAKSAS NOTEIKUMI PAR ELEKTROSTACIJĀM, KAS NAV ATOMELEKTROSTACIJAS

a) Par elektrostacijām, kas nav atomelektrostacijas, maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi. Ja dalībnieks plāno atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par 12. pantā noteikto, dalībnieks par to iepriekš paziņo saskaņā ar 48. panta procedūru.

b) Elektrostacijas, kuras nav atomelektrostacijas, ir pabeigtas elektrostacijas vai to daļas, kas darbojas bez kodolenerģijas; tās iekļauj visas detaļas, iekārtas, materiālus un pakalpojumus (tajā skaitā darbinieku apmācību), kas tieši vajadzīgi tādu elektrostaciju, kas nav atomelektrostacijas, būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai. Tas neattiecas uz lietām, par ko parasti ir atbildīgs pircējs, sevišķi uz izmaksām saistībā ar zemes apbūvi, ceļiem, būvniecības ciematiņiem, elektrolīnijām, sadales apakšstaciju un ūdens piegādes instalācijām, kas atrodas ārpus elektrostacijas teritorijas, kā arī izmaksām, kuras pircēja valstī rodas sakarā ar oficiālām apstiprināšanas procedūrām (piemēram, teritoriālām atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām), izņemot: 1) ja sadales apakšstacijas pircējs ir tas pats, kas elektrostacijas pircējs, maksimālais atmaksas termiņš par sākotnējo sadales apakšstaciju ir tāds pats kā elektrostacijai, kas nav atomelektrostacija (t.i., 12 gadi), un 2) maksimālais atmaksas termiņš par apakšstacijām, transformatoriem un pārvades līnijām ar minimālo sprieguma robežlīmeni 100 kV ir tāds pats kā elektrostacijai, kas nav atomelektrostacija.

14. PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU MAKSĀŠANA

a) Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā vienādās maksājumu daļās.

b) Pamatsumma atmaksājama un procenti maksājami ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmais maksājums par pamatsummu un procentiem izdarāms ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma.

c) Ja eksporta kredīts piešķirts attiecībā uz nomas darījumu, a) punktā aprakstīto vienādo pamatsummas maksājumu vietā var piemērot vienādus pamatsummas un procentu kombinētos maksājumus.

d) Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos eksporta kredītus drīkst piešķirt ar noteikumiem, kas atšķiras no a) līdz c) punktā paredzētajiem noteikumiem. Šāda atbalsta sniegšanu skaidro ar laika neatbilstībām starp kredītņēmējam pieejamā finansējuma laiku un parāda apkalpošanas profilu atmaksas grafikā ar vienādiem maksājumiem reizi pusgadā, un tiek ievēroti šādi kritēriji: 1) neviens pamatsummas maksājums vai pamatsummas maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nepārsniedz 25 % no kredīta pamatsummas; 2) pamatsummu atmaksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos. Pirmo pamatsummas atmaksājumu veic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma, un 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma ir jābūt atmaksātiem ne mazāk kā 2 % no kredīta pamatsummas; 3) procentus maksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos, un pirmo procentu maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma; 4) Vidējais svērtais maksimālais atmaksas periods — darījumiem ar suverēna pircējiem (vai ir ar suverēna atmaksas garantiju), nepārsniedz četrus ar pusi gadus darījumiem I kategorijas valstīs un piecus gadus un trīs mēnešus II kategorijas valstīs; — darījumiem ar nesuverēna pircējiem (un bez suverēna atmaksas garantijas), nepārsniedz piecus gadus I kategorijas valstīs un sešus gadus II kategorijas valstīs; — neskarot divu iepriekšējo ievilkumu noteikumus, darījumiem, kas saistīti ar atbalstu elektrostacijām, kuras nav atomelektrostacijas, saskaņā ar 13. pantu, nepārsniedz sešus gadus un trīs mēnešus. 5) Dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu, paskaidrojot iemeslu, kāpēc netiek sniegts atbalsts saskaņā ar a) līdz c) punktu.

e) Pēc kreditēšanas termiņa sākuma maksājamos procentus nekapitalizē.

15. PROCENTU LIKMES, PRĒMIJU LIKMES UN CITI MAKSĀJUMI

a) Procentos neiekļauj: 1) jebkādu maksājumu prēmijas vai citādas maksas veidā, lai apdrošinātu vai garantētu piegādātāja kredītus vai finanšu kredītus; 2) jebkādu maksājumu bankas nodevu veidā vai eksporta kredīta komisijas maksas veidā, izņemot gada vai pusgada bankas nodevas, kuras jāmaksā visu atmaksas periodu; un 3) importētājas valsts noteiktus ieturamos nodokļus.

b) Ja oficiālu atbalstu sniedz ar tiešiem kredītiem/finansējumu vai refinansēšanu, prēmiju vai nu pievieno procentu likmes nominālvērtībai vai tā ir atsevišķs maksājums; abas daļas dalībniekiem jānosaka atsevišķi.

16. EKSPORTA KREDĪTU DARBĪBAS PERIODS

Finanšu noteikumus atsevišķam eksporta kredītam vai kredītlīnijai, izņemot 21. pantā minēto tirgus bāzes procentu likmju (CIRR) darbības periodu, nenosaka laikposmam, kas ilgāks par sešiem mēnešiem pirms saistību galīgās uzņemšanās.

17. RĪCĪBA, LAI NOVĒRSTU VAI MAZINĀTU ZAUDĒJUMUS

Vienošanās neliedz eksporta kreditēšanas iestādēm vai finansēšanas iestādēm vienoties par mazāk ierobežojošiem finanšu noteikumiem, nekā paredzēti šīs Vienošanās noteikumos, ja šāda rīcība tiek veikta pēc līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas (ja eksporta kredīta nolīgums un papildu dokumenti ir jau stājušies spēkā) un ja nodoms ir vienīgi novērst vai mazināt zaudējumus no notikumiem, kas varētu izraisīt nemaksāšanu vai prasījumus.

18. SASKAŅOŠANA

Ņemot vērā dalībnieka starptautiskās saistības un saskaņā ar šīs Vienošanās mērķi, dalībnieks, ievērojot 45. pantā noteiktās procedūras, var saskaņot finanšu noteikumus ar tiem, kurus piedāvā kāds dalībnieks vai valsts, kas nav dalībniece. Finanšu noteikumi, kas piešķirti saskaņā ar šo pantu, tiek uzskatīti par atbilstīgiem I un II nodaļas un, ja attiecināms, I, II, II, IV un X pielikuma noteikumiem.

19. OFICIĀLA FINANSIĀLĀ ATBALSTA MINIMĀLĀS FIKSĒTĀS PROCENTU LIKMES

a) Dalībnieki, kas sniedz oficiālu finansiālo atbalstu aizdevumiem ar nemainīgu likmi, piemēro attiecīgās tirgus bāzes procentu likmes (CIRR) kā minimālās procentu likmes. CIRR ir procentu likmes, kas noteiktas atbilstoši šādiem principiem: 1) CIRR būtu jāatspoguļo galīgās tirgus aizdevumu procentu likmes attiecīgās valūtas vietējā tirgū; 2) CIRR būtu cieši jāatbilst likmei pirmās klases vietējiem aizņēmējiem; 3) CIRR būtu jābalstās uz finansēšanas izmaksām finansējumam ar nemainīgu procentu likmi; 4) CIRR nedrīkstētu izkropļot vietējās konkurences apstākļus; un 5) CIRR būtu cieši jāatbilst tai likmei, kas pieejama pirmās klases ārvalstu aizņēmējiem.

b) Oficiāla finansiālā atbalsta sniegšana nedrīkst daļēji vai pilnībā atlīdzināt vai kompensēt attiecīgo kredītriska prēmiju, kas maksājama par neatmaksas risku atbilstīgi 23. panta noteikumiem.

20. CIRR APRĒĶINĀŠANA

a) Katrs dalībnieks, kas vēlas noteikt CIRR, savai valsts valūtai vispirms izvēlas vienu no divām šādām pamatlikmju sistēmām: 1) trīs gadu valsts obligāciju ienesīguma likme atmaksas termiņam līdz pieciem gadiem (ieskaitot); piecu gadu valsts obligāciju ienesīguma likme atmaksas termiņam, kas ir pieci gadi līdz astoņiem ar pusi gadiem (ieskaitot); un septiņu gadu valsts obligāciju ienesīguma likme atmaksas termiņam virs astoņiem ar pusi gadiem; vai 2) piecu gadu valsts obligāciju ienesīguma likme attiecībā uz visiem maksājumu termiņiem. Dalībnieki vienojas par atkāpēm no pamatlikmju sistēmas.

b) CIRR nosaka fiksētā apjomā 100 bāzes punktus virs katra dalībnieka pamatlikmes, ja vien dalībnieki nav vienojušies citādi.

c) Citi dalībnieki izmanto CIRR, kas noteikts konkrētai valūtai, ja tie nolemj par finansēšanu attiecīgajā valūtā.

d) Dalībnieks var mainīt savu pamatlikmju sistēmu sešus mēnešus pēc iepriekšējas paziņošanas un pēc apspriešanās ar dalībniekiem.

e) Dalībnieks vai valsts, kas nav dalībniece, var lūgt noteikt CIRR tādas valsts valūtai, kas nav dalībniece. Pēc apspriešanās ar ieinteresēto valsti, kas nav dalībniece, dalībnieks vai sekretariāts šīs valsts vārdā var izteikt priekšlikumu CIRR aprēķināšanai šajā valūtā, izmantojot vienotās nostājas procedūras saskaņā ar 58. līdz 63. pantu.

21. CIRR DARBĪBAS PERIODS

Procentu likmi, kuru piemēro darījumam, nenosaka laikposmam, kas pārsniedz 120 dienas. Ja oficiāla finansiālā atbalsta noteikumi ir noteikti pirms līguma parakstīšanas dienas, attiecīgajai CIRR pieskaita 20 bāzes punktu uzcenojumu.

22. CIRR PIEMĒROŠANA

a) Ja oficiālu finansiālu atbalstu sniedz aizdevumiem ar mainīgu likmi, bankām un citām finansēšanas iestādēm nav atļauts visā aizdevuma līguma darbības laikā piedāvāt iespēju izvēlēties zemāko likmi – vai nu CIRR (sākotnējā līguma laikā), vai īstermiņa tirgus likmi.

b) Ja aizdevums vai kāda tā daļa tiek brīvprātīgi atmaksāta pirms termiņa, aizņēmējs valsts iestādei, kas piešķīrusi oficiālu finansiālu atbalstu, kompensē visas izmaksas un zaudējumus, kas radušies šīs pirmstermiņa atmaksas rezultātā, ieskaitot valsts iestādes izmaksas par to, ka jāaizstāj naudas līdzekļu ienākšanas daļa par nemainīgu likmi, ko šī pirmstermiņa atmaksa pārtraukusi.

23. KREDĪTRISKA PRĒMIJA

Dalībnieki papildus procentu maksai nosaka prēmiju, lai segtu eksporta kredītu neatmaksas risku. Dalībnieku aprēķināto prēmiju likmēm jābūt balstītām uz risku un pietuvinātām, un tās nedrīkst būt nepietiekamas, lai segtu ilgtermiņa darbības izdevumus un zaudējumus.

24. MINIMĀLĀ KREDĪTRISKA PRĒMIJA

Dalībnieki par kredītrisku nosaka ne mazāk kā piemērojamo minimālo prēmijas likmi (MPR).

a) Piemērojamā MPR tiek noteikta saskaņā ar šādiem faktoriem: — piemērojamā valsts riska klasifikācija; — riska ilgums (t.i., riska perioda horizonts jeb HOR); — kredītņēmējam izvēlētā pircēja riska kategorija; — politiskā un komerciālā riska seguma procents un attiecīgā oficiālā eksporta kredīta produkta kvalitāte; — piemērotā valsts riska mazināšanas metode; un — piemērotie pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumi.

b) MPR ir izteiktas procentuāli no kredīta pamatsummas tā, it kā prēmijas tiktu iekasētas pilnā apjomā datumā, kad notikusi kredīta pirmā izmaksa saņēmējam. MPR aprēķina skaidrojums un izmantotā matemātiskā formula atrodas VI pielikumā.

c) Darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji 0. kategorijas valstīs, nav noteiktu MPR, un prēmiju likmes, ko dalībnieki nosaka par šādiem darījumiem, nosaka katrā gadījumā atsevišķi. Lai nodrošinātu to, ka prēmiju likmes par darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji 0. kategorijas valstīs, nebūtu zemākas par likmēm privātajā tirgū, dalībnieki izmanto šādu procedūru. — Ņemot vērā tirgus informācijas pieejamību un konkrētā darījuma īpatnības, dalībnieki nosaka piemērojamās prēmijas likmi, pielīdzinot to vienam vai vairākiem XIII pielikumā noteiktajiem tirgus standartiem, izvēloties tādu(-s), kas konkrētajam darījumam visvairāk piemērots(-i). — Neskarot iepriekšējo rindkopu, ja tirgus informācija nesniedz precīzu situācijas aprakstu likviditātes vai citu iemeslu dēļ vai ja darījums ir neliels (kredīta vērtība nepārsniedz 10 miljonus SDR), dalībnieki nosaka ne mazāk kā MPR, kas atbilst attiecīgajai pircēja riska kategorijai 1. valsts riska kategorijā. — Dalībnieki īslaicīgi ( 7 ) saskaņā ar 48. panta a) punktu iepriekš paziņo par visiem darījumiem ar kredītņēmēju/garantētāju 0. kategorijas valstī, ja kredīta vērtība pārsniedz 10 miljonus SDR.

d) “Augstākā riska” valstīm 7. kategorijā principā piemēro prēmiju likmes, kas ir augstākas par šai kategorijai noteiktajām MPR; šīs prēmiju likmes nosaka dalībnieks, kas sniedz oficiālu atbalstu.

e) Aprēķinot MPR kādam darījumam, kredītņēmēja valsts klasifikācija ir piemērojamā valsts riska klasifikācija un kredītņēmēja klasifikācija ir piemērojamā pircēja riska klasifikācija, izņemot gadījumus, kad — visa parāda atmaksas pienākuma nodrošinājumu visā kredīta darbības laikā neatsaucamas, beznosacījumu, pēc pieprasījuma pieejamas, juridiski derīgas un izpildāmas garantijas veidā sniedz trešā persona, kas ir kredītspējīga attiecībā uz garantētā aizdevuma apjomu. Ja ir šāda trešās personas garantija, dalībnieks var izvēlēties piemērot tās valsts riska klasifikāciju, kurā atrodas garantētājs, kā arī garantētāja pircēja riska kategoriju ( 8 ); vai — darījumā kā aizņēmējs vai kā garantētājs darbojas kāda daudzpusēja vai reģionāla iestāde, kā noteikts 28. pantā, un šai gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska klasifikācija var būt atbilstoša konkrētās daudzpusējās vai reģionālās iestādes klasifikācijai.

f) Kritēriji un nosacījumi attiecībā uz trešās personas garantijas piemērošanu situācijās, kas aprakstītas 24. panta e) punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, ir noteikti VII pielikumā.

g) HOR, ko izmanto MPR aprēķināšanā, atbilst pusei no izmaksu perioda, pieskaitot visu atmaksas periodu, un atbilst regulāras eksporta kredīta atmaksas profilam, t.i., atmaksa vienādās pusgada pamatsummas plus uzkrāto procentu maksājumos, sākot sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Eksporta kredītiem ar nestandarta atmaksas profiliem ekvivalentais atmaksas periods (izteikts vienādos pusgada maksājumos) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu:

h) Dalībnieks, kas izvēlas piemērot MPR, kura ir saistīta ar garantētāju (trešo personu), kas neatrodas kredītņēmēja valstī, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 47. panta a) punktu. Dalībnieks, kas izvēlas piemērot MPR, kura saistīta ar daudzpusēju vai reģionālu iestādi, kas darbojas kā garantētājs, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. panta a) punktu.

25. VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA

Valstis klasificē atbilstoši iespējamībai, ka tās apkalpos savus ārējos parādus (t.i., valsts kredītriskam).

a) Pieci valsts kredītriska elementi ir šādi: — vispārējs moratorijs attiecībā uz atmaksām, kuru noteikusi kredītņēmēja/garantētāja valdība vai kāda tās valsts aģentūra, ar kuras starpniecību tiek īstenota atmaksa; — politiski notikumi un/vai saimnieciskas grūtības, kas rodas ārpus paziņojumu sniedzošā dalībnieka valsts, vai tiesību akti/administratīvi pasākumi, kuri pieņemti ārpus paziņojumu sniedzošā dalībnieka valsts un kuri neļauj vai atliek to līdzekļu pārsūtīšanu, kas nomaksāti saistībā ar kredītu; — kredītņēmēja/garantētāja valstī pieņemtas tiesību normas, kas nosaka, ka vietējā valūtā veiktā atmaksa ir likumīga samaksa par parādu, neraugoties uz to, ka valūtu maiņas kursu svārstību rezultātā līdzekļu pārsūtīšanas dienā šāda atmaksa, konvertējot kredīta valūtā, vairs nenosedz parāda summu; — jebkāds cits ārvalsts valdības pasākums vai lēmums, kas neļauj veikt atmaksu saistībā ar kredītu; un — force majeure gadījumi, kas rodas ārpus paziņojumu sniedzošā dalībnieka valsts, t.i., karš (ieskaitot pilsoņu karu), ekspropriācija, revolūcija, sacelšanās, nemieri, cikloni, plūdi, zemestrīces, izvirdumi, paisuma viļņi un kodolnegadījumi.

b) Valstis tiek klasificētas kādā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7.). MPR ir noteiktas no 1. līdz 7. kategorijai, bet 0. kategorijai tās nenosaka, jo šai kategorijai valsts riska līmenis tiek uzskatīts par nenozīmīgu. Ar darījumiem 0. kategorijas valstīs saistītais kredītrisks galvenokārt ir saistīts ar kredītņēmēja/garantētāja risku.

c) 0. kategorijā ir klasificētas ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni ( 9 ) un eurozonas valstis. — MPR nolūkiem jebkura ESAO vai eurozonas valsts, kas klasificēta 0. kategorijā, jo tai ir valsts ar augstu ienākumu līmeni statuss, paliek klasificēta 0. kategorijā, līdz tā noslīd zem augsta ienākumu līmeņa NKI sliekšņa divus gadus pēc kārtas, un tad valsts klasifikāciju būtu jāpārskata saskaņā ar 25. panta d) līdz f) punktu. — Jebkuru ESAO vai eurozonas valsti, kas divus gadus pēc kārtas pārsniedz augsta ienākumu līmeņa robežlīmeni, automātiski klasificē 0. kategorijā. Jaunā klasifikācija stājas spēkā tūlīt pēc tam, kad sekretariāts ir paziņojis par valsts statusu, ko noteikusi Pasaules Banka. — Citas valstis, kuru riska līmeni uzskata par līdzīgu, arī var klasificēt 0. kategorijā.

d) Visas valstis ( 10 ), kas nav klasificētas 0. kategorijā saskaņā ar c) punktu, klasificē ar valsts riska klasifikācijas metodi, kura ietver: — valsts riska novērtējuma modeli (turpmāk – “modelis”), kas sniedz valsts kredītriska kvantitatīvu novērtējumu, attiecībā uz katru valsti balstoties uz trim riska rādītāju grupām: dalībnieku pieredzi attiecībā uz maksāšanu, finanšu stāvokli un ekonomisko stāvokli. Modeļa metode ietver dažādus soļus, tostarp trīs riska rādītāju grupu novērtēšanu, kā arī riska rādītāju grupu kombinēšanu un elastīgu to nozīmīguma noteikšanu (svēršanu); — modeļa rezultātu kvalitatīvu izvērtējumu attiecībā uz katru valsti, lai ietvertu politisko risku un/vai citus riska faktorus, kas daļēji vai vispār nav ņemti vērā modelī. Vajadzības gadījumā modeļa kvantitatīvajā vērtējumā var būt jāveic korekcijas, lai atspoguļotu valsts kredītriska galīgo novērtējumu.

e) Valstu riska klasifikāciju pastāvīgi uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un sekretariāts nekavējoties ziņo par izmaiņām, kas notikušas pēc valsts riska klasifikācijas metodes piemērošanas. Ja valsts tiek pārkvalificēta zemākā vai augstākā valsts riska kategorijā, dalībnieki ne vēlāk kā piecas darbdienas pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par pārklasifikāciju, nosaka prēmiju likmes, kas ir vienādas ar vai augstākas nekā MPR, kuras atbilst jaunajai valsts riska kategorijai.

f) Valstu riska klasifikāciju publisko sekretariāts.

26. SUVERĒNA RISKA NOVĒRTĒJUMS

a) Visām valstīm, kuras klasificē ar valsts riska klasifikācijas metodi saskaņā ar 25. panta d) punktu, novērtē suverēna risku, lai izņēmuma kārtā noteiktu tos suverēnus, — kuri nav viszemākā riska kredītņēmēji valstī un — kuru kredītrisks ir ievērojami augstāks nekā valsts risks.

b) Tos suverēnus, kas atbilst 26. panta a) punktam, nosaka saskaņā ar suverēna riska novērtēšanas metodi, kuru ir izstrādājuši un par kuru ir vienojušies dalībnieki.

c) Sarakstu ar suverēniem, par kuriem ir noteikts, ka tie atbilst 26. panta a) punkta kritērijiem, pastāvīgi uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un sekretariāts nekavējoties ziņo par izmaiņām, kas notikušas pēc suverēna riska novērtēšanas metodes piemērošanas.

d) Sarakstu ar suverēniem, kuri ir noteikti saskaņā ar 26. panta b) punktu, publisko sekretariāts.

27. PIRCĒJA RISKA KLASIFIKĀCIJA

Kredītņēmējus un, ja vajadzīgs, garantētājus tajās valstīs, kuras klasificētas 1.–7. valsts riska kategorijā, klasificē vienā no pircēja riska kategorijām, kas ir izveidotas attiecībā uz kredītņēmēja/garantētāja valsti ( 11 ). VI pielikumā sniegta matrica ar pircēja riska kategorijām, kurās klasificē kredītņēmējus un garantētājus. Pircēja riska kategoriju kvalitatīvi apraksti sniegti XII pielikumā.

a) Pircēja riska klasifikācijas ir balstītas uz kredītņēmēja/garantētāja nesubordinēto nenodrošināto kredītsaistību reitingu, kā noteicis dalībnieks.

b) Neskarot a) punktu iepriekš, darījumus, ko atbalsta saskaņā ar Vienošanās X pielikuma (Projektu finansēšana) noteikumiem, un darījumus, kuru vērtība ir 5 miljoni SDR vai mazāk, var klasificēt katrā darījumā atsevišķi, t.i., pēc iespējamu pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumu piemērošanas, tomēr par šādiem darījumiem neatkarīgi no to klasifikācijas nevar saņemt atlaides par pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumiem.

c) Suverēna kredītņēmējus un garantētājus klasificē pircēja riska kategorijā SOV/CC0.

d) Izņēmuma kārtā nesuverēna kredītņēmējus un garantētājus var klasificēt pircēja riska kategorijā “Labāks nekā suverēns” (SOV+) ( 12 ), ja — kredītņēmēja/garantētāja ārvalstu valūtas reitings, ko sniegusi akreditēta kredītreitingu aģentūra (CRA) ( 13 ), ir labāks nekā ārvalstu valūtas reitings, ko tā pati CRA sniegusi tā attiecīgajam suverēnam, vai — kredītņēmējs/garantētājs atrodas valstī, kurā suverēna risks tiek vērtēts kā ievērojami augstāks nekā valsts risks.

e) Dalībnieks saskaņā ar šā pielikuma 48. pantu iepriekš paziņo par darījumiem — ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja noteiktā prēmija ir zemāka nekā noteikts pircēja riska kategorijai CC1, t.i., CC0 vai SOV+; — ar suverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja kredīta vērtība ir lielāka par 5 miljoniem SDR un ja dalībnieks novērtē pircēja riska reitingu nesuverēna kredītņēmējam/garantētājam, kura reitingu sniedz akreditēta CRA, un novērtētais pircēja riska reitings ir labāks nekā akreditētas CRA reitings ( 14 ).

f) Ja uz konkrētu darījumu ir vairāki pretendenti un konkurējošie dalībnieki kredītņēmēju/garantētāju ir klasificējuši dažādās pircēja riska kategorijās, konkurējošie dalībnieki cenšas nonākt pie kopējas pircēja riska kategorijas. Ja vienošanās par kopēju klasifikāciju netiek panākta, dalībniekiem, kas kredītņēmēju/garantētāju ir klasificējuši augstākā pircēja riska klasifikācijā, nav aizliegts piemērot zemāko pircēja riska klasifikāciju.

28. DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA

Daudzpusējas un reģionālas iestādes klasificē vienā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7.) ( 15 ) un attiecīgi pārskata; sekretariāts publisko piemērojamo klasifikāciju.

29. OFICIĀLĀ EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE

MPR tiek diferencētas, lai ņemtu vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un dalībnieku nodrošinātā seguma procentuālo daļu, kā noteikts VI pielikumā. Diferencēšana tiek veikta no eksportētāja viedokļa (t.i., lai neitralizētu eksportētājam/finanšu iestādei piedāvāto produktu atšķirīgās kvalitātes ietekmi uz konkurenci).

a) Eksporta kredīta produkta kvalitāte ir atkarīga no tā, vai produkts ir apdrošināšana, garantija vai tiešs kredīts/finansējums, un apdrošināšanas produktiem – vai procentu segums prasības gaidīšanas laikā (t.i., periodā starp kredītņēmēja pienācīgo maksājuma datumu to un datumu, kad apdrošinātājam ir jāatlīdzina eksportētājam/finanšu iestādei) tiek sniegts bez papildu maksas.

b) Visus dalībnieku piedāvātos eksporta kredīta produktus klasificē kādā no trim šādām produkta kategorijām: — standartam neatbilstošs produkts, t.i. apdrošināšana bez procentu seguma prasības gaidīšanas laikā un apdrošināšana ar procentu segumu prasības gaidīšanas laikā ar attiecīgu papildu piemaksu; — standarta produkts, t.i. apdrošināšana ar procentu segumu prasības gaidīšanas laikā bez attiecīgas papildu piemaksas un tiešs kredīts/finansējums; un — produkts virs standarta līmeņa, t.i., garantijas.

30. VALSTS RISKA MAZINĀŠANAS METODES

a) Dalībnieki var izmantot šādas valsts riska mazināšanas metodes, kuru konkrētā piemērošana ir izklāstīta VIII pielikumā: — ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu; — finansējums vietējā valūtā.

b) Izmantojot MPR, kas atspoguļo valsts riska mazināšanu, dalībnieks par to iepriekš paziņo saskaņā ar 47. panta a) punktu.

31. PIRCĒJA RISKA KREDĪTKVALITĀTES UZLABOJUMI

a) Dalībnieki var piemērot šādus pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumus (BRCE), kas ļauj piemērot kredītkvalitātes uzlabojuma faktoru (CEF), kurš augstāks par 0: — prasījuma tiesības uz nākotnes ieņēmumiem vai debitoriem, — aktīvu nodrošinājums, — pamatlīdzekļu nodrošinājums, — darījuma konts.

b) BRCE definīcijas un maksimālās CEF vērtības ir noteiktas VIII pielikumā.

c) BRCE var izmantot atsevišķi vai kombinācijā, ievērojot šādus ierobežojumus: — maksimālais CEF, ko var iegūt, izmantojot BRCE, ir 0,35; — vienā darījumā nedrīkst izmantot gan aktīvu nodrošinājumu, gan pamatlīdzekļu nodrošinājumu; — ja piemērojamā valsts riska klasifikācija ir uzlabota, izmantojot ārzonas nākotnes plūsmas struktūru kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu, BRCE nepiemēro.

d) Dalībnieki saskaņā ar 48. panta a) punktu iepriekš paziņo par darījumiem ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, kredītam pārsniedzot 5 miljonus SDR, ja BRCE rezultātā tiek piemērots CEF, kas ir lielāks par 0.

32. KREDĪTRISKA MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU DARBĪBAS PERIODA PĀRSKATĪŠANA

a) Lai novērtētu MPR atbilstību un nepieciešamības gadījumā pieļautu korekcijas uz augšu vai uz leju, paralēli izmanto prēmiju atgriezeniskās saites instrumentus (PFT), lai regulāri pārraudzītu un pielāgotu MPR.

b) Ar PFT novērtē MPR atbilstību, ņemot vērā gan oficiālu eksporta kredītu sniedzošās iestādes faktisko pieredzi, gan privātā tirgus informāciju par kredītriska cenu.

c) Visus aspektus, kas šajā Vienošanās attiecas uz noteikumiem par prēmijām, visaptveroši pārskata ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī.

III NODAĻA.

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIESAISTĪTU ATBALSTU

33. VISPĀRĒJIE PRINCIPI

a) Dalībnieki ir vienojušies, ka tiem ir jābūt papildinošiem noteikumiem attiecībā uz eksporta kredītiem un piesaistītu atbalstu. Eksporta kredītu noteikumi būtu jābalsta uz atklātu konkurenci un tirgus spēku netraucētu darbību. Ar piesaistīta atbalsta stratēģijām valstīm, nozarēm un projektiem, kam ir grūti vai nav iespējams piekļūt tirgus finansējumam, būtu jāsniedz vajadzīgie ārēji resursi. Ar piesaistīta atbalsta stratēģijām būtu jānodrošina vislabākā cenas un vērtības attiecība, jāmazina tirdzniecības izkropļojumi un jāsekmē no attīstības viedokļa efektīva šo resursu izmantošana.

b) Vienošanās noteikumi par piesaistītu atbalstu neattiecas uz daudzpusēju vai reģionālu iestāžu palīdzības programmām.

c) Šie principi neskar Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) viedokļus attiecībā uz piesaistīta un atsaistīta atbalsta kvalitāti.

d) Dalībnieks var lūgt papildu informāciju, kas attiecas uz jebkura atbalsta veida saistījuma statusu. Ja pastāv neskaidrība par to, vai konkrēts finansējums ietilpst piesaistīta atbalsta definīcijā, kā noteikts XI pielikumā, devēja valsts iesniedz pierādījumus jebkuras tādas prasības atbalstam, kurā tiek apgalvots, ka atbalsts patiesībā ir atsaistīts saskaņā ar XI pielikumā sniegto definīciju.

34. PIESAISTĪTA ATBALSTA VEIDI

Piesaistītu atbalstu var piešķirt turpmāk minētajos veidos:

a) C aizdevumi, kā definēts “Attīstības veicināšanas komitejas pamatprincipos attiecībā uz asociētu finansēšanu un piesaistītu vai daļēji atsaistītu oficiālu attīstības palīdzību (1987)”;

b) OAP dotācijas, kas definētas “Attīstības veicināšanas komitejas pamatprincipos attiecībā uz asociētu finansēšanu un piesaistītu vai daļēji atsaistītu oficiālu attīstības palīdzību (1987)”; un

c) citas oficiālās finanšu plūsmas (OOF), kas ietver dotācijas un aizdevumus, bet neietver oficiāli atbalstītus eksporta kredītus, kuri atbilst Vienošanās noteikumiem; vai

d) jebkāda likumos paredzēta vai faktiska kombinācija, ko kontrolē devējs, aizdevējs vai aizņēmējs, un kas ietver vismaz divus iepriekšminētos un/vai šādus finansējuma elementus: 1) eksporta kredītu, kurš tiek oficiāli atbalstīts, nodrošinot tiešu kredītu/finansējumu, refinansējumu, procentu likmju atbalstu, garantiju vai apdrošināšanu, uz ko attiecas Vienošanās; un 2) citus līdzekļus ar tirgus nosacījumiem vai tiem tuviem nosacījumiem, vai pircēja iemaksu.

35. ASOCIĒTA FINANSĒŠANA

a) Asociēta finansēšana var būt dažādos veidos, tostarp, kā jaukti kredīti, jaukta finansēšana, kopfinansēšana, paralēla finansēšana vai atsevišķi integrēti darījumi. Asociētas finansēšanas raksturīgākās iezīmes ir šādas: — tajā kāds koncesijas komponents ar likumu vai faktiski ir saistīts ar kādu nekoncesijas komponentu; — atsevišķa tās daļa vai visi finansēšanas pasākumi būtībā ir piesaistīts atbalsts; un — koncesijas līdzekļi ir pieejami tikai tad, ja saņēmējs ir pieņēmis ar tiem saistīto nekoncesijas komponentu.

b) Faktisku asociāciju jeb saikni nosaka šādi faktori: — neoficiālas vienošanās esība starp saņēmēju un devējām iestādēm; — devēja nodoms atvieglināt finansēšanas pasākumu pieņemamību, izmantojot OAP; — efektīva visu finansēšanas pasākumu piesaiste iepirkumam devējā valstī; — OAP piesaistošais statuss un katra finansēšanas darījuma konkursa vai līguma slēgšanas līdzekļi; vai — jebkāda cita prakse, kuru noteikusi Attīstības veicināšanas komiteja vai dalībnieki un kurā pastāv faktiska saistība vismaz starp diviem finansēšanas komponentiem.

c) Faktiskas asociācijas noteikšanu nekavē šādas darbības: — līguma sadalīšana, izmantojot atsevišķu viena līguma sastāvdaļu paziņošanu; — tādu līgumu sadalīšana, kurus finansē vairākos posmos; — savstarpēji atkarīgu līguma daļu nepaziņošana; un/vai — nepaziņošana tādēļ, ka daļa finansēšanas pasākumu ir atsaistīta.

36. VALSTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI PIESAISTĪTA ATBALSTA SAŅEMŠANAI

a) Piesaistītu atbalstu nesniedz valstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju saskaņā ar Pasaules Bankas datiem pārsniedz valstīm ar vidēju ienākumu līmeni noteikto augšējo robežu. Pasaules Banka šo robežvērtību pārrēķina reizi gadā ( 16 ). Valsti pārklasificē tikai pēc tam, kad tās Pasaules Bankas kategorija nav mainījusies divus gadus pēc kārtas.

b) Klasificējot valstis, piemēro šādus darbības kritērijus un procedūras. 1) Klasifikāciju Vienošanās mērķiem nosaka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju, ko aprēķina Pasaules Banka aizņēmēju valstu Pasaules Bankas klasifikācijas nolūkā. Šo informāciju publisko sekretariāts. 2) Ja Pasaules Bankai nav pietiekamas informācijas, lai publicētu NKI uz vienu iedzīvotāju, Pasaules Banku lūdz novērtēt, vai attiecīgās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju ir augstāks vai zemāks par pašreizējo robežvērtību. Valsti klasificē atbilstoši šim novērtējumam, ja vien dalībnieki nelemj rīkoties citādi. 3) Ja valsts atbilstība piesaistīta atbalsta saņemšanai mainās saskaņā ar 36. panta a) punktu, pārklasifikācija stājas spēkā divas nedēļas pēc tam, kad sekretariāts visiem dalībniekiem paziņojis secinājumus, kas izriet no minētajiem Pasaules Bankas datiem. Pirms pārklasifikācijas spēkā stāšanās dienas nevar paziņot piesaistīta atbalsta finansējumu valstij, kas tikko kvalificēta kā atbilstīga atbalsta saņemšanai; pēc šīs dienas nevar paziņot piesaistīta atbalsta finansējumu jaunai izvirzītai valstij, izņemot atsevišķus darījumus, ko sedz saskaņā ar iepriekšēji piešķirtu kredītlīniju un ko var izziņot līdz kredītlīnijas termiņa beigām (kas nav ilgāks par vienu gadu pēc piemērošanas dienas). 4) Ja Pasaules Banka pārskata skaitliskos datus, šādas pārskatīšanas netiek ņemtas vērā attiecībā uz Vienošanos. Tomēr valsts klasifikāciju var mainīt ar vienotu nostāju saskaņā ar attiecīgajām procedūrām, kas noteiktas 58.–63. pantā, un dalībnieki ar labvēlīgu attieksmi izskata izmaiņas, kas būtu veicamas sakarā ar skaitlisko datu kļūdām un izlaidumiem, kuri pēc tam pamanīti tajā pašā kalendārajā gadā, kad sekretariāts pirmo reizi izplatījis šos skaitliskos datus.

37. PROJEKTA ATBILSTĪBA

a) Piesaistītu atbalstu nesniedz valsts vai privātiem projektiem, kas parastos apstākļos būtu komerciāli dzīvotspējīgi, ja tos finansētu ar tirgus vai Vienošanās noteikumiem.

b) Galvenie atbilstības kritēriji, lai saņemtu šo atbalstu, ir šādi: — projekts nav finansiāli dzīvotspējīgs, t.i., projektam ar attiecīgu izcenojumu, kas noteikts atbilstoši tirgus principiem, nav iespējas ģenerēt pietiekamu naudas plūsmu, lai segtu projekta darbības izmaksas un lai apkalpotu izmantoto kapitālu, t.i. pirmais galvenais kritērijs; vai — pamatojoties uz saziņu ar citiem dalībniekiem, ir pamats secināt, ka iespēja projektu finansēt ar tirgus vai Vienošanās noteikumiem ir maz ticama, t.i. otrais galvenais kritērijs. Attiecībā uz projektiem, kas pārsniedz 50 miljonus SDR, izsverot šāda atbalsta piemērotību, īpašu uzmanību pievērš paredzamajai finansējuma pieejamībai ar tirgus vai Vienošanās noteikumiem.

c) Šā panta b) punktā norādītie galvenie kritēriji ir paredzēti, lai aprakstītu to, kā projekts būtu jāvērtē, lai noteiktu, vai tas būtu jāfinansē ar šādu atbalstu vai ar eksporta kredītiem atbilstoši tirgus vai Vienošanās noteikumiem. Ir sagaidāms, ka laika gaitā, izmantojot 54.–56. pantā minēto apspriešanās procedūru, tiks uzkrāta pieredze, precīzāk definējot ex ante vadlīnijas eksporta kredītu un atbalsta aģentūrām abu šo projektu kategoriju nošķiršanai.

38. MINIMĀLAIS KONCESIJAS LĪMENIS

Dalībnieki nepiešķir piesaistītu atbalstu, kurā koncesijas līmenis ir mazāks nekā 35 % vai 50 %, ja saņēmējvalsts ir vismazāk attīstīta valsts (LDC), izņemot turpmāk minētos gadījumus, uz kuriem arī neattiecas 50. panta a) punktā noteiktās paziņošanas procedūras:

a) tehniska palīdzība: piesaistīts atbalsts, kurā oficiālās attīstības palīdzības komponents ietver tikai tehnisko sadarbību, kas ir vai nu mazāk nekā 3 % no kopējās darījuma vērtības, vai 1 miljons SDR, ņemot vērā mazāko; un

b) nelieli projekti: kapitāla projekti, kuru vērtība ir mazāka nekā 1 miljons SDR un kurus pilnībā finansē no attīstības palīdzības dotācijām.

39. IZŅĒMUMI NO VALSTU UN PROJEKTU ATBILSTĪBAS KRITĒRIJIEM PIESAISTĪTA ATBALSTA SAŅEMŠANAI

a) Šīs Vienošanās 36. un 37. panta noteikumi neattiecas uz piesaistītu atbalstu, ja koncesijas līmenis ir 80 % vai vairāk, izņemot piesaistītu atbalstu, kas ir daļa no 35. pantā aprakstītās asociētās finansēšanas pasākumiem.

b) Šīs Vienošanās 37. panta noteikumi neattiecas uz piesaistītu atbalstu, kā vērtība ir mazāka par 2 miljoniem SDR, izņemot piesaistītu atbalstu, kas ir daļa no 35. pantā aprakstītās asociētās finansēšanas.

c) Šīs Vienošanās 36. un 37. panta noteikumi neattiecas uz piesaistītu atbalstu LDC, kuras definējusi Apvienoto Nāciju Organizācija.

d) Dalībnieki ar labvēlīgu attieksmi izskata piesaistīta atbalsta procedūru paātrināšanu šādos apstākļos: — kodolkatastrofa vai liela rūpnieciska katastrofa, kas izraisa nopietnu pārrobežu piesārņojumu, kad kāds tās skartais dalībnieks vēlas sniegt piesaistītu atbalstu, lai likvidētu vai mazinātu tās sekas, vai — ievērojams šādas katastrofas iespējamības risks, kad kāds tās skartais dalībnieks vēlas sniegt piesaistītu atbalstu, lai to novērstu.

e) Neskarot 36. un 37. pantu, dalībnieks izņēmuma kārtā var sniegt atbalstu ar vienu no šiem līdzekļiem: — vienotās nostājas procedūru, kas definēta XI pielikumā un aprakstīta 58.–63. pantā; vai — kā pamatojumu atbalsta piešķiršanai izmantojot ievērojamas dalībnieku daļas atbalstu, kā aprakstīts 51. un 52. pantā; vai — vēstuli ESAO ģenerālsekretāram saskaņā ar 53. panta procedūrām, kas, kā uzskata dalībnieki, notiks izņēmuma gadījumos un neregulāri.

40. PIESAISTĪTA ATBALSTA KONCESIJAS LĪMEŅA APRĒĶINS

Piesaistīta atbalsta koncesijas līmeni aprēķina, izmantojot to pašu metodi, ko Attīstības palīdzības padome izmanto attiecībā uz dotācijas elementu, izņemot turpmāk izklāstīto.

a) Diskonta likmi, ko izmanto, lai aprēķinātu aizdevuma koncesijas līmeni attiecīgajā valūtā, t.i. diferencēto diskonta likmi (DDR), ik gadu maina 15. janvārī un aprēķina šādi: — CIRR vidējā vērtība + uzcenojums. — Uzcenojums (R) ir atkarīgs no atmaksas termiņiem (A) šādi: —



A R mazāk nekā 15 gadi 0,75 no 15 līdz 20 gadiem (neieskaitot) 1,00 no 20 līdz 30 gadiem (neieskaitot) 1,15 30 gadi un vairāk 1,25 — Visām valūtām CIRR vidējo vērtību aprēķina, ņemot vidējo no ikmēneša CIRR vērtībām, kuru darbības periods ir sešu mēnešu laika posmā no iepriekšējā gada 15. augusta līdz konkrētā gada 14. februārim. Aprēķināto likmi, ieskaitot uzcenojumu, noapaļo līdz tuvākajiem desmit bāzes punktiem. Ja kādai valūtai ir vairāk nekā viena CIRR, šim aprēķinam izmanto ilgākajam termiņam piemērojamo CIRR, kā noteikts 20. panta a) punktā.

b) Bāzes datums koncesijas līmeņa aprēķināšanai ir kreditēšanas termiņa sākums, kā norādīts XI pielikumā.

c) Vispārējā asociētās finansēšanas pasākumu koncesijas līmeņa aprēķināšanas nolūkā šādiem kredītiem, līdzekļiem un maksājumiem koncesijas līmeni uzskata par nulli: — eksporta kredītiem, kas atbilst Vienošanās noteikumiem; — citam finansējumam ar tirgus likmēm vai tādām likmēm, kas ir tuvu tirgus likmēm; — citam oficiālam finansējumam ar koncesijas līmeni, kas ir mazāks nekā 38. panta mazākais atļautais līmenis, izņemot saskaņošanas gadījumus; un — pircēja pirmajai iemaksai. Maksājumus kreditēšanas termiņa sākumā vai pirms tā, kurus neuzskata par pirmo iemaksu, iekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā.

d) Diskonta likme saskaņošanas gadījumā: saskaņojot atbalstu, identiska saskaņošana ir tāda, kad iegūst identisku koncesijas līmeni tam, kāds bijis sākotnējā piedāvājumā, pārrēķinot ar attiecīgo diskonta likmi, kura ir spēkā saskaņošanas laikā.

e) Vietējās izmaksas un trešās valsts iepirkumu iekļauj koncesijas līmeņa aprēķinā tikai tad, ja tos finansē devēja valsts.

f) Pasākumu vispārējo koncesijas līmeni nosaka, reizinot katra pasākumu komponenta nominālvērtību ar attiecīgo katra komponenta koncesijas līmeni, saskaitot rezultātus un izdalot šo kopējo vērtību ar komponentu kopējo nominālvērtību.

g) Diskonta likme konkrētajam atbalsta aizdevumam ir likme, kas ir spēkā paziņošanas laikā. Tomēr ātras paziņošanas gadījumos diskonta likme ir tā, kas bija spēkā laikā, kad tika noteikti atbalsta aizdevuma noteikumi. Diskonta likmes izmaiņas aizdevuma darbības laikā nemaina tā koncesijas līmeni.

h) Ja pirms līguma noslēgšanas notiek valūtas nomaiņa, paziņošanu pārskata. Diskonta likme, ko izmanto koncesijas līmeņa aprēķināšanai, ir tā, ko piemēro pārskatīšanas dienā. Pārskatīšana nav vajadzīga, ja alternatīvā valūta un visa koncesijas līmeņa aprēķināšanai vajadzīgā informācija ir norādīta sākotnējā paziņojumā.

i) Neskarot g) punktu, diskonta likme, ko izmanto, lai aprēķinātu to atsevišķo darījumu koncesijas līmeni, kuri iesākti saskaņā ar atbalsta kredītlīniju, ir likme, kas sākotnēji paziņota attiecībā uz šo kredītlīniju.

41. PIESAISTĪTĀ ATBALSTA DARBĪBAS PERIODS

a) Dalībnieki nenosaka noteikumus piesaistītam atbalstam ilgāk par diviem gadiem, neatkarīgi no tā, vai tas ir saistīts ar atsevišķu darījumu finansēšanu vai atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu vienošanos. Atbalsta protokola, atbalsta kredītlīnijas vai līdzīgas vienošanās gadījumā spēkā darbības periods sākas parakstīšanas dienā, par ko jāpaziņo atbilstoši 50. pantam; kredītlīnijas pagarināšanu paziņo tā, it kā tas būtu jauns darījums, ar piezīmi, kas izskaidro, ka tā ir pagarināšana un ka to atjauno ar noteikumiem, kas pagarināšanas paziņošanas brīdī atļauti. Atsevišķiem darījumiem, tajā skaitā tiem, kas paziņoti saskaņā ar atbalsta protokolu, atbalsta kredītlīniju vai līdzīgu nolīgumu, darbības periods sākas dienā, kad tiek paziņots par saistībām saskaņā ar attiecīgi 49. vai 50. pantu.

b) Kad valsts pirmo reizi kļūst neatbilstīga 17 gadu Pasaules Bankas aizdevumu saņemšanas kritērijiem, pašreizējo un jauno piesaistīta atbalsta protokolu un kredītlīniju darbību ierobežo līdz vienam gadam pēc iespējamās pārklasifikācijas dienas atbilstoši 36. panta b) punkta procedūrām.

c) Šādu protokolu un kredītlīniju atjaunošana ir iespējama tikai ar noteikumiem, kas ir saskaņā ar Vienošanās 36. un 37. pantu, pēc — valstu pārklasifikācijas un — Vienošanās noteikumu izmaiņām. Tādā gadījumā esošos noteikumus var saglabāt neatkarīgi no diskonta likmes izmaiņām, kā norādīts 40. pantā.

42. SASKAŅOŠANA

Ņemot vērā dalībnieka starptautiskās saistības un saskaņā ar šīs Vienošanās mērķi, dalībnieks, ievērojot 45. pantā noteiktās procedūras, var saskaņot finanšu noteikumus ar tiem, kurus piedāvā kāds dalībnieks vai valsts, kas nav dalībniece.

IV NODAĻA.

PROCEDŪRAS

1. IEDAĻA.

Kopīgas procedūras eksporta kredītiem un atbalstam tirdzniecības jomā

43. PAZIŅOJUMI

Paziņojumus, kas paredzēti šajā Vienošanās dokumentā izstrādātajās procedūrās, veic saskaņā ar V pielikumu, un tajos ietver minētajā pielikumā paredzēto informāciju; tos nosūta arī sekretariātam.

44. INFORMĀCIJA PAR OFICIĀLU ATBALSTU

a) Tiklīdz dalībnieks uzņemas saistības par oficiālu atbalstu, ko tas ir paziņojis saskaņā ar 47.–50. panta procedūrām, tas attiecīgi informē pārējos dalībniekus, attiecīgajā kreditoru izziņošanas sistēmas (CRS) 1C veidlapā norādot paziņojuma atsauces numuru.

b) Apmainoties ar informāciju saskaņā ar 55.–57. pantu, dalībnieks informē pārējos dalībniekus par tā kredīta noteikumiem, kuru tas paredz atbalstīt konkrētajā darījumā, un var lūgt līdzīgu informāciju no pārējiem dalībniekiem.

45. SASKAŅOŠANAS PROCEDŪRAS

a) Pirms finanšu noteikumu saskaņošanas, kurus paredz piedāvāt dalībnieks vai valsts, kas nav dalībniece, atbilstīgi 18. un 42. pantam, dalībnieks dara visu iespējamo, tostarp vajadzības gadījumā izmantojot 57. pantā aprakstīto apspriešanos klātienē, lai pārliecinātos, ka šie noteikumi tiek oficiāli atbalstīti, un ievēro turpmāko: 1) dalībnieks informē pārējos dalībniekus par noteikumiem, kurus tas plāno atbalstīt, ievērojot tādas pašas paziņošanas procedūras, kas tiek prasītas noteikumiem, kurus saskaņo. Ja notiek saskaņošana ar valsti, kas nav dalībniece, dalībnieks saskaņotājs ievēro tādas pašas paziņošanas procedūras, kādas tiktu prasītas, ja noteikumus, ko saskaņo, būtu piedāvājis kāds dalībnieks; 2) neskarot 1. apakšpunktu iepriekš, ja piemērojamā paziņošanas procedūra prasītu dalībniekam saskaņotājam apturēt saistību uzņemšanos pēc piedāvājumu iesniegšanas gala termiņa, tad dalībnieks saskaņotājs par savu saskaņošanas nodomu informē pēc iespējas ātrāk; 3) ja attiecīgais dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus, tas nekavējoties atbilstīgi informē pārējos dalībniekus.

b) Dalībnieks, kurš gatavojas piedāvāt identiskus finanšu noteikumus tiem, kas paziņoti saskaņā ar 47. un 48. pantu, var to darīt, kad ir beidzies tur noteiktais gaidīšanas laiks. Šis dalībnieks par savu nodomu paziņo iespējami savlaicīgi.

46. ĪPAŠAS APSPRIEŠANĀS

a) Dalībnieks, kam ir pamatots iemesls uzskatīt, ka finanšu noteikumi, kurus piedāvā cits dalībnieks (ierosinātājs) ir labvēlīgāki nekā tie, ko paredz Vienošanās, informē sekretariātu; sekretariāts nekavējoties dara šo informāciju pieejamu.

b) Ierosinātājs divu darba dienu laikā pēc tam, kad sekretariāts informāciju paziņojis, paskaidro šā sava piedāvājuma finanšu noteikumus.

c) Pēc ierosinātāja paskaidrojuma jebkurš dalībnieks var pieprasīt sekretariātam piecu darbdienu laikā sasaukt dalībnieku īpašu sanāksmi, lai apspriestu šo jautājumu.

d) Kamēr nav zināmi šajā dalībnieku īpašajā sanāksmē pieņemtie lēmumi, finanšu noteikumi, kas tiek oficiāli atbalstīti, nestājas spēkā.

2. IEDAĻA.

Eksporta kredītu procedūras

47. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA AR APSPRIEŠANOS

a) Dalībnieks saskaņā ar Vienošanās V pielikumu paziņo pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja — MPR aprēķināšanā izmantojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska kategorija ir klasifikācija vai kategorija tādai trešai personai–garantētājam, kas atrodas ārpus kredītņēmēja valsts [t.i., tiek noteikta saskaņā ar 24. panta e) punkta pirmo ievilkumu]; vai — piemērojamā MPR ir samazināta, piemērojot kādu no 30. pantā uzskaitītajām valsts riska mazināšanas metodēm.

b) Ja kāds cits dalībnieks lūdz apspriešanos šajā laika posmā, ierosinātājs uzgaida vēl desmit kalendārās dienas.

c) Dalībnieks informē pārējos dalībniekus par galīgo lēmumu, ko tas pieņēmis pēc apspriešanās, lai atvieglinātu uzkrātās pieredzes pārskatīšanu saskaņā ar 69. pantu. Dalībnieki saglabā datus par savu pieredzi attiecībā uz prēmiju likmēm, kas paziņotas saskaņā ar šā panta a) punktu.

48. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA

a) Dalībnieks saskaņā ar Vienošanās V pielikumu paziņo pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja tas plāno: 1) atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par pieciem gadiem, I kategorijas valstij; 2) sniegt atbalstu saskaņā ar 10. panta d) punkta 3) apakšpunktu; 3) sniegt atbalstu saskaņā ar 13. panta a) punktu; 4) sniegt atbalstu saskaņā ar 14. panta d) punktu; 5) sniegt atbalstu darījumam ar kredītņēmēju/garantētāju 0. kategorijas valstī, kredīta vērtībai pārsniedzot 10 miljonus SDR ( 17 ); 6) piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta e) punkta otro ievilkumu, ja piemērojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska kategorija, ko izmanto MPR aprēķināšanai, ir noteikta, kā kredītņēmēju vai garantētāju iesaistot klasificētu daudzpusēju vai reģionālu iestādi; 7) piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 27. panta e) punktu, ja izvēlētā pircēja riska kategorija, ko izmanto darījuma MPR aprēķināšanai — ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ir zemāka par CC1 (t.i., CC0 vai SOV+); — ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja kredīts pārsniedz 5 miljonus SDR, ir labāka nekā akreditētas CRA reitings; 8) piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 31. panta a) punktu, ja pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojuma izmantošanas rezultātā piemērojamais CEF ir lielāks par 0.

b) Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt šādu darījumu, tas nekavējoties informē pārējos dalībniekus.

3. IEDAĻA.

Procedūras atbalstam tirdzniecības jomā

49. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA

a) Dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu, ja tas plāno sniegt šādu oficiālu atbalstu: — atsaistītu atbalstu tirdzniecības jomā ar vērtību 2 miljoni SDR vai vairāk un ar koncesijas līmeni zem 80 %, — atsaistītu atbalstu tirdzniecības jomā ar vērtību zem 2 miljoniem SDR un ar dotācijas elementu (ko definējusi Attīstības veicināšanas komiteja) zem 50 %; — piesaistītu atbalstu tirdzniecības jomā ar vērtību 2 miljoni SDR vai vairāk un ar koncesijas līmeni zem 80 %, vai — piesaistītu atbalstu tirdzniecības jomā ar vērtību zem 2 miljoniem SDR un ar koncesijas līmeni zem 50 %, izņemot 38. panta a) un b) punktā noteiktos gadījumus, — piesaistītu atbalstu saskaņā ar 39. panta d) punktu.

b) Iepriekšēju paziņošanu veic vēlākais 30 darba dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas gala termiņa vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko no tiem.

c) Ja ierosinātājs maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt paziņotos noteikumus, tas nekavējoties informē pārējos dalībniekus.

d) Šā panta noteikumi attiecas uz piesaistītu atbalstu, kas ir daļa no 35. pantā aprakstītajiem asociētās finansēšanas pasākumiem.

50. ĀTRA PAZIŅOŠANA

a) Dalībnieks ātri, proti, divu darba dienu laikā no saistību uzņemšanās dienas, paziņo pārējiem dalībniekiem, ja tas sniedz oficiālu atbalstu attiecībā uz piesaistītu atbalstu, kā vērtība ir vai nu — 2 miljoni SDR un vairāk un koncesijas līmenis ir 80 % vai vairāk, vai — mazāka nekā 2 miljoni SDR un koncesijas līmenis ir 50 % vai vairāk, izņemot 38. panta a) un b) punktā minētos gadījumus.

b) Dalībnieks arī nekavējoties paziņo pārējiem dalībniekiem, ja tiek parakstīts atbalsta protokols, kredītlīnija vai līdzīga vienošanās.

c) Iepriekš nav jāziņo, ja dalībnieks plāno saskaņot finanšu noteikumus, par kuriem bija jāveic ātra paziņošana.

4. IEDAĻA.

Piesaistītā atbalsta apspriešanas procedūras

51. APSPRIEŠANĀS MĒRĶIS

a) Dalībnieks, kas cenšas noskaidrot iespējamo tirdzniecības pamatojumu piesaistītam atbalstam, var lūgt sniegt visaptverošu atbalsta kvalitātes novērtējumu (sīki izklāstīts IX pielikumā).

b) Turklāt dalībnieks var lūgt apspriešanos ar citiem dalībniekiem saskaņā ar 52. pantu. Tā ietver 57. pantā minēto apspriešanos klātienē, lai runātu par to, vai — pirmkārt, vai atbalsta piedāvājums atbilst 36. un 37. panta prasībām, un, — vajadzības gadījumā, vai atbalsta piedāvājums ir pamatots, pat ja tas neatbilst 36. un 37. panta prasībām.

52. APSPRIEŠANĀS JOMA UN GRAFIKS

a) Apspriešanās laikā dalībnieks cita starpā var lūgt šādu informāciju: — sīki izstrādāta tehniski ekonomiskā pamatojuma/projekta aplēses novērtējumu; — vai ir piedāvājums, kas konkurē ar atbalsta finansējumu vai finansēšanu bez koncesijas; — par sagaidāmiem ārvalstu valūtas ienākumiem vai uzkrājumiem no projekta; — vai ir sadarbība ar daudzpusējām organizācijām, piemēram, Pasaules Banku; — vai ir starptautisks konkurējošs piedāvājums (ICB), jo īpaši ja devējas valsts piegādātājam ir zemākais novērtētais piedāvājums; — par ietekmi uz vidi; — par privātā sektora līdzdalību un — koncesijas vai atbalsta kredītu paziņojumu grafiku (piemēram, seši mēneši līdz piedāvājumu iesniegšanas gala termiņam vai saistību uzņemšanās dienai).

b) Apspriešanos pabeidz un rezultātus attiecībā uz abiem 51. pantā minētajiem jautājumiem sekretariāts paziņo visiem dalībniekiem vismaz 10 darba dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas gala termiņa vai saistību uzņemšanās dienas, ņemot vērā agrāko termiņu. Ja starp pusēm, kas apspriežas, ir domstarpības, sekretariāts aicina citus dalībniekus paust savus viedokļus piecu darba dienu laikā. Tas ziņo šos viedokļus paziņojošajam dalībniekam, kuram būtu jāpārskata turpmākā rīcība, ja izrādās, ka atbalsta piedāvājumam īpaši nepiekrīt.

53. APSPRIEŠANĀS REZULTĀTS

a) Devējs, kas vēlas turpināt projektu, neraugoties uz to, ka tam nav liela atbalsta, iepriekš paziņo par saviem nodomiem pārējiem dalībniekiem ne vēlāk kā 60 kalendārās dienas pēc apspriešanās pabeigšanas, t.i. priekšsēdētāja secinājumu pieņemšanas. Devējs arī uzraksta vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, kurā izklāsta apspriešanās rezultātus un paskaidro tās primārās valsts intereses, kas nav saistītas ar tirdzniecību un kas nosaka šādu rīcību. Dalībnieki sagaida, ka tas notiks izņēmuma gadījumos un neregulāri.

b) Devējs nekavējoties paziņo dalībniekiem, ka tas ir nosūtījis vēstuli ESAO ģenerālsekretāram, un tās kopiju pievieno paziņojumam. Ne devējs, ne arī kāds cits dalībnieks neuzņemas nekādas piesaistītā atbalsta saistības desmit darba dienu laikā pēc tam, kad dalībniekiem sniegts šis paziņojums. Projektiem, attiecībā uz kuriem apspriešanās procesā ir noteikti konkurējoši komerciāli piedāvājumi, minēto 10 darba dienu laikposmu pagarina līdz 15 dienām.

c) Sekretariāts pārrauga apspriešanās noriti un rezultātus.

5. IEDAĻA.

Informācijas apmaiņa par eksporta kredītiem un atbalstu tirdzniecības jomā

54. KONTAKTPUNKTI

Visa saziņa notiek starp katrā valstī izraudzītiem kontaktpunktiem, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, piemēram, OLIS, un ar to uzskata par konfidenciālu.

55. INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMU SATURS

a) Dalībnieks var pieprasīt informāciju citam dalībniekam par nostāju, kāda tam ir attiecībā uz kādu trešo valsti, iestādi trešā valstī vai konkrētu uzņēmējdarbības veikšanas veidu.

b) Dalībnieks, kas saņēmis oficiāla atbalsta pieprasījumu, var pieprasīt informāciju citam dalībniekam, norādot visizdevīgākos kredīta noteikumus, ko pieprasošais dalībnieks varētu atbalstīt.

c) Ja informācijas pieprasījums ir iesniegts vairāk nekā vienam dalībniekam, tajā ietver adresātu sarakstu.

d) Visu informācijas pieprasījumu kopijas nosūta sekretariātam.

56. ATBILŽU SATURS

a) Dalībnieks, kuram ir adresēts informācijas pieprasījums, atbild septiņu kalendāro dienu laikā un sniedz pēc iespējas vairāk informācijas. Atbildē iekļauj visprecīzākās norādes, ko dalībnieks var sniegt par lēmumu, kuru tas varētu pieņemt. Ja nepieciešams, pilna atbilde seko pēc iespējas ātrāk. Kopijas nosūta citiem informācijas pieprasījuma adresātiem un sekretariātam.

b) Ja atbilde uz informācijas lūgumu kāda iemesla dēļ vēlāk kļūst nederīga, piemēram, — ja ir iesniegts, mainīts vai atsaukts pieprasījums vai — ja tiek apsvērti citi noteikumi, atbildi sniedz nevilcinoties un kopijas nosūta visiem pārējiem informācijas pieprasījuma adresātiem un sekretariātam.

57. APSPRIEŠANĀS KLĀTIENĒ

a) Dalībnieks desmit darba dienu laikā piekrīt pieprasījumam apspriesties klātienē.

b) Par pieprasījumu pēc apspriešanās klātienē paziņo gan dalībniekiem, gan valstīm, kas nav dalībnieces. Apspriešanās notiek iespējami drīz pēc minētā desmit darba dienu laika posma beigām.

c) Dalībnieku priekšsēdētājs ar sekretariātu saskaņo iespējamu turpmāku rīcību, piemēram, vienotas nostājas. Sekretariāts nekavējoties paziņo apspriešanās rezultātus.

58. VIENOTĀS NOSTĀJAS PROCEDŪRAS UN FORMĀTS

a) Vienotās nostājas priekšlikumus adresē vienīgi sekretariātam. Vienotās nostājas priekšlikumu sekretariāts nosūta visiem dalībniekiem un, ja tā ir saistīta ar piesaistītu atbalstu, visiem Attīstības veicināšanas komitejas kontaktpunktiem. Ierosinātāja identitāti OLIS vienoto nostāju reģistrā neatklāj. Sekretariāts tomēr pēc pieprasījuma var mutiski atklāt ierosinātāja identitāti dalībniekam vai Attīstības veicināšanas komitejas loceklim. Sekretariāts saglabā informāciju par šādiem pieprasījumiem.

b) Vienotās nostājas priekšlikumu datē, un tas ir šādā formātā: — reģistrācijas numurs, kam seko “Vienota nostāja”, — importētājvalsts un pircēja nosaukums, — iespējami precīzs projekta nosaukums vai apraksts, lai skaidri identificētu projektu, — noteikumi, ko paredz ierosinātāja valsts, — vienotās nostājas priekšlikums, — zināmo konkurējošo piedāvājumu iesniedzēju pilsonība un nosaukumi, — komerciālo un finansiālo piedāvājumu iesniegšanas gala termiņš un konkursa numurs, ja tas ir zināms, — cita svarīga informācija, ieskaitot vienotās nostājas ierosināšanas iemeslus, projekta pētījumu pieejamību un/vai īpašus apstākļus.

c) Vienotās nostājas priekšlikumu, kas ierosināts saskaņā ar 36. panta b) punkta 4. apakšpunktu, adresē sekretariātam un kopijas nosūta pārējiem dalībniekiem. Dalībnieks, kas iesniedz vienotās nostājas priekšlikumu, sniedz pilnu paskaidrojumu par iemesliem, kādēļ tas uzskata, ka valsts klasificēšanai nav jānotiek pēc 36. panta b) punktā izklāstītās procedūras.

d) Sekretariāts publisko pieņemtās vienotās nostājas.

59. ATBILDES UZ VIENOTO NOSTĀJU PRIEKŠLIKUMIEM

a) Atbildes sniedz 20 kalendāro dienu laikā, lai gan dalībnieki tiek mudināti atbildēt uz vienotās nostājas priekšlikumu iespējami ātri.

b) Atbilde var būt lūgums pēc papildu informācijas, akcepts, noraidījums, vienotās nostājas grozījuma priekšlikums vai alternatīvas vienotās nostājas priekšlikums.

c) Ja dalībnieks paziņo, ka tam nav nekādas nostājas, jo pie tā nav vērsies neviens eksportētājs vai, ja atbalsts domāts kādam projektam, saņēmējas valsts iestādes, tiek uzskatīts, ka tas ir akceptējis vienotās nostājas priekšlikumu.

60. VIENOTO NOSTĀJU PIEŅEMŠANA

a) Pēc 20 kalendārajām dienām sekretariāts informē visus dalībniekus par vienotās nostājas priekšlikuma statusu. Ja vienoto nostāju nav akceptējuši visi dalībnieki, bet neviens to nav noraidījis, priekšlikumu atstāj atvērtu papildus astoņas kalendārās dienas.

b) Pēc šā papildu laikposma uzskata, ka dalībnieks, kas nav skaidri noraidījis vienotās nostājas priekšlikumu, ir akceptējis vienoto nostāju. Tomēr dalībnieks, arī dalībnieks ierosinātājs, savu vienotās nostājas akceptu var noteikt atkarīgu no tā, vai viens vai vairāki dalībnieki sniedz skaidru akceptu.

c) Ja dalībnieks neakceptē vienu vai vairākus vienotās nostājas elementus, tas netieši akceptē visus pārējos vienotās nostājas elementus. Saprotams, ka šāda daļēja akceptēšana var izraisīt to, ka citi dalībnieki maina savu attieksmi pret piedāvāto vienoto nostāju. Visi dalībnieki var brīvi piedāvāt vai saskaņot noteikumus, uz ko vienotā nostāja neattiecas.

d) Vienoto nostāju, kas nav pieņemta, var izskatīt no jauna, izmantojot 58. un 59. panta procedūras. Šādos apstākļos dalībniekiem to sākotnējais lēmums nav saistošs.

61. DOMSTARPĪBAS PAR VIENOTĀM NOSTĀJĀM

Ja dalībnieks ierosinātājs un dalībnieks, kas ir piedāvājis grozījumus vai alternatīvu, nevar vienoties par vienoto nostāju papildu astoņu kalendāro dienu laikposmā, šo laikposmu ar abpusēju piekrišanu var pagarināt. Sekretariāts par šādu pagarināšanu informē visus dalībniekus.

62. VIENOTĀS NOSTĀJAS SPĒKĀ STĀŠANĀS DIENA

Sekretariāts informē visus dalībniekus par to, ka vienotā nostāja stāsies spēkā vai ka tā ir noraidīta. Vienotā nostāja stājas spēkā 3 kalendārās dienas pēc šā paziņojuma. Sekretariāts ar OLIS starpniecību dara pieejamus pastāvīgi atjauninātus datus par visām vienotajām nostājām, attiecībā uz kurām ir panākta vienošanās vai par kurām nav nolemts.

63. VIENOTO NOSTĀJU DARBĪBAS PERIODS

a) Tiklīdz ir panākta vienošanās par vienoto nostāju, tā darbojas divus gadus no tās spēkā stāšanās dienas, ja vien sekretariāts netiek informēts par to, ka tā vairs nav saistoša un ka šo faktu ir akceptējuši visi dalībnieki. Vienotā nostāja paliek spēkā papildu divus gadus, ja kāds dalībnieks lūdz pagarinājumu 14 kalendāro dienu laikā no sākotnējā beigu termiņa. Par turpmākiem pagarinājumiem var vienoties, izmantojot to pašu procedūru. Vienotā nostāja, par kuru panākta vienošanās atbilstoši 36. panta b) punkta 4. apakšpunktam, darbojas līdz brīdim, kad ir pieejami Pasaules Bankas dati par nākamo gadu.

b) Sekretariāts pārrauga vienoto nostāju statusu un atbilstīgi informē dalībniekus, uzturot OLIS spēkā esošo vienoto nostāju statusa sarakstu. Sekretariāts cita starpā veic šādas darbības: — pievieno jaunās vienotās nostājas, kad tās ir akceptējuši dalībnieki; — atjaunina beigu datumu, ja dalībnieks lūdz pagarinājumu; — dzēš vienotās nostājas, kuru darbības termiņš ir beidzies; — katru ceturksni izdod vienoto nostāju sarakstu, kuru termiņš beidzas nākamajā ceturksnī.

6. IEDAĻA.

Darbības noteikumi attiecībā uz minimālo procentu likmju (CIRR) paziņošanu

64. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PAZIŅOŠANA

a) Saskaņā ar 20. pantu noteiktās valūtu CIRR vismaz reizi mēnesī nosūta sekretariātam, izmantojot tūlītējas saziņas līdzekļus, izplatīšanai visiem dalībniekiem.

b) Šis paziņojums nonāk sekretariātā ne vēlāk kā 5 dienas pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī informācija. Tad sekretariāts nekavējoties informē visus dalībniekus par piemērojamajām likmēm un dara tās publiski pieejamas.

65. PROCENTU LIKMJU SPĒKĀ STĀŠANĀS DIENA

Jebkādas CIRR izmaiņas stājas spēkā piecpadsmitajā dienā pēc katra mēneša beigām.

66. TŪLĪTĒJAS PROCENTU LIKMJU IZMAIŅAS

Ja tirgus norises nosaka vajadzību paziņot par CIRR izmaiņām, kas notikušas attiecīgā mēneša laikā, grozīto likmi ievieš desmit dienas pēc tam, kad sekretariāts ir saņēmis paziņojumu par šīm izmaiņām.

7. IEDAĻA.

Pārskatīšana

67. VIENOŠANĀS REGULĀRA PĀRSKATĪŠANA

a) Dalībnieki regulāri pārskata Vienošanās darbību. Pārskatīšanā dalībnieki cita starpā izskata paziņošanas procedūras, DDR sistēmas īstenošanu un darbību, noteikumus un procedūras attiecībā uz piesaistītu atbalstu, saskaņošanas jautājumus, iepriekšējās saistības un iespējas attiecībā uz Vienošanās dalībnieku skaita palielināšanu.

b) Šī pārskatīšana balstās uz informāciju par dalībnieku pieredzi un to priekšlikumiem, lai uzlabotu Vienošanās darbību un efektivitāti. Dalībnieki ņem vērā Vienošanās mērķus un konkrēto ekonomisko un monetāro stāvokli. Informācija un priekšlikumi, ko dalībnieki vēlas iesniegt šai pārskatīšanai, nonāk sekretariātā ne vēlāk kā četrdesmit piecas kalendārās dienas pirms pārskatīšanas dienas.

68. MINIMĀLO PROCENTU LIKMJU PĀRSKATĪŠANA

a) Dalībnieki periodiski pārskata CIRR noteikšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka paziņotās likmes atspoguļo tābrīža tirgus apstākļus un atbilst izmantojamo likmju noteikšanas pamatmērķiem. Šādas pārskatīšanas arī attiecas uz uzcenojumu, kas jāpieskaita, piemērojot šīs likmes.

b) Dalībnieks var iesniegt dalībnieku priekšsēdētājam pamatotu lūgumu pēc ārkārtējas pārskatīšanas, ja šis dalībnieks uzskata, ka vienas vai vairāku valūtu CIRR vairs neatspoguļo tābrīža tirgus apstākļus.

69. MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU UN AR TO SAISTĪTU JAUTĀJUMU PĀRSKATĪŠANA

Dalībnieki regulāri pārrauga un pārskata visus noteikumus un kārtību attiecībā uz prēmijām. Tas attiecas arī uz:

a) valsts riska klasifikācijas un suverēna riska novērtēšanas metodēm, pārskatot to derīgumu, ņemot vērā gūto pieredzi;

b) MPR līmeni, lai nodrošinātu, ka tās joprojām ir precīzs kredītriska līmeņa rādītājs, ņemot vērā gan oficiālu eksporta kredītu sniedzošo iestāžu faktisko pieredzi, gan privātā tirgus informāciju attiecībā uz kredītriska noteikšanu;

c) MPR diferencēšanu, kur tiek ņemta vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgā kvalitāte un nodrošinātā seguma procentuālā daļa; un

d) gūto pieredzi saistībā ar valsts riska mazināšanas un pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumu izmantošanu, kā arī to noderīgumu un to īpašās ietekmes uz MPR piemērotību.









I PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM KUĢIEM

I NODAĻA.

Nozares Vienošanās Darbības joma

1. DALĪBA

Nozares vienošanās dalībnieki ir: Austrālija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Koreja un Norvēģija.

2. PIEMĒROŠANAS JOMA

Šajā nozares vienošanās dokumentā, kurš papildina Vienošanos, izklāstītas īpašas pamatnostādnes oficiāli atbalstītu eksporta kredītu piešķiršanai, kas attiecas uz šādiem eksporta līgumiem:

a) jauni jūras kuģi ar bruto tonnāžu 100 t un vairāk, ko izmanto preču vai cilvēku pārvadāšanai vai specializētu pakalpojumu veikšanai (piemēram, zvejas kuģi, zivju pārstrādes kuģi, ledlauži un bagari, kam tā pastāvīgā dzinējspēka un stūres iekārtas dēļ ir visas īpašības, lai tie būtu piemēroti patstāvīgai kuģošanai atklātā jūrā), velkoņiem ar jaudu 365 kilovati un vairāk, kā arī kuģu nepabeigtiem korpusiem, kas ir peldoši un pārvietojami. Nozares vienošanās neattiecas uz karakuģiem. Nozares vienošanās neattiecas uz peldošām piestātnēm un mobilām piekrastes iekārtām, bet gadījumā, ja rastos problēmas saistībā ar eksporta kredītu piešķiršanu šīm iekārtām, nozares vienošanās dalībnieki (turpmāk – “dalībnieki”), izskatot ikviena dalībnieka pamatotu pieprasījumu, var nolemt, ka nozares vienošanās uz minētajām iekārtām attiecas;

b) jebkāda kuģa pārbūve. Kuģa pārbūve nozīmē jebkādu pārbūvi, ko veic jūras kuģiem ar bruto tonnāžu virs 1 000 t, ja pārbūves darbības rada būtiskas kravas izvietojuma, korpusa vai dzinēja sistēmas izmaiņas;

1) Lai gan nozares vienošanās neietver gaisa spilvena kuģu tipu, dalībniekiem ir atļauts piešķirt gaisa spilvena kuģiem eksporta kredītus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā aprakstīts šajā nozares vienošanās. Tie apņemas samērīgi izmantot šo iespēju un nepiešķirt šādus kredīta nosacījumus gaisa spilvena kuģiem, ja tiek konstatēts, ka nozares vienošanās nosacījumu piemērošana nenodrošina konkurenci; 2) Nozares vienošanās terminu “gaisa spilvena kuģis” definē šādi: amfībija, kas sver vismaz 100 tonnu un ir izveidota tā, lai to pilnībā balstītu no transportlīdzekļa izplūstošais gaiss, veidojot elastīgā gaisa spilvenu norobežojošā virsmā ietvertu kameru starp transportlīdzekli un zemi vai ūdens virsmu zem tā, un ko var virzīt uz priekšu un kontrolēt ar dzenskrūvēm, no ventilatoriem pievadītu gaisu vai līdzīgām ierīcēm; 3) tiek saprasts, ka eksporta kredītu piešķiršana ar tādiem nosacījumiem, kā izstrādāts šajā nozares vienošanās, būtu jāattiecina tikai uz tiem gaisa spilvenu kuģiem, ko izmanto jūras ceļos un ceļos, kuri nav sauszemes ceļi, izņemot piekļūšanai termināliem, kas atrodas ne vairāk kā viena kilometra attālumā no ūdens. c)

II NODAĻA.

Eksporta kredītu un piesaistīta atbalsta noteikumi

3. MAKSIMĀLAIS ATMAKSAS TERMIŅŠ

Neatkarīgi no valsts klasifikācijas maksimālais atmaksas termiņš ir 12 gadi pēc piegādes.

4. SKAIDRAS NAUDAS MAKSĀJUMI

Dalībnieki pieprasa minimālo skaidras naudas maksājumu piegādes laikā 20 % apmērā no līguma cenas.

5. PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU MAKSĀŠANA

a) Eksporta kredīta pamatsummu atmaksā vienādos maksājumos parasti ar sešu mēnešu un ilgākais 12 mēnešu intervālu.

b) Procentus maksā ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmo procentu maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma.

c) Ja eksporta kredīts piešķirts nomas darījumiem, a) punktā aprakstīto vienādo pamatsummas maksājumu vietā var piemērot vienādus pamatsummas un procentu kombinētos maksājumus.

d) Pēc kreditēšanas termiņa sākuma maksājamos procentus nekapitalizē.

e) Šīs nozares vienošanās dalībnieks, kas grasās atbalstīt procentu maksājumu ar noteikumiem, kuri atšķiras no b) punktā izklāstītajiem, saskaņā ar Vienošanās V pielikumu par to iepriekš paziņo vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās.

6. MINIMĀLĀ PRĒMIJA

Vienošanās noteikumus par minimālās prēmijas standartiem nepiemēro, kamēr šos noteikumus nav papildus pārskatījuši šīs nozares vienošanās dalībnieki.

7. PROJEKTU FINANSĒŠANA

Vienošanās X pielikuma 7. panta noteikumus nepiemēro, kamēr šos noteikumus nav papildus pārskatījuši šīs nozares vienošanās dalībnieki.

8. ATBALSTS

Ikvienam dalībniekam, kas vēlas sniegt atbalstu, papildus Vienošanās noteikumiem ir jāapstiprina, ka atmaksas periodā ar kuģi neveic darbības atbilstīgi atvērtajam reģistram un ka ir saņemts pienācīgs apliecinājums tam, ka gala īpašnieks dzīvo saņēmējvalstī, tas nav ārzemju meitasuzņēmums, kas neveic faktisku darbību, un ir apņēmies nepārdot kuģi bez savas valdības piekrišanas.

III NODAĻA.

Procedūras

9. PAZIŅOŠANA

Lai nodrošinātu pārredzamību, katrs dalībnieks papildus Vienošanās noteikumiem un SRAB/Bernes Savienības/ESAO kreditoru paziņošanas sistēmai katru gadu sniedz informāciju par oficiāla atbalsta piešķiršanas sistēmu un par šīs nozares vienošanās īstenošanu, tostarp par spēkā esošiem projektiem.

10. PĀRSKATĪŠANA

a) Nozaru vienošanos pārskata ik gadu vai pēc kāda dalībnieka pieprasījuma ESAO Kuģu būves darba grupā un par to ziņo Vienošanās dalībniekiem.

b) Lai veicinātu saskaņotību un konsekvenci starp Vienošanos un šo nozares vienošanos un ņemot vērā kuģu būves nozares specifiku, šīs nozares vienošanās un Vienošanās dalībnieki vajadzības gadījumā apspriedīsies un veiks saskaņošanu.

c) Pēc Vienošanās dalībnieku lēmuma mainīt Vienošanos šīs nozares vienošanās dalībnieki (dalībnieki) izskatīs šo lēmumu un izvērtēs tā ietekmi uz šo nozares vienošanos. Kamēr minētā izvērtēšana nebūs pabeigta, Vienošanās grozījumi uz šo nozares vienošanos neattieksies. Ja nozares vienošanās dalībniekiem Vienošanās grozījumi ir pieņemami, viņi to paziņo rakstiski Vienošanās dalībniekiem. Ja nozares vienošanās dalībniekiem nav pieņemami Vienošanās grozījumi, ciktāl tie attiecas uz kuģu būvēšanu, viņi informē Vienošanās dalībniekus par saviem iebildumiem un sāk sarunas ar tiem, lai rastu problēmu risinājumu. Ja abām grupām neizdodas vienoties, noteicošie ir nozares vienošanās dalībnieku uzskati attiecībā uz grozījumu piemērošanu kuģu būvniecībai.









Pielikums

Apņemšanās turpmākajam darbam

Papildus turpmākajam darbam saistībā ar vienošanos šīs nozares vienošanās dalībnieki apņemas:

a) izstrādāt orientējošu sarakstu ar tādiem kuģu veidiem, ko parasti uzskata par komerciāli neizdevīgiem, ņemot vērā Vienošanās izstrādātos piesaistīta atbalsta noteikumus;

b) pārskatīt Vienošanās noteikumus par minimālās prēmijas standartiem, lai iekļautu tos šajā nozares vienošanās;

c) atkarībā no attiecīgo starptautisko sarunu gaitas apspriest citu minimālajām procentu likmēm piemērojamo noteikumu iekļaušanu, tai skaitā īpašu CIRR un mainīgās likmes;

d) pārskatīt Vienošanās noteikumu par projektu finansēšanu piemērojamību šīs nozares vienošanās noteikumiem;

e) apspriest, vai — pirmā pamatsummas maksājuma datumu un — vidējā svērtā atmaksas perioda jēdzienu var izmantot saistībā ar atmaksas profilu šīs nozares vienošanās 5. pantā.









II PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATOMELEKTROSTACIJĀM

I NODAĻA.

Nozares Vienošanās Darbības joma

1. PIEMĒROŠANAS JOMA

a) Šajā nozares vienošanās izklāstīti noteikumi, kurus piemēro oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem saistībā ar līgumiem, kas attiecas uz: 1) atomelektrostaciju vai to daļu eksportu, iekļaujot visas detaļas, iekārtas, materiālus un pakalpojumus, tostarp darbinieku apmācību, kas tieši vajadzīgi šo atomelektrostaciju būvniecībai un ekspluatācijas uzsākšanai; 2) esošu atomelektrostaciju modernizāciju, ja ir spēkā abi turpmākie kritēriji: modernizācijas kopējā vērtība ir 80 miljoni SDR vai vairāk un elektrostacijas saimnieciskās izmantošanas laiks, iespējams, tiks pagarināts vismaz tik ilgi, cik ilgs būs piešķirtais atmaksas periods. Ja kāds no šiem kritērijiem netiek izpildīts, piemērojami Vienošanās nosacījumi; 3) kodoldegvielas piegādi un bagātināšanu; 4) lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas nodrošināšanu.

b) Šo nozares vienošanos nepiemēro: 1) lietām ārpus atomelektrostacijas teritorijas, par ko parasti ir atbildīgs pircējs, sevišķi uz izmaksām saistībā ar zemes apbūvi, ceļiem, būvniecības ciematiņiem, elektrolīnijām, sadales apakšstaciju ( 18 ) un ūdens piegādes instalācijām, kā arī izmaksām, kuras pircēja valstī rodas sakarā ar oficiālām apstiprināšanas procedūrām (piemēram, teritoriālām atļaujām, būvniecības atļaujām, degvielas iepildes atļaujām); 2) apakšstacijām, transformatoriem un pārvades līnijām, kas atrodas ārpus atomelektrostacijas teritorijas; 3) oficiālam atbalstam, ko sniedz atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai.

II NODAĻA.

Noteikumi eksporta kredītiem un atbalstam tirdzniecības jomā

2. MAKSIMĀLIE ATMAKSAS TERMIŅI

a) Maksimālais atmaksas termiņš par precēm un pakalpojumiem 1. panta a) punkta 1) un 2) apakšpunktā ir 18 gadi.

b) Maksimālais atmaksas termiņš sākotnējai degvielas uzpildei ir četri gadi pēc piegādes. Maksimālais atmaksas termiņš turpmākām atkārtotām kodoldegvielas uzpildēm ir divi gadi pēc piegādes.

c) Maksimālais atmaksas termiņš saistībā ar lietotās kodoldegvielas apglabāšanu ir divi gadi.

d) Maksimālais atmaksas termiņš saistībā ar bagātināšanu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu ir pieci gadi.

3. PAMATSUMMAS ATMAKSA UN PROCENTU MAKSĀŠANA

a) Dalībnieki pamatsummas atmaksai un procentu maksāšanai piemēro turpmāk 1) un 2) apakšpunktā norādīto atmaksas profilu: 1) pamatsummu atmaksā vienādos maksājumos, 2) kombinētus pamatsummas un procentu maksājumus veic vienādos maksājumos.

b) Pamatsummu atmaksā un procentus maksā ne retāk kā reizi sešos mēnešos, un pirmo maksājumu par pamatsummu un procentiem veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma.

c) Izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos oficiālu atbalstu saistībā ar šīs nozares vienošanās 1. panta a) punkta 1) un 2) apakšpunktā minētajām precēm un pakalpojumiem var sniegt ar noteikumiem, kas atšķiras no iepriekš a) un b) punktā izklāstītajiem. Šāda atbalsta sniegšanu skaidro ar laika neatbilstībām starp kredītņēmējam pieejamā finansējuma laiku un parāda apkalpošanas profilu atmaksas grafikā ar vienādiem maksājumiem reizi pusgadā, un tiek ievēroti šādi kritēriji: 1) maksimālais atmaksas termiņš ir 15 gadi; 2) neviens pamatsummas maksājums vai pamatsummas maksājumu virkne sešu mēnešu periodā nepārsniedz 25 % no kredīta pamatsummas; 3) pamatsummu atmaksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos; pirmo pamatsummas atmaksu veic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma, un 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma ir jābūt atmaksātiem ne mazāk kā 2 % no kredīta pamatsummas; 4) procentus maksā ne retāk kā reizi 12 mēnešos, un pirmo procentu maksājumu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma; 5) vidējais svērtais maksimālais atmaksas periods nepārsniedz deviņus gadus.

d) Pēc kreditēšanas termiņa sākuma maksājamos procentus nekapitalizē.

4. CIRR APRĒĶINĀŠANA

CIRR, ko piemēro oficiālajam finansiālam atbalstam, kuru sniedz saskaņā ar šīs nozares vienošanās noteikumiem, aprēķina, izmantojot šādas bāzes likmes un uzcenojumus:







Atmaksas termiņš (gadi) Jaunas atomelektrostacijas (1) Visi pārējie līgumi (2) Bāzes likme (valdības obligācijas) Uzcenojums (bāzes punkti) Bāzes likme (valdības obligācijas) Uzcenojums (bāzes punkti) < 11 Attiecīgā CIRR saskaņā ar Vienošanās 20. pantu 11 līdz 12 7 gadu 100 7 gadu 100 13 8 gadu 120 7 gadu 120 14 9 gadu 120 8 gadu 120 15 9 gadu 120 8 gadu 120 16 10 gadu 125 9 gadu 120 17 10 gadu 130 9 gadu 120 18 10 gadu 130 10 gadu 120 (1) Sk. 1. panta a) punkta 1) apakšpunktu. (2) Sk. 1. panta a) punkta 2)–4) apakšpunktu.

5. ATBILSTĪGĀS VALŪTAS

Oficiāla finansiālā atbalsta sniegšanai ir atbilstīgas tādas valūtas, kuras ir pilnīgi konvertējamas un par kurām ir pieejami dati, lai aprēķinātu minimālās procentu likmes, kas minētas 4. pantā iepriekš un Vienošanās 20. pantā, atmaksas termiņiem, kuri nepārsniedz 11 gadus.

6. OFICIĀLS ATBALSTS KODOLDEGVIELAI UN AR KODOLDEGVIELU SAISTĪTIEM PAKALPOJUMIEM

Neskarot šīs nozares vienošanās 7. panta noteikumus, dalībnieki nenodrošina bezmaksas kodoldegvielu un pakalpojumus.

7. ATBALSTS

Dalībnieki nesniedz palīdzības atbalstu.

III NODAĻA.

Procedūras

8. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA

a) Ja dalībnieks gatavojas sniegt atbalstu saskaņā ar šīs nozares vienošanās noteikumiem, tas saskaņā ar Vienošanās 48. pantu iepriekš par to paziņo vismaz 10 kalendārās dienas pirms saistību uzņemšanās.

b) Ja paziņojošais dalībnieks gatavojas sniegt atbalstu ar atmaksas termiņu virs 15 gadiem un/vai saskaņā ar 3. panta c) punktu iepriekš, tas nogaida vēl desmit kalendārās dienas, ja pirmajās desmit kalendārajās dienās kāds cits dalībnieks lūdz apspriešanos.

c) Dalībnieks informē pārējos dalībniekus par galīgo lēmumu, ko tas pieņēmis pēc apspriešanās, lai atvieglotu uzkrātās pieredzes pārskatīšanu.

IV NODAĻA.

Pārskatīšana

9. TURPMĀKAIS DARBS

Dalībnieki vienojas līdz 2009. gada beigām izskatīt šādus jautājumus:

a) minimālās mainīgās procentu likmes režīms,

b) vietējo izmaksu oficiālā atbalsta maksimālais apjoms.

10. PĀRSKATĪŠANA UN UZRAUDZĪBA

Dalībnieki regulāri un ne vēlāk kā līdz 2013. gada beigām, t.i., līdz ceturtā gada beigām pēc šīs nozares vienošanās stāšanās spēkā, pārskata nozares vienošanās noteikumus.









III PIELIKUMS

NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS GAISA KUĢIEM

1. DAĻA.

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. NOLŪKS

a) Šīs nozares vienošanās nolūks ir nodrošināt sistēmu paredzamai, konsekventai un pārredzamai oficiāli atbalstītu eksporta kredītu izmantošanai, pārdodot vai nomājot gaisa kuģus un citas turpmāk 4. panta a) punktā minētās preces un pakalpojumus. Šī nozares vienošanās ir vērsta uz līdzvērtīgu apstākļu nodrošināšanu šādu eksporta kredītu jomā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem oficiāli atbalstītajiem finanšu noteikumiem.

b) Šajā nozares vienošanās izklāstīti vislabvēlīgākie noteikumi, saskaņā ar kuriem var sniegt oficiāli atbalstītus eksporta kredītus.

c) Šim nolūkam šī nozares vienošanās cenšas nodrošināt sabalansētu līdzsvaru, kas visos tirgos 1) izlīdzina konkurences nosacījumus starp dalībniekiem attiecībā uz finansējumu, 2) neitralizē dalībnieku sniegto oficiālo atbalstu kā faktoru, izvēloties turpmāk 4. panta a) punktā minētās konkurējošas preces un pakalpojumus, un 3) novērš konkurences izkropļojumu starp šīs nozares vienošanās dalībniekiem un citiem finansējuma avotiem.

d) Šīs nozares vienošanās dalībnieki (turpmāk – “dalībnieki”) apliecina, ka šajā nozares vienošanās iekļautie noteikumi ir izstrādāti vienīgi šīs nozares vienošanās nolūkiem un ka tie neskar citas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (turpmāk – “Vienošanās”) daļas un to attīstību.

2. STATUSS

Šī nozares vienošanās ir tās dalībnieku džentlmeņu vienošanās, un tā ir iekļauta Vienošanās III pielikumā; tā ir Vienošanās neatņemama sastāvdaļa un aizstāj nozares vienošanos, kura stājās spēkā 2007. gada jūlijā.

3. DALĪBA

Šobrīd dalībnieki ir šādi: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Brazīlija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija, Šveice. Jebkura valsts, kas nav dalībniece, var kļūt par dalībnieku saskaņā ar I papildinājumā izklāstītajām procedūrām.

4. PIEMĒROŠANAS JOMA

a) Šī nozares vienošanās attiecas uz jebkādu oficiālu atbalstu, ko sniedz valdība vai kas tiek sniegts tās vārdā un kā atmaksas termiņš ir divi gadi vai vairāk, eksportējot turpmāk uzskaitīto: 1) jauni civilās aviācijas gaisa kuģi un tiem uzstādīti dzinēji, ieskaitot pircēja piegādātu aprīkojumu, 2) lietoti, pārveidoti un atjaunoti civilās aviācijas gaisa kuģi un tiem uzstādīti dzinēji, katrā atsevišķā gadījumā ieskaitot arī pircēja piegādātu aprīkojumu, 3) rezerves dzinēji, 4) civilās aviācijas gaisa kuģu un dzinēju rezerves daļas, 5) apkopes un apkalpošanas līgumi attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģiem un dzinējiem, 6) civilās aviācijas gaisa kuģu pārveidošana par kravas gaisa kuģiem, ievērojamas izmaiņas un atjaunošana, 7) dzinēju komplekti.

b) Iespējamie oficiāla atbalsta veidi: 1) eksporta kredīta garantija vai apdrošināšana (riska segums); 2) oficiāls finansiālais atbalsts: — tiešais kredīts/finansēšana un refinansēšana vai — procentu likmju atbalsts; 3) jebkāda iepriekš minēto atbalsta veidu kombinācija.

c) Šī nozares vienošanās neattiecas uz oficiālu atbalstu, ko sniedz 1) jaunu vai lietotu militāro gaisa kuģu un iepriekš 4. panta a) punktā uzskaitīto saistīto preču un pakalpojumu eksportam, arī izmantošanai militāros nolūkos, 2) jauniem vai lietotiem lidojumu simulatoriem.

5. INFORMĀCIJA, KAS PIEEJAMA VALSTĪM, KURAS NAV DALĪBNIECES

Dalībnieks, pamatojoties uz savstarpīguma principu, atbild uz valsts, kas nav dalībniece un ir konkurences apstākļos, lūgumu par piedāvātajiem oficiāla atbalsta finanšu noteikumiem tāpat, kā tas būtu atbildējis uz kāda dalībnieka lūgumu.

6. PALĪDZĪBAS ATBALSTS

Dalībnieki nesniedz palīdzības atbalstu, izņemot humānās palīdzības nolūkiem ar vienotās nostājas procedūru.

7. RĪCĪBA, LAI NOVĒRSTU VAI MAZINĀTU ZAUDĒJUMUS

Šī nozares vienošanās neliedz tās dalībniekiem vienoties par mazāk ierobežojošiem finanšu noteikumiem, nekā paredzēti šajā nozares vienošanās, ja šāda rīcība tiek veikta pēc tam, kad eksporta kredītu nolīgums un papildu dokumenti ir jau stājušies spēkā, un ja nodoms ir vienīgi novērst vai mazināt zaudējumus no notikumiem, kas varētu izraisīt nemaksāšanu vai prasījumus. Dalībnieks 20 darba dienu laikā pēc savas vienošanās ar pircēju/aizņēmēju paziņo pārējiem dalībniekiem un ESAO sekretariātam (turpmāk – “sekretariāts”) grozītos finanšu noteikumus. Paziņojumā ir pamatojums un informācija par jaunajiem finanšu noteikumiem, izmantojot IV papildinājumā sniegto paziņošanas veidlapu.

2. DAĻA.

JAUNI GAISA KUĢI

I NODAĻA.

Tvērums

8. JAUNI GAISA KUĢI

a) Šīs nozares vienošanās nolūkos jauns gaisa kuģis ir: 1) gaisa kuģis, ieskaitot pircēja piegādātu aprīkojumu, un tam uzstādīti dzinēji, kas pieder ražotājam un kas nav ne piegādāts, ne iepriekš izmantots paredzētajam nolūkam, t.i., pasažieru un/vai kravas pārvadāšanai, un 2) rezerves dzinēji un rezerves daļas, kas paredzētas kā sākotnējā gaisa kuģa pasūtījuma daļa saskaņā ar šīs nozares vienošanās 20. panta a) punkta noteikumiem.

b) Neskarot šā panta a) punktu, dalībnieks var sniegt atbalstu saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro jauniem gaisa kuģiem, darījumos, kad, dalībniekam iepriekš par to zinot, ir noslēgtas pagaidu finansēšanas vienošanās, jo oficiāla atbalsta piešķiršan