02020R1191 — LV — 30.01.2021 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1191

(2020. gada 11. augusts),

ar ko ievieš pasākumus ar mērķi novērst tomātu augļu brūnplankumainības vīrusa (ToBRFV) ievešanu un izplatīšanos Savienībā un atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1615







1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “norādītais kaitīgais organisms” ir tomātu augļu brūnplankumainības vīruss (ToBRFV);

b) “norādītie stādāmie augi” ir stādīšanai paredzēti Solanum lycopersicum L. un Capsicum spp. augi, kas nav sēklas;

c) “norādītās sēklas” ir Solanum lycopersicum L. and Capsicum spp. sēklas;

d) “norādītie augļi” ir Solanum lycopersicum L. un Capsicum spp. augļi.

2. pants

Aizliegumi attiecībā uz norādīto kaitīgo organismu

Norādīto kaitīgo organismu neieved, nepārvieto, netur, nepavairo un neizlaiž Savienības teritorijā.

3. pants

Norādītā kaitīgā organisma atklāšana vai aizdomas par tā klātbūtni

1. Savienības teritorijā ikviena persona, kurai ir aizdomas par norādītā organisma klātbūtni vai kļūst par to zināms, par to nekavējoties informē kompetento iestādi un sniedz tai visu attiecīgo informāciju par šāda organisma klātbūtni vai aizdomām par tā klātbūtni.

2. Kompetentā iestāde pēc šādas informācijas saņemšanas: a) nekavējoties reģistrē sniegto informāciju; b) veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai apstiprinātu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni vai aizdomas par tā klātbūtni; c) nodrošina, ka ikviena persona, kuras pārziņā ir augi, kas var būt inficēti ar norādīto kaitīgo organismu, tiek nekavējoties informēta: i) par norādītā kaitīgā organisma klātbūtni vai aizdomām par tā klātbūtni; un ii) par iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar norādīto kaitīgo organismu, un par veicamajiem pasākumiem.

4. pants

Pasākumi saistībā ar norādītā kaitīgā organisma apstiprināto klātbūtni

Ja kādas dalībvalsts teritorijā ir apstiprināta norādītā kaitīgā organisma klātbūtne vai aizdomas par tā klātbūtni, attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi norādītā kaitīgā organisma izskaušanai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 17. pantu.

5. pants

Apsekojumi par norādītā kaitīgā organisma klātbūtni dalībvalstīs

1. Dalībvalstis veic ikgadējus apsekojumus, lai savā teritorijā, tostarp norādīto sēklu un norādīto stādāmo augu ražošanas vietās, konstatētu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni uz norādītajiem stādāmajiem augiem, norādītajām sēklām un norādītajiem augļiem.

2. Minētie apsekojumi: a) ietver paraugu ņemšanu un testēšanu, kā noteikts pielikumā; un b) balstās uz: i) novērtēto risku, ko rada norādītā kaitīgā organisma ievešana un izplatīšanās attiecīgajā dalībvalstī; un ii) zinātniski un tehniski pamatotiem principiem attiecībā uz iespēju atklāt norādīto kaitīgo organismu.

3. Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo iepriekšējā kalendārajā gadā veikto apsekojumu rezultātus.

6. pants

Norādīto stādāmo augu pārvietošana Savienībā

1. Norādītos stādāmos augus Savienībā var pārvietot tikai tad, ja tiem līdzi ir dota augu pase un ir izpildīti abi šādi nosacījumi: a) norādītie stādāmie augi ir audzēti ražošanas vietā, par kuru zināms, ka norādītais kaitīgais organisms tajā nav sastopams, pamatojoties uz oficiālām pārbaudēm, kas veiktas piemērotā laikā, kad iespējams šādu organismu atklāt, un, ja norādītajiem stādāmajiem augiem ir norādītā kaitīgā organisma simptomi, kompetentā iestāde tiem veikusi paraugu ņemšanu un testēšanu, un šajos testos pierādīts, ka šādi augi ir brīvi no šāda organisma; b) norādīto stādāmo augu partijas ir turētas atsevišķi no citām norādīto stādāmo augu partijām, un tām ir piemēroti atbilstoši higiēnas pasākumi un fiziska nošķiršana.

Paraugu ņemšanu testēšanai, kā minēts šajā punktā, veic atbilstoši pielikumā noteiktajam.

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro: a) tādu Capsicum spp. šķirņu norādītajiem augiem, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu; b) norādītajiem stādāmajiem augiem, kas ražoti saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1615.

7. pants

Norādīto sēklu pārvietošana Savienībā

1. Norādītās sēklas Savienībā var pārvietot tikai tad, ja tām līdzi ir dota augu pase un ja tās atbilst visiem šādiem nosacījumiem: a) to mātesaugi ir iegūti ražošanas vietā, par kuru zināms, ka norādītais kaitīgais organisms tajā nav sastopams, pamatojoties uz oficiālām pārbaudēm, kas veiktas piemērotā laikā, kad iespējams šādu organismu atklāt; b) kompetentā iestāde vai profesionāli operatori šādas iestādes oficiālā uzraudzībā no šādām sēklām vai to mātesaugiem ir ņēmuši paraugus un veikuši to testēšanu, lai noskaidrotu norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un šādos testos konstatēts, ka norādītās sēklas vai to mātesaugi ir brīvi no norādītā kaitīgā organisma. Ja pastāv aizdomas par norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic tikai kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu; c) visu norādīto sēklu partiju izcelsme ir reģistrēta un dokumentēta.

▼M1

Noteiktās sēklas, kas novāktas pirms 2020. gada 15. augusta, atbrīvo no a) apakšpunktā noteiktā nosacījuma.

▼M1

2. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta un b) apakšpunkta pirmās daļas, norādītajām sēklām, kas novāktas pirms 2020. gada 15. augusta, jābūt tādām, no kurām kompetentā iestāde vai profesionāli operatori šādas iestādes oficiālā uzraudzībā pirms šādu sēklu pirmās pārvietošanas Savienībā ņēmuši paraugus un veikuši to testēšanu attiecībā uz konkrēto norādīto kaitīgo organismu un iznākumā konstatējuši, ka tās ir brīvas no minētā kaitīgā organisma.

No 2021. gada 1. aprīļa, kad Savienībā pirmo reizi pārvieto norādītās sēklas, kā arī sēklas, kuras ar ELISA metodi testētas pirms 2020. gada 30. septembra, tās nepieciešams testēt vēlreiz ar testēšanas metodi, kas nav ELISA metode, kā minēts pielikuma 3. punktā.

▼B

3. Sēklu paraugu ņemšanu un testēšanu veic, kā noteikts pielikumā.

4. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro tādu Capsicum spp. šķirņu norādītajām sēklām, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu.

8. pants

Norādīto stādāmo augu ievešana Savienībā

1. Norādītos stādāmos augus, kuri nav tādu Capsicum spp. šķirņu augi, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, un kuru izcelsme ir trešās valstīs, Savienībā var ievest tikai tad, ja tiem līdzi ir dots fitosanitārais sertifikāts, kura ailē “Papildu deklarācija” ir šādi elementi: a) oficiāls apliecinājums tam, ka norādītie stādāmie augi ir iegūti no norādītajām sēklām, kurām ir ņemti paraugi un veikta to testēšana attiecībā uz norādīto kaitīgo organismu, kā noteikts pielikumā, un ka šie testi ir pierādījuši, ka norādītie stādāmie augi ir brīvi no norādītā kaitīgā organisma; b) oficiāls apliecinājums tam, ka norādītie stādāmie augi ir ražoti ražošanas vietā, kuru izcelsmes valsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir reģistrējusi un pārrauga un par kuru zināms, ka tā ir brīva no norādītā kaitīgā organisma, pamatojoties uz oficiālām pārbaudēm, kas veiktas piemērotā laikā, kad iespējams šādu organismu atklāt, un simptomu gadījumā no šādiem augiem ir oficiāli ņemti paraugi un veikta to testēšana attiecībā uz minēto kaitīgo organismu, un šādos testos konstatēts, ka norādītie stādāmie augi ir brīvi no norādītā kaitīgā organisma; c) reģistrētās ražošanas vietas nosaukums.

2. Tādu Capsicum spp. šķirņu, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, augus, kuru izcelsme ir trešās valstīs, Savienībā var ievest tikai tad, ja tiem līdzi ir dots fitosanitārais sertifikāts, kura ailē “Papildu deklarācija” šāda rezistence ir apstiprināta.

9. pants

Norādīto sēklu ievešana Savienībā

1. Norādītās sēklas, kuru izcelsme ir trešās valstīs un kuras nav tādu Capsicum spp. šķirņu sēklas, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, Savienībā var ievest tikai tad, ja tām līdzi ir dots fitosanitārais sertifikāts, kura ailē “Papildu deklarācija” ir sekojošais: a) oficiāls apliecinājums tam, ka ir izpildīti visi turpmākie nosacījumi: i) attiecīgo norādīto sēklu mātesaugi ir iegūti ražošanas vietā, par kuru zināms, ka norādītais kaitīgais organisms tajā nav sastopams, pamatojoties uz oficiālām pārbaudēm, kas veiktas piemērotā laikā, kad iespējams šādu organismu atklāt; ii) ►M1 no attiecīgajām norādītajām sēklām vai to mātesaugiem ir oficiāli ņemti paraugi un veikta to testēšana attiecībā uz norādīto kaitīgo organismu, kā izklāstīts pielikumā, un šādos testos konstatēts, ka attiecīgās norādītās sēklas vai to mātesaugi ir brīvi no norādītā kaitīgā organisma. ◄ b) ►M1 informācija, kas nodrošina mātesauga ražošanas vietas izsekojamību. ◄

2. Tādu Capsicum spp. šķirņu, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, norādītās sēklas, kuru izcelsme ir trešās valstīs, Savienībā var ievest tikai tad, ja tām līdzi ir dots fitosanitārais sertifikāts, kura ailē “Papildu deklarācija” šāda rezistence ir apstiprināta.

▼M1

3. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta, norādītajām sēklām, kas novāktas pirms 2020. gada 15. augusta, ailē “Papildu deklarācija” norāda tikai to, ka 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nosacījums ir izpildīts, un iekļauj paziņojumu: “Sēklas novāktas pirms 2020. gada 15. augusta.”

4. Pēc 2021. gada 31. marta izdoto fitosanitāro sertifikātu ailē “Papildu deklarācija” apstiprina, ka norādītās sēklas, kuru izcelsme ir trešās valstīs, testētas ar vienu no Īstenošanas regulas (ES) 2020/1191 pielikuma 3. punktā minētajām testēšanas metodēm, kas nav ELISA metode.

▼B

10. pants

Oficiālās kontrolpārbaudes, ievedot Savienībā

Kompetentā iestāde ņem paraugus un tos testē ne mazāk kā 20 % no norādīto sēklu un norādīto stādāmo augu sūtījumiem, kā noteikts pielikumā, tajā robežkontroles punktā, caur kuru tos pirmo reizi ieved Savienībā.

11. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1615 atcelšana

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1615 no 2020. gada 15. augusta atceļ.

12. pants

Piemērošanas periods

Šo regulu piemēro līdz 2022. gada 31. maijam.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

1. Paraugu ņemšanas shēmas sēklām, kuras nav tādu Capsicum spp. šķirņu sēklas, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu

Sēklu paraugus testēšanai ņem saskaņā ar šādām paraugu ņemšanas shēmām atkarībā no sēklu partijām, kā minēts attiecīgajā tabulā Fitosanitāro pasākumu starptautiskajos standartos Nr. 31 “Sūtījumu paraugu ņemšanas metodes” (ISPM31):

— sēklu partijām, kurās ir 3 000 sēklu vai mazāk, piemēro tādu hiperģeometrisku paraugu ņemšanas shēmu, kas ar 95 % ticamību ļauj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 10 % līmenī,

— sēklu partijām, kurās ir vairāk nekā 3 000 sēklu, bet mazāk nekā 30 000 sēklu, piemēro tādu paraugu ņemšanas shēmu, kas ar 95 % ticamību ļauj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 1 % līmenī,

— sēklu partijām, kurās ir vairāk nekā 30 000 sēklu, piemēro tādu paraugu ņemšanas shēmu, kas ar 95 % ticamību ļauj noteikt inficētu augu klātbūtni vismaz 0,1 % līmenī.

Apakšparaugos, kuriem izmanto polimerāzes ķēdes reakcijas (PCR) metodes, ir ne vairāk kā 1 000 sēklu.

Apakšparaugos, kuriem izmanto imūnfermentatīvās analīzes (ELISA) metodi, ir ne vairāk kā 250 sēklu.

2. Paraugu ņemšanas shēmas stādāmajiem augiem, kuri nav tādu Capsicum spp. šķirņu augi, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu

Stādāmajiem augiem, kuri nav tādu Capsicum spp. šķirņu augi, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, katrā ražošanas vietā no katras šķirnes ievāc 200 lapas, vēlams – augu augšpusē esošās jaunās lapas.

Ja augiem ir simptomi, paraugus testēšanai ņem vismaz no 3 lapām ar simptomiem.

3. Testēšanas metodes norādītā kaitīgā organisma atklāšanai un noteikšanai uz sēklām, kuras nav tādu Capsicum spp. šķirņu sēklas, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu

Lai uz norādītajām sēklām atklātu norādīto kaitīgo organismu, izmanto kādu no turpmāk minētajām testēšanas metodēm:

— augu pasu vai fitosanitāro sertifikātu izsniegšanai – līdz 2020. gada 1. oktobrim ELISA metodi izmanto, tikai lai apstiprinātu, ka sēklas ir brīvas no norādītā kaitīgā organisma,

— RT-PCR ) metodi, izmantojot Starptautiskās Sēklu federācijas protokolā (2020) ( reālā laika reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas () metodi, izmantojot Starptautiskās Sēklu federācijas protokolā (2020) ( 1 ) aprakstītos oligonukleotīdus un zondes,

— reālā laika reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas ( RT-PCR ) metodi, kurā izmanto Menzel un Winter oligonukleotīdus un zondi ( Acta Horticulturae , apstiprināts publicēšanai).

Ja atklāšanas testa rezultāts ir pozitīvs, ar kādu no iepriekšminētajām reālā laika reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas (RT-PCR) metodēm veic otrreizēju testēšanu, izmantojot metodi, kas atšķiras no atklāšanas testa metodes, un to pašu paraugu izmantojot norādītā kaitīgā organisma noteikšanas apstiprināšanai. Ja atklāšanas un noteikšanas rezultāti, kas iegūti apvalkotām sēklām, ir pretrunīgi, sēklapvalku noņem un sēklas pārbauda atkārtoti.

4. Testēšanas metodes norādītā kaitīgā organisma atklāšanai un noteikšanai uz stādāmiem augiem, kuri nav tādu Capsicum spp. šķirņu stādāmie augi, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, un uz norādītajiem augļiem

Lai uz norādītajiem stādāmajiem augiem, kuri nav tādu Capsicum spp. šķirņu norādītie stādāmie augi, par kurām zināms, ka tās ir rezistentas pret norādīto kaitīgo organismu, un uz norādītajiem augļiem atklātu norādīto kaitīgo organismu, izmanto kādu no turpmāk minētajām testēšanas metodēm:

— ELISA metodi – tikai materiālam ar simptomiem,

— konvencionālo reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas ( RT-PCR ) metodi, kurā izmanto Alkowni et al. (2019) oligonukleotīdus,

— konvencionālo reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas ( RT-PCR ) metodi, kurā izmanto Rodriguez-Mendoza et al. (2019) oligonukleotīdus,

— RT-PCR ) metodi, kurā izmanto Starptautiskās Sēklu federācijas protokolā (2020) ( reālā laika reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas () metodi, kurā izmanto Starptautiskās Sēklu federācijas protokolā (2020) ( 2 ) aprakstītos oligonukleotīdus un zondes,

— reālā laika reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas ( RT-PCR ) metodi, kurā izmanto Menzel un Winter oligonukleotīdus un zondi ( Acta Horticulturae , apstiprināts publicēšanai).

Ja atklāšanas testa rezultāts ir pozitīvs, ar kādu no iepriekšminētajām reversās transkripcijas polimerāzes ķēdes reakcijas (RT-PCR) metodēm, kas atšķiras no atklāšanas testa metodes, veic otrreizēju testēšanu, izmantojot to pašu paraugu norādītā kaitīgā organisma noteikšanas apstiprināšanai.