Šis dokuments ir tikai informat īvs, un tam nav juridiska sp ēka. Eiropas Savien ības iestādes neatbild par t ā saturu. Attiec īgo 
tiesību aktu un to preambulu autentisk ās versijas ir public ētas Eiropas Savien ības “Ofici ālajā Vēstnesī” un ir pieejamas 
datubāzē “Eur-Lex”. Šie ofici āli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikš ķinot uz šaj ā dokument ā iegultajām saitēm 
►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 142/2011  
(2011. gada 25. febru āris), 
ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka vesel ības 
aizsardzības noteikumus attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātajiem 
produktiem, kuri nav paredz ēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direkt īvu 97/78/EK 
attiecībā uz dažiem paraugiem un prec ēm, kam uz robežas neveic veterin ārās pārbaudes 
atbilstīgi minētajai direkt īvai 
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
(OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.)  
Grozīta ar:  
Oficiālais Vēstnesis  
Nr. Lappuse  Datums  
►M1 Komisijas Regula (ES) Nr. 749/2011 (2011. gada 29. j ūlijs) L 198  3  30.7.2011.  
►M2 Komisijas Regula (ES) Nr. 1063/2012 (2012. gada 13. novembris)  L 314  5  14.11.2012.  
►M3 Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1097/2012 (2012. gada 
23. novembris)  L 326  3  24.11.2012.  
►M4 Komisijas Regula (ES) Nr. 294/2013 (2013. gada 14. marts)  L 98  1  6.4.2013.  
►M5 Komisijas Regula (ES) Nr. 555/2013 (2013. gada 14. j ūnijs) L 164  11  18.6.2013.  
►M6 Komisijas Regula (ES) Nr. 717/2013 (2013. gada 25. j ūlijs) L 201  31  26.7.2013.  
►M7 Komisijas Regula (ES) Nr. 185/2014 (2014. gada 26. febru āris) L 57  21  27.2.2014.  
►M8 Komisijas Regula (ES) Nr. 592/2014 (2014. gada 3. j ūnijs) L 165  33  4.6.2014.  
►M9 Komisijas Regula (ES) 2015/9 (2015. gada 6. janv āris) L 3  10  7.1.2015.  
►M10  Komisijas Regula (ES) 2017/172 (2017. gada 1. febru āris) L 28  1  2.2.2017.  
►M11  Komisijas Regula (ES) 2017/786 (2017. gada 8. maijs)  L 119  1  9.5.2017.  
►M12  Komisijas Regula (ES) 2017/893 (2017. gada 24. maijs)  L 138  92  25.5.2017.  
►M13  Komisijas Regula (ES) 2017/1261 (2017. gada 12. j ūlijs) L 182  31  13.7.2017.  
►M14  Komisijas Regula (ES) 2017/1262 (2017. gada 12. j ūlijs) L 182  34  13.7.2017.  
►M15  Komisijas Regula (ES) 2019/319 (2019. gada 6. febru āris) L 61  1  28.2.2019.  
►M16  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1084 (2019. gada 25. j ūnijs) L 171  100  26.6.2019.  
►M17  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1177 (2019. gada 10. j ūlijs) L 185  26  11.7.2019.  
Labota ar:  
►C1 Kļūdu labojums, OV L 205, 10.8.2011., 38. lpp. (142/2011)  
►C2 Kļūdu labojums, OV L 4, 9.1.2013., 46. lpp. (142/2011)  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 1
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 142/2011  
(2011. gada 25. febru āris), 
ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1069/2009, ar ko nosaka vesel ības aizsardz ības noteikumus 
attiecībā uz dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un 
atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredz ēti cilvēku patēriņam, 
un īsteno Padomes Direkt īvu 97/78/EK attiec ībā uz dažiem 
paraugiem un prec ēm, kam uz robežas neveic veterin ārās 
pārbaudes atbilst īgi minētajai direkt īvai 
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
I NODAĻA 
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
1. pants  
Priekšmets un darb ības joma  
Šajā regulā ir noteikti īstenošanas pas ākumi:  
a) ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 noteiktajiem cilv ēku un dz īvnieku 
veselības aizsardz ības noteikumiem attiec ībā uz dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātajiem produktiem;  
b) attiecībā uz dažiem paraugiem un prec ēm, kam robežkontroles 
punktos neveic veterin ārās pārbaudes, k ā paredzēts Direkt īvas 
97/78/EK 16. panta 1. punkta e) un f) apakšpunkt ā. 
2. pants  
Definīcijas  
Šajā regulā piemēro I pielikum ā sniegtās definīcijas.  
3. pants  
Beigu punkts dažu atvasin ātu produktu ražošanas ķēdē 
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punktu bez ierobe ­ 
žojumiem var laist tirg ū šādus atvasin ātos produktus, kas nav import ēti: 
a) biodīzeļdegviela, kas atbilst IV pielikuma IV noda ļas 3. ieda ļas 2. 
punkta b) apakšpunkt ā paredzētajām prasībām attiecībā uz atvasin āto 
produktu likvid ēšanu un izmantošanu;  
b) pārstrādāta lolojumdz īvnieku bar ība, kas atbilst XIII pielikuma II 
nodaļas 7. punkta a) apakšpunkt ā paredzētajām īpašajām prasībām 
attiecībā uz pārstrādātu barību lolojumdz īvniekiem;  
c) suņu košļājamās rotaļlietas, kas atbilst XIII pielikuma II noda ļas 7. 
punkta b) apakšpunkt ā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz 
suņu košļājamām rotaļlietām; 
d) nagaiņu jēlādas un ādas, kas atbilst XIII pielikuma V noda ļas C 
punktā paredzētajām īpašajām prasībām attiec ībā uz min ēto 
produktu beigu punktu;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 2
 
e) vilna un apmatojums, kas atbilst XIII pielikuma VII noda ļas B 
punktā paredzētajām īpašajām prasībām attiec ībā uz min ēto 
produktu beigu punktu;  
f) spalvas un d ūnas, kas atbilst XIII pielikuma VII noda ļas C punkt ā 
paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minēto produktu beigu 
punktu;  
▼M1 
g) kažokādas, kas atbilst XIII pielikuma VIII noda ļā paredzētajām 
īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu;  
h) zivju e ļļa, kuru izmanto z āļu ražošan ā un kas atbilst XIII pielikuma 
VIII noda ļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā 
produkta beigu punktu;  
▼M4 
i) gazolīns un degviela, kas atbilst IV pielikuma IV noda ļas 3. ieda ļas 
2. punkta c) apakšpunkt ā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā 
uz produktiem no daudzpak āpju katal ītiskā procesa atjaunojam ās 
degvielas ražošanai;  
j) tauku p ārstrādes produkti, kas atvasin āti no kaus ētiem taukiem un 
kas atbilst XIII pielikuma XI noda ļā izklāstītajām prasībām; 
▼M13  
k) atjaunojam ā dīzeļdegviela, atjaunojam ā reaktīvā degviela, atjauno ­
jamais prop āns un atjaunojamais benz īns, kas atbilst IV pielikuma 
IV nodaļas 3. ieda ļas 2. punkta f) apakšpunkt ā noteiktaj ām īpašajām 
prasībām attiec ībā uz produktiem no atjaunojam ās degvielas 
ražošanai paredz ētās daudzpak āpju katalītiskās hidroapstr ādes. 
▼B 
4. pants  
Nopietnas lip īgas slimības 
Slimības, ko Pasaules Dz īvnieku vesel ības organiz ācija uzskait ījusi 
Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeksa 2010. gada izdevuma 1.2.3. 
pantā un Ūdensdzīvnieku vesel ības kodeksa 2010. gada izdevuma 1.3. 
nodaļā, tiek uzskat ītas par nopietn ām lipīgām slimībām vispārējo 
dzīvnieku vesel ības ierobežojumu nol ūkā, kā paredzēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) da ļā. 
II NODA ĻA 
DZĪVNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU UN ATVASIN ĀTO 
PRODUKTU LIKVID ĒŠANA UN IZMANTOŠANA  
5. pants  
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
izmantošanas ierobežojumi  
1. Uzņēmēji dalībvalstīs, kas min ētas II pielikuma I noda ļā, ievēro 
tajā pašā nodaļā paredzētos nosac ījumus kažokzv ēru barošanai ar konk ­
rētiem materi āliem, kas ieg ūti no tās pašas sugas dz īvnieku ķermeņiem 
vai dzīvnieku da ļām. 
2. Uzņēmēji ievēro ierobežojumus attiec ībā uz lauksaimniec ības 
dzīvnieku barošanu ar z āli no zemes, kas apstr ādāta ar noteiktiem orga ­
niskajiem m ēslojumiem vai augsnes ielabot ājiem, kā noteikts II 
pielikuma II noda ļā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 3
 
6. pants  
Likvidēšana sadedzinot, likvid ēšana vai re ģenerēšana līdzsadedzinot 
un izmantošana par kurin āmo dedzinot 
▼B 
1. Kompetent ā iestāde nodrošina, lai dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu un atvasin āto produktu sadedzin āšana un l īdzsadedzin āšana 
notiktu tikai:  
a) sadedzin āšanas iekārtās un līdzsadedzin āšanas iekārtās, kam izsniegta 
atļauja saska ņā ar Direkt īvu 2000/76/EK, vai  
b) attiecībā uz iekārtām, kam saska ņā ar Direkt īvu 2000/76/EK nevajag 
atļauju — sadedzin āšanas un l īdzsadedzin āšanas iek ārtās, kam 
kompetent ā iestāde atļāvusi likvid ēt dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus vai atvasin ātos produktus sadedzinot, vai likvid ēt vai 
reģenerēt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, ja tie ir atkritumi, 
līdzsadedzinot, saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. 
punkta b) vai c) apakšpunktu.  
2. Kompetent ā iestāde apstiprina tikai t ādas dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu un atvasin āto produktu sadedzin āšanas iek ārtas un 
līdzsadedzin āšanas iek ārtas, kā noteikts 1. punkta b) apakšpunkt ā, 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta b) vai c) 
apakšpunktu, ja t ās atbilst š īs regulas III pielikum ā noteiktaj ām 
prasībām. 
3. Sadedzin āšanas un l īdzsadedzin āšanas iek ārtu uzņēmēji ievēro 
vispārīgās prasības attiec ībā uz sadedzin āšanu un l īdzsadedzin āšanu, 
kā noteikts III pielikuma I noda ļā. 
4. Lieljaudas sadedzin āšanas un l īdzsadedzin āšanas iek ārtu uzņēmēji 
ievēro prasības, kas noteiktas III pielikuma II noda ļā. 
5. Mazjaudas sadedzin āšanas un l īdzsadedzin āšanas iek ārtu uzņēmēji 
ievēro prasības, kas noteiktas III pielikuma III noda ļā. 
▼M8 
6. Operatori [uz ņēmēji] nodrošina, ka to kontrol ē esošās dedzi­
nāšanas iek ārtas, kuras nav IV pielikuma IV noda ļas 2. ieda ļā minētās 
iekārtas un kur ās par kurin āmo izmanto dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus vai atvasin ātos produktus, atbilst visp ārīgajiem nosac ījumiem un 
īpašajām prasībām, kas noteiktas attiec īgi III pielikuma IV un V noda ļā, 
un ka tās ir apstiprin ājusi kompetent ā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta d) apakšpunktu.  
7. Kompetent ā iestāde apstiprina 6. punkt ā minētās dedzināšanas 
iekārtas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin ātu produktu 
izmantošanai par kurin āmo tikai tad, ja:  
a) dedzin āšanas iek ārtas ietilpst š īs regulas III pielikuma V noda ļas 
piemērošanas jom ā; 
b) dedzin āšanas iek ārtas atbilst visiem attiec īgajiem visp ārīgajiem 
nosacījumiem un īpašajām prasībām, kas noteiktas š īs regulas III 
pielikuma IV un V noda ļā; 
c) ir izveidotas administrat īvās procedūras, ar kur ām nodrošina, ka 
prasības dedzin āšanas iek ārtu apstiprin āšanai tiek p ārbaudītas katru 
gadu.  ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 4
 
8. Uz lauksaimniec ības dzīvnieku k ūtsmēslu dedzin āšanu, tos 
izmantojot par kurin āmo, kā noteikts III pielikuma V noda ļā, papildus 
noteikumiem, kas min ēti šā panta 7. punkt ā, attiecas š ādi noteikumi:  
a) apstiprin ājuma pieteikumam, ko operators ir iesniedzis kompetentajai 
iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta 
d) apakšpunktu, j āietver pier ādījumi, kurus apstiprin ājusi kompetent ā 
iestāde vai dal ībvalsts kompetento iest āžu pilnvarota profesion āla 
organizācija, ka dedzin āšanas iek ārta, kurā lauksaimniec ības 
dzīvnieku k ūtsmēslus izmanto par kurin āmo, piln ībā atbilst 
prasībām, kas noteiktas š īs regulas III pielikuma V noda ļas B 
daļas 3., 4. un 5. punkt ā, neskarot dal ībvalsts kompetento iest āžu 
iespēju piešķirt atkāpi no dažu noteikumu piem ērošanas saska ņā ar 
III pielikuma V noda ļas C daļas 4. punktu;  
b) Regulas (EK) Nr. 1069/2009 44. pant ā paredzētā apstiprin āšanas 
procedūra tiek pabeigta tikai tad, ja kompetent ā iestāde vai min ētās 
iestādes pilnvarota profesion āla organiz ācija dedzin āšanas iek ārtas 
ekspluatācijas pirmo sešu m ēnešu laik ā ir veikusi vismaz divas 
secīgas pārbaudes, no kur ām viena ir bez iepriekš ēja paziņojuma 
un kurās ietilpst nepieciešamie temperat ūras un emisiju m ērījumi. 
Pilnīgu apstiprin ājumu var pieš ķirt tad, ja šo p ārbaužu rezult āti 
liecina par atbilst ību šīs regulas III pielikuma V noda ļas B daļas 
3., 4. un 5. punkta pras ībām un attiec īgos gadījumos min ētās 
nodaļas C daļas 4. punkta pras ībām. 
▼B 
7. pants  
Dažu pirm ās un treš ās kategorijas materi ālu apglab āšana 
atkritumu poligonos  
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta un 14. panta c) 
punkta, kompetent ā iestāde var at ļaut apglab āt šādus pirmās un trešās 
kategorijas materi ālus atļautā atkritumu poligon ā: 
a) import ētu lolojumdz īvnieku bar ību vai no import ētiem materi āliem 
ražotu lolojumdz īvnieku bar ību no pirm ās kategorijas materi āla, kas 
minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta c) punkt ā; 
b) trešās kategorijas materi ālu, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
10. panta f) un g) punkt ā, ja: 
i) minētais materi āls nav bijis saskar ē ar jebkuru no dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem, kas aprakst īts minētās regulas 8. 
un 9. pant ā un 10. panta a)–e) punkt ā un h)–p) punkt ā, 
ii) laikā, kad tos paredz ēts likvidēt, materiāli, 
— kas aprakst īti minētās regulas 10. panta f) punkt ā, ir 
pārstrādāti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 
1. punkta m) apakšpunkt ā, un 
— kas aprakst īti minētās regulas 10. panta g) punkt ā, ir 
pārstrādāti saskaņā ar šīs regulas X pielikuma II noda ļu vai 
saskaņā ar īpašajām prasībām attiecībā uz lolojumdz īvnieku 
barību, kas noteiktas š īs regulas XIII pielikuma II noda ļā, un 
iii) tādu materi ālu likvidēšana nerada risku cilv ēku vai dz īvnieku 
veselībai. ▼M14  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 5
 
8. pants  
Prasības attiec ībā uz pārstrādes iekārtām un citiem uz ņēmumiem  
1. Uzņēmēji nodrošina, ka p ārstrādes iekārtas un citi vi ņu kontrol ē 
esoši uzņēmumi atbilst š ādām prasībām, kas noteiktas IV pielikuma I 
nodaļā: 
a) 1. ieda ļā noteiktajiem visp ārīgajiem pārstrādes nosac ījumiem;  
b) 2. ieda ļā noteiktaj ām prasībām attiecībā uz notek ūdeņu attīrīšanu;  
c) 3. ieda ļā noteiktaj ām īpašajām prasībām attiecībā uz pirmās un otrās 
kategorijas materi ālu pārstrādi; 
d) 4. ieda ļā noteiktaj ām īpašajām prasībām attiec ībā uz treš ās 
kategorijas materi ālu pārstrādi. 
2. Kompetent ā iestāde apstiprina p ārstrādes iekārtas un citus 
uzņēmumus tikai tad, ja tie atbilst IV pielikuma I noda ļā paredzētajiem 
nosacījumiem.  
9. pants  
Higiēnas un p ārstrādes pras ības attiec ībā uz pārstrādes iekārtām 
un citiem uz ņēmumiem  
Uzņēmēji nodrošina, ka vi ņu kontrol ē esošie uz ņēmumi un iek ārtas 
atbilst šādām prasībām, kas noteiktas IV pielikum ā: 
a) II noda ļā noteiktaj ām higiēnas un pārstrādes prasībām; 
b) III noda ļā noteiktaj ām standarta p ārstrādes metod ēm, ja šādas 
metodes uz ņēmumā vai iekārtā izmanto;  
c) IV noda ļā noteiktaj ām alternat īvajām pārstrādes metod ēm, ja šādas 
metodes uz ņēmumā vai iekārtā izmanto.  
10. pants  
Prasības attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un 
atvasināto produktu transform ēšanu biog āzē un kompost ā 
1. Uzņēmēji nodrošina, ka vi ņu kontrol ē esošie uz ņēmumi un 
iekārtas atbilst š ādām prasībām attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktu un atvasin ātu produktu transform ēšanu biog āzē vai kompost ā, 
kā noteikts V pielikum ā: 
a) I noda ļā noteiktaj ām prasībām, kas piem ērojamas biog āzes un 
kompostēšanas iek ārtām; 
b) II noda ļā noteiktaj ām higiēnas prasībām, kas piem ērojamas biog āzes 
un kompost ēšanas iek ārtām; 
c) III noda ļas 1. ieda ļā paredzētajiem standarta transform ēšanas parame ­
triem;  
d) III noda ļas 3. ieda ļā paredzētajiem standartiem attiec ībā uz fermen ­
tācijas atliek ām un kompostu.  
2. Kompetent ā iestāde apstiprina biog āzes un kompost ēšanas iekārtas 
tikai tad, ja t ās atbilst V pielikum ā paredzētajām prasībām. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 6
 
3. Kompetent ā iestāde var atļaut biogāzes un kompost ēšanas iekārtām 
izmantot alternat īvus transform ēšanas parametrus, iev ērojot V pielikuma 
III nodaļas 2. ieda ļā noteiktās prasības. 
III NODA ĻA 
ATKĀPES NO DAŽIEM REGULAS (EK) Nr. 1069/2009 NOTEIKUMIEM  
11. pants  
Īpaši noteikumi p ētniecības un diagnostikas paraugiem  
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut pārvadāt, izmantot un likvid ēt 
pētniecības un diagnostikas paraugus, iev ērojot nosac ījumus, kas 
nodrošina cilv ēku un dz īvnieku vesel ības apdraud ējumu kontroli.  
Kompetent ā iestāde jo īpaši nodrošina, lai uz ņēmēji ievērotu VI 
pielikuma I noda ļā noteiktās prasības. 
2. Uzņēmēji ievēro īpašos noteikumus par p ētniecības un diag ­
nostikas paraugiem, kas noteikti VI pielikuma I noda ļā. 
3. Uzņēmēji var nos ūtīt citai dal ībvalstij p ētniecības un diagnostikas 
paraugus, kuros ir š ādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un 
atvasinātie produkti, neinform ējot izcelsmes dal ībvalsts kompetento 
iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punktu 
un neinform ējot galam ērķa dalībvalsts kompetento iest ādi TRACES  
sistēmā, un nesa ņemot tās piekrišanu pie ņemt sūtījumu saska ņā ar 
minētās regulas 48. panta 1. un 3. punktu:  
a) pirmās un otr ās kategorijas materi āli un ga ļas-kaulu milti vai 
dzīvnieku tauki, kas ieg ūti no pirm ās un otrās kategorijas materi ­ 
āliem;  
b) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas.  
12. pants  
Īpaši noteikumi tirdzniec ības paraugiem un izst ādes priekšmetiem  
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut pārvadāt, izmantot un likvid ēt 
tirdzniecības paraugus un izst ādes priekšmetus, iev ērojot nosac ījumus, 
kas nodrošina cilv ēku un dz īvnieku vesel ības apdraud ējumu kontroli.  
Kompetent ā iestāde jo īpaši nodrošina, lai uz ņēmēji ievērotu VI 
pielikuma I noda ļas 1. ieda ļas 2., 3. un 4. punkta pras ības. 
2. Uzņēmēji ievēro īpašos noteikumus par tirdzniec ības paraugiem un 
izstādes priekšmetiem, kas noteikti VI pielikuma I noda ļas 2. ieda ļā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 7
 
3. Uzņēmēji var nos ūtīt citai dal ībvalstij tirdzniec ības paraugus, kuros 
ir šādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti, nein ­
formējot izcelsmes dal ībvalsts kompetento iest ādi saskaņā ar Regulas 
(EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punktu un neinform ējot galam ērķa 
dalībvalsts kompetento iest ādi TRACES  sistēmā, un nesaņemot tās piek­
rišanu pie ņemt sūtījumu saska ņā ar minētās regulas 48. panta 1. un 3. 
punktu:  
a) pirmās un otr ās kategorijas materi āli un ga ļas-kaulu milti vai 
dzīvnieku tauki, kas ieg ūti no pirm ās un otrās kategorijas materi ­ 
āliem,  
b) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas.  
13. pants  
Īpaši barošanas noteikumi  
1. Ievērojot atbilst ību vispārīgajām prasībām, kas noteiktas VI 
pielikuma II noda ļas 1. ieda ļā, un jebkuriem citiem nosac ījumiem, ko 
var būt noteikusi kompetent ā iestāde, uzņēmēji var izmantot otr ās 
kategorijas materi ālu, ja tas ir no dz īvniekiem, kuri nav non āvēti vai 
nav miruši saist ībā ar tādu slimību vai aizdom ām par slim ību, ko var 
pārnest uz cilv ēkiem vai dz īvniekiem, š ādu dzīvnieku barošanai:  
a) zooloģiskā dārza dzīvnieki;  
b) kažokzv ēri; 
c) suņi no atzītām suņaudzētavām vai med ību suņu bariem;  
d) suņi un kaķi patversm ēs; 
▼M4 
e) kāpuri un tārpi zivju ēsmai;  
f) cirka dz īvnieki.  
▼B 
2. Ievērojot atbilst ību vispārīgajām prasībām, kas noteiktas VI 
pielikuma II noda ļas 1. ieda ļā, un jebkuriem citiem nosac ījumiem, ko 
var būt noteikusi kompetent ā iestāde, uzņēmēji var izmantot treš ās 
kategorijas materi ālu šādu dzīvnieku barošanai:  
a) zooloģiskā dārza dzīvnieki;  
b) kažokzv ēri; 
c) suņi no atzītām suņaudzētavām vai med ību suņu bariem;  
d) suņi un kaķi patversm ēs; 
▼M4 
e) kāpuri un tārpi zivju ēsmai;  
f) cirka dz īvnieki.  
▼B 
14. pants  
Dažu sugu barošana barošanas viet ās un ārpus tām un 
zooloģiskajos d ārzos 
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut izmantot barošanai pirm ās 
kategorijas materi ālu, kurā ir veseli beigtu dz īvnieku ķermeņi vai to 
daļas, kuros ir īpašs riska materi āls: 
a) barošanas viet ās, apdraud ētām vai aizsarg ātām maitēdāju putnu 
sugām un cit ām sugām, kas dz īvo savā dabīgajā dzīvotnē, lai 
veicinātu biolo ģisko daudzveid ību, ievērojot nosac ījumus, kas 
noteikti VI pielikuma II noda ļas 2. ieda ļā, ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 8
 
b) ārpus barošanas viet ām, nepieciešam ības gadījumā iepriekš nesav ācot 
beigtos dz īvniekus, savva ļas dzīvniekiem, kas min ēti VI pielikuma II 
nodaļas 2. ieda ļas 1. punkta a) apakšpunkt ā, ievērojot min ētās 
nodaļas 3. ieda ļā paredzētos nosac ījumus.  
2. Kompetent ā iestāde var at ļaut izmantot pirm ās kategorijas 
materiālu, kas sast āv no veseliem beigtu dz īvnieku ķermeņiem vai to 
daļām, kuras satur īpašos riska materi ālus, kā arī izmantot materi ālu, kas 
iegūts no zoolo ģiskā dārza dzīvniekiem, izbarošanai zoolo ģiskā dārza 
dzīvniekiem, iev ērojot VI pielikuma II noda ļas 4. ieda ļā paredzētos 
nosacījumus.  
15. pants  
Īpaši noteikumi par sav ākšanu un likvid ēšanu 
▼M4 
Ja kompetent ā iestāde atļauj likvid ēt dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus, izmantojot atk āpi, kas paredz ēta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
19. panta 1. punkta a), b), c) e) un f) apakšpunkt ā, tad likvid ēšanai 
jāatbilst šādiem VI pielikuma III noda ļā paredzētiem īpašiem notei ­
kumiem:  
▼B 
a) 1. ieda ļā paredzētajiem īpašajiem likvid ēšanas noteikumiem attiec ībā 
uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem,  
b) 2. ieda ļā paredzētajiem noteikumiem par dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu sadedzin āšanu un aprakšanu att ālos rajonos,  
c) 3. ieda ļā paredzētajiem noteikumiem par bišu un biškop ības blakus ­
produktu sadedzin āšanu un aprakšanu.  
▼M9 
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. panta dal ībvalstis var 
atļaut minētās regulas 10. panta f) punkt ā minētā trešās kategorijas 
materiāla savākšanu, pārvadāšanu un likvid ēšanu nelielos daudzumos, 
izmantojot t ās pašas regulas 19. panta 1) punkta d) apakšpunkt ā minētos 
līdzekļus, ar nosac ījumu, ka ir iev ērotas VI pielikuma IV noda ļā 
izklāstītās prasības attiec ībā uz citādu likvid ēšanu.  
▼B 
IV NODA ĻA 
ALTERNAT ĪVU METOŽU AT ĻAUŠANA  
16. pants  
Standarta form āts, lai iesniegtu pieteikumu par alternat īvu metožu 
atļaušanu  
1. Pieteikumus, lai sa ņemtu atļauju izmantot alternat īvas metodes 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu lietošanai 
vai likvid ēšanai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 20. panta 1. 
punktā, dalībvalstis un ieinteres ētās personas iesniedz saska ņā ar VII 
pielikumā noteiktaj ām prasībām attiecībā uz standarta form ātu pietei­
kumiem par alternat īvajām metodēm. 
2. Dalībvalstis izraug ās valstu kontaktpunktus, lai sniegtu inform āciju 
par kompetento iest ādi, kura atbild par pieteikumu izv ērtēšanu saist ībā 
ar atļauju izmantot alternat īvas metodes dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu lietošanai vai likvid ēšanai.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 9
 
3. Komisija sav ā tīmekļa vietnē publicē valstu kontaktpunktu 
sarakstus.  
V NODA ĻA 
SAVĀKŠANA, P ĀRVADĀŠANA, IDENTIFIC ĒŠANA UN 
IZSEKOJAM ĪBA 
17. pants  
Prasības attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu 
tirdzniec ības dokumentiem un vesel ības sertifik ātiem, 
identifikāciju, savākšanu un p ārvadāšanu, kā arī izsekojam ību 
1. Uzņēmēji nodrošina, lai dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti un 
atvasinātie produkti:  
a) atbilstu pras ībām par sav ākšanu, pārvadāšanu un identific ēšanu, kā 
noteikts VIII pielikuma I un II noda ļā; 
b) pārvadāšanas laik ā būtu ar pievienotiem tirdzniec ības dokumentiem 
vai vesel ības sertifik ātiem saska ņā ar VIII pielikuma III noda ļā 
noteiktajām prasībām. 
2. Uzņēmēji, kuri nos ūta, pārvadā vai saņem dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus vai atvasin ātos produktus, veic uzskaiti par s ūtījumiem 
un saistītajiem tirdzniec ības dokumentiem vai vesel ības sertifik ātiem 
saskaņā ar VIII pielikuma IV noda ļā noteiktaj ām prasībām. 
3. Uzņēmēji ievēro prasības attiec ībā uz dažu atvasin āto produktu 
marķēšanu, kā noteikts VIII pielikuma V noda ļā. 
VI NODA ĻA 
UZŅĒMUMU UN IEK ĀRTU RE ĢISTRĀCIJA UN APSTIPRIN ĀŠANA  
18. pants  
Prasības attiec ībā uz viena vai vair āku tādu uzņēmumu un iek ārtu 
apstiprin āšanu, kas apstr ādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus 
vienā un tajā pašā vietā 
Kompetent ā iestāde var pieš ķirt apstiprin ājumu vair āk nekā vienam 
uzņēmumam vai iek ārtai, kas apstr ādā dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus vien ā un tajā pašā vietā, ja cilvēku un dzīvnieku vesel ības risku 
pārnešana starp uz ņēmumiem vai iek ārtām ir izsl ēgta, ņemot vērā to 
izvietojumu un dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto 
produktu apstr ādi uzņēmumos un iek ārtās. 
19. pants  
Prasības attiec ībā uz dažiem apstiprin ātiem uzņēmumiem un 
iekārtām, kas apstr ādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un 
atvasinātos produktus  
Uzņēmēji nodrošina, lai vi ņu kontrol ē esošie uz ņēmumi un iek ārtas, ko 
apstiprinājusi kompetent ā iestāde, atbilstu pras ībām, kuras noteiktas 
šādās šīs regulas IX pielikuma noda ļās, ja tie veic vienu vai vair ākas 
no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkt ā minētajām 
darbībām: 
a) I noda ļas prasībām, ja tie ražo lolojumdz īvnieku bar ību, kā noteikts 
minētās regulas 24. panta 1. punkta e) apakšpunkt ā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 10
 
b) II noda ļas prasībām, ja tie uzglab ā dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus, k ā noteikts min ētās regulas 24. panta 1. punkta i) apak ­ 
špunktā, un ja tie p ēc dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu 
savākšanas tos apstr ādā, izmantojot š ādas darbības, kas noteiktas 
minētās regulas 24. panta 1. punkta h) apakšpunkt ā: 
i) šķirošana,  
ii) sagriešana,  
iii) atdzes ēšana,  
iv) sasald ēšana,  
v) sālīšana,  
vi) saglab āšana, izmantojot citus procesus,  
vii) jēlādu vai ādu, vai īpaša riska materi āla aizvākšana,  
viii) darb ības saist ībā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu 
apstrādi, ko veic saska ņā ar saistībām, ko nosaka Savien ības 
tiesību akti veterin ārijas jomā, 
ix) to dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu higieniz ācija/paster ­
izācija, kas paredz ēti transform ēšanai biog āzē/kompostā, pirms 
tādas transform ēšanas vai kompost ēšanas citā uzņēmumā vai 
iekārtā saskaņā ar šīs regulas V pielikumu,  
x) sijāšana;  
▼M9 
c) III noda ļas prasībām, ja tie uzglab ā atvasinātus produktus, kas 
paredzēti konkrētiem mērķiem, kā noteikts min ētās regulas 24. 
panta 1. punkta j) apakšpunkt ā; 
d) V noda ļas prasībām, ja tie saimniec ībā uzglabā dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus, kas paredz ēti vēlākai likvid ēšanai, kā noteikts 
minētās regulas 4. pant ā. 
▼B 
20. pants  
Prasības attiec ībā uz dažiem re ģistrētiem uz ņēmumiem un 
iekārtām, kas apstr ādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un 
atvasinātos produktus  
1. Reģistrētu iekārtu vai uz ņēmumu uz ņēmēji vai citi re ģistrēti 
uzņēmēji apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasin ātos 
produktus, iev ērojot IX pielikuma IV noda ļā paredzētos nosac ījumus.  
2. Reģistrētie uzņēmēji, kas pārvadā dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus vai atvasin ātos produktus t ālāk nekā tikai starp t ā paša uzņēmēja 
telpām, jo īpaši ievēro nosac ījumus, kas noteikti IX pielikuma IV 
nodaļas 2. punkt ā. 
3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiem ēro: 
a) apstiprin ātiem uzņēmējiem, kuri p ārvadā dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktus vai atvasin ātos produktus, veicot to k ā palīgdarbību; 
b) uzņēmējiem, kuri re ģistrēti pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 183/2005.  
▼M2 
4. Kompetent ā iestāde var atbr īvot šādus uzņēmējus no pazi ņošanas 
pienākuma, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 23. panta 1. punkta 
a) apakšpunkt ā: 
a) uzņēmējus, kuri apstr ādā vai ražo med ību trofejas vai citus pagata ­
vojumus, kas min ēti šīs regulas XIII pielikuma VI noda ļā, privātiem 
vai nekomerci āliem mērķiem; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 11
 
b) uzņēmējus, kuri apstr ādā vai likvid ē pētniecības un diagnostikas 
paraugus izgl ītošanas m ērķiem; 
▼M3 
c) uzņēmējus, kuri p ārvadā sausu, neapstr ādātu vilnu un apmatojumu, 
kas droši iesai ņoti iepakojum ā un nosūtīti tieši uz iek ārtu, kura ražo 
atvasinātos produktus, kas paredz ēti izmantošanai ārpus barības 
ķēdes, vai uz iek ārtu, kura veic starpposma darb ības, ievērojot 
nosacījumus, kas nov ērš slimību izraisītāju izplatīšanos;  
▼M9 
d) uzņēmējus, kuri Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. un 10. pant ā 
minētos otrās un trešās kategorijas materi ālus vai no tiem atvasin ātus 
produktus izmanto nelielos daudzumos nol ūkā tieši pieg ādāt 
produktus galapat ērētājam reģiona robež ās, vietējā tirgū vai 
vietējiem mazumtirdzniec ības uzņēmumiem, ja kompetent ā iestāde 
uzskata, ka š āda darbība nevar rad īt nopietnas lip īgas slimības izpla­
tīšanās risku cilv ēkiem vai dz īvniekiem; šis punkts uz min ētajiem 
materiāliem neattiecas, ja tos lieto k ā barību lauksaimniec ības dzīv­
niekiem, iz ņemot kažokzv ērus. 
e) organisk ā mēslojuma vai augsnes ielabot āju lietotājus telpās, kurās 
netiek tur ēti lauksaimniec ības dzīvnieki;  
f) uzņēmējus, kas veic manipul ācijas ar organiskajiem m ēslojumiem vai 
augsnes ielabot ājiem vai izplata tos vien īgi pārdošanai mazum ­
tirdzniecībā gatavos iepakojumos, kuru svars nep ārsniedz 50 kg, 
lietojumiem ārpus barības un pārtikas ķēdes. 
▼M16  
20.a pants  
Dalībvalstīs esošo uz ņēmumu, iek ārtu un uz ņēmēju saraksts  
Dalībvalsts kompetent ā iestāde nodrošina, ka atjaunin āti uzņēmumu, 
iekārtu un uz ņēmēju saraksti, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
47. panta 1. punkta pirmaj ā daļā, ir: 
a) sastādīti saskaņā ar tehniskaj ām specifik ācijām, kas public ētas 
Komisijas t īmekļvietnē ( 1 ); 
b) vai nu ievad īti TRACES  sistēmā, vai pieejami ar  TRACES  sistēmas 
starpniecību vēlākais no 2021. gada 31. oktobra.  
▼B 
VII NODA ĻA 
LAIŠANA TIRG Ū 
21. pants  
Tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
pārstrāde un laišana tirg ū, ar ko paredz ēts barot lauksaimniec ības 
dzīvniekus, iz ņemot kažokzv ērus 
1. Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 31. panta 2. punktu 
attiecībā uz tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto 
produktu laišanu tirg ū (izņemot import ēšanu), ar ko paredz ēts barot 
lauksaimniec ības dzīvniekus, iz ņemot kažokzv ērus, uzņēmēji ievēro 
šādas šīs regulas X pielikum ā noteiktās prasības: 
a) I noda ļā noteiktās vispārīgās prasības attiec ībā uz pārstrādi un 
laišanu tirg ū, ▼M2 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 12  
( 1 ) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/ 
fs-animal-products-app-est-technical_spec_04032012_en.pdf
 b) II noda ļā noteiktās īpašās prasības attiec ībā uz pārstrādātām 
dzīvnieku olbaltumviel ām un citiem atvasin ātiem produktiem,  
c) III noda ļā noteiktās prasības attiec ībā uz noteiktu zivju bar ību un 
zivju ēsmu.  
2. Kompetent ā iestāde var atļaut laist tirg ū (izņemot import ēt) pienu, 
piena produktus un no piena atvasin ātus produktus, kuri saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta e), f) un h) punktu klasific ēti 
kā trešās kategorijas materi āls un nav p ārstrādāti saskaņā ar šīs regulas 
X pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas I daļā noteiktaj ām vispārīgajām 
prasībām, ja min ētie materi āli atbilst pras ībām attiecībā uz atkāpēm 
laišanai tirg ū, kuras noteiktas saska ņā ar minētās iedaļas II daļā aprak­
stītajiem valsts standartiem p ārstrādātam pienam.  
22. pants  
Organisk ā mēslojuma un augsnes ielabot āju laišana tirg ū un 
izmantošana  
1. Uzņēmēji ievēro šīs regulas XI pielikum ā noteiktās prasības 
attiecībā uz organisk ā mēslojuma un augsnes ielabot āju laišanu tirg ū 
(izņemot import ēšanu) un attiec ībā uz tādu produktu izmantošanu, jo 
īpaši zemes apstr ādei, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 15. 
panta 1. punkta i) apakšpunkt ā un 32. panta 1. punkt ā. 
▼M9 
2. Nek ādi dzīvnieku vesel ības nosac ījumi neattiecas uz š ādu 
produktu laišanu tirg ū: 
a) savvaļas jūras putnu gvano, kas sav ākts Savien ībā vai import ēts no 
trešām valstīm; 
b) pārdošanai gatavi augšanas substr āti (izņemot import ētus), kas 
tilpumā satur maz āk par:  
i) 5 % no otr ās vai treš ās kategorijas materi āla atvasin āto produktu, 
izņemot pārstrādātus kūtsmēslus; 
ii) 50 % p ārstrādātu kūtsmēslu. 
▼B 
3. Tās dalībvalsts kompetent ā iestāde, kurā plānots apstr ādāt zemi ar 
organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot āju, kas ražots no ga ļas-kaulu 
miltiem, kuri ieg ūti no otrās kategorijas materi āla, vai no p ārstrādātām 
dzīvnieku olbaltumviel ām, atļauj vienu vai vair ākas ar min ētajiem 
materiāliem samais āmās sastāvdaļas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 
1069/2009 32. panta 1. punkta d) apakšpunktu, atbilst īgi kritērijiem, 
kas noteikti š īs regulas XI pielikuma II noda ļas 1. ieda ļas 3. punkt ā. 
4. Atk āpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkta, 
to izcelsmes un galam ērķa dalībvalstu, kur ām ir kopīga robeža, kompe ­
tentās iestādes var at ļaut nosūtīt kūtsmēslus starp saimniec ībām, kuras 
atrodas abu min ēto dalībvalstu pierobežas rajonos, iev ērojot attiec īgus 
nosacījumus jebkura iesp ējama cilv ēku vai dz īvnieku vesel ības 
apdraudējuma kontrolei, piem ēram, attiec īgo uzņēmēju pienākumu 
veikt atbilstošu uzskaiti, k ā noteikts divpus ējā nolīgumā. 
5. Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 30. panta 1. punkt ā, 
dalībvalstu kompetent ās iestādes attiec īgā gadījumā veicina t ādu valsts 
vadlīniju izstrādi, izplatīšanu un izmantošanu, kas nosaka labu lauksaim ­
niecības praksi attiec ībā uz zemes apstr ādāšanu ar organisko m ēslojumu 
un augsnes ielabot ājiem.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 13
 
23. pants  
Starpprodukti  
1. Starpprodukti, kas import ēti Savienībā vai kas tiek vesti tranz ītā 
caur to, atbilst š īs regulas XII pielikum ā minētajiem nosac ījumiem par 
cilvēku un dz īvnieku vesel ības iespējamo apdraud ējumu kontroli.  
2. Starpproduktus, kas saska ņā ar šīs regulas XII pielikuma 3. punktu 
transportēti uz uzņēmumu vai iek ārtu, var apstr ādāt bez turpm ākiem 
ierobežojumiem saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 un saska ņā ar 
šo regulu, ja:  
a) uzņēmumam vai iek ārtai ir piem ērots aprīkojums starpproduktu 
saņemšanai, kas nov ērš cilvēkiem vai dz īvniekiem nododamu 
slimību pārnešanu;  
b) starpprodukti nerada nek ādu cilvēkiem vai dz īvniekiem nododamu 
slimību pārnešanas risku — starpprodukt ā esošo dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu att īrīšanas vai citas tiem veiktas 
apstrādes dēļ, starpprodukt ā esošo dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu koncentr ācijas dēļ vai tāpēc, ka ir veikti pien ācīgi biol­
oģiskās drošības pasākumi starpproduktu apstr ādei; 
c) uzņēmums vai iek ārta veic uzskaiti par sa ņemto materi ālu daudzumu, 
attiecīgā gadījumā par to kategoriju, un par uz ņēmumu, iek ārtu vai 
uzņēmēju, kam t ā produkti pieg ādāti; un  
d) neizlietotos starpproduktus vai citus p ārpalikušos materi ālus no 
uzņēmuma vai iek ārtas, piem ēram, produktus ar beigušos der īguma 
termiņu, likvidē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.  
▼M9 
3. Starpproduktu galam ērķa uzņēmuma vai iek ārtas uzņēmējs vai 
īpašnieks vai vi ņa pārstāvis izmanto un/vai nos ūta starpproduktus tikai 
izmantošanai ražošan ā saskaņā ar starpproduktu defin īciju I pielikuma 
35. punkt ā. 
▼B 
24. pants  
Lolojumdz īvnieku bar ība un citi atvasin ātie produkti  
1. Ir aizliegts izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a), b), 
d) un e) punkt ā minētos pirmās kategorijas materi ālus tādu atvasin āto 
produktu ražošanai, ko paredz ēts lietot iekš ķīgi vai ārīgi cilvēkiem vai 
dzīvniekiem, iz ņemot atvasin ātos produktus, kas iek ļauti minētās regulas 
33. un 36. pant ā. 
2. Ja k ādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto 
produktu dr īkst izmantot lauksaimniec ības dzīvnieku barošanai vai 
citiem mērķiem, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 36. panta a) 
punktā, tad tos laiž tirg ū (izņemot import ēšanu) saska ņā ar šīs regulas X 
pielikuma II noda ļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz 
pārstrādātām dzīvnieku olbaltumviel ām un citiem atvasin ātiem 
produktiem, ja vien š īs regulas XIII pielikum ā nav noteiktas īpašas 
prasības attiec ībā uz minētajiem produktiem.  
3. Uzņēmēji ievēro šīs regulas XIII pielikuma I un II noda ļā noteiktās 
prasības lolojumdz īvnieku bar ības un citu atvasin āto produktu laišanai 
tirgū (izņemot import ēšanu), kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 40. 
pantā. 
4. Uzņēmēji ievēro šīs regulas XIII pielikuma I un III–XII noda ļā 
paredzētās prasības attiec ībā uz atvasin āto produktu laišanu tirg ū 
(izņemot import ēšanu), kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 40. 
pantā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 14
 
VIII NODA ĻA 
IMPORTS, TRANZ ĪTS UN EKSPORTS  
25. pants  
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
imports, tranz īts un eksports  
1. Ir aizliegts import ēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to š ādus 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus:  
a) neapstr ādātus kūtsmēslus; 
b) neapstr ādātas spalvas un spalvu da ļas un dūnas; 
c) bišu vasku medus k ārēs. 
▼M2 
2. Nek ādi dzīvnieku vesel ības nosac ījumi neattiecas uz š ādu 
produktu importu Savien ībā un tranz ītu caur to:  
a) vilna un apmatojums, kas ir r ūpnieciski mazg āti vai apstr ādāti ar citu 
metodi, kura izsl ēdz nepieļaujama apdraud ējuma saglab āšanos;  
b) kažokādas, kas vismaz divas dienas ž āvētas 18 °C temperat ūrā pie 
55 % mitruma;  
c) vilna un apmatojums, kas ieg ūti no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu 
dzīvnieki, un kas apstr ādāti, izmantojot r ūpniecisku mazg āšanu, kura 
ietver vilnas un apmatojuma iegremd ēšanu ūdens, ziepju un n ātrija 
hidroksīda vai kālija hidroks īda vannās; 
d) vilna un apmatojums, kas ieg ūti no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu 
dzīvnieki, un kas nos ūtīti tieši uz iek ārtu, kura no vilnas un apma ­
tojuma ražo atvasin ātos produktus izmantošanai tekstilr ūpniecībā, un 
kas apstrādāti, izmantojot vismaz vienu no š īm metodēm: 
— ķīmiska depil ācija, izmantojot dz ēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu, 
— fumig ācija formaldeh īdā hermētiski nosl ēgtā kamerā vismaz 24 
stundas,  
— rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver vilnas un apmatojuma iegrem ­
dēšanu ūdenī šķīstošā mazgāšanas līdzeklī 60–70  o C temperat ūrā, 
— uzglab āšana, kura var ietvert p ārvadāšanai paredz ēto laiku, 37 °C 
temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperat ūrā 28 dienas vai 4 °C 
temperatūrā 120 dienas;  
e) vilna un apmatojums, kas ir sausi un droši iesai ņoti iepakojum ā un 
kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu dz īvnieki, un kas 
paredzēti nosūtīšanai uz iek ārtu, kura no vilnas un apmatojuma 
ražo atvasin ātos produktus izmantošanai tekstilr ūpniecībā, un kas 
atbilst vis ām šīm prasībām: 
i) tie ir ieg ūti vismaz 21 dienu pirms ievešanas Savien ībā un 
uzglabāti trešajā valstī vai tās reģionā, kas:  
— minēti Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā un no 
kuriem at ļauts Savien ībā importēt svaigu atgremot āju gaļu, 
uz ko neattiecas min ētajā regulā noteiktās papildu garantijas 
A un F,  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 15
 
— ir brīvi no mutes un nagu s ērgas un – aitu un kazu vilnas un 
apmatojuma gad ījumā – no aitu bak ām un kazu bak ām 
saskaņā ar visp ārējiem pamatkrit ērijiem, kuri izkl āstīti 
Direktīvas 2004/68/EK II pielikum ā; 
ii) tiem pievienota import ētāja deklar ācija, kas nepieciešama 
saskaņā ar XV pielikuma 21. noda ļu; 
iii) uzņēmējs tos uzr ādījis vienā no Lēmuma 2009/821/EK I 
pielikumā minētajiem apstiprin ātajiem Savien ības robežkontroles 
punktiem, kur tie veiksm īgi izgājuši dokumentu p ārbaudi, kas 
veikta atbilstoši Direkt īvas 97/78/EK 4. panta 3. punktam.  
▼B 
3. Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 41. panta 3. punktu un 
42. pantu uz ņēmēji ievēro šādas šīs regulas XIV pielikum ā noteiktās 
īpašās prasības attiec ībā uz dažu dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu un 
atvasināto produktu importu Savien ībā un tranz ītu caur to:  
a) minētā pielikuma I noda ļā noteiktās īpašās prasības attiec ībā uz 
trešās kategorijas materi āla un atvasin āto produktu import ēšanu un 
tranzītu izmantojumiem bar ības ķēdē, izņemot lolojumdz īvnieku 
barību un kažokzv ēru barību; 
b) minētā pielikuma II noda ļā noteiktās īpašās prasības attiec ībā uz 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu impor ­
tēšanu un tranz ītu izmantojumiem ārpus lauksaimniec ības dzīvnieku 
barības ķēdes. 
▼M10  
4. Noteikumus, kas izkl āstīti XIV pielikuma V noda ļā, piemēro tajā 
minēto atvasin āto produktu eksportam no Savien ības. 
▼B 
26. pants  
Dažu pirm ās kategorijas materi ālu laišana tirg ū, tostarp 
importēšana, un eksports  
Kompetent ā iestāde var at ļaut laist tirg ū, tostarp import ēt, kā arī 
eksportēt jēlādas un ādas, kas ieg ūtas no dz īvniekiem, kuri pak ļauti 
nelikumīgai ārstēšanai, kā noteikts Direkt īvas 96/22/EK 1. panta 2. 
punkta d) apakšpunkt ā vai Direkt īvas 96/23/EK 2. panta b) punkt ā, 
un atgremot āju zarnas ar saturu vai bez t ā, un kaulus un kaulu 
produktus, kas satur mugurkaul āju un galvaskausu, iev ērojot atbilst ību 
šādām prasībām: 
a) minētie materi āli nedrīkst būt pirmās kategorijas materi āli, kas ieg ūti 
no šādiem dzīvniekiem:  
i) dzīvniekiem, par kuriem past āv aizdomas, ka tie infic ējušies ar 
TSE saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001,  
ii) dzīvniekiem, kuru saslimšana ar TSE ir ofici āli apstiprin āta, 
iii) dzīvniekiem, kas nokauti saist ībā ar TSE izskaušanas pas ā­
kumiem;  
b) minētie materi āli nedrīkst būt paredzēti šādiem izmantojumiem:  
i) barošanai,  
ii) tādas zemes apstr ādei, uz kuras barojas lauksaimniec ības dzīv­
nieki,  
iii) lai ražotu:  
— kosmētikas līdzekļus, kas defin ēti Direktīvas 76/768/EEK 1. 
panta 1. punkt ā, ▼M2 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 16
 
— aktīvas implant ējamas medic īnas ierīces, kas defin ētas 
Direktīvas 90/385/EEK 1. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā, 
— medic īnas ierīces, kas defin ētas Direkt īvas 93/42/EEK 1. 
panta 2. punkta a) apakšpunkt ā, 
— medic īnas ierīces, ko lieto  in vitro  diagnostik ā un kas 
definētas Direkt īvas 98/79/EK 1. panta 2. punkta b) apak ­ 
špunktā, 
— veterin ārās zāles, kas defin ētas Direkt īvas 2001/82/EK 1. 
panta 2. punkt ā, 
— zāles, kas defin ētas Direkt īvas 2001/83/EK 1. panta 2. 
punktā; 
c) materi āliem jābūt importētiem ar mar ķējumu un j āatbilst šīs regulas 
XIV pielikuma IV noda ļas 1. ieda ļā noteiktaj ām īpašajām prasībām 
attiecībā uz dažiem dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu p ārvie­
tošanas veidiem;  
d) materi āliem jābūt import ētiem saska ņā ar valsts ties ību aktos 
noteiktajām sanitārās sertifikācijas pras ībām. 
27. pants  
Pētniecības un diagnostikas paraugu import ēšana un tranz īts 
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut import ēt un pārvadāt tranzītā 
pētniecības un diagnostikas paraugus, kas satur atvasin ātos produktus 
vai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, tostarp 25. panta 1. punkt ā 
minētos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, saska ņā ar nosacījumiem, 
kas nodrošina cilv ēku un dz īvnieku vesel ības risku kontroli.  
Minētajos nosac ījumos ietilpst vismaz š ādi nosacījumi:  
a) pirms s ūtījuma ievešanas ir sa ņemta atļauja no galam ērķa dalībvalsts 
kompetent ās iestādes, un  
b) sūtījums jānosūta tieši no ievešanas punkta Savien ībā atļautajam 
lietotājam. 
2. Uzņēmēji uzrāda pētniecības un diagnostikas paraugus, ko 
paredzēts importēt caur citu dal ībvalsti, kas nav galam ērķa dalībvalsts, 
apstiprinātā Savienības robežkontroles punkt ā, kas iek ļauts sarakst ā 
Lēmuma 2009/821/EK I pielikum ā. Robežkontroles punkt ā minētajiem 
pētniecības un diagnostikas paraugiem neveic veterin ārās pārbaudes 
saskaņā ar Direkt īvas 97/78/EK I noda ļu. Robežkontroles punkta 
kompetent ā iestāde ar  TRACES  sistēmas starpniec ību inform ē 
galamērķa dalībvalsts kompetento iest ādi par p ētniecības un diag ­
nostikas paraugu ievešanu.  
3. Uzņēmēji, kuri izmanto p ētniecības paraugus vai diagnostikas 
paraugus, iev ēro šīs regulas XIV pielikuma III noda ļas 1. ieda ļā 
paredzētās īpašās prasības pētniecības vai diagnostikas paraugu likvi ­
dēšanai.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 17
 
28. pants  
Tirdzniec ības paraugu un izst ādes priekšmetu import ēšana un 
tranzīts 
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut tirdzniec ības paraugu importu un 
tranzītu saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas paredz ēti šīs regulas 
XIV pielikuma III noda ļas 2. ieda ļas 1. punkt ā. 
2. Uzņēmēji, kuri izmanto tirdzniec ības paraugus, iev ēro šīs regulas 
XIV pielikuma III noda ļas 2. ieda ļas 2. un 3. punkt ā paredzētos īpašos 
noteikumus par tirdzniec ības paraugu apstr ādi un likvid ēšanu.  
3. Kompetent ā iestāde var at ļaut izstādes priekšmetu importu un 
tranzītu saskaņā ar īpašajiem noteikumiem par izst ādes priekšmetiem, 
kas paredz ēti šīs regulas XIV pielikuma III noda ļas 3. ieda ļā. 
4. Uzņēmēji, kuri izmanto izst ādes priekšmetus, iev ēro šīs regulas 
XIV pielikuma III noda ļas 3. ieda ļā paredzētos nosac ījumus par to 
iepakošanu, apstr ādi un likvid ēšanu.  
29. pants  
Īpašas pras ības attiec ībā uz dažiem dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktu p ārvietošanas veidiem starp Krievijas Feder ācijas 
teritorijām 
1. Kompetent ā iestāde atļauj konkr ētā veidā pārvietot dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu s ūtījumus, kurus tieši vai caur k ādu trešo 
valsti ved no Krievijas Feder ācijas un uz to, pa autoce ļu vai pa 
dzelzceļu caur Savien ību, starp apstiprin ātiem Savien ības robežkontroles 
punktiem, kas uzskait īti Lēmuma 2009/821/EK I pielikum ā, ja ir 
ievēroti šādi nosacījumi:  
a) robežkontroles punkt ā, caur kuru s ūtījumu ieved Savien ībā, tas ir 
noplombēts ar plombu, uz kuras ir kompetent ās iestādes veterin ārā 
dienesta izdots s ērijas numurs;  
b) sūtījumam pievienotajos dokumentos, kas min ēti Direkt īvas 
97/78/EK 7. pant ā, tās kompetent ās iestādes, kura ir atbild īga par 
attiecīgo robežkontroles punktu, pilnvarotais veterin ārārsts katrā 
lappusē iespiež z īmogu ar tekstu “TIKAI K Ā TRANZ ĪTKRAVA 
UZ KRIEVIJU, Š ĶĒRSOJOT ES”;  
c) ir nodrošin āta atbilst ība proced ūras prasībām, kas paredz ētas 
Direktīvas 97/78/EK 11. pant ā; 
d) ievešanas robežkontroles punkta ofici ālais veterin ārārsts kopīgajā 
veterinārajā ievešanas dokument ā ir sertific ējis sūtījumu kā 
pieņemamu tranz ītam saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 136/2004 III 
pielikumu.  
2. Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglab āšana dalībvalsts teritorij ā nav 
atļauta, kā noteikts Direkt īvas 97/78/EK 12. panta 4. punkt ā vai 13. 
pantā. 
3. Kompetent ā iestāde regulāri veic rev īziju, lai p ārliecinātos, vai 
sūtījumu skaits un to produktu daudzums, kas tiek izvests no Savien ības 
teritorijas, saskan ar skaitu un daudzumu, ko ieved Savien ībā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 18
 
29.a pants  
Īpašas pras ības attiec ībā uz t ādu dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu tranz ītu caur Horv ātiju, kuru izcelsme ir Bosnij ā 
un Hercegovin ā un kuri paredz ēti nosūtīšanai uz trešaj ām valstīm 
1. Tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
sūtījumu, kuru izcelsme ir Bosnij ā un Hercegovin ā un kuri paredz ēti 
nosūtīšanai uz trešaj ām valstīm caur Savien ību pa autoce ļiem, pārvie­
tošanu tieši starp robežkontroles punktu  Nova Sela  un robežkontroles 
punktu  Ploče atļauj, ja izpild īti šādi nosacījumi:  
a) valsts pilnvarots veterin ārārsts ievešanas robežkontroles punkt ā kravu 
aizzīmogo ar plombu, kurai nor ādīts sērijas numurs;  
b) valsts pilnvarots veterin ārārsts katru Direkt īvas 97/78/EK 7. pant ā 
paredzēto sūtījuma pavaddokumentu lappusi ievešanas robežkon ­
troles punkt ā apzīmogo ar tekstu “PAREDZ ĒTS TIKAI 
TRANZĪTAM UZ TREŠAJ ĀM VALST ĪM CAUR ES”;  
c) ir nodrošin āta atbilst ība proced ūras prasībām, kas paredz ētas 
Direktīvas 97/78/EK 11. pant ā; 
d) valsts pilnvarots veterin ārārsts ievešanas robežkontroles punkt ā ir 
apliecinājis, ka s ūtījums ir piem ērots tranz ītam, atz īmējot to 
kopīgajā veterinārajā ievešanas dokument ā, kas min ēts Regulas 
(EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punkt ā. 
2. Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglab āšana, kā noteikts Direkt īvas 
97/78/EK 12. panta 4. punkt ā vai 13. pant ā, Savienībā nav atļauta.  
3. Kompetent ā iestāde regulāri veic rev īziju, lai p ārliecinātos, ka to 
sūtījumu skaits un produktu daudzums, ko izved no Savien ības, atbilst 
Savienībā ievestajam s ūtījumu skaitam un produktu daudzumam.  
▼B 
30. pants  
Trešās valstīs esošu uz ņēmumu un iek ārtu saraksti  
Trešās valstīs esošo uz ņēmumu un iek ārtu sarakstu ievada  TRACES  
sistēmā saskaņā ar tehniskaj ām specifik ācijām, ko Komisija public ē 
savā tīmekļa vietnē. 
Katru sarakstu regul āri atjaunina.  
▼M16  
Šo pantu nepiem ēro tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu s ūtījumu 
īpašai pārvietošanai, kurus ved no Krievijas Feder ācijas un uz to, k ā 
minēts 29. pant ā, un tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un 
atvasināto produktu s ūtījumu pārvietošanai, kuru izcelsme ir Bosnij ā 
un Hercegovin ā un kuri paredz ēti nosūtīšanai uz trešaj ām valstīm, kā 
minēts 29.a pant ā. 
▼B 
31. pants  
Veselības sertifik ātu un deklar āciju paraugi importam un tranz ītam 
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu s ūtījumiem, 
ko import ē Savienībā vai pārvadā tranzītā caur to, punkt ā, kurā tos ieved 
Savienībā un kur notiek veterin ārās pārbaudes, ir pievienoti vesel ības 
sertifikāti un deklar ācijas saska ņā ar šīs regulas XV pielikum ā izklāstī­
tajiem paraugiem, k ā noteikts Direkt īvā 97/78/EK.  ▼M5 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 19
 
IX NODA ĻA 
OFICIĀLĀS KONTROLES  
32. pants  
Oficiālās kontroles  
1. Kompetent ā iestāde veic vajadz īgos pasākumus, lai kontrol ētu 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu visus 
savākšanas, p ārvadāšanas, izmantošanas un likvid ēšanas posmus 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 4. panta 2. punktu.  
Minētos pasākumus veic saska ņā ar oficiālo kontro ļu principiem, kas 
noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 3. pant ā. 
2. Šā panta 1. punkt ā minētajās oficiālajās kontrol ēs ietilpst 
pārbaudes par to, k ā tiek veikta uzskaite un glab āti citi dokumenti, ko 
pieprasa šaj ā regulā paredzētie noteikumi.  
3. Kompetent ā iestāde saska ņā ar šīs regulas XVI pielikum ā 
noteiktajām prasībām veic šādas oficiālās kontroles, k ā minēts Regulas 
(EK) Nr. 1069/2009 45. panta 1. punkt ā: 
a) oficiālās kontroles p ārstrādes iekārtās, kā noteikts I noda ļā; 
b) oficiālās citu darb ību kontroles, kas ietver dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktu un atvasin āto produktu apstr ādi, kā noteikts III 
nodaļas 1.–9. ieda ļā. 
4. Kompetent ā iestāde pārbauda plombas, kas uzliktas dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu s ūtījumiem.  
Ja kompetent ā iestāde uzliek plombu š ādam sūtījumam, kas tiek 
pārvadāts uz galam ērķa vietu, tai j āinformē galamērķa kompetent ā 
iestāde. 
5. Kompetent ā iestāde sagatavo Regulas (EK) Nr. 1069/2009 47. 
panta 1. punkt ā minēto uzņēmumu, iek ārtu un uz ņēmēju sarakstu 
saskaņā ar formātu, kas noteikts š īs regulas XVI pielikuma II noda ļā. 
6. Lēmumu par uz ņēmēja pieteikumu saist ībā ar dažu pirm ās 
kategorijas materi ālu, otrās kategorijas materi ālu un gaļas-kaulu miltu 
vai dzīvnieku tauku, kas ieg ūti no pirm ās un otrās kategorijas materi āla, 
pieņemšanu vai noraid īšanu galam ērķa dalībvalsts kompetent ā iestāde 
pieņem 20 kalend āro dienu laik ā pēc minētā pieteikuma sa ņemšanas 
dienas, ja tas iesniegts k ādā no minētās dalībvalsts ofici ālajām valodām. 
▼M16  
7. Lai sa ņemtu 6. punkt ā minēto atļauju, uzņēmēji ar  TRACES  
sistēmas starpniec ību iesniedz pieteikumus, kas sagatavoti saska ņā ar 
šīs regulas XVI pielikuma III noda ļas 10. ieda ļā noteikto standarta 
formātu. 
▼B 
33. pants  
Iekārtu un uz ņēmumu atk ārtota apstiprin āšana pēc pagaidu 
apstiprin ājuma pieš ķiršanas  
1. Ja iek ārtai vai uz ņēmumam, kas apstiprin āts trešās kategorijas 
materiāla pārstrādei, vēlāk piešķir pagaidu apstiprin ājumu pirm ās vai 
otrās kategorijas materi āla apstrādei saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 
1069/2009 24. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļu, tad tam 
aizliedz ats ākt trešās kategorijas materi āla pārstrādi, pirms tam 
nesaņemot kompetent ās iestādes apstiprin ājumu treš ās kategorijas 
materiāla pārstrādes atsākšanai saska ņā ar minētās regulas 44. pantu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 20
 
2. Ja iek ārtai vai uz ņēmumam, kas apstiprin āts otrās kategorijas 
materiāla pārstrādei, vēlāk piešķir pagaidu apstiprin ājumu pirm ās 
kategorijas materi āla apstrādei saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
24. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļu, tad tam aizliedz ats ākt otrās 
kategorijas materi āla pārstrādi, pirms tam nesa ņemot kompetent ās 
iestādes apstiprin ājumu otrās kategorijas materi āla pārstrādes atsākšanai 
saskaņā ar minētās regulas 44. pantu.  
X NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
34. pants  
Dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
laišanas tirg ū ierobežojumi cilv ēku un dz īvnieku vesel ības 
aizsardzības apsv ērumu dēļ 
Kompetent ā iestāde neierobežo un neaizliedz laist tirg ū šādus dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktus un atvasin ātos produktus t ādu cilvēku un 
dzīvnieku vesel ības aizsardz ības apsv ērumu dēļ, kas nav noteikti 
Savienības tiesību aktos, un jo īpaši Regul ā (EK) Nr. 1069/2009 un 
šajā regulā: 
a) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un citus atvasin ātos produktus, 
kas minēti šīs regulas X pielikuma II noda ļā, 
b) lolojumdz īvnieku bar ību un dažus citus atvasin ātos produktus, kas 
minēti šīs regulas XIII pielikum ā, 
c) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasin ātos produktus, kas 
importēti Savien ībā vai tiek vesti tranz ītā caur to, k ā minēts šīs 
regulas XIV pielikum ā. 
35. pants  
Atcelšana  
1. Atce ļ šādus tiesību aktus:  
a) Regulu (EK) Nr. 811/2003;  
b) Lēmumu 2003/322/EK;  
c) Lēmumu 2003/324/EK;  
d) Regulu (EK) Nr. 878/2004;  
e) Lēmumu 2004/407/EK;  
f) Regulu (EK) Nr. 79/2005;  
g) Regulu (EK) Nr. 92/2005;  
h) Regulu (EK) Nr. 181/2006;  
i) Regulu (EK) Nr. 197/2006;  
j) Regulu (EK) Nr. 1192/2006;  
k) Regulu (EK) Nr. 2007/2006.  
2. Atsauces uz atceltajiem ties ību aktiem uzskata par atsauc ēm uz šo 
regulu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 21
 
36. pants  
Pārejas pas ākumi  
1. Pārejas period ā līdz 2011. gada 31. decembrim uz ņēmēji var laist 
tirgū organisko m ēslojumu un augsnes ielabot ājus, kas ražoti pirms 
2011. gada 4. marta saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 un 
Regulu (EK) Nr. 181/2006,  
a) ja tie ir ražoti, izmantojot k ādu no šādām izejviel ām: 
i) gaļas-kaulu miltus, kas ieg ūti no otrās kategorijas materi āla, 
ii) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;  
b) pat ja tie nav samais īti ar kādu sastāvdaļu, kas izsl ēdz maisījuma 
turpmāku izmantošanu barošanai.  
2. Pārejas period ā līdz 2012. gada 31. janv ārim dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu un atvasin āto produktu s ūtījumus, kam pievienots 
veselības sertifik āts, deklar ācija vai tirdzniec ības dokuments, kas 
aizpildīts un parakst īts saskaņā ar atbilstošo paraugu, kas iek ļauts 
Regulas (EK) Nr. 1774/2002 X pielikum ā, turpinās pieņemt importam 
Savienībā, ja minētie sertifik āti, deklarācijas vai dokumenti ir aizpild īti 
un parakst īti līdz 2011. gada 30. novembrim.  
▼M9 __________  
▼B 
37. pants  
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas  Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī. 
To piemēro no 2011. gada 4. marta.  
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalīb­
valstīs. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 22
 
I PIELIKUMS  
2. PANT Ā MINĒTĀS DEFIN ĪCIJAS  
Šajā regulā piemēro šādas defin īcijas:  
1. “ kažokzvēri” ir dzīvnieki, ko tur vai audz ē kažokādu ieguvei un nelieto 
cilvēku uzturam;  
2. “ asinis ” ir svaigas nesadal ītas asinis;  
3. “ barības sastāvdaļas” ir tādi barības materi āli, kas defin ēti Regulas (EK) 
Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta g) apakšpunkt ā, kam ir dz īvnieku izcelsme, 
tostarp p ārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, asins pagatavojumi, kaus ēti 
tauki, olu produkti, zivju e ļļa, tauku atvasin ājumi, kolag ēns, želatīns un 
hidrolizētas olbaltumvielas, dikalcija fosf āts, trikalcija fosf āts, piens, piena 
produkti, no piena atvasin āti produkti, jaunpiens, jaunpiena produkti un 
centrifūgas vai separatora nogulsnes;  
4. “ asins pagatavojumi ” ir produkti, ko ieg ūst no asin īm vai asi ņu frakcijām, 
izņemot asiņu miltus; tajos ietilpst ž āvēta/sasaldēta/šķidra plazma, ž āvētas 
nesadalītas asinis, ž āvēti/sasaldēti/šķidri sarkanie asins ķermenīši vai to 
frakcijas un mais ījumi;  
5. “ pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas ” ir dzīvnieku olbaltumvielas, kas 
pilnībā iegūtas no treš ās kategorijas materi āla, kas apstr ādāts saskaņā ar X 
pielikuma II noda ļas 1. ieda ļu (tostarp asi ņu miltiem un zivju miltiem), lai t ās 
būtu derīgas tiešai izmantošanai par bar ības sastāvdaļām vai jebkuram citam 
izmantojumam bar ībā, tostarp lolojumdz īvnieku bar ībā, vai izmantošanai 
organiskaj ā mēslojumā vai augsnes ielabot ājos; tomēr te nav ietverti asins 
pagatavojumi, piens, piena produkti, no piena atvasin āti produkti, jaunpiens, 
jaunpiena produkti, centrif ūgas vai separatora nogulsnes, želat īns, hidrol ­
izētas olbaltumvielas un dikalcija fosf āts, olas un olu produkti, tostarp olu 
čaumalas, trikalcija fosf āts un kolag ēns; 
6. “ asiņu milti ” ir pārstrādāta dzīvnieku olbaltumviela, ko ieg ūst, termiski 
apstrādājot asinis vai asins frakcijas saska ņā ar X pielikuma II noda ļas 1. 
iedaļu; 
▼M11  
7. “ zivju milti ” ir pārstrādāta dzīvnieku izcelsmes olbaltumviela, kas ieg ūta no 
ūdensdzīvniekiem, iz ņemot jūras zīdītājus, bet ieskaitot saimniec ībās 
audzētus jūras bezmugurkaulniekus, tostarp Padomes Direkt īvas 
2006/88/EK (  1 ) 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta aptvertos bezmugurkaul ­
niekus, un glieme ņu audzēšanas apgabal ā ievāktas jūraszvaigznes, kas pieder 
pie sugas  Asterias rubens ; 
▼B 
8. “ kausēti tauki ” ir vai nu tauki, kas ieg ūti, pārstrādājot: 
a) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, vai  
b) lietošanai p ārtikā domātus produktus, ko uz ņēmējs paredz ējis citiem 
mērķiem, nevis lietošanai p ārtikā; 
▼M11  
9. “zivju eļļa” ir eļļa, ko ieg ūst no pārstrādātiem ūdensdzīvniekiem, iz ņemot 
jūras zīdītājus, bet ieskaitot saimniec ībās audzētus jūras bezmugurkaulniekus, 
tostarp Direkt īvas 2006/88/EK 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta aptvertos  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 23  
( 1 ) Padomes 2006. gada 24. oktobra Direkt īva 2006/88/EK par akvakult ūras dzīvniekiem un 
to produktiem izvirz ītajām dzīvnieku vesel ības prasībām, kā arī par konkr ētu ūdensd­
zīvnieku slim ību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).
 bezmugurkaulniekus, un glieme ņu audzēšanas apgabal ā ievāktas jūrasz­
vaigznes, kuras pieder pie sugas  Asterias rubens , vai pārtikas zivju 
pārstrādē iegūta eļļa, ko operators paredz ējis nevis p ārtikai, bet citam 
nolūkam; 
▼B 
10. “ biškopības blakusprodukti ” ir medus, vasks, peru pieni ņš, propoliss vai 
ziedputekš ņi, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā; 
11. “ kolagēns” ir produkts uz olbaltumvielu b āzes, kas ieg ūts no dz īvnieku 
jēlādām, ādām, kauliem un c īpslām; 
12. “ želatīns” ir dabīgs, šķīstošs prote īns, kurš sarec vai nesarec, ko ieg ūst tāda 
kolagēna daļējā hidrolīzē, kuru ieg ūst no dzīvnieku kauliem, j ēlādām un 
ādām, cīpslām un stiegr ām; 
13. “ dradži ” ir olbaltumvielu saturošas atliekas no tauku kaus ēšanas pēc tauku 
un ūdens daļējas atdalīšanās; 
14. “ hidrolizētas olbaltumvielas ” ir polipept īdi, peptīdi un aminosk ābes, un to 
maisījumi, ko ieg ūst dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu hidrol īzē; 
15. “ baltūdens ” ir piena, piena produktu vai no tiem atvasin ātu produktu 
maisījums ar ūdeni, ko sav āc piena iek ārtu skalošanas laik ā, tostarp 
skalojot piena produktu konteinerus pirms to t īrīšanas un dezinfekcijas;  
16. “ konservēta lolojumdz īvnieku bar ība” ir termiski apstr ādāta lolo­
jumdzīvnieku bar ība, kas atrodas herm ētiski nosl ēgtā traukā; 
17. “ suņu košļājamās rotaļlietas ” ir lolojumdz īvniekiem koš ļāšanai paredz ēti 
nemiecēti produkti, ko ražo no nemiec ētām nagaiņu jēlādām un ādām vai 
cita dzīvnieku izcelsmes materi āla; 
18. “ dzīvnieku izcelsmes garšas uzlabot ājs” ir šķidrs vai dehidr ēts atvasin āts 
dzīvnieku izcelsmes produkts, ko izmanto, lai uzlabotu lolojumdz īvnieku 
barības garšas īpašības; 
▼M4 
19. “ lolojumdz īvnieku bar ība” ir tāda lolojumdz īvnieku barošanai paredz ēta 
barība, izņemot 24. panta 2. punkt ā minēto materiālu, kā arī suņu košļājamās 
rotaļlietas, kas sast āv no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai atvasi ­
nātajiem produktiem, kas:  
a) satur treš ās kategorijas materi ālu, izņemot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
10. panta n), o) un p) punkt ā minēto materiālu; un  
b) var satur ēt importētu pirmās kategorijas materi ālu, kurā ir dzīvnieku 
izcelsmes blakusprodukti, kas ieg ūti no dzīvniekiem, kuri tikuši pak ļauti 
nelikumīgai ārstēšanai, kas defin ēta Direkt īvas 96/22/EK 1. panta 2. 
punkta d) apakšpunkt ā vai Direkt īvas 96/23/EK 2. panta b) punkt ā; 
▼B 
20. “ pārstrādāta lolojumdz īvnieku bar ība” ir lolojumdz īvnieku bar ība 
(izņemot jēlu lolojumdz īvnieku bar ību), kas p ārstrādāta saskaņā ar XIII 
pielikuma II noda ļas 3. punktu;  
21. “ jēla lolojumdz īvnieku bar ība” ir lolojumdz īvnieku bar ība, kurā ir konkrēts 
trešās kategorijas materi āls, kas nav cit ādi konserv ēts kā tikai atdzes ēts vai 
sasaldēts; 
22. “ēdināšanas uz ņēmumu p ārtikas atkritumi ” ir visa p ārpalikusī pārtika, 
ieskaitot izmantotu cepšanas e ļļu, kas ir no restor āniem, sabiedrisk ās 
ēdināšanas uzņēmumiem un virtuv ēm, tostarp centraliz ētām virtuv ēm un 
mājsaimniec ību virtuv ēm; 
▼M4 
23. “ fermentācijas atliekas ” ir atliekas, tostarp š ķidrā frakcija, kas rodas, trans ­
formējot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus biog āzes iekārtā; ▼M11  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 24
 
24. “ gremošanas trakta saturs ” ir zīdītāju un skr ējējputnu gremošanas trakta 
saturs;  
25. “ tauku atvasin ājumi ” ir no kaus ētiem taukiem atvasin āti produkti, kas 
attiecībā uz pirm ās vai otr ās kategorijas kaus ētiem taukiem ir p ārstrādāti 
saskaņā ar XIII pielikuma XI noda ļu; 
26. “ gvano ” ir dabīgs produkts, kas sav ākts no siksp ārņu vai savva ļas jūras 
putnu ekskrementiem un nav mineraliz ējies; 
27. “ gaļas-kaulu milti ” ir dzīvnieku olbaltumvielas, kas ieg ūtas no pirm ās vai 
otrās kategorijas materi āliem, tos p ārstrādājot saskaņā ar kādu no pārstrādes 
metodēm, kas izkl āstītas IV pielikuma III noda ļā; 
28. “ apstrādātas jēlādas un ādas” ir no neapstr ādātām jēlādām un ādām 
atvasināti produkti, iz ņemot suņu košļājamās rotaļlietas, kas ir:  
a) žāvētas, 
b) pirms nos ūtīšanas sauss ālītas vai slapjs ālītas vismaz 14 dienas,  
c) sālītas vismaz septi ņas dienas j ūras sālī ar pievienotu 2 % n ātrija 
karbonātu, 
d) žāvētas vismaz 42 dienas vismaz 20 °C temperat ūrā, vai  
e) citādi konserv ētas, nevis miec ētas; 
29. “ neapstrādātas jēlādas un ādas” ir visi ādas un zem ādas audi, kam nav 
veikta nek āda apstrāde, izņemot griešanu, dzesin āšanu vai sasald ēšanu;  
30. “ neapstrādātas putnu spalvas un spalvu da ļas” ir putnu spalvas un spalvu 
daļas, izņemot tādas spalvas un spalvu da ļas, kas ir apstr ādātas: 
a) ar tvaika str ūklu vai  
b) ar citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglab ājas nepie ļaujams 
apdraudējums;  
▼M2 
31. “ neapstrādāta vilna ” ir vilna, iz ņemot tādu vilnu, kas:  
a) ir rūpnieciski mazg āta; 
b) ir iegūta miecēšanā; 
c) ir apstr ādāta, izmantojot citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglab ājas 
nepieļaujams apdraud ējums;  
d) ir iegūta no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu dz īvnieki, un kas apstr ādāta, 
izmantojot r ūpniecisku mazg āšanu, kura ietver vilnas iegremd ēšanu 
ūdens, ziepju un n ātrija hidroks īda vai kālija hidroks īda vannās, vai  
e) ir ieg ūta no dz īvniekiem, kuri nav c ūku sugu dz īvnieki, un kas ir 
paredzēta nosūtīšanai tieši uz iek ārtu, kura no vilnas ražo atvasin ātos 
produktus izmantošanai tekstilr ūpniecībā, un kas ir apstr ādāta, izmantojot 
vismaz vienu no š īm metodēm: 
i) ķīmiska depil ācija, izmantojot dz ēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu, 
ii) fumig ācija formaldeh īdā hermētiski nosl ēgtā kamerā vismaz 24 
stundas,  
iii) rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver vilnas iegremd ēšanu ūdenī šķīstošā 
mazgāšanas līdzeklī 60–70 °temperat ūrā, 
iv) uzglab āšana, kura var ietvert p ārvadāšanai paredz ēto laiku, 37 °C 
temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperat ūrā 28 dienas vai 4 °C 
temperatūrā 120 dienas;  
32. “ neapstrādāts apmatojums ” ir apmatojums, iz ņemot tādu apmatojumu, kas:  
a) ir rūpnieciski mazg āts; 
b) ir iegūts miecēšanā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 25
 
c) ir apstr ādāts, izmantojot citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglab ājas 
nepieļaujams apdraud ējums;  
d) ir iegūts no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu dz īvnieki, un ir apstr ādāts, 
izmantojot r ūpniecisku mazg āšanu, kura ietver apmatojuma iegremd ēšanu 
ūdens, ziepju un n ātrija hidroks īda vai kālija hidroks īda vannās, vai  
e) ir iegūts no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu dz īvnieki, un ir paredz ēts 
nosūtīšanai tieši uz iek ārtu, kura no apmatojuma ražo atvasin ātos 
produktus izmantošanai tekstilr ūpniecībā, un kas ir apstr ādāts, izmantojot 
vismaz vienu no š īm metodēm: 
i) ķīmiska depil ācija, izmantojot dz ēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu, 
ii) fumig ācija formaldeh īdā hermētiski nosl ēgtā kamerā vismaz 24 
stundas,  
iii) rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver apmatojuma iegremd ēšanu ūdenī 
šķīstošā mazgāšanas līdzeklī 60–70 °temperat ūrā; 
iv) uzglab āšana, kura var ietvert p ārvadāšanai paredz ēto laiku, 37 °C 
temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperat ūrā 28 dienas vai 4 °C 
temperatūrā 120 dienas;  
▼B 
33. “ neapstrādāti cūku sari ” ir cūku sari, kas:  
a) nav rūpnieciski mazg āti, 
b) nav ieg ūti miecēšanā un 
c) nav apstr ādāti ar citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglab ājas nepieļaujams 
apdraudējums;  
34. “ izstādes priekšmets ” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasin āti 
produkti, kas paredz ēti izstādīšanai vai m āksliniecisk ām darbībām; 
▼M9 
35. “ starpprodukts ” ir atvasin āts produkts:  
a) kas paredz ēts, lai to lietotu š ādu izstrādājumu ražošan ā: zāles, veterin ārās 
zāles, medic īniskas ier īces medic īniskiem un veterin āriem nol ūkiem, 
aktīvas implant ējamas medic īnas ierīces, in vitro  diagnostikas medic īnas 
ierīces medic īniskiem un veterin āriem nolūkiem, laboratorijas rea ģenti vai 
kosmētika, proti:  
i) kā materiālu ražošanas proces ā vai gatav ā produkta galaražošan ā; 
ii) validēšanā vai pārbaudēs ražošanas procesa laik ā; vai  
iii) gatav ā produkta kvalit ātes kontrol ē; 
b) kura projekt ēšanas, transform ēšanas un ražošanas posmi ir pietiekami 
pabeigti, lai to var ētu uzskat īt par atvasin ātu produktu un lai tas b ūtu 
derīgs tieši k ā materiāls vai kā produkta sast āvdaļa a) punkt ā minētajā 
nolūkā; 
c) kam tom ēr vēl vajadz īga turpm āka apstr āde vai transform ēšana, 
piemēram, mais īšana, apvalkošana, salikšana vai iepakošana, lai to 
attiecīgi varētu laist tirg ū vai sākt izmantot k ā zāles, veterin ārās zāles, 
medicīnisku ier īci medic īniskiem un veterin āriem nol ūkiem, akt īvu 
implantējamu medic īnas ierīci, in vitro  diagnostikas medic īnas ierīci 
medicīniskiem un veterin āriem nol ūkiem, laboratorijas rea ģentu vai 
kosmētikas līdzekļus; 
▼B 
36. “ laboratorijas rea ģents” ir iesai ņots produkts, gatavs lietošanai, kas satur 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātos produktus un ko ir 
paredzēts lietot laboratorij ā kā reaģentu vai rea ģentu produktu, kalibratoru 
vai kontroles materi ālu, lietojot to vienu pašu vai kombin ējot ar viel ām, 
kuras nav dz īvnieku izcelsmes, lai konstat ētu, izmērītu, izpētītu vai rad ītu 
citas vielas;  ▼M2 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 26
 
37. “ produkts, ko izmanto  in vitro  diagnostikai ” ir iesaiņots produkts, gatavs 
lietošanai, kas satur asins pagatavojumu vai k ādu citu dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktu un ko ir paredz ēts lietot laboratorij ā kā reaģentu, reaģentu 
produktu, kalibratoru, komplektu vai jebkuru citu sist ēmu, lietojot to vienu 
pašu vai kombin ējot, ko paredz ēts lietot  in vitro , lai analiz ētu cilvēku vai 
dzīvnieku izcelsmes paraugus, tikai vai galvenok ārt, lai diagnostic ētu fiziol­
oģisko stāvokli, vesel ības stāvokli, slim ību vai ģenētisku novirzi vai lai 
noteiktu drošumu un sader ību ar rea ģentiem; te neietilpst donoru org āni 
vai asinis;  
38. “ pētniecības un diagnostikas paraugi ” ir dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produkti un atvasin ātie produkti, kas paredz ēti šādiem mērķiem: izpēte vai 
analīze progresa veicin āšanai zin ātnē un tehnolo ģijā, saistībā ar darbībām 
diagnostikas, izgl ītības vai p ētniecības jomā; 
▼M9 
39. “ tirdzniec ības paraugi ” ir dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti vai 
atvasinātie produkti, kas paredz ēti īpašiem p ētījumiem vai anal īzei, ko 
atļāvusi kompetent ā iestāde saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
17. panta 1. punktu, lai veiktu ražošanu, tostarp p ārstrādātu dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātos produktus, vai izstr ādātu barību, 
lolojumdz īvnieku bar ību vai atvasin ātus produktus vai ar ī lai testētu mašīnas 
vai iekārtas; 
▼B 
40. “ līdzsadedzin āšana ” ir dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto 
produktu, ja tie ir atkritumi, re ģenerācija vai likvid ēšana līdzsadedzin āšanas 
iekārtā; 
41. ►C1 “degšana vai dedzin āšana ” ir process, kur ā notiek kurin āmā 
oksidēšana, lai izmantotu dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto 
produktu, ja tie nav atkritumi, ener ģētisko vērtību; ◄ 
42. “ sadedzināšana ” ir dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin ātu 
produktu, ja tie ir atkritumi, likvid ēšana sadedzin āšanas iek ārtā, kā noteikts 
Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 4. punkt ā; 
43. “ sadedzināšanas un l īdzsadedzin āšanas atlikumi ” ir visi atlikumi, kas 
definēti Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 13. punkt ā un kas radušies saded ­
zināšanas vai l īdzsadedzin āšanas iekārtās, kurās apstrādā dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus vai atvasin ātos produktus;  
44. “ krāsu marķēšana ” ir sistem ātiska krāsu izmantošana, k ā noteikts VIII 
pielikuma II noda ļas 1. punkta c) apakšpunkt ā, lai norādītu inform āciju, kā 
paredzēts šajā regulā, uz iepakojuma, trauka vai transportl īdzekļa virsmas vai 
tās daļas, vai uz mar ķējuma vai simbola, kas tam piestiprin āts; 
45. “ starpposma darb ības” ir darbības, izņemot uzglab āšanu, kas min ētas 19. 
panta b) punkt ā; 
46. “ miecēšana ” ir jēlādu cietināšana, izmantojot augu miecvielas, hroma s āļus 
vai citas vielas, piem ēram, alum īnija sāļus, dzelzs s āļus, silīcija sāļus, 
aldehīdus un hinonus, vai citus sint ētiskos cietin ātājus; 
47. “ taksidermija ” ir māksla, kurā sagatavo, piepilda un izb āž dzīvnieku ādas, 
kas iegūst dzīvam dzīvniekam l īdzīgu izskatu, t ā, lai no izb āztās ādas 
nerastos nepie ļaujams risks cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai; 
48. “ tirdzniec ība” ir preču tirdzniec ība dalībvalstu starp ā, kā noteikts L īguma 
par Eiropas Savien ības darbību 28. pant ā; 
49. “ pārstrādes metodes ” ir metodes, kas uzskait ītas IV pielikuma III un IV 
nodaļā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 27
 
50. “ partija ” ir tādas produkcijas vien ība, kas saražota vien ā un tajā pašā 
iekārtā, izmantojot vienotus ražošanas parametrus, piem ēram, materi ālu 
izcelsmi, — vai virkne š ādu vienību, ja tās ražotas nep ārtrauktā secībā 
vienā un tajā pašā iekārtā un tiek uzglab ātas kopā kā nosūtīšanas vien ība; 
51. “ hermētiski nosl ēgts trauks ” ir tāds trauks, kas veidots un paredz ēts 
drošībai pret mikroorganismu iek ļūšanu tajā; 
52. “ biogāzes iekārta” ir iekārta, kurā veic dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu 
vai atvasin āto produktu biolo ģisko noārdīšanu anaerobos apst ākļos; 
53. “ savākšanas centri ” ir telpas, iz ņemot pārstrādes iekārtas, kur sav āc 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 18. panta 1. punkt ā minētos dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktus, lai izmantotu taj ā pašā pantā minēto dzīvnieku 
barošanā; 
54. “ kompostēšanas iek ārta” ir iekārta, kurā notiek dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu vai atvasin ātu produktu biolo ģiskā noārdīšanās aerobos apst ākļos, 
un tādi produkti ir vismaz da ļa no izmantot ā materiāla; 
55. “ līdzsadedzin āšanas iek ārta” ir jebkura stacion āra vai mobila iek ārta, kuras 
galvenais m ērķis ir radīt enerģiju vai ražot materi ālu produkciju, k ā noteikts 
Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 5. punkt ā; 
56. “ sadedzināšanas iek ārta” ir jebkura stacion āra vai mobila tehniska vien ība 
un aprīkojums atkritumu termiskai apstr ādei, kā noteikts Direkt īvas 
2000/76/EK 3. panta 4. punkt ā; 
57. “ lolojumdz īvnieku bar ības iekārta” ir telpas vai iek ārtas, kas paredz ētas 
lolojumdz īvnieku bar ības vai dz īvnieku izcelsmes garšas uzlabot āju 
ražošanai, k ā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta e) 
apakšpunkt ā; 
▼M9 
58. “ pārstrādes iekārta” ir telpas vai iek ārtas dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktu p ārstrādei, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. 
punkta a) apakšpunkt ā un kur ā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus 
pārstrādā saskaņā ar IV pielikumu un/vai X pielikumu;  
59. “ augšanas substr āti” ir materi āli, ieskaitot podi ņu augsni, iz ņemot augsni  in 
situ, kuros audz ē augus un kurus izmanto atseviš ķi no augsnes  in situ . ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 28
 
II PIELIKUMS  
IEROBEŽOJUMI ATTIEC ĪBĀ UZ DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
BLAKUSPRODUKTU IZMANTOŠANU  
I NODAĻA 
Kažokzvēru pārstrāde vienas sugas ietvaros  
1. Igaunij ā, Latvijā un Somij ā šādus kažokzv ērus var barot ar ga ļas-kaulu 
miltiem vai citiem produktiem, kas p ārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III 
nodaļu un kas ieg ūti no to pašu sugu dz īvnieku ķermeņiem vai ķermeņu 
daļām: 
▼M1 
a) lapsas ( Vulpes vulpes  un Alopex lagopus ), 
▼B 
b) jenotsu ņi (Nyctereutes procyonides ). 
2. Igaunij ā un Latvij ā Amerikas ūdeles ( Mustela vison ) sugas kažokzv ērus var 
barot ar ga ļas-kaulu miltiem vai ar citiem produktiem, kas p ārstrādāti saskaņā 
ar IV pielikuma III noda ļā noteiktaj ām pārstrādes metod ēm un ieg ūti no tās 
pašas sugas dz īvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām. 
3. Šīs nodaļas 1. un 2. punkt ā minētā barošana notiek, iev ērojot šādus nosac ī­
jumus:  
a) barošana notiek tikai saimniec ībās: 
i) ko re ģistrējusi kompetent ā iestāde, pamatojoties uz pieteikumu ar 
pievienotiem dokumentiem, kuri pier āda, ka nav iemesla aizdom ām 
par TSE ierosin ātāja klātbūtni tās sugas dz īvnieku popul ācijā, uz ko 
attiecas pieteikums,  
ii) kur saimniec ībā ir ieviesta atbilstoša uzraudz ības sistēma attiecībā uz 
transmisīvās sūkļveida encefalop ātijas (TSE) kl ātbūtni kažokzv ēros, 
kurā ietverta regul āra paraugu laboratoriska test ēšana uz TSE kl āt­
būtni; 
iii) kuras ir sniegušas atbilstošas garantijas, ka neviens dz īvnieku 
izcelsmes blakusprodukts vai ga ļas-kaulu milti vai citi produkti, kas 
pārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III noda ļu un kas ieg ūti no min ē­
tajiem dz īvniekiem vai to p ēcnācējiem, nevar iek ļūt citiem dz īv­
niekiem, iz ņemot kažokzv ērus, paredz ētā pārtikā vai barības ķēdē; 
iv) kurām nav bijusi konstat ēta saskare ar saimniec ību, kurā ir aizdomas 
par TSE uzliesmojumu vai tas ir apstiprin āts; 
v) ja reģistrētās saimniec ības uzņēmējs nodrošina, ka:  
— kažokzv ēru liemeņi, ko paredz ēts izbarot t ās pašas sugas dz īv­
niekiem, tiek apstr ādāti un pārstrādāti atseviš ķi no lieme ņiem, 
kas nav at ļauti minētajam nol ūkam;  
— kažokzv ēri, ko baro ar ga ļas-kaulu miltiem vai citiem produktiem, 
kuri pārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III noda ļu un ir ieg ūti no 
tās pašas sugas dz īvniekiem, tiek tur ēti atsevišķi no dzīvniekiem, 
kurus nebaro ar produktiem, kas ieg ūti no tās pašas sugas dz īv­
niekiem;  
— saimniec ība atbilst pras ībām, kas noteiktas VI pielikuma II 
nodaļas 1. ieda ļas 2. punkt ā un VIII pielikuma II noda ļas 2. 
punkta b) apakšpunkta ii) da ļā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 29
 
b) saimniec ības uzņēmējs nodrošina, ka ga ļas-kaulu milti vai citi produkti, 
kas iegūti no kādas sugas un paredz ēti tās pašas sugas barošanai:  
i) ir pārstrādāti pārstrādes iek ārtā, kas apstiprin āta atbilst īgi 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktam, 
un izmanto tikai 1.–5. p ārstrādes metodi vai 7. p ārstrādes metodi, k ā 
noteikts š īs regulas IV pielikuma III noda ļā; 
ii) ir ražoti no vesel īgiem dzīvniekiem, kuri nokauti kažok ādu ieguvei;  
c) ja ir bijusi saskare vai ir aizdomas par saskari ar saimniec ību, kurā ir 
aizdomas par TSE uzliesmojumu vai tas ir apstiprin āts, tad saimniec ības 
uzņēmējs nekavējoties:  
i) inform ē kompetento iest ādi par šādu saskari;  
ii) pārtrauc nos ūtīt kažokzv ērus uz jebkuru galam ērķi bez kompetent ās 
iestādes rakstiskas at ļaujas.  
II NODA ĻA 
Lauksaimniec ības dzīvnieku barošana ar z āli 
Šādi nosacījumi attiecin āmi uz lauksaimniec ības dzīvnieku barošanu, tos ganot 
vai barojot ar nop ļautu zāli, kas aug uz lauksaimniec ības zemes, ja konkr ētā zeme 
ir apstrādāta ar organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot ājiem:  
a) jāievēro vismaz 21 dienas starplaiks, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
11. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā; 
b) drīkst izmantot tikai organisko m ēslojumu un augsnes ielabot ājus, kas atbilst 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktam un š īs regulas XI 
pielikuma II noda ļai. 
Minētos nosac ījumus tom ēr nepiem ēro, ja zeme ir apstr ādāta tikai ar š ādu 
organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot ājiem:  
a) kūtsmēsli un gvano;  
b) gremošanas trakta saturs, piens, piena produkti, no piena atvasin āti produkti, 
jaunpiens un jaunpiena produkti, par kuriem kompetent ā iestāde neuzskata, ka 
tie rada jebkuras nopietnas dz īvnieku slim ības izplat īšanās risku.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 30
 
III PIELIKUMS  
LIKVIDĒŠANA, RE ĢENERĒŠANA UN IZMANTOŠANA PAR 
KURINĀMO 
▼B 
I NODAĻA 
VISPĀRĪGAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ SADEDZIN ĀŠANU UN 
LĪDZSADEDZIN ĀŠANU  
1. iedaļa 
Vispārīgi nosacījumi  
1. Šīs regulas 6. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā minēto sadedzin āšanas un 
līdzsadedzin āšanas iek ārtu uzņēmēji nodrošina, ka vi ņu kontrol ē esošajās 
iekārtās tiek iev ēroti šādi higiēnas nosac ījumi:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti j ālikvidē pēc 
iespējas drīzāk pēc to atvešanas saska ņā ar kompetent ās iestādes pared ­
zētajiem nosac ījumiem. L īdz likvidēšanai tos pien ācīgi uzglab ā, ievērojot 
kompetent ās iestādes noteiktos nosac ījumus;  
b) iekārtās jābūt atbilstošai sist ēmai konteineru un transportl īdzekļu tīrīšanai 
un dezinfic ēšanai, jo īpaši speci ālā zonā, no kuras notek ūdeņus likvidē 
saskaņā ar Savien ības tiesību aktiem, lai nov ērstu inficēšanas risku;  
c) iekārtām jāatrodas uz k ārtīgi nosusin āta cieta pamata;  
d) iekārtās jābūt atbilstošai sist ēmai aizsardz ībai pret kait ēkļiem, piem ēram, 
kukaiņiem, grauz ējiem un putniem. Šim nol ūkam jāizmanto dokument ēta 
kaitēkļu apkarošanas programma;  
e) darbiniekiem j ābūt pieejam ām atbilstoš ām iekārtām person īgajai higi ēnai, 
proti, tualet ēm, ģērbtuvēm un izlietn ēm, ja tas vajadz īgs, lai nov ērstu 
inficēšanās risku;  
f) attiecībā uz visām uzņēmumu telp ām jāizstrādā un jādokument ē tīrīšanas 
procedūras. Tīrīšanai jāparedz atbilstošs apr īkojums un t īrīšanas līdzekļi; 
g) higiēnas kontrol ē jāiekļauj regul āras vides un apr īkojuma p ārbaudes. 
Inspekcijas grafiki un rezult āti jādokument ē un jāsaglabā vismaz divus 
gadus.  
2. Sadedzin āšanas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtas uzņēmējam jāveic visi 
vajadzīgie piesardz ības pasākumi attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktu vai atvasin āto produktu pie ņemšanu, lai nov ērstu vai p ēc iespējas 
samazinātu tiešo risku cilv ēku vai dz īvnieku vesel ībai. 
3. Dzīvnieki nedr īkst piekļūt iekārtām, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un 
atvasinātajiem produktiem, ko pl ānots sadedzin āt vai līdzsadedzin āt, un 
pelniem, kas radušies, sadedzinot vai l īdzsadedzinot dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktus.  
4. Ja sadedzin āšanas vai l īdzsadedzin āšanas iekārta atrodas m ājlopu saimniec ībā: 
a) sadedzin āšanas vai l īdzsadedzin āšanas apr īkojumam j ābūt fiziski piln ībā 
atdalītam no m ājlopiem, to bar ības un pakaišiem, vajadz ības gadījumā 
nožogojot;  ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 31
 
b) aprīkojumam j ābūt paredzētam tikai dedzin āšanas iek ārtas darbībai un to 
nedrīkst izmantot nekur citur saimniec ībā, vai, alternat īvi, tas pirms š ādas 
lietošanas j āiztīra un jādezinficē; 
c) pirms darbošan ās ar mājlopiem vai bar ību darbiniekiem j āpārvelk virs ­
drēbes un apavi.  
5. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti, ko pl ānots 
sadedzināt vai līdzsadedzin āt, kā arī pelni jāuzglabā slēgtos, pareizi identi ­
ficētos un, ja nepieciešams, herm ētiskos konteineros.  
6. Nepiln īgi sadedzin āti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsadedzina atk ārtoti 
vai jālikvidē citiem l īdzekļiem, izņemot likvid ēšanu atļautā atkritumu 
poligonā, attiecīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. 
pantu.  
2. iedaļa 
Ekspluat ācijas nosac ījumi  
Sadedzināšanas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtām jābūt plānotām, aprīkotām, 
uzbūvētām un jādarbojas t ā, lai proces ā izdalījušos gāzu temperat ūra pēc 
pēdējās sadedzin āšanai vajadz īgā gaisa pievad īšanas arī visnelabv ēlīgākajos 
apstākļos pie sadedzin āšanas kameras iekš ējās sienas vai cit ā kompetent ās 
iestādes noteikt ā reprezentat īvā mērīšanas viet ā sadegšanas kamer ā kontrolēti 
un homog ēni vismaz uz div ām sekund ēm paaugstin ātos līdz 850 °C, vai 
vismaz uz 0,2 sekund ēm paaugstin ātos līdz 1 100 °C temperat ūrai. 
3. iedaļa 
Sadedzin āšanas un l īdzsadedzin āšanas atlikumi  
1. Maksim āli jāsamazina sadedzin āšanas un l īdzsadedzin āšanas atlikumu apjoms 
un kaitīgums. Tādi atlikumi attiec īgos gadījumos jāreģenerē vai nu tieši 
iekārtā vai ārpus tās saskaņā ar attiec īgajiem Savien ības tiesību aktiem, vai 
jālikvidē atļautā atkritumu poligon ā. 
2. Sauso atlikumu, tostarp putek ļu, transports un pagaidu uzglab āšana jāveic tā, 
lai novērstu to izk ļūšanu vidē (piemēram, nosl ēgtos konteineros).  
4. iedaļa 
Temperat ūras un citu parametru m ērījumi  
1. Jāizmanto metodes, lai uzraudz ītu ar sadedzin āšanas vai l īdzsadedzin āšanas 
procesu saist ītos parametrus un nosac ījumus.  
2. Kompetent ās iestādes izdotaj ā apstiprin ājumā vai tam pievienotajos 
nosacījumos jāparedz pras ības attiec ībā uz temperat ūras mērījumiem.  
3. Jebkuras automatiz ētas uzraudz ības iekārtas darbība jākontrolē, un tai ik gadus 
veic pārraudzības testu.  
4. Temperat ūras mērījumu rezult āti jāreģistrē un jāuzrāda tā, lai kompetentajai 
iestādei nodrošin ātu iespēju pēc tās noteiktaj ām proced ūrām pārbaudīt 
atbilstību atļautajiem ekspluat ācijas nosac ījumiem, kas noteikti šaj ā regulā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 32
 
5. iedaļa 
Ekspluat ācija ārkārtas situācijā 
Sadedzināšanas iek ārtas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtas avārijas gadījumā vai 
ekspluatācijas ārkārtas apstākļos uzņēmējam darb ība iespējami ātri jāsamazina 
vai jāpārtrauc līdz laikam, kad k ļūst iespējams atjaunot norm ālu ekspluat ācijas 
režīmu. 
II NODA ĻA 
LIELJAUDAS SADEDZIN ĀŠANAS UN L ĪDZSADEDZIN ĀŠANAS 
IEKĀRTAS  
1. iedaļa 
Īpaši ekspluat ācijas nosac ījumi  
Sadedzināšanas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtas, kuras apstr ādā tikai dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktus un atvasin ātos produktus, ar jaudu vair āk nekā 
50 kg stund ā (lieljaudas iek ārtas) un kur ām nevajag darb ības atļauju saska ņā ar 
Direktīvu 2000/76/EK, atbilst š ādiem nosac ījumiem.  
a) Iekārtās katra līnija jāaprīko ar vismaz vienu papildu degli. Šim deglim j āies­
lēdzas autom ātiski, ja degšanas g āzu temperat ūra pēc pēdējās degšanai 
vajadzīgā gaisa pievad īšanas nokr ītas attiecīgi zem 850 °C vai 1 100 °C. Tas 
jāizmanto ar ī iekārtas palaišanas un izsl ēgšanas darb ībās, lai nodrošin ātu, ka 
attiecīgi 850 °C vai 1 100 °C temperat ūra tiek vienm ēr uzturēta minēto darbību 
laikā un kam ēr vien nesadedzin ātais materi āls atrodas kamer ā, kurā veic 
sadedzināšanu vai l īdzsadedzin āšanu.  
b) Ja dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātos produktus ievada 
kamerā, kurā sadedzin āšanu vai l īdzsadedzin āšanu veic nep ārtrauktu procesu 
sistēmā, tad iekārtām jādarbojas autom ātiskā sistēmā, lai novērstu dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu ievad īšanu iekārtas iedarbi ­
nāšanas brīdī, līdz ir sasniegta attiec īgi 850 °C vai 1 100 °C temperat ūra, un 
ikreiz, kad temperat ūra netiek uztur ēta. 
c) Uzņēmējam sadedzin āšanas iek ārta jādarbina t ādā veidā, lai tiktu sasniegts 
tāds sadedzin āšanas līmenis, ka smago pelnu un izdedžu kop ējā organisk ā 
oglekļa saturs ir maz āks nekā 3 % vai to zudums sadegšan ā ir mazāks 
nekā 5 % no materi āla sausnas svara. Vajadz ības gadījumā izmanto atbilstošas 
pirmapstr ādes metodes.  
2. iedaļa 
Ūdens aizvad īšana  
1. Lieljaudas iek ārtu vietas, tostarp saist ītās dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu 
uzglabāšanas zonas, projekt ē tā, lai būtu novērsta neat ļauta un nejauša 
jebkuras pies ārņojošas vielas izpl ūšana augsn ē, virszemes ūdenī un grunt ­
sūdenī. 
2. Jānodrošina uzglab āšanas jaudas pies ārņotā lietus ūdens notecei no iek ārtas 
teritorijas vai pies ārņotā ūdens glab āšanai, kas rodas, nov ēršot piesārņotājvielu 
noplūdes vai dz ēšot ugunsgr ēkus. 
Ja vajadz īgs, uzņēmējs nodrošina, ka attiec īgā gadījumā tādu lietusūdeni un 
tādu ūdeni pirms notecin āšanas var p ārbaudīt un attīrīt. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 33
 
III NODA ĻA 
MAZJAUDAS SADEDZIN ĀŠANAS UN L ĪDZSADEDZIN ĀŠANAS 
IEKĀRTAS  
Sadedzināšanas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtas, kuras apstr ādā tikai dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktus un atvasin ātos produktus, ar maksim ālo jaudu 
mazāk nekā 50 kg stund ā vai vienai partijai (mazjaudas iek ārtas) un kur ām 
nevajag darb ības atļauju saska ņā ar Direkt īvu 2000/76/EK,  
▼M9 
a) tiek izmantotas tikai tam, lai likvid ētu: 
i) mirušus lolojumdz īvniekus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
8. panta a) punkta iii) apakšpunkt ā; 
ii) pirmās kategorijas materi ālus, kas aprakst īti minētās regulas 8. panta b), e) 
un f) punkt ā, otrās kategorijas materi ālus, kas min ēti 9. pant ā, vai trešās 
kategorijas materi ālus, kas min ēti 10. pant ā; un 
iii) mirušus individu āli identific ētus zirgu dzimtas dz īvniekus no saim ­
niecībām, kurām nepiem ēro vesel ības ierobežojumus saska ņā ar 
Direktīvas 2009/156/EK 4. panta 5. punktu vai 5. pantu, ja dal ībvalsts 
to atļāvusi; 
▼B 
b) ja mazjaudas iek ārtā ievada pirm ās kategorijas materi ālus, kas min ēti 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta b) punkt ā, aprīko ar papildu degli;  
c) darbojas t ā, lai dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti tiktu piln ībā pārpelnoti.  
▼M8 
IV NODA ĻA 
VISPĀRĪGĀS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
BLAKUSPRODUKTU UN ATVASIN ĀTO PRODUKTU IZMANTOŠANU 
PAR KURIN ĀMO 
1. iedaļa 
Vispārīgās prasības attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un 
atvasināto produktu dedzin āšanu, tos izmantojot par kurin āmo 
1. Regulas 6. panta 6. punkt ā minētie dedzin āšanas iek ārtu operatori [uz ņēmēji] 
nodrošina, ka to kontrol ētajās dedzin āšanas iek ārtās tiek izpild īti šādi 
nosacījumi:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti, ko paredz ēts 
izmantot par kurin āmo, ir šim nol ūkam jāizmanto, cik vien dr īz iespējams, 
vai līdz izmantošanai droši j āuzglabā; 
b) dedzin āšanas iekārtās jāīsteno pien ācīgi pasākumi, ar kuriem nodrošina, ka 
konteineru un transportl īdzekļu tīrīšanu un dezinfekciju veic speci ālā teri­
torijas zon ā, no kuras var sav ākt notekūdeņus un tos likvid ēt saskaņā ar 
Savienības tiesību aktiem, lai nov ērstu vides kontamin ācijas risku.  
Atkāpjoties no pirm ās daļas prasībām, konteinerus un transportl īdzekļus, 
ko izmanto kaus ētu tauku p ārvadāšanai, drīkst tīrīt un dezinfic ēt iekārtā, 
kurā veic iekraušanu, vai jebkur ā citā iekārtā, kas apstiprin āta vai reģistrēta 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009;  
c) dedzin āšanas iek ārtām jāatrodas uz labi dren ēta, cieta pamata;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 34
 
d) dedzin āšanas iek ārtās jāīsteno pien ācīgi pasākumi aizsardz ībai pret 
kaitēkļiem. Šim nol ūkam jāizmanto dokument ēta kaitēkļu apkarošanas 
programma;  
e) darbiniekiem j ābūt pieejam ām atbilstoš ām person īgās higiēnas telpām un 
priekšmetiem, piem ēram, tualet ēm, ģērbtuvēm un izlietn ēm, ja tas 
vajadzīgs, lai nov ērstu tāda aprīkojuma kontamin ācijas risku, kuru 
izmanto darb ībām ar lauksaimniec ības dzīvniekiem vai to bar ību; 
f) attiecībā uz visām dedzin āšanas iek ārtas daļām jāizstrādā un jādokument ē 
tīrīšanas un dezinfekcijas proced ūras. Tīrīšanas vajadz ībām jānodrošina 
atbilstošs apr īkojums un t īrīšanas līdzekļi; 
g) higiēnas kontrol ē jāiekļauj regul āras vides un apr īkojuma inspekcijas. 
Inspekciju grafiki un rezult āti jādokument ē un jāsaglabā vismaz divus 
gadus;  
h) ja kaus ētos taukus izmanto par kurin āmo stacion āros iekšdedzes dzin ējos, 
kas atrodas apstiprin ātās vai reģistrētās pārtikas vai dz īvnieku bar ības 
pārstrādes iekārtās, pārtikas vai dz īvnieku bar ības pārstrādei šajā vietā 
jānotiek, stingri iev ērojot nosac ījumus par noš ķiršanu.  
2. Dedzin āšanas iek ārtu operatori veic visus vajadz īgos piesardz ības pasākumus 
attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu pie ņ­
emšanu, lai nov ērstu vai p ēc iespējas samazin ātu risku cilv ēku vai dz īvnieku 
veselībai un videi.  
3. Ne dedzin āšanas iekārtai, ne dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasi ­
nātajiem produktiem, kas paredz ēti dedzin āšanai, ne pelniem, kas radušies 
dedzināšanā, nedrīkst piekļūt dzīvnieki.  
4. Ja dedzin āšanas iek ārta atrodas saimniec ībā, kurā tur produkt īvu dzīvnieku 
sugu dzīvniekus:  
a) dedzin āšanas apr īkojumam j ābūt fiziski piln ībā nošķirtam no dz īvniekiem, 
tostarp no to bar ības un pakaišiem;  
b) aprīkojumam j ābūt paredzētam tikai dedzin āšanas iek ārtas darbībai un to 
nedrīkst izmantot nekur citur saimniec ībā, izņemot gad ījumus, kad to 
pirms šādas izmantošanas efekt īvi iztīra un dezinfic ē; 
c) darbiniekiem, kas str ādā dedzināšanas iek ārtā, pirms darb ībām ar dzīv­
niekiem šaj ā vai jebkur ā citā saimniec ībā vai darb ībām ar to bar ību vai 
pakaišiem ir j āpārvelk virsdr ēbes un apavi un j āveic person īgās higiēnas 
pasākumi.  
5. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti, ko paredz ēts 
dedzināt, tos izmantojot par kurin āmo, un dedzin āšanas pārpalikumi 
jāuzglabā speciālā zonā, kas ir sl ēgta un pārklāta, vai slēgtos un herm ētiskos 
konteineros.  
6. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu dedzin āšanu veic 
apstākļos, kas nepie ļauj dzīvnieku bar ības krustenisko kontamin āciju. ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 35
 
2. iedaļa 
Dedzināšanas iek ārtu ekspluat ācijas apst ākļi 
1. Dedzin āšanas iek ārtas jāprojektē, jābūvē, jāaprīko un jāekspluatē tā, lai pat 
visnelabv ēlīgākajos apst ākļos dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un 
atvasinātie produkti vismaz 2 sekundes tiktu apstr ādāti 850 °C temperat ūrā 
vai vismaz 0,2 sekundes 1 100 °C temperat ūrā. 
2. Procesa laik ā radušos g āzu temperat ūra kontrol ēti un homog ēni uz 2 
sekundēm jāpaaugstina l īdz 850 °C vai uz 0,2 sekund ēm līdz 1 100 °C 
temperatūrai. 
Temperat ūra jāmēra pie iekš ējās sienas vai cit ā reprezentat īvā degšanas 
kameras viet ā, ja to atļauj kompetent ā iestāde. 
3. Ar dedzin āšanas procesu saist ītos parametrus un apst ākļus monitor ē, 
izmantojot autom ātiskus meh ānismus.  
4. Temperat ūras mērījumu rezult ātus reģistrē automātiski un uzr āda tā, lai 
kompetent ā iestāde varētu pārliecināties par 1. un 2. punkt ā izklāstīto 
atļauto ekspluat ācijas apst ākļu ievērošanu, izmantojot proced ūras, ko nosaka 
attiecīgā iestāde. 
5. Dedzin āšanas iekārtas operators nodrošina, ka kurin āmo dedzina t ā, lai kopējā 
organiskā oglekļa saturs izdedžos un smagajos pelnos b ūtu mazāks nekā 3 % 
vai to kars ēšanas zudumi b ūtu mazāki nekā 5 % no materi āla sausnas svara.  
3. iedaļa 
Dedzināšanas pārpalikumi  
1. Pēc iespējas samazina dedzin āšanas pārpalikumu daudzumu un kait īgumu. 
Šādi atlikumi j āreģenerē vai, ja tas nav piem ēroti, jālikvidē vai jāizmanto 
saskaņā ar attiecīgajiem Savien ības tiesību aktiem.  
2. Sausos p ārpalikumus, tostarp putek ļus, transport ē un īslaicīgi uzglab ā slēgtos 
konteineros vai k ādā citā veidā, kas nov ērš to izplat īšanos vid ē. 
4. iedaļa 
Bojājumi vai normai neatbilstoši ekspluat ācijas apst ākļi 
1. Dedzin āšanas iek ārtu aprīko ar meh ānismiem, kas boj ājumu vai normai neat ­
bilstošu ekspluat ācijas apst ākļu gadījumā automātiski aptur iek ārtas darbību 
līdz laikam, kad var atjaunot norm ālu ekspluat āciju. 
2. Nepiln īgi sadeguši dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti 
ir jādedzina atk ārtoti vai j ālikvidē citos Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. 
un 14. pant ā minētajos veidos, iz ņemot likvid ēšanu atļautā atkritumu 
poligonā. ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 36
 
V NODA ĻA 
DEDZIN ĀŠANĀ IZMANTOJAMO IEK ĀRTU UN KURIN ĀMO VEIDI 
UN ĪPAŠAS PRAS ĪBAS, KO PIEM ĒRO KONKR ĒTU VEIDU 
IEKĀRTĀM 
A. Stacion āri iekšdedzes dzin ēji 
1. Izejmateri āli 
Šajā procesā var izmantot tauku frakcijas no visu kategoriju dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem, ja t ās atbilst š ādiem nosac ījumiem:  
a) ja vien neizmanto zivju e ļļu vai kaus ētos taukus, kas saražoti saska ņā 
ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma attiec īgi VIII vai XII 
sadaļu, no dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem ieg ūtā tauku 
frakcija vispirms j āpārstrādā šādi: 
i) ja tauku frakcija ieg ūta no pirm ās un otrās kategorijas materi āliem, 
izmanto jebkuru š īs regulas IV pielikuma III noda ļā izklāstīto 
pārstrādes metodi no 1. l īdz 5.  
Ja, izmantojot sl ēgtu konveijeru sist ēmu, kuru nevar apiet, tauki no 
pārstrādes iekārtas tiek nog ādāti tūlītējai, tiešai dedzin āšanai un ja 
šo sistēmu ir apstiprin ājusi kompetent ā iestāde, tad nav oblig āti 
jāveic VIII pielikuma V noda ļas 1. punkt ā minētā neizdzēšamā 
iezīmēšana ar glicer īntriheptano ātu (GTH);  
ii) ja tauku frakcija ieg ūta no treš ās kategorijas materi āliem, izmanto 
jebkuru IV pielikuma III noda ļā izklāstīto pārstrādes metodi no 1. 
līdz 5. metodei vai 7. p ārstrādes metodi;  
iii) no ziv īm iegūtu materiālu gadījumā izmanto jebkuru IV pielikuma 
III nodaļā izklāstīto pārstrādes metodi no 1. l īdz 7.;  
b) tauku frakcija j āatdala no prote īniem, un, ja tauki ir atgremo ­
tājdzīvnieku izcelsmes un tos paredz ēts izmantot dedzin āšanai citā 
iekārtā, jānoņem nešķīstošie piemais ījumi tā, lai tie nep ārsniegtu 
0,15 % no svara.  
2. Metodika  
Dzīvnieku tauku dedzin āšanu, tos izmantojot par kurin āmo stacion ārā iekš­
dedzes dzin ējā, veic šādi: 
a) tauku frakcijas, kas min ētas 1. punkta a) un b) apakšpunkt ā, dedzina:  
i) IV noda ļas 2. ieda ļas 1. punkt ā minētajos apst ākļos vai  
ii) izmantojot procesa parametrus, kas ļauj panākt i) punkt ā minēto 
apstākļu iznākumam l īdzvērtīgu iznākumu un ko at ļāvusi 
kompetent ā iestāde; 
b) ir aizliegta t āda dzīvnieku izcelsmes materi āla dedzin āšana, kas nav 
dzīvnieku tauki;  ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 37
 
c) no pirm ās vai otr ās kategorijas materi āliem ieg ūtiem dzīvnieku 
taukiem, ko dedzina telp ās, kuras ir apstiprin ātas vai re ģistrētas 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004, 853/2004 vai 183/2005, vai 
sabiedrisk ās vietās, jābūt pārstrādātiem, izmantojot IV pielikuma III 
nodaļā izklāstīto 1. pārstrādes metodi;  
d) dzīvnieku tauku dedzin āšana jāveic saska ņā ar Savien ības tiesību 
aktiem vides aizsardz ības jomā, jo īpaši saska ņā ar minētajos tiesību 
aktos paredz ētajiem standartiem un pras ībām, kā arī prasībām attiecībā 
uz labākajiem pieejamajiem emisiju kontroles un monitoringa pa ņē­
mieniem.  
3. Ekspluat ācijas apst ākļi 
Atkāpjoties no pras ībām, kas noteiktas IV noda ļas 2. ieda ļas 2. punkta 
pirmajā daļā, kompetent ā iestāde, kas atbild par vides jaut ājumiem, var 
apstiprināt prasības, kuru pamat ā ir citi procesa parametri un kuras 
nodrošina vides aspekt ā līdzvērtīgu iznākumu.  
B. Saimniec ībās esošas dedzin āšanas iek ārtas, kurās par kurin āmo izmanto 
mājputnu m ēslus 
1. Iekārtas veids:  
saimniecībā esoša dedzin āšanas iek ārta, kuras kop ējā nominālā ievadītā 
siltumjauda nep ārsniedz 5 MW.  
2. Izejmateri āli un piem ērošanas joma:  
tikai neapstr ādāti mājputnu mēsli, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
9. panta a) punkt ā un kas paredz ēti dedzin āšanai, tos izmantojot par 
kurināmo, atbilstoši 3.–5. punkt ā noteiktaj ām prasībām. 
Citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu un citu 
sugu dzīvnieku m ēslu vai ārpus saimniec ības radītu mēslu izmantošana par 
kurināmo 1. punkt ā minētajās saimniec ībā esošajās dedzināšanas iek ārtās 
nav atļauta.  
3. Īpašas pras ības attiec ībā uz mājputnu mēsliem, ko izmanto par kurin āmo: 
a) mēslus uzglab ā drošā, slēgtā uzglabāšanas zon ā, lai pēc iespējas 
mazinātu nepieciešam ību veikt turpm ākas darb ības ar tiem un lai 
novērstu krustenisko kontamin āciju ar cit ām zonām saimniec ībā, kurā 
tur produkt īvu dzīvnieku sugu dz īvniekus;  
b) saimniec ībā esošajai dedzin āšanas iek ārtai jābūt aprīkotai ar:  
i) autom ātisku kurin āmā pārvaldības sistēmu, kura nog ādā kurināmo 
tieši degšanas kamer ā, lai ar to neb ūtu jāveic papildu darb ības; 
ii) papildu degli, kas j āizmanto iek ārtas palaišanas un aptur ēšanas 
laikā, lai nodrošin ātu, ka min ēto darbību laikā un tik ilgi, kam ēr 
degšanas kamer ā ir nesadedzin āts materiāls, pastāvīgi tiek iev ērotas 
IV nodaļas 2. ieda ļas 2. punkt ā noteiktās temperat ūras prasības. ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 38
 
4. Emisijas robežv ērtības un monitoringa pras ības 
a) Sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu (proti, sl āpekļa monoks īda un slāpekļa 
dioksīda summa, izteikta k ā slāpekļa dioksīds) un da ļiņu emisijas 
nedrīkst pārsniegt turpm āk norādītās emisijas robežv ērtības, kas 
izteiktas mg/Nm  3 pie 273,15 K temperat ūras, 101,3 kPa spiediena un 
11 % skābekļa satura p ēc korekcijas atbilstoši ūdens tvaika saturam 
dūmgāzēs. 
Piesārņojošā viela  Emisijas robežv ērtība mg/Nm  3 
Sēra dioksīds 50  
Slāpekļa oksīdi (izteikti k ā NO  2 ) 200  
Daļiņas 10  
b) Saimniec ībā esošās dedzināšanas iek ārtas operators vismaz reizi gad ā 
veic sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu un da ļiņu mērījumus.  
Sēra dioksīda emisiju noteikšanai k ā alternatīvu pirmaj ā daļā minē­
tajiem mērījumiem var veikt citas proced ūras, ko verific ējusi un apsti ­
prinājusi kompetent ā iestāde. 
Monitoringu veic operators vai operatora v ārdā saskaņā ar CEN  stand­
artiem. Ja nav  CEN  standartu, izmanto  ISO standartus, valstu standartus 
vai citus starptautiskus standartus, kas nodrošina, ka ieg ūtajiem datiem 
ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. 
c) Visus rezult ātus reģistrē, apstrādā un sagatavo t ā, lai kompetent ā 
iestāde varētu verific ēt atbilstību emisijas robežv ērtībām. 
d) Ja saimniec ībā esošā dedzināšanas iek ārtā izmanto sekund āru pies­ 
ārņojuma samazin āšanas iek ārtu, lai nodrošin ātu atbilst ību emisijas 
robežvērtībām, pastāvīgi monitor ē šā aprīkojuma darb ības efektivit āti 
un monitoringa rezult ātus reģistrē. 
e) Ja nav nodrošin āta atbilstība a) apakšpunkt ā minētajām emisijas robež ­
vērtībām vai ja saimniec ībā esoša dedzin āšanas iek ārta neatbilst IV 
nodaļas 2. ieda ļas 1. punkta pras ībām, operatori nekav ējoties inform ē 
kompetento iest ādi un veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu atbil­
stības atjaunošanu p ēc iespējas īsākā laikā. Ja atbilst ību nevar atjaunot, 
kompetent ā iestāde aptur iek ārtas darbību un atsauc t ās apstiprin ājumu.  
5. Darbības izmai ņas un boj ājumi 
a) Operators pazi ņo kompetentajai iest ādei par vis ām plānotajām saim­
niecībā esošās dedzināšanas iek ārtas izmai ņām, kas var ētu ietekm ēt 
iekārtas emisijas, vismaz vienu m ēnesi pirms izmai ņu veikšanas dienas.  
b) Operators veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka saimniec ībā 
esošās dedzin āšanas iek ārtas palaišanas un aptur ēšanas laiks un 
darbības trauc ējumu laiks ir p ēc iespējas īsāks. Ja rodas sekund āro 
piesārņojuma samazin āšanas iek ārtu darbības traucējumi vai boj ājumi, 
operators par to nekav ējoties inform ē kompetento iest ādi. ▼M8 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 39
 
C. Dedzin āšanas iek ārtas, kur ās par kurin āmo izmanto lauksaimniec ības 
dzīvnieku kūtsmēslus, kas nav B da ļā noteiktie m ājputnu mēsli 
1. Iekārtas veids  
Dedzināšanas iek ārta, kuras kop ējā nominālā ievadītā siltumjauda 
nepārsniedz 50 MW.  
2. Izejmateri āli 
Tikai lauksaimniec ības dzīvnieku k ūtsmēsli, kas nav B da ļā noteiktie 
mājputnu m ēsli un kas paredz ēti dedzin āšanai, tos izmantojot par 
kurināmo, saska ņā ar 3. punkt ā izklāstītajām prasībām. 
Citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu izman ­
tošana par kurin āmo 1. punkt ā minētajās dedzināšanas iekārtās nav atļauta. 
Lauksaimniec ības dzīvnieku kūtsmēsli, kas nav B da ļā noteiktie m ājputnu 
mēsli un kas rad īti ārpus saimniec ības, nedrīkstētu nonākt saskarē ar lauk­
saimniecības dzīvniekiem.  
3. Metodika  
Dedzināšanas iek ārtas, kurās par kurin āmo izmanto lauksaimniec ības 
dzīvnieku k ūtsmēslus, kas nav B da ļā noteiktie m ājputnu m ēsli, atbilst 
prasībām, kas noteiktas B da ļas 3., 4. un 5. punkt ā. 
4. Atkāpe un pārejas periods  
Par vides jaut ājumiem atbild īgā dalībvalsts kompetent ā iestāde var:  
a) atkāpjoties no B da ļas 3. punkta b) apakšpunkta ii) punkta, pieš ķirt 
dedzināšanas iek ārtām, kas ir ekspluat ācijā 2017. gada 2. august ā, 
papildu termi ņu, kurš nep ārsniedz 6 gadus, lai izpild ītu prasības, 
kuras noteiktas š īs regulas III pielikuma IV noda ļas 2. ieda ļas 2. 
punkta pirmaj ā daļā; 
b) atkāpjoties no B da ļas 4. punkta, at ļaut daļiņu emisijas, kas nep ārsniedz 
50 mg/m  3 , ar noteikumu, ka dedzin āšanas iek ārtu kopējā nominālā 
ievadītā siltumjauda nep ārsniedz 5MW;  
c) atkāpjoties no B da ļas 3. punkta b) apakšpunkta i) punkta, at ļaut zirgu 
mēslu manu ālu iekraušanu degkamer ā, ja kop ējā nominālā ievadītā 
siltumjauda nep ārsniedz 0,5 MW.  ▼M14  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 40
 
IV PIELIKUMS  
PĀRSTRĀDE 
I NODAĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ PĀRSTRĀDES IEK ĀRTĀM UN DAŽ ĀM 
CITĀM IEKĀRTĀM UN UZ ŅĒMUMIEM  
1. iedaļa 
Vispārīgi nosacījumi  
1. Pārstrādes iekārtas atbilst š ādām prasībām, lai veiktu p ārstrādi, steriliz ējot 
spiediena ietekm ē vai saska ņā ar pārstrādes metod ēm, kas min ētas 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 15. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā. 
a) Pārstrādes iekārtas nedr īkst atrasties taj ā pašā vietā, kur kautuves vai 
pārējais uzņēmums, kas apstiprin āti vai re ģistrēti saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 852/2004 vai Regulu (EK) Nr. 853/2004, ja vien risks 
cilvēku un dz īvnieku vesel ībai, kas rodas no t ādu dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu p ārstrādes, kuru izcelsme ir t ādās kautuvēs vai pārējā 
uzņēmumā, netiek mazin āts, ievērojot atbilst ību vismaz š ādiem nosac ī­
jumiem:  
i) pārstrādes iekārtai jābūt fiziskai atdal ītai no kautuves vai p ārējā 
uzņēmuma, attiec īgā gadījumā, izvietojot p ārstrādes iekārtu ēkā, kas 
ir pilnīgi nošķirta no kautuves vai p ārējā uzņēmuma;  
ii) pārstrādes iekārtā uzstādītām un darba k ārtībā jābūt: 
— konveijeru sist ēmai, kas savieno p ārstrādes iekārtu ar kautuvi vai 
pārējo uzņēmumu un ko nevar apiet,  
— atseviš ķām ieejām, pieņemšanas platform ām, aprīkojumam un 
izejām – gan p ārstrādes iekārtā, gan kautuv ēs vai uzņēmumā; 
iii) jāveic pasākumi, lai nov ērstu, ka p ārstrādes iekārtā un kautuv ē vai 
pārējā uzņēmumā nodarbin ātā personāla darbības dēļ izplatītos 
papildu risks;  
iv) pārstrādes iekārtā nedrīkst iekļūt nepiederošas personas un dz īvnieki.  
Atkāpjoties no i)–iv) punkta, treš ās kategorijas materi āla pārstrādes iekārtu 
gadījumā kompetent ā iestāde var atļaut citus nosac ījumus, nevis min ētajos 
punktos izkl āstītos, kuru m ērķis ir mazin āt cilvēku un dzīvnieku vesel ības 
risku un risku, ko rada t ādu trešās kategorijas materi ālu pārstrāde, kuru 
izcelsme ir ārpus objekta esošos uz ņēmumos, kuri apstiprin āti vai reģistrēti 
atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 852/2004 vai Regulai (EK) Nr. 853/2004.  
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 52. panta 1. punkt ā minētajā Pārtikas aprites 
un dzīvnieku vesel ības pastāvīgajā komitejā dalībvalstis Komisijai un 
pārējām dalībvalstīm paziņo, ka to kompetent ās iestādes šo atk āpi izman­
tojušas.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 41
 
b) Pārstrādes iekārtā jābūt pienācīgi nodalītai tīrajai un net īrajai zonai. 
Netīrajā zonā jābūt ar jumtu p ārsegtai teritorijai dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktu pie ņemšanai, tai j ābūt veidotai t ā, lai to b ūtu viegli t īrīt 
un dezinfic ēt. Grīdu uzbūvei jābūt tādai, kas veicina š ķidrumu novad īšanu.  
c) Pārstrādes iekārtā jābūt piemērotām iekārtām darbiniekiem, tostarp 
personāla tualetēm, ģērbtuvēm un izlietn ēm. 
d) Pārstrādes iekārtā jābūt pietiekamai karst ā ūdens un tvaika ražošanas 
jaudai, lai var ētu veikt dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu p ārstrādi. 
e) Netīrajā zonā attiecīgā gadījumā jābūt aprīkojumam, ar ko samazina 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu lielumu, un apr īkojumam, ar ko sasm ­
alcinātos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus iekrauj p ārstrādes blokā. 
f) Tur kur nepieciešama termisk ā apstrāde, visām iekārtām jābūt aprīkotām 
ar: 
i) mērīšanas apr īkojumu, lai uzraudz ītu temperat ūru attiecībā pret laiku 
un, attiec īgā gadījumā, pret izmantoto p ārstrādes metodi, spiedienu 
kritiskajos punktos;  
ii) reģistrēšanas ier īcēm, lai past āvīgi reģistrētu minēto mērījumu 
rezultātus tā, lai tie paliek pieejami p ārbaudēm un ofici ālajām 
kontrolēm; 
iii) piemērotu drošības sistēmu, kas vajadz īga, lai nov ērstu nepietiekamas 
termiskas apstr ādes iespēju. 
g) Lai nov ērstu atvasin āto produktu infic ēšanu ar atvestajiem dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem, j ābūt izteikti nodal ītai tādai iekārtas zonai, 
kurā izkrauj atvesto p ārstrādājamo materi ālu, un zon ām, kas atv ēlētas šā 
produkta p ārstrādāšanai un atvasin ātā produkta uzglab āšanai.  
2. Pārstrādes iekārtā jābūt atbilstīgām ierīcēm, lai t īrītu un dezinfic ētu 
konteinerus vai tvertnes, kur ās saņemti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, 
un transportl īdzekļus, kuros tie atvesti, iz ņemot kuģus. 
3. Jāparedz atbilst īgas ierīces transportl īdzekļu riteņu un, attiec īgā gadījumā, 
pārējo transportl īdzekļa daļu dezinfic ēšanai, tam izbraucot no p ārstrādes 
iekārtas netīrās zonas.  
4. Visām pārstrādes iekārtām jābūt notekūdeņu likvidēšanas sist ēmai, kas atbilst 
prasībām, ko noteikusi kompetent ā iestāde saskaņā ar Savien ības tiesību 
aktiem.  
5. Pārstrādes uzņēmumā jābūt savai laboratorijai vai tai j āizmanto ārējas labor­
atorijas pakalpojumi. Laboratorijai j ābūt aprīkotai tā, lai veiktu nepieciešam ās 
analīzes, tai j ābūt ar kompetent ās iestādes apstiprin ājumu, kas pieš ķirts, 
pamatojoties uz nov ērtējumu par laboratorijas sp ēju veikt t ādas analīzes, tai 
jābūt akreditētai atbilstīgi starptautiski atz ītiem standartiem vai j ābūt pakļautai 
regulārām kompetent ās iestādes kontrol ēm, lai nov ērtētu laboratorijas sp ēju 
veikt tādas analīzes. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 42
 
6. Ja uz riska nov ērtējuma pamata apstr ādāto produktu apjoms ir t āds, ka 
vajadzīga regul āra vai past āvīga kompetent ās iestādes klātbūtne, tad 
pārstrādes iekārtām jābūt pienācīgi aprīkotai aizsl ēdzamai istabai, kuru lieto 
tikai inspekcijas dienests.  
2. iedaļa 
Notekūdeņu attīrīšana  
1. Pārstrādes iekārtās, kurās pārstrādā pirmās kategorijas materi ālu, un cit ās 
telpās, uz kurieni nog ādā īpaša riska materi ālu, kautuv ēs un pārstrādes 
iekārtās, kurās pārstrādā otrās kategorijas materi ālu, notek ūdeņu attīrīšanas 
pirmais posms ir iepriekš ēja attīrīšana, ko veic, lai sav āktu un aiztur ētu 
dzīvnieku izcelsmes materi ālu. 
Iepriekšējā attīrīšanā izmantojamais apr īkojums sast āv no procesa nosl ēguma 
daļā izvietotiem notek ūdeņu uztvērējiem vai sietiem ar t āda izmēra 
atvērumiem vai sieta ac īm, kas nep ārsniedz 6 mm, vai no l īdzvērtīgām 
sistēmām, kuras nodrošina, ka ciet ās daļiņas caur sist ēmām plūstošajos note ­
kūdeņos nav liel ākas par 6 mm.  
2. Notek ūdeņiem, kas rodas 1. punkt ā minētajās telpās, jāveic iepriekš ēja 
attīrīšana, kas nodrošina visu notek ūdeņu filtrēšanu, pirms tos novada prom 
no telpām. Neveic cietu dz īvnieku izcelsmes materi ālu malšanu, m ērcēšanu 
vai citādu pārstrādi, ne ar ī piemēro spiedienu, kas var ētu veicin āt šāda 
materiāla izplūšanu iepriekš ējas attīrīšanas proces ā. 
3. Visu dz īvnieku izcelsmes materi ālu, kas aiztur ēts iepriekš ējas attīrīšanas 
procesā telpās, kas min ētas 1. punkt ā, attiecīgā gadījumā savāc un pārvadā 
kā pirmās vai otrās kategorijas materi ālu un likvid ē saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1069/2009.  
4. Notek ūdeņus, kam veikts iepriekš ējas attīrīšanas process 1. punkt ā minētajās 
telpās, un notek ūdeņus no cit ām telpām, kurās apstrādā vai pārstrādā 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, att īra saskaņā ar Savien ības tiesību 
aktiem, bez ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu.  
5. Papildus 4. punkt ā minētajām prasībām kompetent ā iestāde var likt 
uzņēmējiem attīrīt notekūdeņus, kuri radušies p ārstrādes iekārtas netīrajā 
zonā un iekārtās vai uzņēmumos, kas veic starpposma darb ības ar pirm ās 
kategorijas materi āliem vai otr ās kategorijas materi āliem vai kas uzglab ā 
pirmās kategorijas materi ālus vai otr ās kategorijas materi ālus, saska ņā ar 
nosacījumiem, kas nodrošina, ka tiek mazin āti riski no slim ību izraisītājiem.  
6. Neskarot 1.–5. punktu, ir aizliegts likvid ēt notekūdeņu plūsmā dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktus, tostarp asinis un pienu vai atvasin ātos produktus.  
Tomēr trešās kategorijas materi ālu, kurā ir centrif ūgas vai separatora 
nogulsnes, var likvid ēt notekūdeņu plūsmā, ja tie apstr ādāti ar kādu no 
metodēm, kas paredz ētas centrif ūgas vai separatora nogulsn ēm un noteiktas 
šīs regulas X pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas III daļā. 
3. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz pirm ās un otrās kategorijas materi ālu pārstrādi 
Pārstrādes iekārtu, kurās pārstrādā pirmās un otrās kategorijas materi ālus, izkār­
tojumam j ānodrošina, lai pirm ās kategorijas materi āli būtu pilnīgi atdalīti no otrās 
kategorijas materi āliem – no izejvielu sa ņemšanas br īža līdz iegūtā atvasinātā 
produkta nos ūtīšanai, ja vien pirm ās un otrās kategorijas materi ālu nepārstrādā 
kā pirmās kategorijas materi ālu. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 43
 
4. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz trešās kategorijas materi ālu pārstrādi 
Papildus visp ārīgajiem nosac ījumiem, kas aprakst īti 1. ieda ļā, piemēro šādas 
prasības. 
1. Pārstrādes iekārtas, kurās pārstrādā trešās kategorijas materi ālu, neatrodas taj ā 
pašā vietā, kur iekārtas, kurās pārstrādā pirmās vai otrās kategorijas materi ālu, 
ja vien tās neatrodas piln īgi atseviš ķā ēkā. 
2. Tomēr kompetent ā iestāde var at ļaut pārstrādāt trešās kategorijas materi ālu 
vietā, kurā notiek pirm ās vai otrās kategorijas materi ālu ►C1 apstrāde ◄ 
vai pārstrāde, ja savstarp ēja piesārņošana ir nov ērsta ar šādiem pasākumiem:  
a) telpu izk ārtojums, jo īpaši pieņemšanas sist ēma, un izejvielu turpm āka 
apstrāde; 
b) pārstrādes izmantot ā aprīkojuma izk ārtojums un p ārvaldība, tostarp t āds 
atsevišķo pārstrādes līniju vai t īrīšanas proced ūru izkārtojums un 
pārvaldība, kas nov ērš jebkura iesp ējama cilv ēku un dz īvnieku vesel ības 
apdraudējuma izplat īšanos, un  
c) galaproduktu pagaidu uzglab āšanas zonu izk ārtojums un p ārvaldība. 
3. Pārstrādes iekārtās, kurās pārstrādā trešās kategorijas materi ālu, darbojas 
ierīces, lai p ārbaudītu svešķermeņu, piemēram, iepakojuma materi ālu vai 
metāla gabalu kl ātbūtni dzīvnieku izcelsmes blakusproduktos vai atvasin ātajos 
produktos, ja tie ir p ārstrādes materi āli, ko paredz ēts izmantot barošanai. 
Tādus svešķermeņus aizvāc pirms p ārstrādes vai tās laikā. 
II NODA ĻA 
HIGIĒNAS UN P ĀRSTRĀDES PRAS ĪBAS  
1. iedaļa 
Vispārīgās higiēnas prasības 
Papildus visp ārīgajām higiēnas pras ībām, kas paredz ētas Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 25. pant ā, pārstrādes iekārtām ir ieviestas dokument ētas kaitēkļu 
apkarošanas programmas, lai īstenotu min ētās regulas 25. panta 1. punkta c) 
apakšpunkt ā minētos pasākumus aizsardz ībai pret kait ēkļiem, piem ēram, 
kukaiņiem, grauz ējiem un putniem.  
2. iedaļa 
Vispārīgās pārstrādes prasības 
1. Jālieto prec īzi kalibrētas mērierīces/pašrakst ītāji pārstrādes nosac ījumu nep ār­
trauktai nov ērošanai. J āveic uzskaite, atspogu ļojot mērierīču/pašrakst ītāju 
kalibrēšanas datus.  
2. Materi ālam, kam var ētu nebūt veikta īpašā termiskā apstrāde, piem ēram, 
iedarbināšanas brīdī izmests materi āls vai nopl ūde no cauru ļu katliem, 
vēlreiz jāveic termisk ā apstrāde vai tas j āsavāc un atkārtoti jāpārstrādā vai 
jālikvidē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.  
3. iedaļa 
Pirmās un otrās kategorijas materi ālu pārstrādes metodes  
Ja vien kompetent ā iestāde neprasa veikt steriliz āciju spiediena ietekm ē 
(1. metode), tad pirm ās un otrās kategorijas materi ālu pārstrādā saskaņā ar 2., 
3., 4. vai 5. p ārstrādes metodi, kas min ēta III noda ļā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 44
 
4. iedaļa 
Trešās kategorijas materi āla pārstrāde 
1. Kritiskie kontroles punkti, kas nosaka p ārstrādes proces ā pielietotās termoap ­
strādes apm ērus, jāidentificē attiecībā uz katru p ārstrādes metodi, kas 
uzskaitīta III noda ļā: 
a) izejvielas da ļiņu izmērs; 
b) termoapstr ādes proces ā sasniegtā temperat ūra; 
c) spiediens, ja to piem ēro izejvielai;  
d) termoapstr ādes procesa ilgums vai padeves ātrums nep ārtrauktā procesa 
sistēmā. Attiecībā uz katru izmantojamo kritisko kontroles punktu 
jānosaka oblig ātie pārstrādes standarti.  
2. Ja tiek izmantota ķīmiskā apstrāde, ko kompetent ā iestāde atļāvusi kā 7. 
pārstrādes metodi saska ņā ar III noda ļas G punktu, kritiskie kontroles 
punkti, kuri nosaka piem ērotās ķīmiskās apstrādes apjomu, ietver sasniegto 
pH korekcijas l īmeni.  
3. Uzskaites dokument ācija jāsaglabā vismaz divus gadus, lai var ētu pierādīt, ka 
katrā kritiskajā kontroles punkt ā tiek piem ēroti oblig ātie proced ūras parametri.  
4. Trešās kategorijas materi ālu pārstrādā saskaņā ar jebkuru no 1.–5. p ārstrādes 
metodei vai saska ņā ar 7. pārstrādes metodi vai, ja materi āls cēlies no ūdensd­
zīvniekiem, tad saska ņā ar jebkuru no 1.–7. p ārstrādes metodei, k ā noteikts III 
nodaļā. 
III NODA ĻA 
STANDARTA P ĀRSTRĀDES METODES  
A. 1. pārstrādes metode (steriliz ācija spiediena ietekm ē) 
Sasmalcin āšana 
1. Ja pārstrādājamo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu da ļiņas ir lielākas 
par 50 milimetriem, dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsasmalcina, 
lietojot atbilst īgu aprīkojumu, kas noregul ēts tā, lai daļiņas izmērs pēc 
sasmalcin āšanas neb ūtu lielāks par 50 milimetriem. Katru dienu 
jāpārbauda apr īkojuma efektivit āte un jāreģistrē tā tehniskais st āvoklis. 
Ja pārbaudēs atklāj daļiņas, kuru izm ērs ir lielāks par 50 milimetriem, 
tad process ir j āaptur un to var ats ākt tikai p ēc remonta.  
Laiks, temperat ūra un spiediens  
2. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, kuru da ļiņu izmērs nav liel āks par 
50 milimetriem, j ākarsē, līdz temperat ūra centrā pārsniedz 133 °C, 
vismaz 20 min ūtes bez p ārtraukuma, vismaz 3 b āru (absol ūtajā) spie­
dienā. Spiediens j ārada, evaku ējot visu gaisu no steriliz ācijas kameras un 
aizstājot gaisu ar tvaiku (“pies ātinātais tvaiks”); termisko apstr ādi var 
piemērot kā vienreizēju procesu vai k ā sterilizācijas fāzi pirms vai p ēc 
procesa.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 45
 
3. Pārstrādi var veikt periodisku vai nep ārtrauktu procesu sist ēmā. 
B. 2. pārstrādes metode  
Sasmalcin āšana 
1. Ja pārstrādājamo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu da ļiņas ir lielākas 
par 150 milimetriem, dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsasmalcina, 
lietojot atbilst īgu aprīkojumu, kas noregul ēts tā, lai daļiņas izmērs pēc 
sasmalcin āšanas neb ūtu lielāks par 150 milimetriem. Katru dienu 
jāpārbauda apr īkojuma efektivit āte un jāreģistrē tā tehniskais st āvoklis. 
Ja pārbaudēs atklāj daļiņas, kuru izm ērs ir lielāks par 150 milimetriem, 
tad process ir j āaptur un j āveic remonts, pirms procesu atkal ats āk. 
Laiks, temperat ūra un spiediens  
2. Pēc sasmalcin āšanas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j ākarsē tā, lai 
temperatūra centrā būtu virs 100 °C vismaz 125 min ūtes, virs 110 °C 
vismaz 120 min ūtes un virs 120 °C vismaz 50 min ūtes. 
Temperat ūru centrā var sasniegt sec īgi vai nejauši sakombin ējot 
norādītos laika periodus.  
3. Pārstrāde jāveic periodisku procesu sist ēmā. 
C. 3. pārstrādes metode  
Sasmalcin āšana 
1. Ja pārstrādājamo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu da ļiņas ir lielākas 
par 30 milimetriem, dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsasmalcina, 
lietojot atbilst īgu aprīkojumu, kas noregul ēts tā, lai daļiņas izmērs pēc 
sasmalcin āšanas neb ūtu lielāks par 30 milimetriem. Katru dienu 
jāpārbauda apr īkojuma efektivit āte un jāreģistrē tā tehniskais st āvoklis. 
Ja pārbaudēs atklāj daļiņas, kuru izm ērs ir lielāks par 30 milimetriem, 
process ir j āaptur un j āveic remonts, pirms procesu atkal ats āk. 
Laiks, temperat ūra un spiediens  
2. Pēc sasmalcin āšanas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j ākarsē tā, lai 
temperatūra centrā būtu virs 100 °C vismaz 95 min ūtes, virs 110 °C 
vismaz 55 min ūtes un virs 120 °C vismaz 13 min ūtes. 
Temperat ūru centrā var sasniegt sec īgi vai nejauši sakombin ējot 
norādītos laika periodus.  
3. Pārstrādi var veikt periodisku vai nep ārtrauktu procesu sist ēmā. 
D. 4. pārstrādes metode  
Sasmalcin āšana 
1. Ja pārstrādājamo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu da ļiņas ir lielākas 
par 30 milimetriem, dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsasmalcina, 
lietojot atbilst īgu aprīkojumu, kas noregul ēts tā, lai daļiņas izmērs pēc 
sasmalcin āšanas neb ūtu lielāks par 30 milimetriem. Katru dienu 
jāpārbauda apr īkojuma efektivit āte un jāreģistrē tā tehniskais st āvoklis. 
Ja pārbaudēs atklāj daļiņas, kuru izm ērs ir lielāks par 30 milimetriem, 
process ir j āaptur un j āveic remonts, pirms procesu atkal ats āk. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 46
 
Laiks, temperat ūra un spiediens  
2. Pēc sasmalcin āšanas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āievieto trauk ā 
ar pievienotiem taukiem un j ākarsē tā, lai temperat ūra centrā būtu virs 
100 °C vismaz 16 min ūtes, virs 110 °C vismaz 13 min ūtes, virs 120 °C 
vismaz asto ņas minūtes un virs 130 °C vismaz tr īs minūtes. 
Temperat ūru centrā var sasniegt sec īgi vai nejauši sakombin ējot 
norādītos laika periodus.  
3. Pārstrādi var veikt periodisku vai nep ārtrauktu procesu sist ēmā. 
E. 5. pārstrādes metode  
Sasmalcin āšana 
1. Ja pārstrādājamo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu da ļiņas ir lielākas 
par 20 milimetriem, dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsasmalcina, 
lietojot atbilst īgu aprīkojumu, kas noregul ēts tā, lai daļiņas izmērs pēc 
sasmalcin āšanas neb ūtu lielāks par 20 milimetriem. Katru dienu 
jāpārbauda apr īkojuma efektivit āte un jāreģistrē tā tehniskais st āvoklis. 
Ja pārbaudēs atklāj daļiņas, kuru izm ērs ir lielāks par 20 milimetriem, 
process ir j āaptur un j āveic remonts, pirms procesu atkal ats āk. 
Laiks, temperat ūra un spiediens  
2. Pēc sasmalcin āšanas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j ākarsē, līdz tie 
koagulē, un tad j āpresē tā, lai olbaltumvielu saturošais materi āls 
atbrīvotos no taukiem un ūdens. Tad olbaltumvielu saturošais materi āls 
jākarsē tā, lai temperat ūra centrā būtu virs 80 °C vismaz 120 min ūtes un 
virs 100 °C vismaz 60 min ūtes. 
Temperat ūru centrā var sasniegt sec īgi vai nejauši sakombin ējot 
norādītos laika periodus.  
3. Pārstrādi var veikt periodisku vai nep ārtrauktu procesu sist ēmā. 
F. 6. p ārstrādes metode (tikai treš ās kategorijas dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktiem, kuri c ēlušies no ūdensdzīvniekiem vai ūdens bezmugurkaul ­
niekiem)  
Sasmalcin āšana 
1. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āsasmalcina l īdz tādam daļiņu 
izmēram, kas nep ārsniedz:  
a) 50 milimetrus termisk ās apstrādes gadījumā saskaņā ar 2. punkta a) 
apakšpunktu; vai  
b) 30 milimetrus termisk ās apstrādes gadījumā saskaņā ar 2. punkta b) 
apakšpunktu.  
Tad tie j āsajauc ar skudrsk ābi, lai samazin ātu pH līmeni līdz 4,0 vai 
mazāk. Maisījums jāuzglabā 24 stundas l īdz nākamajai apstr ādei. 
Laiks, temperat ūra un spiediens  
2. Pēc sasmalcin āšanas mais ījums jāsakarsē tā, lai:  
a) temperat ūra centrā ir ne maz āka par 90 °C vismaz 60 min ūtes; vai  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 47
 
b) temperat ūra centrā ir ne maz āka par 70 °C vismaz 60 min ūtes. 
Izmantojot nep ārtrauktās plūsmas sist ēmu, produkta att īstība termiskaj ā 
pārveidotājā jākontrolē ar meh ānisku vad ības ierīču palīdzību, kas 
ierobežo t ā pārvietošanos, t ā, lai, beidzoties termisk ās apstrādes oper­ 
ācijai, šis produkts b ūtu izgājis pietiekamu ciklu gan laika, gan 
temperatūras ziņā. 
3. Pārstrādi var veikt periodisku vai nep ārtrauktu procesu sist ēmā. 
G. 7. pārstrādes metode  
1. Jebkura kompetent ās iestādes atļauta pārstrādes metode, ja uz ņēmējs 
minētajai iestādei ir pier ādījis šādus aspektus:  
a) būtisko apdraud ējumu identifik ācija izejviel ās, ņemot vērā materiāla 
izcelsmi, un iesp ējamo apdraud ējumu identifik ācija, ņemot vērā 
dzīvnieku vesel ības statusu dal ībvalstī, apgabal ā vai zon ā, kurā 
metode izmantojama;  
b) pārstrādes metodes sp ēja samazin āt minētos apdraud ējumus līdz 
līmenim, kur ā nerodas noz īmīgi riski cilv ēku un dzīvnieku vesel ībai; 
c) galaprodukta paraugu ņemšana katru dienu 30 ražošanas dienas 
atbilstīgi šādiem mikrobiolo ģiskajiem standartiem:  
i) materi āla paraugi, kas ņemti uzreiz p ēc apstrādes: 
nav konstat ēts Clostridium perfringens  1 g produkcijas;  
ii) materi āla paraugi,  ►C2 kas ņemti noliktav ā vai izņemot no nolik ­
tavas: ◄ 
Salmonella : nav konstat ēta 25 gramos: n = 5, c = 0, m = 0, M = 0  
Enterobacteriaceae : n = 5, c = 2; m = 10; M = 300 vien ā gramā, 
kur 
n = test ējamo paraugu skaits;  
m = bakt ēriju skaita robežv ērtība; rezult ātu uzskata par apmier ­
inošu, ja bakt ēriju skaits visos paraugos nep ārsniedz m;  
M = bakt ēriju skaita maksim ālā vērtība; rezult āts uzskatāms par 
neapmierinošu, ja bakt ēriju skaits vien ā vai vair ākos 
paraugos ir vien āds ar M vai liel āks; un  
c = paraugu skaits, kuru bakt ēriju skaits var b ūt starp m un M, 
paraugu joproj ām uzskatot par pie ņemamu, ja bakt ēriju 
skaits citos paraugos ir m vai maz āk. 
2. Jāreģistrē un jāuztur sīki dati attiec ībā uz kritiskajiem kontrolpunktiem, 
saskaņā ar kuriem katra p ārstrādes iekārta pienācīgā mērā atbilst 
mikrobiolo ģiskajiem standartiem, t ā, lai uz ņēmējs un kompetent ā 
iestāde varētu uzraudz īt pārstrādes iekārtas darb ību. Reģistrējamā un 
uzraugāmajā informācijā jāiekļauj daļiņu izmērs un attiec īgā gadījumā 
kritiskā temperat ūra, absolūtais laiks, spiediena apraksts, izejmateri āla 
padeves ātrums un tauku p ārstrādes ātrums.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 48
 
3. Atkāpjoties no 1. punkta, kompetent ā iestāde var at ļaut izmantot 
pārstrādes metodes, kas apstiprin ātas pirms š īs regulas piem ērošanas 
sākuma dienas, saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 V 
pielikuma III noda ļu. 
4. Kompetent ā iestāde pavisam vai provizoriski aptur 1. un 3. punkt ā 
minēto pārstrādes metožu piem ērošanu, ja t ā saņem pierādījumus, ka 
kāds no 1. punkta a) vai b) apakšpunkt ā precizētajiem apst ākļiem ir 
būtiski main ījies. 
5. Kompetent ā iestāde pēc piepras ījuma inform ē citas dal ībvalsts 
kompetento iest ādi par tās rīcībā esošo inform āciju saska ņā ar 1. un 2. 
punktu saist ībā ar atļautu pārstrādes metodi.  
IV NODA ĻA 
ALTERNAT ĪVĀS PĀRSTRĀDES METODES  
1. iedaļa 
Vispārīgi noteikumi  
▼M1 
1. Materi ālus, kas ieg ūti, pārstrādājot pirmās un otrās kategorijas materi ālus, 
neizdzēšami mar ķē saskaņā ar VIII pielikuma V noda ļā noteiktaj ām 
prasībām attiecībā uz dažu atvasin āto produktu mar ķēšanu.  
Tomēr šo marķējumu nepieprasa š ādiem 2. ieda ļā minētajiem materi āliem:  
a) biodīzeļdegvielai, kas ražota saska ņā ar D. punktu,  
b) hidroliz ētiem materi āliem, kas min ēti H. punkt ā, 
c) cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumiem ar dedzin ātiem kaļķiem, kas 
ražoti saska ņā ar I. punktu,  
▼M13  
d) atjaunojamai degvielai, kas ražota no kaus ētiem taukiem, ko ieg ūst no 1. 
un 2. kategorijas materi āliem saska ņā ar J un L punktu.  
▼B 
2. Dalībvalsts kompetent ā iestāde pēc piepras ījuma dara citas dal ībvalsts 
kompetentajai iest ādei pieejamus ofici ālās kontroles rezult ātus, kad 
minētajā dalībvalstī pirmo reizi izmanto k ādu alternat īvu metodi, lai 
atvieglotu jaun ās alternat īvās metodes ieviešanu.  
2. iedaļa 
Pārstrādes standarti  
A. Bāziskās hidrolīzes process  
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot visu kategoriju dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktus.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 49
 
2. Pārstrādes metode  
Bāzisko hidrol īzi var veikt atbilst īgi šādiem pārstrādes standartiem:  
a) vai nu n ātrija hidroks īda (NaOH), vai k ālija hidroks īda (KOH) 
šķīdums (vai to kombin ācija) jāizmanto t ādā apjomā, kas nodrošina 
aptuvenu mol āro ekvivalenci attiec ībā pret “sagremojamo” dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu svaru, veidu un sast āvu. 
Gadījumā ar lielu daudzumu tauku dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktos, kas neitraliz ē bāzi, pievienot ā bāze jākoriģē tā, lai tiktu 
sasniegta min ētā molārā ekvivalence;  
b) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āievieto tērauda sakaus ējuma 
konteiner ā. Izmērītais sārma daudzums j āpievieno vai nu cit ā 
formā, vai kā šķīdums, kas min ēts a) apakšpunkt ā; 
c) konteineram j ābūt noslēgtam, un dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu 
un sārma mais ījums jākarsē līdz vismaz 150 °C temperat ūrai centrā 
un vismaz 4 b āru (absolūtajā) spiedien ā: 
i) trīs stundas bez p ārtraukuma;  
ii) sešas stundas bez p ārtraukuma, ja apstr ādā dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. 
panta a) punkta i) un ii) apakšpunkt ā. 
Tomēr materiālus, kas ieg ūti no pirm ās kategorijas materi āliem, 
tostarp dz īvniekiem, kuri nokauti saist ībā ar TSE apkarošanas 
pasākumiem un kas ir vai nu atgremot āji, kam nevajag TSE 
testēšanu, vai atgremot āji, kuri test ēti ar negat īvu rezult ātu, 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 1. punktu var 
pārstrādāt saskaņā ar šīs iedaļas 2. punkta c) apakšpunkta i) da ļu; 
vai 
iii) vienu stundu bez p ārtraukuma, ja apstr ādā dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus, kuros ir zivju vai m ājputnu materi āli; 
d) process j āveic periodisku procesu sist ēmā, un materi āls traukā 
nemitīgi jāmaisa, lai veicin ātu ferment ācijas procesu, l īdz audi ir 
izšķīdināti un kauli un zobi — m īkstināti; un  
e) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āapstrādā tā, lai pras ības 
attiecībā uz laiku, temperat ūru un spiedienu tiktu izpild ītas vien­
laicīgi. 
B. Augsta spiediena augstas temperat ūras hidrol īzes process  
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot otr ās un trešās kategorijas materi ālus. 
2. Pārstrādes metode  
Augsta spiediena augstas temperat ūras hidrol īzi veic atbilst īgi šādiem 
pārstrādes standartiem:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j ākarsē tā, lai temperat ūra centrā 
būtu vismaz 180 °C vismaz 40 min ūtes, bez p ārtraukuma vismaz 12 
bāru (absolūtajā) spiedien ā, karsējot ar netiešu tvaika pl ūsmu biolī­
tiskajā reaktorā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 50
 
b) process j āveic periodisku procesu sist ēmā, un materi āls traukā 
nemitīgi jāmaisa; un  
c) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āapstrādā tā, lai pras ības 
attiecībā uz laiku, temperat ūru un spiedienu tiktu izpild ītas vien­
laicīgi. 
C. Biog āzes process, ko hidrol īzes rezult ātā iegūst augsta spiediena apst ākļos 
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot visu kategoriju dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktus.  
2. Pārstrādes metode  
Biogāzes procesu, ko hidrol īzes rezult ātā iegūst augsta spiediena 
apstākļos, veic atbilst īgi šādiem pārstrādes standartiem:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vispirms j āpārstrādā, izmantojot 
III nodaļā izklāstīto 1. pārstrādes metodi (steriliz ācija spiediena 
ietekmē), apstiprin ātā pārstrādes iekārtā; 
b) pēc a) apakšpunkt ā minētā procesa attaukotie materi āli jāapstrādā 
vismaz 220 °C temperat ūrā vismaz 20 min ūtes vismaz 25 b āru 
(absolūtajā) spiedien ā, karsē divu soļu procedūrā, vispirms ar tiešu 
tvaika injekciju, p ēc tam netieši koaksi ālā siltummain ī; 
c) process j āveic periodisku vai nep ārtrauktu procesu sist ēmā, un 
materiāls nemitīgi jāmaisa;  
d) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āapstrādā tādā veidā, lai prasības 
attiecībā uz laiku, temperat ūru un spiedienu tiktu izpild ītas vien­
laicīgi; 
e) tad ieg ūtais materi āls jāsamaisa ar ūdeni un anaerobi j āfermentē 
(biogāzes transform ācija) biog āzes reaktor ā; 
f) pirmās kategorijas izejvielu gad ījumā visam procesam j ānotiek vien ā 
un tajā pašā vietā un slēgtā sistēmā, un procesa laik ā saražotā biogāze 
tajā pašā iekārtā ātri jāsadedzina vismaz 900 °C temperat ūrā un tad 
ātri jāatdzesē (“rūdīšana”).  
D. Biod īzeļdegvielas ražošanas process  
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot tauku frakcijas, kas ieg ūtas no visu 
kategoriju dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem.  
2. Pārstrādes metode  
Biodīzeļdegvielas ražošanu veic atbilst īgi šādiem pārstrādes standartiem:  
▼C1 
a) ja vien neizmanto zivju e ļļu vai kaus ētos taukus, kas ražoti attiec īgi 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII vai XII 
iedaļu, tad tauku frakcijas, kas ieg ūtas no dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem vispirms j āpārstrādā, izmantojot:  
i) 1. pārstrādes metodi (steriliz ācija spiediena ietekm ē) pirmās un 
otrās kategorijas materi ālu pārstrādei, kā minēts III noda ļā, un ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 51
 
ii) jebkuru no 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodi treš ās kategorijas 
materiālu pārstrādei vai 1.–7. p ārstrādes metodi no ziv īm iegūtu 
materiālu pārstrādei, kā izklāstīts III noda ļā; 
▼B 
b) saražotie tauki p ēc tam jāapstrādā tālāk, izmantojot vienu no š ādām 
metodēm: 
i) procesu, kur ā pārstrādātie tauki j āatdala no olbaltumviel ām un, ja 
izmanto atgremot ājdzīvnieku izcelsmes taukus, j āaizvāc 
nešķīstošie piemais ījumi, kuru svars p ārsniedz 0,15 % no svara, 
un pārstrādātie tauki p ēc tam jāesterificē un jāpāresterificē. 
Tomēr esterific ēšana nav vajadz īga taukiem, kas p ārstrādāti no 
trešās kategorijas materi āla. Esterific ēšanai jāsamazina pH 
vērtība, līdz tā ir mazāka par 1, pievienojot s ērskābi (H  2 SO 4 ) 
vai līdzvērtīgu skābi, un mais ījums, intens īvi jaucot, j ākarsē 
vismaz divas stundas l īdz 72 °C.  
Pāresterificēšana jāveic, palielinot pH v ērtību līdz aptuveni 14 ar 
kālija hidroks īdu vai līdzvērtīgu bāzi vismaz 15 min ūtes līdz 
temperatūrai no 35 °C l īdz 50 °C. P āresterificēšanu veic divas 
reizes, izmantojot jaunu b āzes šķīdumu un atbilst īgi šajā punktā 
minētajiem nosac ījumiem. P ēc šā procesa produkti j ārafinē, 
tostarp veicot vakuumdestil āciju 150 °C temperat ūrā, kā rezultātā 
rodas biod īzeļdegviela,  
ii) procesu, izmantojot l īdzvērtīgus procesa parametrus, ko at ļāvusi 
kompetent ā iestāde. 
E. Brūka gazifik ācijas process  
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot otr ās un trešās kategorijas materi ālu. 
2. Pārstrādes metode  
Brūka gazifik āciju veic atbilst īgi šādiem pārstrādes standartiem:  
a) pēcsadegšanas kamera j āuzsilda, izmantojot dabas g āzi; 
b) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āiekrauj gazifikatora prim ārajā 
kamerā un jāaizver durvis. Prim ārajai kamerai nedr īkst būt degļu, 
un tā vietā tā jāsilda, aizvadot siltumu no p ēcsadegšanas kameras, 
kam jāatrodas zem prim ārās kameras. Vien īgais gaiss, kas iek ļūst 
primārajā kamerā, drīkst ieplūst caur tr īs ieplūdes vārstiem, kas 
uzmontēti uz galvenaj ām durvīm, lai uzlabotu procesa efektivit āti; 
c) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āiztvaicē kompleksos og ļhi­
drātos, un g āzēm, kas rezult ātā radušās, jāpāriet no prim ārās 
kameras caur šauru atv ērumu aizmugur ējās sienas augšda ļā uz 
maisīšanas un krekinga zon ām, kur t ām jāsadalās sastāvdaļās. 
Visbeidzot, g āzēm jāieplūst pēcsadegšanas kamer ā, kur t ās 
jāsadedzina ar dabasg āzi darbināma degļa liesmā gaisa pārpalikuma 
klātbūtnē; ▼C1 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 52
 
d) katrai proced ūras vienībai jābūt diviem deg ļiem un diviem sekund ā­
rajiem gaisa ventilatoriem, kas izmantojami, ja p ēkšņi nestrādā deglis 
vai ventilators. Sekund ārajai kamerai j ābūt projektētai tā, lai būtu 
minimālais kontaktlaiks – divas sekundes vismaz 950 °C temperat ūrā 
visos degšanas apst ākļos; 
e) izplūstot no sekund ārās kameras, izpl ūdes gāzēm jāizplūst caur 
barometrisko amortizatoru d ūmeņa pamatn ē, kas atdziest un 
atšķaida tās ar vides gaisu, uzturot prim ārajā un sekund ārajā 
kamerā pastāvīgu spiedienu;  
f) process j āveic 24 stundu cikl ā, kurā ietilpst iekraušana, p ārstrāde, 
atdzesēšana un pelnu aizv ākšana. Cikla beig ās atlikumpelni, 
izmantojot vakuumekstrakcijas sist ēmu, jāaizvāc no prim ārās 
kameras, j āievieto slēgtos maisos un pirms p ārvadāšanas jāaizplombē; 
g) ir aizliegts gazific ēt materiālu, kas nav dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produkts.  
F. Dzīvnieku tauku  ►C1 degšana ◄ siltumener ģijas apkures katl ā 
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot tauku frakcijas, kas ieg ūtas no visu 
kategoriju dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem.  
2. Pārstrādes metode  
Dzīvnieku tauku  ►C1 dedzināšanu ◄ siltumener ģijas apkures katl ā 
veic atbilst īgi šādiem pārstrādes standartiem:  
a) ja vien neizmanto zivju e ļļu vai kaus ētos taukus, kas ražoti attiec īgi 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII vai XII 
iedaļu, no dzīvnieku izcelsmes blakusprodukta ieg ūtā tauku frakcija 
vispirms j āapstrādā, izmantojot:  
i) tādu pirm ās un otr ās kategorijas materi ālu tauku frakciju 
gadījumā, ko paredz ēts izmantot dedzin āšanai citā iekārtā, 
— tauku frakcijai no t ādu atgremot ājdzīvnieku p ārstrādes, kas 
testēti un uzr ādījuši negat īvu rezult ātu saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. panta 1. punktu, un no t ādu 
dzīvnieku p ārstrādes, izņemot atgremot ājus, kam vajadz īga 
TSE testēšana, jebkuru 1.–5. p ārstrādes metodi, k ā izklāstīts 
šā pielikuma III noda ļā, 
— tauku frakcijai no citu atgremot āju pārstrādes — 1. p ārstrādes 
metodi, kas min ēta III noda ļā; un 
ii) tādu pirmās un otrās kategorijas materi ālu gadījumā, ko paredz ēts 
izmantot dedzin āšanai tajā pašā iekārtā, un treš ās kategorijas 
materiālu gadījumā, jebkuru 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodi; no 
zivīm iegūtu materi ālu gadījumā, 1.–7. p ārstrādes metodi, kas 
izklāstīta III noda ļā; 
b) tauku frakcija j āatdala no olbaltumviel ām, un t ādu atgremot āju 
izcelsmes tauku gad ījumā, ko paredz ēts izmantot dedzin āšanai citā 
iekārtā, jāaizvāc nešķīstošie piemais ījumi, kuri p ārsniedz 0,15 % no 
svara;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 53
 
c) pēc a) un b) apakšpunkt ā minētā procesa tauki:  
i) jāiztvaicē tvaiku apkures katl ā un jādedzina vismaz 1 100 °C 
temperatūrā vismaz 0,2 sekundes, vai  
ii) jāpārstrādā, izmantojot l īdzvērtīgus procesa parametrus, ko 
atļāvusi kompetent ā iestāde; 
d) ir aizliegta t āda dzīvnieku izcelsmes materi āla ►C1 dedzināšana ◄, 
kas nav dz īvnieku tauki;  
e) ►C1 no pirmās un otrās kategorijas materi āla iegūtos taukus dedzina 
tajā pašā iekārtā, kur taukus izkaus ēja, lai izmantotu kaus ēšanas 
procesā iegūto enerģiju. Tom ēr kompetent ā iestāde var at ļaut šo 
tauku pārvietošanu uz cit ām iekārtām dedzin āšanas nol ūkā ar 
šādiem nosac ījumiem:  
i) galam ērķa iekārtai ir dedzin āšanas atļauja; ◄ 
ii) pārtikas vai bar ības pārstrāde apstiprin ātā iekārtā tajās pašās telpās 
notiek, stingri iev ērojot nosac ījumus par noš ķiršanu;  
f) ►C1 dedzināšana ◄ jāveic saska ņā ar Savien ības tiesību aktiem 
vides aizsardz ības jomā, jo īpaši ar atsauci uz min ētajos ties ību 
aktos paredz ētajiem standartiem attiec ībā uz labākajiem pieejamajiem 
veidiem emisiju kontrolei un uzraudz ībai. 
G. Termomeh āniskais biodegvielas ražošanas process  
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot k ūtsmēslus un gremošanas trakta saturu, k ā 
arī trešās kategorijas materi ālu. 
2. Pārstrādes metode  
Termomeh ānisko biodegvielas ražošanas procesu veic atbilst īgi šādiem 
pārstrādes standartiem:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āieliek pārveidotājā un pēc tam 
astoņas stundas j āapstrādā 80 °C temperat ūrā. Šajā laikposm ā 
materiāls nepārtraukti jāsmalcina, izmantojot atbilstošas meh āniskas 
abrazīvas ierīces; 
b) pēc tam materi āls jāapstrādā 100 °C temperat ūrā vismaz divas 
stundas;  
c) iegūtā materiāla daļiņu izmērs nedrīkst pārsniegt 20 mm;  
d) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āapstrādā tādā veidā, lai a) un b) 
punktā noteiktās prasības attiec ībā uz laiku, temperat ūru un spiedienu 
tiktu izpild ītas vienlaic īgi; 
e) materi āla termisk ās apstrādes laikā iztvaikojušais ūdens nepārtraukti 
jāsavāc no gaisa telpas virs biodegvielas un j āizlaiž caur ner ūsējoša 
tērauda kondensatoru. Pirms izliešanas notek ūdeņos kondens āts 
vismaz vienu stundu j āsaglabā vismaz 70 °C temperat ūrā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 54
 
f) pēc materiāla termisk ās apstrādes iegūtā biodegviela j āizlej no p ārvei­
dotāja un pa piln ībā noslēgtu un blo ķētu konveijeru autom ātiski 
jāpārvadā uz sadedzin āšanu vai l īdzsadedzin āšanu tajā pašā vietā; 
g) process j āveic periodisku procesu sist ēmā. 
▼M9 __________  
▼M1 
I. Cūku un mājputnu kūtsmēslu apstrāde ar kaļķiem 
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot c ūku un m ājputnu kūtsmēslus, kā minēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta a) apakšpunkt ā. 
2. Pārstrādes metode  
a) Kūtsmēslu sausnas saturs j ānosaka, izmantojot CEN EN 
12880:2000 (  1 ) “Nogulš ņu raksturojums. Saus ā atlikuma un ūdens 
satura noteikšana”.  
Šim procesam sausnas saturam j ābūt no 15 l īdz 70 %.  
b) Pievienojamo ka ļķu daudzums j ānosaka tā, lai panāktu vienu no laika 
un temperat ūras kombin ācijām, kas paredz ētas f) punkt ā. 
c) Pārstrādājamo dzīvnieku blakusproduktu da ļiņu izmērs nedrīkst būt 
lielāks par 12 mm.  
Vajadzības gadījumā kūtsmēslu daļiņu izmērs jāsamazina t ā, lai 
panāktu maksim ālo daļiņu izmēru. 
d) Kūtsmēsli jāmaisa ar ļoti augstas vai vid ēji ātras iedarb ības dedzin ā­
tajiem ka ļķiem (CaO) (l īdz sešām minūtēm), lai saska ņā ar CEN EN 
459-2:2002 metodes (  2 ) reaģētspējas testa 5.10 krit ērijiem pan āktu 
temperatūras paaugstin āšanos par 40 °C.  
Maisīšanu veic divos mais ītājos, kas darbojas sec īgi, ar div ām 
lāpstiņām katrā maisītājā. 
Abiem mais ītājiem:  
i) lāpstiņas diametram j ābūt 0,55 m un garumam j ābūt 3,5 m;  
ii) jādarbojas ar 30 kW jaudu un rot ācijas ātrumam j ābūt 
156 apgr./min.;  
iii) pārstrādes jaudai j ābūt 10 t/h.  
Vidējam mais īšanas ilgumam j ābūt aptuveni div ām minūtēm. 
e) Maisīšanas process ilgst vismaz sešas stundas, taj ā iegūstot vismaz 
divas t mais ījuma.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 55  
( 1 ) BS EN 12880:2000, “Nogulš ņu raksturojums. Saus ā atlikuma un ūdens satura 
noteikšana”, Eiropas Standartiz ācijas komiteja. 
( 2 ) CEN EN 459-2:2002 metode CEN/TC 51 “Cements un b ūvkaļķi”, Eiropas Standarti ­
zācijas komiteja.
 f) Maisīšanas proces ā iegūtajā maisījumā jāizraugās mērījuma punkti un 
jāveic nepārtraukti m ērījumi, lai par ādītu, ka mais ījums sasniedz 
vismaz pH 12 vien ā no turpm āk minētajiem laika br īžiem pie atbil ­
stošas temperat ūras: 
i) 60 °C uz 60 min ūtēm vai  
ii) 70 °C uz 30 min ūtēm; 
g) Process j āveic periodisko procesu sist ēmā. 
h) Jāievieš past āvīga rakstiska proced ūra, kas balst īta uz  HACCP  (riska 
analīze un kritisko punktu kontrole) principiem.  
i) Uzņēmēji, izmantojot valid āciju saska ņā ar vienu no turpm āk minē­
tajiem krit ērijiem, var pier ādīt kompetentajai iest ādei, ka process, 
izmantojot mais īšanas ier īci, kas atš ķiras no d) punkt ā minētās 
maisīšanas ier īces, vai izmantojot dolom ītkaļķi (CaOMgO) 
dedzināto kaļķu vietā, ir vismaz tikpat efekt īvs kā a) līdz h) punkt ā 
izklāstītais process.  
Validācijā: 
— jāpierāda, ka, izmantojot mais īšanas ier īci, kas atš ķiras no d) 
punktā minētās ierīces vai izmantojot dolom ītkaļķi, var saražot 
kūtsmēslu maisījumu, kas sasniedz f) punkt ā minētās pH, laika 
un temperat ūras vērtības; 
— tā jābalsta uz laika un temperat ūras mērījumiem mais ījuma 
zemākajā, vidējā un virs ējā slānī, izraugoties reprezentat īvu 
mērījumu punktu skaitu (vismaz četri mērījumu punkti 
zemākajā slānī, maksim āli 10 cm virs pamata un maksim āli 
10 cm zem augst ākā punkta, viens m ērījuma punkts mais ījuma 
vidū starp mais ījuma pamatu un augst āko punktu un četri 
mērījuma punkti mais ījuma augst ākajā punktā, maksim āli 
10 cm zem virsmas un maksim āli 10 cm zem mais ījuma 
augstākā punkta);  
— tā jāveic divos periodos (30 dienas katrs), no kuriem viens ir 
aukstā gadalaik ā atbilstoši ģeogrāfiskai vietai, kur izmantos 
maisīšanas ierīci. 
J. Daudzpak āpju katalītiskais process atjaunojam ās degvielas ražošanai.  
1. Izejvielas  
a) Šim procesam var izmantot š ādus materi ālus: 
i) kausētos taukus, kas ieg ūti no otr ās kategorijas materi āla un 
pārstrādāti, izmantojot 1. metodi (steriliz ācija spiediena ietekm ē); 
ii) zivju e ļļu vai kaus ētos taukus, kas ieg ūti no treš ās kategorijas 
materiāla un pārstrādāti, izmantojot:  
— 1. līdz 5. un 7. p ārstrādes metodi; vai  
— 1. līdz 7. pārstrādes metodi materi ālam, kas ieg ūts no zivju 
eļļas; 
iii) zivju e ļļu vai kaus ētos taukus, kas attiec īgi ražoti saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII vai XII sada ļu. ▼M1 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 56
 
b) Šim procesam ir aizliegts izmantot kaus ētos taukus, kas ieg ūti no 
pirmās kategorijas materi āla. 
2. Pārstrādes metode  
a) Kausētos taukus pak ļauj pirmapstr ādei, kas ietver:  
i) centrifug ēto materiālu balināšanu, izlaižot tos caur m āla filtru.  
ii) atlikušo neš ķīstošo piemais ījumu atdal īšanu, veicot filtr ēšanu.  
b) Iepriekš apstr ādātie materi āli jāpakļauj daudzpak āpju katal ītiskam 
procesam, kas ietver hidrodezoksigen āciju, kam seko izomeriz ācija. 
Materiāli vismaz 20 min. j āpakļauj 20 bāru spiedienam pie 250 °C 
temperatūras. 
▼M9 
K. Zivju izcelsmes materi āla skābēšana 
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot tikai š ādus no ūdensdzīvniekiem ieg ūtus 
blakusproduktus:  
a) otrās kategorijas materi āls, kas min ēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i) un iii) apakšpunkt ā; 
b) trešās kategorijas materi āls. 
2. Pārstrādes metode  
2.1. Apstr ādājamo materi ālu katru dienu bez liekas kav ēšanās savāc 
akvakultūras saimniec ībās un pārtikas pārstrādes uzņēmumos, 
samaļ vai sasmalcina un p ēc tam sk ābē apstākļos, kuros pH 
līmenis ir 4 vai zem āks, izmantojot skudrsk ābi vai citu saska ņā ar 
pārtikas ties ību aktiem at ļautu organisku sk ābi. Iegūtā skābbarība ir 
ūdensdzīvnieku da ļu suspensija, kas pievienot ās skābes klātbūtnē 
šķidrināta iekšējo fermentu iedarb ībā. Ūdensdzīvnieku prote īni 
jāsadala maz ākās šķīstošās vienībās, izmantojot fermentus un 
skābi, lai nov ērstu bojāšanos mikroorganismu iedarb ībā. Skābēto 
materiālu pārvieto uz p ārstrādes telpām. 
2.2. Pārstrādes telpās skābētais ūdensdzīvnieku izcelsmes materi āls 
jāiepilda sl ēgtās uzglab āšanas tvertn ēs. Inkub ācijas periodam 
jāilgst vismaz 24 stundas pie pH 4 vai zem āka, pirms var veikt 
termisko apstr ādi. Pirms termisk ās apstrādes ūdensdzīvnieku 
izcelsmes sk ābētajam materi ālam ir jāsasniedz pH l īmenis 4 vai 
zemāks, un p ēc filtrēšanas vai m ērcēšanas pārstrādes telpās 
daļiņām jābūt mazākām par 10 mm. P ārstrādes proces ā materiāls 
sākotnēji jākarsē līdz 85 °C, p ēc tam 25 min ūtes jātur inkub ācijā 
izolētos konteineros, lai sasniegtu 85 °C temperat ūru viscaur zivju 
izcelsmes materi ālā. Procesam j ānotiek slēgtā ražošanas l īnijā, kurā 
ietilpst tvertnes un cauru ļvadi.  
2.3. Pirms at ļaujas pieš ķiršanas kompetent ā iestāde nov ērtē 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1.–3. punkt ā minēto 
uzņēmēja pastāvīgo rakstisko proced ūru. ▼M1 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 57
 
L. Daudzpak āpju katalītiskā hidroapstr āde atjaunojam ās degvielas ražošanai  
1. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot š ādus materi ālus: 
a) kausētos taukus, kas ieg ūti no 1. kategorijas materi āla un pārstrādāti, 
izmantojot 1. p ārstrādes metodi (steriliz ācija spiediena ietekm ē); 
b) kausētos taukus un zivju e ļļu, kas atbilst š īs iedaļas J punkta 1. 
apakšpunkta a) da ļas prasībām. 
2. Pārstrādes metode  
a) Kausētie tauki ir j āpakļauj pirmapstr ādei, kas ietver vismaz izejmate ­
riāla, arī kausēto tauku, balin āšanu ar sk ābi balinātājmālu klātbūtnē, 
kam seko izmantoto balin ātājmālu un neš ķīstošo piemais ījumu 
atdalīšana, veicot filtr ēšanu.  
Pirms šīs apstrādes kaus ētos taukus var att īrīt ar skābi un/vai 
kaustisko š ķīdumu, lai no kaus ētajiem taukiem atdal ītu piemais ī­
jumus, veidojot recek ļus un pēc tam šos recek ļus atdalot ar centri ­
fugēšanu.  
b) Iepriekš apstr ādātie materi āli ir jāpakļauj hidroapstr ādes procesam, 
kas ietver katal ītisko hidroapstr ādi, atdestil ēšanu un tai sekojošu 
izomerizāciju. 
Materiāli vismaz 20 min ūtes jāpakļauj 30 bāru spiedienam vismaz 
265 °C temperat ūrā. 
▼B 
3. iedaļa 
Atvasināto produktu likvid ēšana un izmantošana  
1. Produktus, kas atvasin āti, pārstrādājot: 
a) pirmās kategorijas materi ālu: 
i) likvid ē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) vai b) 
punktu,  
ii) likvid ē, aprokot at ļautā atkritumu poligon ā, 
▼M4 
iii) transform ē biogāzē. Šādā gadījumā fermentācijas atliekas ir j ālikvidē 
saskaņā ar i) vai ii) da ļu, izņemot gad ījumus, kad materi āls ir 
saskaņā ar 2. punkta a) vai b) apakšpunktu veikt ās pārstrādes 
rezultāts, kad atliekas var izmantot saska ņā ar nosac ījumiem, kas 
izklāstīti attiecīgi 2. panta a) apakšpunkt ā vai 2. panta b) apak ­ 
špunkta iii) da ļā, vai 
▼B 
iv) tālāk pārstrādā tauku atvasin ājumos, lai izmantotu citiem m ērķiem, 
nevis barošanai.  
b) otrās un trešās kategorijas materi ālu: 
▼M4 
i) likvid ē, kā paredzēts 1. punkta a) apakšpunkta i) vai ii) da ļā, veicot 
vai neveicot iepriekš ēju pārstrādi, kā noteikts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 13. panta a) un b) punkt ā un 14. panta a) un b) 
punktā; 
▼B 
ii) tālāk pārstrādā tauku atvasin ājumos, lai izmantotu citiem m ērķiem, 
nevis barošanai;  ▼M13  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 58
 
iii) izmanto k ā organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot āju; vai  
iv) kompost ē vai transform ē biogāzē. 
2. Materi ālus, kas ieg ūti pārstrādē saskaņā ar: 
a) bāziskās hidrolīzes procesu, kas noteikts 2. ieda ļas A daļā, var trans ­
formēt biogāzes iekārtā un pēc tam ātri sadedzin āt vismaz 900 °C 
temperatūrā, kam seko ātra atdzes ēšana (“rūdīšana”); ja par izejviel ām 
izmanto materi ālu, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) 
un b) punkt ā, transform ēšana biog āzē notiek taj ā pašā vietā, kur 
pārstrāde, un nosl ēgtā sistēmā; 
b) biodīzeļdegvielas ražošanas procesu var:  
i) biodīzeļdegvielas un biod īzeļdegvielas destil ācijas atkritumu 
gadījumā izmantot k ā kurināmo bez ierobežojumiem saska ņā ar šo 
regulu (beigu punkts);  
▼M4 
ii) kālija sulfāta gadījumā izmantot tiešai zemes apstr ādei vai zemes 
apstrādei paredz ētu atvasin āto produktu ražošanai;  
iii) tāda glicer īna gadījumā, kas atvasin āts no pirm ās un otr ās 
kategorijas materi āla, kas pārstrādāts saskaņā ar III noda ļā aprakstīto 
1. pārstrādes metodi:  
— izmantot tehniskiem m ērķiem, 
— transform ēt biogāzē, un šajā gadījumā fermentācijas atliekas var 
iestrādāt zemē ražotājas dalībvalsts teritorij ā ar nosac ījumu, ka 
kompetent ā iestāde ir pieņēmusi attiec īgu lēmumu, vai  
— izmantot denitrifik ācijai notek ūdeņu attīrīšanas iek ārtā, un šajā 
gadījumā denitrifik ācijas atliekas var iestr ādāt zemē saskaņā ar 
Padomes Direkt īvu 91/271/EEK (  1 ); 
iv) tāda glicer īna gadījumā, kas atvasin āts no treš ās kategorijas 
materiāla: 
— izmantot tehniskiem m ērķiem, 
— transform ēt biogāzē, un šajā gadījumā fermentācijas atliekas var 
iestrādāt zemē, vai 
— izmantot bar ībā ar nosac ījumu, ka glicer īns nav atvasin āts no 
trešās kategorijas materi āla, kas min ēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punkt ā; 
▼M1 
c) daudzpak āpju katalītisko procesu atjaunojam ās degvielas ražošanai var:  
i) gazolīna un citas degvielas gad ījumā izmantot k ā kurināmo bez 
ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu (beigu punkts),  
ii) gadījumā saistībā ar mālu no balin āšanas un nogulsn ēm no pirmap ­
strādes procesa, kas izkl āstīts 2. ieda ļas J. punkta 2. apakšpunkta a) 
daļā: 
— likvid ēt, sadedzinot vai l īdzsadedzinot,  
— transform ēt biogāzē, 
— kompost ēt vai izmantot atvasin āto produktu ražošan ā, kas min ēti 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 36. panta a) punkta i) apakšpunkt ā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 59  
( 1 ) OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.
 d) ar kaļķiem apstr ādātu cūku un m ājputnu kūtsmēslu maisījumu var 
izmantot augsn ē kā pārstrādātus kūtsmēslus; 
e) Zivju izcelsmes materi āla skābēšanā iegūto galaproduktu var:  
i) otrās kategorijas materi ālu gadījumā – izmantot Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 13. panta a)–d) un g)–i) punkt ā minētajiem 
mērķiem, neveicot turpm āku pārstrādi, vai k ā barību tās pašas 
regulas 18. pant ā vai 36. panta a) punkta ii) apakšpunkt ā minētajiem 
dzīvniekiem; vai  
ii) trešās kategorijas materi ālu gadījumā – izmantot Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 14. pant ā minētajiem mērķiem; 
▼M13  
f) daudzpak āpju katalītisko hidroapstr ādi atjaunojam ās degvielas ražošanai 
var: 
i) procesā iegūtās atjaunojam ās dīzeļdegvielas, atjaunojam ās reaktīvās 
degvielas, atjaunojam ā propāna un atjaunojam ā benzīna gadījumā 
izmantot k ā degvielu bez ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu 
(beigu punkts);  
ii) gadījumā saistībā ar recek ļu nogulsn ēm un izmantotajiem balin ā­
tājmāliem no pirmapstr ādes procesa, kas izkl āstīts 2. ieda ļas L 
punkta 2. apakšpunkta a) da ļā: 
— likvid ēt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) vai 
b) punktu,  
— likvid ēt, aprokot at ļautā atkritumu poligon ā, 
— transform ēt biogāzē, ja ferment ācijas atliekas no transform ēšanas 
biogāzē likvidē, sadedzinot, l īdzsadedzinot vai apglab ājot atļautā 
atkritumu poligon ā, 
— izmantot tehniskiem m ērķiem, kas min ēti Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 36. panta a) punkta i) apakšpunkt ā. 
▼M4 
3. Jebkurus atkritumus, kas nav 2. punkt ā minētie dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produkti un atvasin ātie produkti un kas radušies, dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktus p ārstrādājot saskaņā ar šo ieda ļu, piemēram, nogulsnes, 
filtra saturu, pelnus un ferment ācijas atliekas, likvid ē saskaņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1069/2009 un saska ņā ar šo regulu.  ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 60
 
V PIELIKUMS  
DZĪVNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU UN ATVASIN ĀTO 
PRODUKTU TRANSFORM ĒŠANA BIOG ĀZĒ, KOMPOST ĒŠANA  
I NODAĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ IEK ĀRTĀM 
1. iedaļa 
Biogāzes iekārtas 
1. Biogāzes iekārtai jābūt aprīkotai ar pasteriz ācijas/higieniz ācijas vien ību, ko 
nevar apiet t ādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasin ātie produkti, 
kuru maksim ālais daļiņu izmērs pirms ielikšanas vien ībā ir 12 mm, ar:  
a) uzraudz ības ierīcēm, lai nodrošin ātu, ka 70 °C temperat ūra tiek sasniegta 
vienas stundas laik ā; 
b) reģistrējošām ierīcēm a) punkt ā minēto uzraudz ības mērījumu rezult ātu 
nepārtrauktai re ģistrēšanai; un  
c) piemērotu droš ības sistēmu, kas vajadz īga, lai nov ērstu nepietiekamas 
termiskas apstr ādes iespēju. 
2. Atkāpjoties no 1. punkta, pasteriz ācijas/higieniz ācijas vien ība nav oblig āta 
tajās biogāzes iekārtās, kurās transform ē tikai:  
a) otrās kategorijas materi ālu, kas pārstrādāts saskaņā ar 1. pārstrādes metodi, 
kā izklāstīts IV pielikuma III noda ļā; 
b) trešās kategorijas materi ālu, kas p ārstrādāts saskaņā ar jebkuru no 1.–5. 
vai 7. pārstrādes metodi vai ar jebkuru no 1.–7. p ārstrādes metodei, ja 
transform ē materiālu, kas c ēlies no ūdensdzīvniekiem, k ā izklāstīts IV 
pielikuma III noda ļā; 
c) trešās kategorijas materi ālu, kam pasteriz ācija/higieniz ācija veikta cit ā 
apstiprinātā iekārtā; 
▼M4 
d) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kurus saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 13. panta f) punktu un šo regulu var iestr ādāt zemē 
nepārstrādājot, ja kompetent ā iestāde uzskata, ka tie nerada nopietnas 
lipīgas slimības izplat īšanās risku cilv ēkiem vai dz īvniekiem;  
▼B 
e) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas pak ļauti bāziskās hidrolīzes 
procesam, k ā izklāstīts IV pielikuma IV noda ļas 2. ieda ļas A punkt ā; 
f) šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ja kompetent ā iestāde to 
atļāvusi:  
i) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas min ēti Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta f) punkt ā un kas bijuši pak ļauti pārstrādei, 
kā noteikts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta m) apak ­ 
špunktā, laikā, kad tie paredz ēti citiem m ērķiem, nevis lietošanai 
pārtikā, 
ii) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas min ēti Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta g) punkt ā; vai  
iii) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas transform ēti biogāzē, ja 
fermentācijas atliekas p ēc tam ir kompost ētas, pārstrādātas vai 
likvidētas saskaņā ar šo regulu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 61
 
3. Ja biog āzes iekārta atrodas telp ās vai blakus telp ām, kurās atrodas lauksaim ­
niecības dzīvnieki, un biog āzes iekārta izmanto ne tikai k ūtsmēslus, pienu vai 
jaunpienu, kas uzkr ājas no min ētajiem dz īvniekiem, tad iek ārtai jāatrodas 
zināmā attālumā no zonas, kur ā tur minētos dzīvniekus.  
Minēto attālumu nosaka veid ā, kas nodrošina, ka nav nepie ļaujama riska t ādu 
slimību izplatīšanai no biog āzes iekārtas, ko var p ārnest uz cilv ēkiem vai 
dzīvniekiem.  
Katrā ziņā biogāzes iekārtai jābūt fiziski piln īgi atdalītai no dz īvniekiem, to 
barības un pakaišiem, vajadz ības gadījumā ar nožogojumu.  
4. Katrā biogāzes iekārtā jābūt savai laboratorijai, vai tai j āizmanto neatkar īgas 
laboratorijas pakalpojumi. Laboratorijai j ābūt pienācīgi aprīkotai, lai t ā varētu 
veikt vajadz īgās analīzes, un tai j ābūt kompetent ās iestādes apstiprin ātai, 
akreditētai atbilst īgi starptautiski atz ītiem standartiem vai pak ļautai 
regulārām kompetent ās iestādes kontrol ēm. 
2. iedaļa 
Kompost ēšanas iek ārtas 
1. Kompost ēšanas iek ārtai jābūt aprīkotai ar sl ēgtu kompost ēšanas reaktoru vai 
slēgtu zonu, ko iek ārtā ievietotie dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti vai 
atvasinātie produkti nevar apiet, un tai j ābūt aprīkotai ar:  
a) iekārtām, lai kontrol ētu temperat ūru laikā; 
b) reģistrējošām ierīcēm a) punkt ā minēto uzraudz ības mērījumu rezult ātu 
reģistrēšanai, vajadz ības gadījumā nepārtrauktai re ģistrēšanai;  
c) piemērotu droš ības sistēmu, kas vajadz īga, lai nov ērstu nepietiekamas 
termiskas apstr ādes iespēju. 
2. Atkāpjoties no 1. punkta, cita veida kompost ēšanas sist ēmas var at ļaut 
izmantot tad, ja t ās: 
a) pārvalda tādā veidā, lai viss materi āls sistēmā sasniegtu vajadz īgos laika 
un temperat ūras parametrus, p ārvaldībā attiecīgā gadījumā ieskaitot 
pastāvīgu parametru uzraudz īšanu; vai  
b) transform ē tikai materi ālus, kas min ēti 1. ieda ļas 2. punkt ā; un 
c) atbilst vis ām pārējām attiecīgajām šīs regulas pras ībām. 
3. Ja kompost ēšanas iek ārta atrodas telp ās vai pie telp ām, kurās tur lauksaim ­
niecības dzīvniekus, un kompost ēšanas iek ārta izmanto ne tikai k ūtsmēslus, 
pienu vai jaunpienu, kas uzkr ājas no tādiem dzīvniekiem, tad kompost ēšanas 
iekārtu novieto att ālumā no zonas, kur ā tur dzīvniekus.  
Minēto attālumu nosaka veid ā, kas nodrošina, ka nav nepie ļaujama riska, ka 
no kompost ēšanas iekārtas izplat īsies slimība, ko var p ārnest uz cilv ēkiem vai 
dzīvniekiem.  
Katrā ziņā kompost ēšanas iek ārtai jābūt fiziski piln īgi atdalītai no dz īv­
niekiem, to bar ības un pakaišiem, vajadz ības gadījumā nožogojot.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 62
 
4. Katrā kompost ēšanas iekārtā jābūt savai laboratorijai, vai tam j āizmanto neat ­
karīgas laboratorijas pakalpojumi. Laboratorijai j ābūt aprīkotai tā, lai tā varētu 
veikt vajadz īgās analīzes, un jābūt kompetent ās iestādes apstiprin ātai, akre­
ditētai atbilst īgi starptautiski atz ītiem standartiem vai pak ļautai regul ārām 
kompetent ās iestādes kontrol ēm. 
II NODA ĻA 
HIGIĒNAS PRAS ĪBAS, KAS PIEM ĒROJAMAS BIOG ĀZES UN 
KOMPOST ĒŠANAS IEK ĀRTĀM 
1. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j ātransform ē cik drīz vien iesp ējams pēc 
to atvešanas uz biog āzes vai kompost ēšanas iek ārtu. Tie pien ācīgi jāuzglabā 
līdz apstrādāšanai.  
2. Konteineri, tvertnes un transportl īdzekļi, kas izmantoti neapstr ādātā materiāla 
pārvadāšanai, jāiztīra un jādezinficē tam ierādītā zonā. 
Minētajai zonai j āatrodas vai t ā jāierāda tā, lai novērstu apstr ādāto produktu 
inficēšanas risku.  
3. Regul āri jāveic aizsargpas ākumi attiec ībā uz putniem, grauz ējiem, kukai ņiem 
vai citiem paraz ītiem.  
Šim nol ūkam jāizmanto dokumentos noteikta kait ēkļu apkarošanas 
programma.  
4. Attiec ībā uz visām telpu da ļām jānosaka un j ādokument ē tīrīšanas proced ūras. 
Tīrīšanai jāparedz piem ērots aprīkojums un t īrīšanas līdzekļi. 
5. Higiēnas kontrol ē jāiekļauj regul āras vides un apr īkojuma p ārbaudes. 
Inspekciju grafiki un rezult āti jādokument ē. 
6. Ierīces un apr īkojums jāuztur labā tehniskā stāvoklī, un ar regul āriem star­
plaikiem j ākalibrē mērierīces. 
7. Ferment ācijas atliekas un komposts biog āzes vai attiec īgi kompost ēšanas 
iekārtā ir jāapstrādā un jāuzglabā tā, lai novērstu atkārtotu infic ēšanos.  
III NODA ĻA 
TRANSFORM ĀCIJAS PARAMETRI  
1. iedaļa 
Standarta transform ācijas parametri  
1. Uz treš ās kategorijas materi ālu, ko izmanto par izejvielu biog āzes iekārtās, 
kurās ir pasteriz ācijas/higieniz ācijas vien ība, jāattiecina š āds prasību 
minimums:  
a) maksim ālais daļiņu lielums pirms nok ļūšanas agreg ātā: 12 mm;  
b) visa materi āla minimālā temperat ūra agregātā: 70 °C; un  
c) minim ālais nepārtrauktais laiks agreg ātā: 60 minūtes. 
Taču trešās kategorijas pienu, piena produktus un no piena atvasin ātus 
produktus bez pasteriz ācijas/higieniz ācijas var izmantot par izejvielu 
biogāzes iekārtā, ja kompetent ā iestāde neuzskata, ka tie rad ītu nopietnas 
lipīgas slimības izplat īšanās risku cilv ēkiem vai dz īvniekiem.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 63
 
Prasību minimums, kas noteikts š ā punkta b) un c) punkt ā, attiecināms arī uz 
otrās kategorijas materi ālu, ko bez iepriekš ējas pārstrādes izmanto biog āzes 
iekārtā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta e) punkta ii) apak ­ 
špunktu.  
2. Uz treš ās kategorijas materi ālu, ko izmanto par izejvielu kompost ēšanas 
iekārtās, jāattiecina š āds prasību minimums:  
a) maksim ālais daļiņu lielums pirms nok ļūšanas kompost ēšanas reaktor ā: 
12 mm;  
b) visa materi āla minimālā temperat ūra reaktor ā: 70 °C; un  
c) mazākais nepārtrauktais laiks agreg ātā: 60 minūtes. 
Prasību minimums, kas noteikts š ā punkta b) un c) punkt ā, attiecināms arī uz 
otrās kategorijas materi ālu, ko bez iepriekš ējas pārstrādes kompost ē saskaņā 
ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta e) punkta ii) apakšpunktu.  
2. iedaļa 
Alternatīvie transform ācijas parametri biog āzes un kompost ēšanas iek ārtām 
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut izmantot parametrus, kas nav I noda ļas 1. 
iedaļas 1. punkt ā minētie parametri un nav standarta transform ācijas para ­
metri, ja pieteikuma iesniedz ējs par šādu izmantojumu pier āda, ka min ētie 
parametri nodrošina pien ācīgu bioloģisko risku samazin ājumu. Pier ādījumā ir 
iekļauts izvērtējums, ko veic saska ņā ar šādām prasībām: 
a) iespējamo apdraud ējumu identifik ācija un anal īze, ietverot izejmateri āla 
ietekmi, pamatojoties uz transform ācijas nosac ījumu un parametru 
aptverošu defin īciju; 
b) riska nov ērtējums, ar kuru nov ērtē, kā a) punkt ā minētie īpašie transform ­ 
ācijas nosac ījumi tiek sasniegti parastos apst ākļos un netipiskos apst ākļos; 
c) paredz ētās proced ūras valid ēšana, veicot m ērījumus attiec ībā uz 
dzīvotspējas/infekciozit ātes samazin ājumu:  
i) endog ēniem indikatororganismiem proced ūras laikā, ja indikators:  
— pastāvīgi lielā skaitā ir izejviel ā, 
— nav maz āk karstumiztur īgs attiecībā uz transform ācijas procesa 
letāliem aspektiem, bet nav ar ī ievērojami iztur īgāks nekā slimību 
izraisītāji, kuru uzraudz ībai to izmanto,  
— samērā viegli izm ērāms, identific ējams un apstiprin āms; vai  
ii) tādam labi raksturotam testa organismam vai v īrusam ekspoz īcijas 
laikā, kas ievad īts piemērotā pārbaudes ķermenī izejmateri ālā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 64
 
d) veicot c) punkt ā minēto paredz ētās proced ūras izvērtējumu, ir j āgūst 
pierādījums tam, ka ar proced ūru var pan ākt šādu vispārēja riska samazi ­
nājumu:  
i) attiecībā uz termisku un ķīmisku proced ūru, 
— 5 log10  Enterococcus faecalis  vai Salmonella Senftenberg  (775W, 
H2S negat īvs) samazin ājumu,  
— termoiztur īgu vīrusu, piem ēram, parvov īrusa, infekciozit ātes titra 
samazinājumu vismaz par 3 log10, ja tie identific ēti kā būtisks 
apdraudējums; kā arī 
ii) attiecībā uz ķīmisku proced ūru, arī 
— rezistentu paraz ītu, piemēram, Ascaris sp. , oliņu samazin ājumu 
dzīvotspējīgā stadijā vismaz par 99,9 % (3 log10);  
e) pilnīgas kontroles programmas, tostarp c) punkt ā minētās proced ūras 
darbības uzraudz ības proced ūru, plānojums;  
f) pasākumi, kas nodrošina nep ārtrauktu to b ūtisko proced ūras parametru 
uzraudzību un kontroli, kas noteikti kontroles programm ā, darbinot 
iekārtu. 
Ir jāreģistrē un jāsaglabā sīki dati par tiem b ūtiskiem proced ūras parame ­
triem, ko izmanto biog āzes vai kompost ēšanas iek ārtā, kā arī citiem 
būtiski svar īgiem kontroles punktiem, lai īpašnieks, uz ņēmējs vai to 
pārstāvis un kompetent ā iestāde var uzraudz īt iekārtas darbību. 
▼C1 
Uzņēmēja uzskaitei p ēc piepras ījuma jābūt pieejamai kompetentajai 
iestādei. Inform ācijai par proced ūru, kas ir at ļauta saska ņā ar šo punktu, 
pēc pieprasījuma ir jābūt pieejamai Komisijai.  
▼B 
2. Atkāpjoties no 1. punkta, l īdz noteikumu pie ņemšanai, k ā minēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) da ļā, 
kompetent ā iestāde var at ļaut piem ērot citas pras ības, nevis šaj ā nodaļā 
noteiktās, ja vien t ās garantē līdzvērtīgu iedarb ību attiec ībā uz slim ību 
izraisītāju samazin āšanu, attiec ībā uz: 
a) ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumiem, ko izmanto tikai k ā dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktu biog āzes vai kompost ēšanas iek ārtā; un 
b) ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumu mais ījumiem ar š ādiem materi ­ 
āliem:  
i) kūtsmēsliem,  
ii) gremošanas trakta saturu, kas atdal īts no gremošanas trakta,  
iii) pienu,  
iv) piena produktiem,  
v) no piena atvasin ātiem produktiem,  
vi) jaunpienu,  
vii) jaunpiena produktiem,  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 65
 
viii) olām, 
ix) olu produktiem,  
▼M9 
x) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas min ēti Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta f) punkt ā un kas p ārstrādāti, kā noteikts 
Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta m) apakšpunkt ā, 
xi) 2. punkta b) apakšpunkt ā minēto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu 
maisījumiem ar blakusproduktu materi āliem, kas nav dz īvnieku 
izcelsmes.  
▼B 
3. Ja 2. punkta b) apakšpunkt ā minētie materi āli vai atvasin ātie produkti, kas 
minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta g) punkt ā, ir vien īgās 
dzīvnieku izcelsmes izejvielas, ko apstr ādā biogāzes vai kompost ēšanas 
iekārtā, tad kompetent ā iestāde var at ļaut piemērot citas pras ības, nevis šaj ā 
nodaļā noteiktās, ja tā: 
a) neuzskata, ka š ādi materiāli radītu nopietnas lip īgas slimības izplat īšanās 
risku cilv ēkiem vai dz īvniekiem;  
▼M9 
b) uzskata, ka ferment ācijas atliekas vai komposts ir nep ārstrādāts materiāls, 
un liek uz ņēmējiem rīkoties ar to saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009, 
saskaņā ar šo regulu vai, ja komposts vai ferment ācijas atliekas ieg ūtas no 
ēdināšanas uzņēmumu atkritumiem, re ģenerēt vai likvid ēt to saska ņā ar 
vides jomas ties ību aktiem.  
▼B 
4. Uzņēmēji var laist tirg ū fermentācijas atliekas un kompostu, kas ražots 
atbilstīgi kompetent ās iestādes atļautiem parametriem:  
a) saskaņā ar 1. punktu;  
b) saskaņā ar 2. un 3. punktu tikai taj ās dalībvalstīs, kurās minētie parametri 
ir atļauti. 
3. iedaļa 
Standarti attiec ībā uz ferment ācijas atliek ām un kompostu  
1. a) Ferment ācijas atliek ām vai komposta reprezentat īvajiem paraugiem, kas 
ņemti, transform ējot biogāzes vai kompost ēšanas iek ārtā vai tūlīt pēc 
transform ācijas, lai uzraudz ītu proced ūru, jāatbilst šādiem standartiem:  
Escherichia coli : n = 5, c = 1, m = 1 000, M = 5 000 1 gram ā; 
vai 
Enterococcaceae : n = 5, c = 1, m = 1 000, M = 5 000 1 gram ā; 
un 
b) ►C1 fermentācijas atlieku vai komposta reprezentat īvajiem paraugiem, 
kas ņemti noliktav ā vai izņemot no noliktavas, j āatbilst šādiem stand ­
artiem: ◄ 
Salmonella : nav konstat ēta 25 gramos: n = 5; c = 0; m = 0; M = 0,  
kur a) vai b) punkta gad ījumā: 
n = test ējamo paraugu skaits;  
M = bakt ēriju skaita robežv ērtība; rezult ātu uzskata par apmierinošu, ja 
baktēriju skaits visos paraugos nep ārsniedz m;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 66
 
M = bakt ēriju skaita maksim ālā vērtība; rezult āts uzskatāms par neapmier ­
inošu, ja bakt ēriju skaits vien ā vai vairākos paraugos ir vien āds ar M 
vai lielāks; un  
c = paraugu skaits, kuru bakt ēriju skaits var b ūt starp m un M, paraugu 
joprojām uzskatot par pie ņemamu, ja bakt ēriju skaits citos paraugos ir 
m vai maz āk. 
▼M10  
2. Ferment ācijas atliekas vai komposts, kas nav min ēti 2. ieda ļas 3. punkta b) 
apakšpunkt ā un kas neatbilst šaj ā iedaļā noteiktaj ām prasībām, ir vēlreiz 
transform ējami vai kompost ējami, un  Salmonella  gadījumā ar tiem r īkojas 
vai tos likvid ē atbilstīgi kompetent ās iestādes norādījumiem.  
▼M1 
3. Ja dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti tiek transform ēti biogāzē vai 
kompostēti kopā ar materi āliem, kas nav dz īvnieku izcelsmes materi āli, 
kompetent ā iestāde var at ļaut uzņēmējiem ņemt reprezentat īvos paraugus 
attiecīgi pēc I nodaļas 1. ieda ļas 1. punkta a) apakšpunkt ā minētās paster­
izācijas vai 2. ieda ļas 1. punkt ā minētās kompost ēšanas, un pirms notiek 
maisīšana ar materi āliem, kas nav dz īvnieku izcelsmes materi āli, lai 
tādējādi uzraudz ītu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu attiec īgi transform ­ 
ēšanas vai kompost ēšanas efektivit āti. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 67
 
VI PIELIKUMS  
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR P ĒTNIECĪBU, BAROŠANU UN SAV ĀKŠANU, 
KĀ ARĪ LIKVID ĒŠANU  
I NODAĻA 
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR PARAUGIEM P ĒTNIECĪBAI UN CITIEM 
MĒRĶIEM  
1. iedaļa 
Pētniecības un diagnostikas paraugi  
1. Uzņēmēji nodrošina, lai p ētniecības un diagnostikas paraugu s ūtījumiem ir 
pievienots tirdzniec ības dokuments, kur ā jābūt precizētai šādai inform ācijai:  
a) materi āla apraksts un izcelsmes dz īvnieku suga;  
b) materi āla kategorija;  
c) materi āla daudzums;  
d) materi āla izcelsmes vieta un nos ūtīšanas vieta;  
e) nosūtītāja vārds, uzvārds un adrese;  
f) saņēmēja un/vai lietot āja vārds, uzvārds un adrese.  
2. Lietot āji, kuri rīkojas ar p ētniecības un diagnostikas paraugiem, veic visus 
vajadzīgos pasākumus, lai, r īkojoties ar vi ņu kontrol ē esošiem materi āliem, 
novērstu tādu slimību izplat īšanos, ko var p ārnest uz cilv ēkiem vai dz īv­
niekiem, jo īpaši piem ērojot labu laboratorijas praksi.  
3. Ir aizliegts jebkurš turpm āks pētniecības un diagnostikas paraugu izman ­
tojums m ērķiem, kas nav min ēti I pielikuma 38. punkt ā. 
4. Ja vien tos netur atsauces m ērķiem, pētniecības un diagnostikas paraugus un 
jebkurus no t ādu paraugu izmantošanas ieg ūtus produktus likvid ē: 
a) kā atkritumus, sadedzinot vai l īdzsadedzinot;  
b) ja tie ir dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasin ātie produkti, kas 
minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) punkta iv) apakšpunkt ā, 8. 
panta c) un d) punkt ā, un 9. un 10. pant ā, un ir da ļa no šūnu kultūrām, 
laboratoriju komplektiem vai laboratoriju paraugiem, veicot apstr ādi 
apstākļos, kas ir vismaz l īdzvērtīgi validētajai metodei tvaika autokl ā­
viem (  1 ), un turpm āk likvidējot kā atkritumus vai notek ūdeņus saskaņā 
ar attiecīgajiem Savien ības tiesību aktiem;  
c) steriliz ējot spiediena ietekm ē un pēc tam likvid ējot vai izmantojot saska ņā 
ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. pantu.  
5. Lietot āji, kuri r īkojas ar p ētniecības un diagnostikas paraugiem, re ģistrē 
minēto paraugu s ūtījumus.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 68  
( 1 ) CEN TC/102 – Steriliz ētāji medicīnas mērķiem — EN 285:2006 + A2:2009 – Steril ­
izācija – Tvaika steriliz ētāji – Lielie steriliz ētāji, atsauce public ēta OV C 293, 2.12.2009., 
39. lpp.
 Reģistrā iekļauj 1. punkt ā minēto inform āciju, kā arī paraugu un jebkuru 
atvasināto produktu likvid ēšanas datumu un metodi.  
6. Atkāpjoties no 1., 4. un 5. punkta, kompetent ā iestāde var atļaut apstrādāt un 
likvidēt pētniecības un diagnostikas paraugus izgl ītības mērķiem, ievērojot 
citus nosac ījumus, kas nodrošina, ka nerodas nepie ļaujams risks cilv ēku vai 
dzīvnieku vesel ībai. 
2. iedaļa 
Tirdzniec ības paraugi un izst ādes priekšmeti  
1. Tirdzniec ības paraugus un izst ādes priekšmetus var p ārvadāt, izmantot un 
likvidēt tikai saska ņā ar 1. ieda ļas 1.–4. un 6. punktu.  
2. Ja vien tirdzniec ības paraugus nepatur atsauces m ērķiem, tos p ēc konkrēto 
pētījumu vai anal īžu pabeigšanas:  
a) nosūta atpakaļ uz izcelsmes dal ībvalsti;  
b) nosūta uz citu dal ībvalsti vai trešo valsti, ja t ādu sūtīšanu iepriekš ir 
atļāvusi dalībvalsts vai treš ās galamērķa valsts kompetent ā iestāde; vai  
c) likvidē vai izmanto saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 
14. pantu.  
3. Pēc izstādes vai m āksliniecisk ās darbības beigām izstādes priekšmetus nos ūta 
atpakaļ uz izcelsmes dal ībvalsti, nos ūta vai likvid ē saskaņā ar 2. punktu.  
II NODA ĻA 
ĪPAŠI BAROŠANAS NOTEIKUMI  
1. iedaļa 
Vispārīgas prasības 
▼M4 
Otrās un trešās kategorijas materi ālus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
18. panta 1. punkt ā, var izmantot min ētā panta 1. punkta a), b), d), f), g) un h) 
apakšpunkt ā minēto dzīvnieku barošanai, iev ērojot vismaz š ādus nosac ījumus 
papildus tiem, ko noteikusi kompetent ā iestāde saska ņā ar minētās regulas 
18. panta 1. punktu:  
▼B 
1. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus p ārvadā lietotājiem vai uz sav ākšanas 
centriem saska ņā ar VIII pielikuma I noda ļas 1. un 3. ieda ļu. 
2. Savākšanas centrus re ģistrē kompetent ā iestāde, ja:  
a) tie atbilst pras ībām attiecībā uz iekārtām, kas veic starpposma darb ības, kā 
noteikts IX pielikuma II noda ļā; un 
b) tiem ir atbilst īgas iekārtas, lai likvid ētu neizmantoto materi ālu, vai lai 
nosūtītu to uz apstiprin ātu pārstrādes iekārtu vai uz apstiprin ātām sadedzi ­
nāšanas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtām saskaņā ar šo regulu.  
3. Dalībvalstis var at ļaut izmantot otr ās kategorijas materi āla pārstrādes iekārtu 
kā savākšanas centru.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 69
 
4. Savākšanas centru uz ņēmējiem, kuri materi ālu — iz ņemot dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktus, kuru izcelsme ir no ūdensdzīvniekiem un no 
ūdens bezmugurkaulniekiem — pieg ādā galalietot ājiem, jānodrošina, lai 
minētajam materi ālam būtu veikts viens no š ādiem apstr ādes veidiem:  
a) denatur ēšana ar kr āsvielas š ķīdumu; šķīdumam j ābūt tik stipram, lai 
iekrāsotā materiāla krāsojums b ūtu skaidri redzams un nepazustu, kad 
krāsotos materi ālus saldē vai dzes ē, un visu materi āla gabalu virsmai 
jābūt pārklātai ar min ēto šķīdumu – vai nu iegremd ējot materi ālu 
šķīdumā, apsmidzinot to ar š ķīdumu, vai cit ādi piemērojot šķīdumu;  
b) steriliz ācija, vārot vai tvaic ējot spiediena ietekm ē, līdz katrs materi āla 
gabals ir viscaur termiski apstr ādāts; vai  
c) kāds cits apstr ādes veids, ko at ļāvusi par uz ņēmēju atbildīgā kompetent ā 
iestāde. 
2. iedaļa 
Dažu sugu barošana barotav ās 
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut izmantot pirm ās kategorijas materi ālu, kas 
minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 18. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā, lai 
barotu ar to š ādas apdraud ētas un aizsarg ātas sugas, iev ērojot turpm āk aprak­
stītos nosac ījumus.  
a) Ar materi ālu jābaro: 
▼M9 
i) kāda no šādām maitēdāju putnu sug ām šādās dalībvalstīs: 
Valsts kods  Dal ībvalsts  Dzīvnieku suga  
Vietējais nosaukums  Nosaukums lat īņu valodā 
BG Bulg ārija Bārdainais grifs 
Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs 
Klinšu ērglis 
Karaliskais ērglis 
Jūras ērglis 
Melnā klija 
Sarkanā klija  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Aquila helíaca 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
EL Grie ķija Bārdainais grifs 
Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs 
Klinšu ērglis 
Karaliskais ērglis 
Jūras ērglis 
Melnā klija  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Aquila heliaca 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 70
 
Valsts kods  Dal ībvalsts  Dzīvnieku suga  
Vietējais nosaukums  Nosaukums lat īņu valodā 
ES Sp ānija Bārdainais grifs 
Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs 
Klinšu ērglis 
Spānijas ērglis 
Melnā klija 
Sarkanā klija  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Aquila adalberti 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
FR Francija  Bārdainais grifs 
Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs 
Klinšu ērglis 
Jūras ērglis 
Melnā klija 
Sarkanā klija  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
HR Horv ātija Bārdainais grifs 
Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus  
IT It ālija B ārdainais grifs 
Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs 
Klinšu ērglis 
Melnā klija 
Sarkanā klija  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
CY Kipra  Melnais grifs 
Baltgalvas grifs  Aegypius monachus 
Gyps fulvus  
PT Portug āle Melnais grifs 
Maitērglis 
Baltgalvas grifs 
Klinšu ērglis Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos  
SK Slov ākija Klinšu ērglis 
Karaliskais ērglis 
Jūras ērglis 
Melnā klija 
Sarkanā klija  Aquila chrysaetos 
Aquila heliaca 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
▼B 
ii) kāda no  Carnivora  kārtas sugām, kas uzskait ītas Direkt īvas 92/43/EEK 
II pielikum ā, īpašās aizsardz ības zonās, kas izveidotas saska ņā ar 
minēto direktīvu; vai  ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 71
 
iii) kāda no  Falconiformes  vai Strigiformes  kārtas sugām, kas uzskait ītas 
Direktīvas 2009/147/EK I pielikum ā, īpašās aizsardz ības zonās, kas 
izveidotas saska ņā ar minēto direktīvu. 
b) Kompetent ā iestāde ir pieš ķīrusi atļauju uzņēmējam, kas atbild par 
barotavu.  
Kompetent ā iestāde piešķir tādas atļaujas, ja:  
i) barošanu neizmanto par alternat īvu veidu, k ā likvidēt īpaša riska 
materiālus vai likvid ēt kritušus atgremot ājus, kuri satur min ētos 
materiālus, kas rada TSE risku;  
ii) ir ieviesta atbilstoša TSE p ārraudzības sistēma, kā noteikts Regul ā (EK) 
Nr. 999/2001, un tiek veikta regul āra paraugu test ēšana laboratorij ā uz 
TSE klātbūtni. 
c) Kompetentajai iest ādei jānodrošina koordin ācija ar jebkuru citu 
kompetento iest ādi, kas atbild par at ļaujā noteikto pras ību pārraudzību. 
d) Pamatojoties uz attiec īgās sugas un t ās dzīvotnes konkr ētās situācijas 
novērtējumu, kompetentajai iest ādei jāuzskata, ka sugas aizsardz ības 
statuss tiks uzlabots.  
e) Kompetent ās iestādes piešķirtajā atļaujā jābūt: 
i) atsaucei uz faktiski skarto sugu nosaukumu;  
ii) sīkam aprakstam par barošanas vietas atrašanos ģeogrāfiskajā apgabalā, 
kurā notiek barošana; un  
iii) atļauja nekav ējoties jāaptur, ja:  
— ir dom ājama vai apstiprin āta saikne ar TSE izplat īšanos, līdz risks 
tiek likvid ēts, vai  
— ir neatbilst ība kādam no šaj ā regulā paredzētajiem noteikumiem.  
f) Par barošanu atbild īgais uzņēmējs: 
i) paredz barošanai īpašu zonu, kas ir nosl ēgta un kurai nevar piek ļūt 
aizsargājamo sugu dz īvnieki, vajadz ības gadījumā nožogojot vai ar 
citiem līdzekļiem, kuri atbilst min ēto sugu barošan ās modelim 
dabīgos apstākļos; 
ii) nodrošina, lai atbilst īgie liellopu ķermeņi un vismaz 4 % no atbilst ī­
gajiem aitu un kazu ķermeņiem, ko paredz ēts izmantot barošanai, 
pirms lietošanas tiktu test ēti, un uzr ādītu negatīvu rezult ātu, TSE 
uzraudzības programm ā, kas veikta saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 999/2001 III pielikumu un attiec īgā gadījumā saskaņā ar 
lēmumu, kas pie ņemts saska ņā ar min ētās regulas 6. panta 1b. 
punkta otro da ļu; un  
iii) veic uzskaiti vismaz par barošanai izmantoto dz īvnieku lieme ņu skaitu, 
īpašībām, aplēsto svaru un izcelsmi, barošanas datumu, barošanas vietu 
un attiecīgā gadījumā TSE testu rezult ātiem.  
2. Ja dalībvalsts iesniedz Komisijai pieteikumu par iek ļaušanu 1. punkta a) apak ­ 
špunktā izklāstītajā sarakstā, tā iesniedz:  
a) sīku pamatojumu saraksta papildin āšanai, iek ļaujot tajā noteiktas mait ēdāju 
putnu sugas min ētajā dalībvalstī, tostarp iemeslu paskaidrojumu, k āpēc 
minētie putni j ābaro ar pirm ās kategorijas materi ālu, nevis otr ās vai 
trešās kategorijas materi ālu; 
b) paskaidrojumu par pas ākumiem, kas tiks veikti, lai nodrošin ātu atbilstību 
1. punktam.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 72
 
3. iedaļa 
Savvaļas dzīvnieku barošana ārpus barotav ām 
Kompetent ā iestāde var atļaut izmantot pirm ās kategorijas materi ālu, kurā ietilpst 
nesadalīti mirušu dz īvnieku ķermeņi vai to da ļas, kas satur īpaša riska materi ālu, 
ārpus barotav ām, attiec īgā gadījumā bez mirušo dz īvnieku iepriekš ējas 
savākšanas, izbarošanai savva ļas dzīvniekiem, k ā minēts 2. ieda ļas 1. punkta a) 
apakšpunkt ā, ievērojot šādus nosac ījumus.  
1. Pamatojoties uz attiec īgās sugas un t ās dzīvotnes konkr ētās situācijas nov ēr­
tējumu, kompetentajai iest ādei jāuzskata, ka sugas aizsardz ības statuss tiks 
uzlabots.  
2. Kompetentajai iest ādei atļaujā jāidentificē saimniec ības vai gan āmpulkus 
ģeogrāfiski noteikt ā barošanas zon ā, ievērojot šādus nosac ījumus:  
a) barošana nedr īkst notikt zon ās, kur notiek intens īva lopkop ība; 
b) valsts pilnvarotam veterin ārārstam regul āri jāpārrauga lauksaimniec ības 
dzīvnieki saimniec ībās vai gan āmpulkos barošanas viet ā attiecībā uz TSE 
un cilvēkiem vai dz īvniekiem nododamo slim ību izplatību; 
c) barošana t ūlīt jāaptur, ja ir:  
i) domājama vai apstiprin āta saikne ar TSE izplat īšanos saimniec ībā vai 
ganāmpulkā, līdz risku var izsl ēgt, 
ii) domājams vai apstiprin āts cilvēkiem vai dz īvniekiem nododamas 
nopietnas lip īgas slimības uzliesmojums saimniec ībā vai ganāmpulkā, 
līdz tādu risku var izsl ēgt, vai  
iii) neatbilst ība kādam no šaj ā regulā paredzētajiem noteikumiem;  
d) kompetentajai iest ādei atļaujā jāprecizē: 
i) atbilstošos pas ākumus, lai nov ērstu TSE un lip īgu slimību izplatīšanos 
no mirušajiem dz īvniekiem uz cilv ēkiem un citiem dz īvniekiem, 
piemēram, pas ākumus, kas v ērsti uz aizsarg ājamo sugu barošanas 
modeļiem, sezon ālos barošanas ierobežojumus, lauksaimniec ības 
dzīvnieku p ārvietošanas ierobežojumus un citus pas ākumus, kuru 
mērķis ir kontrol ēt iespējamos tādu slimību riskus, ko var p ārnest uz 
cilvēkiem un dz īvniekiem, piem ēram, pasākumus saist ībā ar sugām, 
kuras atrodas barošanas viet ā, bet kuru barošanai neizmanto 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus,  
ii) to personu vai strukt ūru pienākumus barošanas viet ā, kuri pal īdz 
dzīvnieku barošan ā vai atbild par lauksaimniec ības dzīvniekiem, 
saistībā ar i) punkt ā minētajiem pas ākumiem,  
iii) sodu uzlikšanas nosac ījumus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
53. pantā, kas piem ērojami, ja š ā d) apakšpunkta ii) da ļā minētās 
personas vai strukt ūras neievēro i) punkt ā minētos pasākumus;  
e) ja barošanu veic, iepriekš nesav ācot mirušos dz īvniekus, j āveic aplēse par 
lauksaimniec ības dzīvnieku iesp ējamo mirst ības koeficientu barošanas zon ā 
un par iesp ējamām savvaļas dzīvnieku barošanas pras ībām, ko izmanto par 
pamatu slim ības izplat īšanās iespējamo risku nov ērtējumam.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 73
 
4. iedaļa 
Zooloģiskā dārza dzīvnieku barošana ar pirm ās kategorijas materi ālu 
Kompetent ā iestāde var atļaut izmantot pirm ās kategorijas materi ālu, kurā ietilpst 
nesadalīti mirušu dz īvnieku ķermeņi vai to da ļas, kas satur īpaša riska materi ālu, 
un izmantot no zoolo ģiskā dārza dzīvniekiem ieg ūtu materiālu zooloģiskā dārza 
dzīvnieku barošanai, iev ērojot šādus nosac ījumus:  
a) kompetent ā iestāde ir oblig āti piešķīrusi atļauju par barošanu atbild īgajam 
uzņēmējam. Kompetent ā iestāde piešķir tādu atļauju, ja:  
i) barošanu neizmanto k ā alternat īvu veidu, kur ā likvidēt īpaša riska 
materiālu vai likvid ēt kritušus atgremot ājus ar šādu materi ālu, kas rada 
TSE risku,  
ii) izmanto pirm ās kategorijas materi ālu, kurā ietilpst nesadal īti mirušu 
dzīvnieku ķermeņi vai to da ļas, kas satur īpaša riska materi ālu, un kura 
izcelsme ir no liellopiem, ir ieviesta atbilstoša TSE p ārraudzības sistēma, 
kā noteikts Regul ā (EK) Nr. 999/2001 un kur ā ietverta regul āra paraugu 
testēšana uz TSE kl ātbūtni laboratorijas apst ākļos; 
b) kompetent ās iestādes piešķirtā atļauja tūlīt jāaptur, ja:  
i) ir dom ājama vai apstiprin āta saikne ar TSE izplat īšanos, līdz risku var 
izslēgt, vai  
ii) ir neatbilst ība kādam no šaj ā regulā paredzētajiem noteikumiem;  
c) par barošanu atbild īgais uzņēmējs: 
i) uzglab ā izmantojamo materi ālu un veic barošanu sl ēgtā un nožogot ā zonā, 
lai nodrošin ātu, ka barošanai paredz ētajam materi ālam nepiek ļūst plēsēji, 
izņemot tos zoolo ģiskā dārza dzīvniekus, par kuriem izsniegta at ļauja,  
ii) nodrošina, lai atbilst īgie atgremot āji, ko paredz ēts izmantot barošanai, 
tiktu iek ļauti TSE uzraudz ības programm ā, ko veic saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 999/2001 III pielikumu un attiec īgā gadījumā saskaņā 
ar lēmumu, kas pie ņemts saska ņā ar minētās regulas 6. panta 1b. punkta 
otro daļu; 
iii) veic uzskaiti vismaz par barošanai izmantoto dz īvnieku ķermeņu skaitu, 
īpašībām, aplēsto svaru un izcelsmi, TSE rezult ātiem un barošanas 
datumu.  
III NODA ĻA 
ĪPAŠI NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ SAV ĀKŠANU UN LIKVID ĒŠANU  
1. iedaļa 
Īpaši likvid ēšanas noteikumi attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem  
1. Ja kompetent ā iestāde atļauj likvid ēt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus 
teritorijā uz vietas saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. 
punkta a), b), c) un e) apakšpunktu, tad t āda likvidēšana var notikt:  
a) sadedzinot vai aprokot uz vietas teritorij ā, no kuras dz īvnieku izcelsmes 
blakusprodukti ieg ūti; 
b) atļautā atkritumu poligon ā; vai ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 74
 
c) sadedzinot vai aprokot teritorij ā tādā vietā, kas līdz minimumam samazina 
risku, kurš apdraud dz īvnieku un cilv ēku veselību un vidi, ar noteikumu, 
ka šī vieta atrodas t ādā attālumā, kas ir pietiekams, lai kompetent ā iestāde 
varētu pārvaldīt riska profilaksi attiec ībā uz dzīvnieku un cilv ēku veselību 
un vidi.  
2. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu sadedzin āšanai viet ās, kas min ētas 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta b), c) un e) apakšpunkt ā, 
jānotiek tādā veidā, lai nodrošin ātu, ka tos sadedzina:  
a) pareizas konstrukcijas s ārtā un ka dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti 
pārvēršas pelnos;  
b) neapdraudot cilv ēku veselību; 
c) neizmantojot procesus vai metodes, kas var kait ēt videi, jo īpaši, ja to 
rezultātā var rasties ūdens, gaisa, augsnes, k ā arī augu un dz īvnieku 
apdraudējums, vai radot troksni vai smakas;  
d) apstākļos, kas nodrošina, ka visi ieg ūtie pelni tiks likvid ēti, aprokot at ļautā 
atkritumu poligon ā. 
3. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu aprakšanai viet ās, kas min ētas 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunkt ā, 
jānotiek tādā veidā, lai nodrošin ātu, ka tos aprok:  
▼C1 
a) tādā veidā, lai tiem nevar ētu piekļūt gaļēdāji vai visēdāji dzīvnieki;  
▼B 
b) atļautā atkritumu poligon ā vai citā vietā, neapdraudot cilv ēku veselību un 
izmantojot procesus vai metodes, kas nekait ē videi, jo īpaši, ja to rezult ātā 
var rasties ūdens, gaisa, augsnes, k ā arī augu un dz īvnieku apdraud ējums, 
vai radot troksni vai smakas.  
4. Ja likvid ēšana notiek saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. 
punkta a), b), c) un e) apakšpunktu, tad dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu 
pārvietošana no izcelsmes vietas uz likvid ēšanas vietu j āveic saska ņā ar 
šādiem nosac ījumiem:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus p ārvadā drošos un ūdensnecaur ­
laidīgos konteineros vai transportl īdzekļos; 
b) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu iekraušanu un izkraušanu p ārrauga 
kompetent ā iestāde, ja vajadz īgs; 
c) transportl īdzekļa riteņi tiek dezinfic ēti pēc izbraukšanas no izcelsmes teri ­
torijas;  
d) konteineri un transportl īdzekļi, ko izmanto dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu p ārvadāšanai, tiek r ūpīgi iztīrīti un dezinfic ēti pēc dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktu izkraušanas; un  
e) tiek nodrošin āts atbilstošs konvojs transportl īdzekļiem, ūdensnecaurlaid ības 
testēšana un divk āršs pārklājums, ja vajadz īgs. 
2. iedaļa 
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu sadedzin āšana un aprakšana att ālos 
apgabalos  
Maksimālais procentu ālais daudzums, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
19. panta 2. punkt ā, nepārsniedz:  
a) 10 % no attiec īgās dalībvalsts liellopu popul ācijas;  
b) 25 % no attiec īgās dalībvalsts aitu un kazu popul ācijas;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 75
 
c) 10 % no attiec īgās dalībvalsts cūku populācijas; un  
d) tāda procentu ālā daļa no citu sugu popul ācijas, ko nosaka kompetent ā iestāde, 
pamatojoties uz iesp ējamo risku nov ērtējumu cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai, 
kas rodas, ja min ēto sugu dz īvniekus likvid ē sadedzinot vai aprokot uz vietas.  
3. iedaļa 
Bišu un biškop ības blakusproduktu sadedzin āšana un aprakšana  
Bišu un biškop ības blakusproduktu gad ījumā kompetent ā iestāde var at ļaut tos 
likvidēt, sadedzinot vai aprokot uz vietas, k ā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
19. panta 1. punkta f) apakšpunkt ā, ja ir veikti visi vajadz īgie pasākumi, lai 
nodrošinātu, ka sadedzin āšana vai aprakšana neapdraud dz īvnieku vai cilv ēku 
veselību vai vidi.  
IV NODA ĻA 
LIKVIDĒŠANA AR CITIEM L ĪDZEKĻIEM  
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. panta, dal ībvalstis var at ļaut 
savākt, pārvadāt un likvid ēt minētās regulas 10. panta f) punkt ā aprakstītos 
trešās kategorijas materi ālus ar citiem l īdzekļiem, nevis sadedzinot vai aprokot 
uz vietas, ja:  
a) materi ālu apjoms ned ēļā nepārsniedz 20 kg — no uz ņēmuma vai iek ārtas, 
kurā materiālus savāc, neatkar īgi no materi ālu izcelsmes sugas;  
b) materi ālus savāc, pārvadā un likvid ē ar līdzekļiem, kas nov ērš nepieļaujamu 
risku nodošanu attiec ībā uz cilvēku un dz īvnieku vesel ību; 
c) kompetent ā iestāde veic regul āras pārbaudes, tostarp p ārbaudes par uz ņēmēja 
veikto uzskaiti, uz ņēmumos un iek ārtās, kurās materi ālus savāc, lai 
nodrošinātu atbilstību šīs iedaļas noteikumiem.  
▼M9 __________  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 76
 
VII PIELIKUMS  
STANDARTA FORM ĀTS PIETEIKUMIEM PAR ALTERNAT ĪVU 
METOŽU IZMANTOŠANU  
I NODAĻA 
Izmantot ā valoda  
1. Pieteikumus par at ļauju izmantot alternat īvu metodi dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktu vai atvasin āto produktu izmantošanai vai likvid ēšanai, kā 
minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 20. pant ā (pieteikumi), iesniedz k ādā 
no Eiropas Savien ības oficiālajām valodām, kas min ēta 1. pant ā 1958. gada 
Regulā Nr. 1.  
2. Ieinteres ētās personas, kuras iesniedz š ādus pieteikumu cit ā, nevis ang ļu 
valodā, validē sava pieteikuma ofici ālo tulkojumu, ko nodrošina  EFSA , 
pirms nov ērtēšanas.  
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 20. panta 5. punkt ā minētais laikposms s ākas 
tikai no br īža, kad ieinteres ētā persona ir valid ējusi pieteikuma ofici ālo 
tulkojumu.  
II NODA ĻA 
Pieteikumu saturs  
▼M1 
1. Pieteikumos ir visa vajadz īgā informācija, lai  EFSA  varētu novērtēt ierosinātās 
alternatīvās metodes drošumu, proti, tajos apraksta:  
— to dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kategorijas, ko paredz ēts pakļaut 
metodei;  
— visu procesu;  
— saistītos cilvēku un dz īvnieku vesel ības biolo ģiskos apdraud ējumus;  
— riska mazin āšanas pak āpi, kas jāpanāk procesa laik ā. 
2. Turklāt 1. punkt ā minētajā pieteikum ā: 
a) norāda Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8.,9. un 10. panta piem ērojamos 
punktus, tostarp attiec īgo materi ālu fizisko st āvokli un, ja vajadz īgs, 
jebkādu pirmapstr ādi, kam šie materi āli tikuši pak ļauti, un nor āda visus 
materiālus, ko paredz ēts izmantot proces ā, bet kas nav dz īvnieku izcelsmes 
blakusprodukti;  
b) iekļauj HACCP  protokolu un pl ūsmas diagrammu, kur ā skaidri redzams 
katrs procesa etaps, nor ādīti attiecīgo patogēnu inaktiv ācijas kritiskie para ­
metri, proti, temperat ūra, spiediens, apstr ādes laiks, pH v ērtības korekcija 
un gabalu izm ērs, un ko papildina procesa laik ā izmantot ā aprīkojuma 
tehnisko datu apraksti;  
c) identific ē un apraksta cilv ēku un dz īvnieku vesel ības biolo ģiskos 
apdraudējumus, ko var rad īt attiecīgās kategorijas dz īvnieku izcelsmes 
blakusprodukti, ko paredz ēts pakļaut metodei;  
d) apliecina, ka visnotur īgākie, ar pārstrādājamo materi ālu kategoriju saist ītie 
bioloģiskie apdraud ējumi ir mazin āti visos procesa laik ā iegūtajos 
produktos, tostarp notek ūdeņos, vismaz l īdz tādai pakāpei, kādu 
līdzvērtīgai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kategorijai pan āk ar šajā 
regulā noteiktajiem p ārstrādes standartiem. Riska mazin āšanas pak āpe ir 
jānosaka ar valid ētiem tiešiem m ērījumiem, iz ņemot gad ījumus, kad ir 
pieļaujama model ēšana un sal īdzināšana ar citiem procesiem.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 77
 
3. Ar valid ētajiem tiešajiem m ērījumiem, kas min ēti 2. punkta d) apakšpunkt ā, 
saprot šādas darbības: 
a) dzīvotspējas/infekciozit ātes samazin ājumu mērījumu endog ēniem indika ­
tororganismiem proced ūras laikā, ja indikators:  
— pastāvīgi lielā skaitā ir izejviel ā, 
— nav maz āk izturīgs attiec ībā uz apstr ādes proced ūras letāliem 
aspektiem, bet nav ar ī ievērojami iztur īgāks nekā patogēni, kuru 
uzraudzībai to izmanto,  
— ir sam ērā viegli kvantific ējams, identific ējams un apstiprin āms; vai ar ī 
b) tāda labi raksturota testa organisma vai v īrusa lietošanu, kas ievad īts 
piemērotā kontrolorganism ā izejmateri ālā. 
Ja proces ā ietilpst vair āki apstrādes etapi, j āveic novērtējums par to, cik 
lielā mērā katrs atseviš ķs titra samazin ājuma etaps ir adit īvs, vai attiec ībā 
uz to, vai procesa s ākotnējie etapi var mazin āt turpmāko etapu efektivit āti; 
c) rezultātu izsmeļošu paziņošanu,  
i) sīki aprakstot izmantoto metodiku,  
ii) aprakstot analiz ēto paraugu īpašības, 
iii) pierādot, ka analiz ēto paraugu skaits ir reprezentat īvs; 
iv) pamatojot veikto testu skaitu un m ērījumu punktu izraudz īšanos;  
v) norādot izmantoto noteikšanas metožu jut īgumu un specifiskumu;  
vi) sniedzot datus par eksperimentos ieg ūto mērījumu atkārtojamību un 
statistisko main īgumu;  
vii) pamatojot prionu surog ātu nozīmīgumu, ja t ādi tika izmantoti;  
viii) gadījumos, kad tiešie m ērījumi nav veikti, bet izmantoti mode ļi vai 
salīdzinājums ar citiem procesiem, pier ādot, ka riska mazin āšanos 
izraisošie faktori ir labi zin āmi un riska mazin āšanas modelis ir 
vispāratzīts; 
ix) attiec ībā uz visu tiešo m ērījumu procesu sniedzot datus par visiem 
faktoriem, kas izraisa riska mazin āšanos, un datus, kas liecina par šo 
faktoru viendab īgu izmantošanu vis ā apstrādātajā partijā. 
4. HACCP  plāns, kas min ēts 2. panta b) apakšpunkt ā, jāizstrādā, balstoties uz 
kritiskajiem parametriem, ko izmanto riska mazin āšanas nol ūkā, proti:  
— temperat ūru, 
— spiedienu,  
— laiku un  
— mikrobiolo ģiskajiem krit ērijiem.  ▼M1 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 78
 
HACCP  plānā saglabātās kritiskās robežas ir j ādefinē, balstoties uz eksperi ­
mentālās validēšanas un/vai pied āvātā modeļa rezultātiem.  
Ja procesa sekm īgu funkcion ēšanu var apliecin āt, vienīgi atsaucoties uz 
tehniskiem parametriem, kas ir specifiski proces ā izmantotajam apr īkojumam, 
tad HACCP  plānā jāiekļauj arī sasniedzam ās tehnisk ās robežas, jo īpaši 
enerģijas uzņemšana, s ūkņa virzuļa gājienu skaits vai ķīmisko vielu doz ēšana.  
Jāsniedz inform ācija par kritiskajiem un tehniskajiem parametriem, kurus 
pastāvīgi vai pēc definētiem interv āliem jāuzrauga un j āreģistrē, kā arī par 
izmantotaj ām mērīšanas un uzraudz ības metod ēm. 
Jāņem vērā parametru main īgums rakstur īgajos darba apst ākļos. 
HACCP  plānā jāapraksta norm ālie un ārkārtas/avārijas ekspluat ācijas apst ākļi, 
tostarp procesa (p ēkšņa) pārtrūkšana, un j āprecizē iespējamie ārkārtas/avārijas 
ekspluatācijas apst ākļos veicamie kori ģējošie pasākumi.  
5. Pieteikum ā iekļauj arī pietiekami izsme ļošu inform āciju: 
a) par riskiem, kas saist īti ar savstarp ēji atkarīgiem procesiem, un jo īpaši par 
novērtējuma rezult ātiem attiec ībā uz potenci ālo netiešo ietekmi, kas  
i) var atst āt iespaidu uz konkr ētā procesa riska mazin āšanas spēju; 
ii) var rasties, p ārvadājot vai uzglab ājot jebkādus procesa laik ā radušos 
produktus, k ā arī droši likvid ējot šādus produktus, tostarp notek ūdeņus; 
b) par riskiem, kas saist īti ar produktu paredz ēto galīgo izlietojumu, proti:  
i) jāprecizē paredzētais galīgais izlietojums visiem galaproduktiem, kas 
radušies procesa laik ā, 
ii) pamatojoties uz riska mazin āšanas pak āpi, kas noteikta saska ņā ar 2. 
punkta d) apakšpunktu, j ānovērtē varbūtējais risks cilv ēku un dzīvnieku 
veselībai un iesp ējamā ietekme uz vidi.  
6. Pieteikumus iesniedz kop ā ar dokument āriem pier ādījumiem, proti:  
a) plūsmas diagrammu, kas atspogu ļo procesa darb ību; 
b) 2. panta d) apakšpunkt ā minētajiem pier ādījumiem, k ā arī citiem pier ādī­
jumiem, kuru m ērķis ir pamatot inform āciju, kas sniegta 2. punkt ā aprak­
stītajā pieteikum ā. 
7. Pieteikumos iek ļauj ieinteres ētās personas kontaktadresi, kur ā norāda 
konkrētās atbildīgās kontaktpersonas vai t ās pārstāvja vārdu un uzv ārdu, 
pilnu adresi, telefona un/vai faksa numuru, un/vai elektronisk ā pasta adresi.  ▼M1 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 79
 
VIII PIELIKUMS  
SAVĀKŠANA, P ĀRVADĀŠANA UN IZSEKOJAM ĪBA 
I NODAĻA 
SAVĀKŠANA UN P ĀRVADĀŠANA  
1. iedaļa 
Transportl īdzekļi un konteineri  
1. No sākuma punkta ražošanas ķēdē, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 4. 
panta 1. punkt ā, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti 
jāsavāc un jāpārvadā aizplomb ētā jaunā iepakojum ā vai herm ētiski nosl ēgtos 
konteineros vai transportl īdzekļos. 
2. Transportl īdzekļi un vairākkārt izmantojami konteineri, k ā arī visas vair ākkārt 
izmantojam ās aprīkojuma da ļas vai ier īces, kas non āk saskarē ar dzīvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem vai atvasin ātiem produktiem, iz ņemot atvasin ātos 
produktus, kas laisti tirg ū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2009 un ko 
uzglabā un pārvadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 183/2005 II pielikumu, 
jāuztur tīrā stāvoklī. 
Jo īpaši, ja vien tie nav paredz ēti īpašu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu 
vai atvasin āto produktu p ārvadāšanai veid ā, kas nov ērš savstarp ēju pies­ 
ārņojumu, tiem:  
a) pirms lietošanas j ābūt tīriem un sausiem; un  
b) jābūt iztīrītiem, izmazg ātiem un/vai dezinfic ētiem pēc katras lietošanas 
tiktāl, cik vajadz īgs, lai nov ērstu savstarp ēju piesārņošanu.  
3. Vairākkārt izmantojamie konteineri j āparedz konkr ēta dzīvnieku izcelsmes 
blakusprodukta vai atvasin ātā produkta p ārvadāšanai, cikt āl vajadzīgs, lai 
novērstu savstarp ēju piesārņojumu.  
Tomēr vairākkārt izmantojamus konteinerus var izmantot, ja kompetent ā 
iestāde ir šādu izmantošanu at ļāvusi:  
a) lai vestu daž ādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātos 
produktus, ja tie ir izt īrīti un dezinfic ēti dažādu lietojumu starplaik ā, 
tādā veidā, lai būtu novērsta savstarp ēja piesārņošana;  
b) lai vestu dz īvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātos produktus, 
kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) punkt ā, pēc to izman ­
tošanas uztur ā lietojamu produktu vešanai, iev ērojot nosac ījumus, kas 
novērš savstarp ēju piesārņojumu.  
4. Iepakojuma materi āls jālikvidē, sadedzinot vai ar citiem l īdzekļiem saska ņā ar 
Savienības tiesību aktiem.  
2. iedaļa 
Temperat ūra 
1. Lai nov ērstu jebkuru risku dz īvnieku vai cilv ēku vesel ībai, dzīvnieku 
izcelsmes blakusprodukti, no k ā paredzēts ražot bar ības sastāvdaļas vai jēlu 
barību lolojumdz īvniekiem, j āpārvadā atbilstoš ā temperat ūrā, ja runa ir par 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem no ga ļas un ga ļas produktiem, kas 
paredzēti citiem m ērķiem, nevis lietošanai p ārtikā, maksim āli 7 °C 
temperatūrā, ja vien tos neizmanto barošanai saska ņā ar II pielikuma I noda ļu. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 80
 
2. Nepārstrādāts trešās kategorijas materi āls, kas paredz ēts barības sastāvdaļu vai 
lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai, j āuzglabā un jāpārvadā dzesināts, 
sasaldēts vai skābbarībā, ja vien:  
a) tas nav p ārstrādāts 24 stund ās pēc savākšanas vai p ēc tam, kad ir beigusies 
tā uzglabāšana dzesin ātā vai sasald ētā veidā, ja turpm ākā pārvadāšana 
notiek transportl īdzeklī, kurā tiek uztur ēta uzglab āšanas temperat ūra; 
b) attiecībā uz pienu, piena produktiem vai no piena atvasin ātiem produktiem, 
kas nav pak ļauti nevienam no X pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas I daļā 
minētajiem apstr ādes veidiem, tos p ārvadā dzesinātus un izol ētos 
konteineros, ja vien risku nevar mazin āt ar citiem pas ākumiem, ņemot 
vērā materiāla īpašības. 
3. Refrižeratortransport ā izmantojamo transportl īdzekļu plānojumam j ābūt tādam, 
lai tiktu nodrošin āta atbilstošas temperat ūras uztur ēšana visā pārvadāšanas 
laikā, un lai temperat ūru varētu uzraudz īt. 
3. iedaļa 
Atkāpes attiec ībā uz treš ās kategorijas materi āla, tostarp piena, piena 
produktu un no piena atvasin ātu produktu, sav ākšanu un p ārvadāšanu  
Šīs nodaļas 1. ieda ļu neattiecina uz treš ās kategorijas materi āla, tostarp piena, 
piena produktu un no piena atvasin ātu produktu, sav ākšanu un p ārvadāšanu, ko 
veic uzņēmēji no piena p ārstrādes uzņēmumiem, kas apstiprin āti saskaņā ar 
Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, ja tie sa ņem produktus, ko paši iepriekš 
piegādājuši un ko tagad sa ņem atpaka ļ, jo īpaši no saviem klientiem.  
4. iedaļa 
Atkāpe attiecībā uz kūtsmēslu savākšanu un p ārvadāšanu  
Atkāpjoties no 1. ieda ļas, kompetent ā iestāde var piekrist, ka sav āc un pārvadā 
kūtsmēslus starp diviem punktiem vien ā un tajā pašā saimniec ībā vai starp lauk ­
saimniekiem un lietot ājiem vien ā un tajā pašā dalībvalstī, ievērojot citus nosac ī­
jumus, kas nodrošina, ka tiek nov ērsti nepie ļaujami riski cilv ēku un dz īvnieku 
veselībai. 
II NODA ĻA 
IDENTIFIK ĀCIJA  
1. Jāveic visi vajadz īgie pasākumi, lai nodrošin ātu to, ka:  
a) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu s ūtījumi ir 
identificējami un tiek tur ēti atseviš ķi, un ir identific ējami sav ākšanas 
laikā, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu izcelsmes viet ā un pārvadāšanas 
laikā; 
b) marķējuma vielu konkr ētas kategorijas dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu 
vai atvasin āto produktu identific ēšanai izmanto tikai tai kategorijai, kurai 
attiecīgās vielas izmantošana ir noteikta šaj ā regulā, vai tā ir izstrādāta, vai 
ir noteikta atbilst īgi 4. punktam;  
c) ►C1 dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
sūtījumus nos ūta no vienas dal ībvalsts uz citu iepakojum ā, konteineros 
vai transportl īdzekļos, kuriem ir saredzams un vismaz uz p ārvadāšanas 
laiku neizdz ēšams krāsu marķējums, nor ādot šajā regulā paredzēto 
informāciju uz iepakojuma, konteinera vai transportl īdzekļa virsmas vai 
virsmas da ļas, vai uz tiem pievienotas eti ķetes vai simbola: ◄ 
i) melnā krāsa, ja tas ir pirm ās kategorijas materi āls, ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 81
 
ii) dzelten ā krāsa, ja tas ir otr ās kategorijas materi āls (izņemot kūtsmēslus 
un gremošanas trakta saturu),  
iii) zaļā krāsa ar lielu zil ās krāsas piemais ījumu, lai nodrošin ātu, ka tā ir 
viegli atšķirama no cit ām krāsām, ja tas ir treš ās kategorijas materi āls, 
iv) attiecībā uz import ētiem sūtījumiem, kr āsas, kas attiec īgajam 
materiālam noteiktas i), ii) un iii) punkt ā, no brīža, kad s ūtījums 
izvests cauri pirmajam ievešanas robežkontroles punktam Savien ībā. 
2. Pārvadāšanas un uzglab āšanas laik ā uz iepakojuma, konteinera vai uz trans ­
portlīdzekļa piestiprin ātajā zīmē jābūt: 
a) skaidri nor ādītai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto 
produktu kategorijai; un  
b) šādiem vārdiem, kas redzami un salas āmi norādīti attiecīgi uz iepakojuma, 
konteinera vai transportl īdzekļa: 
i) “nelietot p ārtikā”, ja tas ir treš ās kategorijas materi āls, 
ii) “nelietot bar ībā”, ja tas ir otr ās kategorijas materi āls (izņemot kūts­
mēslus un gremošanas trakta saturu) un no t ā atvasinātie produkti; 
tomēr, ja otr ās kategorijas materi āls paredz ēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 18. panta 1. punkt ā minēto dzīvnieku barošanai 
saskaņā ar tajā pantā paredzētajiem nosac ījumiem, eti ķetē iepriekš 
minētā teksta viet ā norāda “… barošanai”, ierakstot t ās dzīvnieku 
sugas(-u) nosaukumu, kuras(-u) barošanai materi āls paredzēts, 
iii) pirm ās kategorijas materi āla un no pirm ās kategorijas materi āla 
atvasinātu produktu gad ījumā, ja tie paredz ēti: 
— likvid ēšanai — “tikai likvid ēšanai”;  
— lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai — “tikai lolojumdz īvnieku 
barības ražošanai”;  
— Regulas (EK) Nr. 1069/2009 36. pant ā minēta atvasin āta 
produkta ražošanai — “tikai atvasin ātu produktu ražošanai. 
Nelietot p ārtikā vai barībā vai zemes apstr ādei”;  
iv) piena, piena produktu, no piena atvasin ātu produktu, jaunpiena un 
jaunpiena produktu gad ījumā — “nelietot p ārtikā”, 
v) no treš ās kategorijas materi āla ražota želat īna gadījumā — “želat īns, 
derīgs lietošanai bar ībā”, ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 82
 
vi) no treš ās kategorijas materi āla ražota kolag ēna gadījumā — 
“kolagēns, derīgs lietošanai bar ībā”, 
vii) “tikai k ā lolojumdz īvnieku bar ība”, ja tā ir jēla lolojumdz īvnieku 
barība, 
viii) attiec ībā uz zivīm un no ziv īm iegūtiem produktiem, ko paredz ēts 
izmantot zivju bar ībā un kas apstr ādāti un iepakoti pirms izpla ­
tīšanas, jābūt skaidri un salas āmi marķētam barības ražot ājuz­ 
ņēmuma nosaukumam un adresei, un  
— no savva ļas zivīm iegūtu zivju miltu gad ījumā vārdiem “satur 
zivju miltus tikai no savva ļas zivīm — var izmantot saimniec ībā 
audzētu visu sugu zivju barošanai”;  
— no saimniec ībā audzētām zivīm iegūtu zivju miltu gad ījumā 
vārdiem “satur zivju miltus tikai no saimniec ībā audzētām […] 
sugas ziv īm — var izmantot tikai saimniec ībā audzētu citu zivju 
sugu barošanai”;  
— no savva ļas zivīm un no saimniec ībā audzētām zivīm iegūtu 
zivju miltu gad ījumā vārdiem “satur zivju miltus no savva ļas 
zivīm un saimniec ībā audzētām […] sugas ziv īm — var 
izmantot tikai saimniec ībā audzētu citu zivju sugu barošanai”;  
ix) no zirgu dzimtas dz īvniekiem ieg ūtu asins pagatavojumu gad ījumā, 
kas nav paredz ēti barībai, — “asinis un asins pagatavojumi no zirgu 
dzimtas dz īvniekiem. Nelietot p ārtikā un dzīvnieku bar ībā”, 
x) ragu, nagu un citu materi ālu, kas paredz ēti XIV pielikuma II noda ļas 
12. iedaļā minēto organisko m ēslojumu un augsnes ielabot āju 
ražošanai, gad ījumā — “nelietot p ārtikā un dzīvnieku uztur ā”; 
xi) organisk ā mēslojuma un augsnes ielabot āju gadījumā — 
“organiskais m ēslojums vai augsnes ielabot āji/lauksaimniec ības 
dzīvniekus nedr īkst ganīt vai kult ūraugus izmantot par z āli 
barošanai vismaz 21 dienu p ēc apstrādes”;  
xii) tāda materi āla gadījumā, ko izmanto barošanai saska ņā ar VI 
pielikuma II noda ļas 1. ieda ļu, — sav ākšanas centra nosaukumam 
un adresei, k ā arī norādei “nelietot p ārtikā”; 
xiii) “kūtsmēsli”, ja tie ir k ūtsmēsli un gremošanas trakta saturs;  
xiv) attiec ībā uz starpproduktiem uz ārējā iepakojuma j ābūt vārdiem 
“tikai z ālēm/veterin ārajām zālēm/medicīnas ier īcēm/aktīvām 
implantējamām medic īnas ierīcēm/in vitro  diagnostikai izman ­
tojamām medicīnas ierīcēm/laboratorijas rea ģentiem”;  
xv) pētniecības un diagnostikas paraugu gad ījumā vārdiem “pētniecības 
un diagnostikas m ērķiem”, nevis eti ķetes tekstam, kas noteikts a) 
apakšpunkt ā; 
xvi) tirdzniec ības paraugu gad ījumā vārdiem “tirdzniec ības paraugs, 
nelietot p ārtikā”, nevis eti ķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunkt ā; 
▼M1 
xvii) izst ādes priekšmetu gad ījumā vārdiem “izst ādes priekšmets, nelietot 
pārtikā”, nevis eti ķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunkt ā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 83
 
xviii) attiec ībā uz XIII pielikuma XIII noda ļā minēto zivju e ļļu, kuru 
izmanto z āļu ražošan ā, — vārdiem “zivju e ļļa zāļu ražošanai”, 
nevis etiķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunkt ā; 
▼M4 
xix) attiec ībā uz IV pielikuma IV noda ļas 2. ieda ļas I. punkt ā minētajiem 
kūtsmēsliem, kam veikta apstr āde ar kaļķiem, – vārdiem “kūtsmēs­
lu–kaļķa maisījums”;  
xx) attiec ībā uz pārstrādātiem kūtsmēsliem, kas ir bijuši pak ļauti 
XI pielikuma I noda ļas 2. ieda ļas b) un c) punkt ā minētajai 
apstrādei, – vārdiem “pārstrādāti kūtsmēsli”; 
▼B 
c) tom ēr b) punkta xi) apakšpunkt ā minēto etiķeti neprasa attiec ībā uz 
šādu organisko m ēslojumu un augsnes ielabot ājiem:  
i) pārdošanai gatavos iepakojumos, kas nav smag āki par 50 kg, 
lietošanai galapat ērētājam, vai  
ii) lielmaisos, kuru svars nep ārsniedz 1 000 kg, ja:  
— tos at ļāvusi tās dalībvalsts kompetent ā iestāde, kurā 
organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot āju izmantos 
zemes apstr ādei, 
— ja uz min ētajiem maisiem ir nor ādīts, ka ar min ētajiem 
līdzekļiem nav paredz ēts apstrādāt zemi, kurai var piek ļūt 
lauksaimniec ības dzīvnieki.  
3. Dalībvalstis var izveidot sist ēmas vai paredz ēt noteikumus attiec ībā uz iepa­
kojuma, konteineru vai transportl īdzekļu ►C1 krāsu marķēšanu ◄, ko 
izmanto t ādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu 
pārvadāšanā, kuru izcelsme ir attiec īgajā valstī un kas paliek t ās teritorij ā, 
ar nosacījumu, ka š īs sistēmas vai noteikumi nerada neskaidr ības krāsu 
kodēšanas sist ēmā, kas paredz ēta 1. punkta c) apakšpunkt ā. 
4. Dalībvalstis var izveidot sist ēmas vai paredz ēt noteikumus attiec ībā uz to 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kr āsu marķējumu, kuru izcelsme ir 
attiecīgajā valstī un kas paliek t ās teritorij ā, ja tādas sistēmas vai noteikumi 
nav pretrun ā tām marķēšanas pras ībām attiecībā uz atvasin ātajiem produktiem, 
kas izklāstītas šā pielikuma V noda ļā. 
5. Atkāpjoties no 3. un 4. punkta, dal ībvalstis var izmantot šajos punktos 
minētas sistēmas vai noteikumus dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem, 
kuru izcelsme ir attiec īgajā dalībvalstī, bet kas nepaliek to teritorij ā, ja dalīb­
valsts vai treš ā valsts, kas ir galam ērķa valsts, ir inform ējusi par t ās piek­
rišanu.  
6. Tomēr: 
a) šīs nodaļas 1. un 2. punktu nepiem ēro, ja treš ās kategorijas materi ālu, 
tostarp pienu, piena produktus un no piena atvasin ātus produktus, 
identificē uzņēmēji no piena p ārstrādes uzņēmumiem, kas apstiprin āti 
saskaņā ar Regulas (EK)Nr. 853/2004 4. pantu, ja tie sa ņem produktus, 
ko paši iepriekš pieg ādājuši un kas sa ņemti atpaka ļ, jo īpaši no vi ņu 
klientiem;  
b) kompetent ā iestāde var piekrist t ādu kūtsmēslu identific ēšanai, ko p ārvadā 
starp diviem punktiem, kuri atrodas taj ā pašā saimniec ībā, vai starp saim ­
niecībām un lietot ājiem, kas atrodas taj ā pašā dalībvalstī, ar citiem 
līdzekļiem, atkāpjoties no 1. un 2. punkta;  
▼C1 
c) barības mais ījums, kas defin ēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 
2. punkta h) apakšpunkt ā, kas ražots no dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktiem vai atvasin ātajiem produktiem un iepakots un laists tirg ū kā barība 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. pantu, nav j āidentificē saskaņā ar 
1. punktu un nav j āmarķē saskaņā ar 2. punktu.  ▼M1 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 84
 
III NODA ĻA 
TIRDZNIEC ĪBAS DOKUMENTI UN VESEL ĪBAS SERTIFIK ĀTI 
1. Pārvadāšanas laik ā tirdzniec ības dokumentam saska ņā ar šajā nodaļā izklāstīto 
modeli vai, ja tas pras īts šajā regulā, veselības sertifik ātam jābūt pievienotam 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātajiem produktiem.  
Tomēr tāds dokuments vai sertifik āts nav vajadz īgs, ja:  
a) atvasin ātos produktus no treš ās kategorijas materi āla, organisko m ēslojumu 
un augsnes ielabot ājus mazumtirgot āji vienā un tajā pašā dalībvalstī 
piegādā galīgajiem lietot ājiem, izņemot uzņēmējus; 
b) piens, piena produkti un no piena atvasin āti produkti, kas ir treš ās 
kategorijas materi āli, ir sav ākti un atdoti atpaka ļ uzņēmējiem piena 
pārstrādes uzņēmumos, kas apstiprin āti saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 853/2004 4. pantu, ja tie sa ņem pašu iepriekš pieg ādātus produktus, 
jo īpaši no saviem klientiem;  
▼C1 
c) barības mais ījumi, kas defin ēti Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 
2. punkta h) apakšpunkt ā un kas ražoti no dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktiem vai atvasin ātajiem produktiem, tiek laisti tirg ū un mar ķēti 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. pantu.  
▼B 
2. Tirdzniec ības dokumentam j ābūt sagatavotam vismaz trijos eksempl āros 
(viens ori ģināls un divas kopijas). Ori ģinālam jābūt pievienotam s ūtījumam 
līdz pat galam ērķim. Saņēmējam tas j āsaglabā. Ražotājam jāpatur viena no 
kopijām, pārvadātājam — otra.  
Dalībvalstis var pras īt, lai pier ādījums par s ūtījuma ierašanos tiktu sniegts  
TRACES  sistēmā vai ar tirdzniec ības dokumenta ceturto eksempl āru, ko 
saņēmējs nosūta atpakaļ ražotājam. 
3. Veselības sertifik āti jāizdod un j āparaksta kompetentajai iest ādei. 
4. Tirdzniec ības dokuments, kas atbilst 6. punkt ā izklāstītajam paraugam, ir 
pievienots dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātajiem 
produktiem no s ākumpunkta ražošanas ķēdē, kā noteikts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 4. panta 1. punkt ā, pārvadāšanas laik ā Savienībā. 
Tomēr papildus at ļaujai pārraidīt informāciju ar alternat īvas sistēmas starp ­
niecību, kas min ēta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 21. panta 3. punkta otraj ā 
daļā, kompetent ā iestāde var at ļaut pievienot dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktiem un atvasin ātajiem produktiem, ko p ārvadā tās teritorij ā: 
a) atšķirīgu tirdzniec ības dokumentu pap īra vai elektronisk ā formātā, ja 
minētajā tirdzniec ības dokument ā ir inform ācija, kas min ēta šīs nodaļas 
6. punkta piez īmju f) punkt ā; 
b) tirdzniec ības dokumentu, kur ā materiāla daudzums ir izteikts materi āla 
svarā vai tilpum ā vai iepakojumu skait ā. 
5. Uzskaites dokumentus un saist ītos tirdzniec ības dokumentus vai vesel ības 
sertifikātus saglab ā vismaz divus gadus uzr ādīšanai kompetentajai iest ādei. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 85
 
6. Tirdzniec ības dokumenta paraugs  
Piezīmes 
a) Tirdzniec ības dokumentus noform ē saskaņā ar šajā nodaļā norādīto 
parauga sh ēmu. 
Paraugā norādītajā skaitlisk ā secībā dokument ā pievieno p ārvadāšanai 
nepieciešam ās apliecības par dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un 
atvasinātajiem produktiem.  
b) To noform ē vienā no izcelsmes dal ībvalsts vai galam ērķa dalībvalsts 
oficiālajām valodām, pēc vajadzības. 
To tomēr var noform ēt arī citās Savienības oficiālajās valodās, ja ir piev ­
ienots ofici āls tulkojums vai ja tam iepriekš ir piekritusi galam ērķa dalīb­
valsts kompetent ā iestāde. 
c) Katra tirdzniec ības dokumenta ori ģināls sastāv no vienas lapas ab ām 
pusēm, vai, ja ir pras īts vairāk teksta, tas ir t ādā formātā, ka visas 
vajadzīgās lapas ir da ļa no vienota veseluma un ir nedal āmas. 
d) Ja sūtījuma poste ņu identifik ācijas apsv ērumu dēļ tirdzniec ības doku ­
mentam ir pievienotas papildu lapas, š īs lapas ar ī uzskata par ori ģināldo­
kumenta da ļu, par sūtījumu atbild īgajai personai uzliekot savu parakstu uz 
katras lapas.  
e) Ja tirdzniec ības dokuments, tostarp d) punkt ā minētās papildu lapas, ietver 
vairāk nekā vienu lappusi, tad katru lappusi lapas apakš ā numurē šādi — 
(lappuses numurs) no (kop ējā lappušu skaita) — un lapas augš ā ir 
dokumenta koda numurs, ko noteikusi atbild īgā persona.  
f) Tirdzniec ības dokumenta ori ģināls jāaizpilda un j āparaksta atbild īgajai 
personai.  
Tirdzniec ības dokument ā jāprecizē: 
i) datums, kad materi āls paņemts no telp ām; 
ii) materi āla apraksts, tostarp  
— materi āla identifik ācija atbilst īgi kādai no kategorij ām, kas min ētas 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8., 9. un 10. pant ā, 
— dzīvnieku suga un īpaša atsauce uz piem ērojamo Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta punktu attiec ībā uz trešās kategorijas 
materiāliem un no tiem ieg ūtajiem produktiem, ko paredz ēts 
izmantot barošanai, un  
— attiecīgā gadījumā dzīvnieka krot ālijas numurs;  
iii) materi āla daudzums p ēc tilpuma, svara vai iepakojumu skaita;  
▼M16  
iv) materi āla izcelsmes uz ņēmuma vai iek ārtas nosaukums un adrese un 
tā apstiprin ājuma vai re ģistrācijas numurs, kas pieš ķirts saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1069/2009 vai attiec īgi saska ņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regul ām (EK) Nr. 852/2004 (  1 ), (EK) 
Nr. 853/2004 (  2 ) vai (EK) Nr. 183/2005 (  3 ), un attiec īgā gadījumā 
apstrādes veids un metode;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 86  
( 1 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par 
pārtikas produktu higi ēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.). 
( 2 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko 
nosaka īpašus higi ēnas noteikumus attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes p ārtiku (OV L 139, 
30.4.2004., 55. lpp.). 
( 3 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janv āra Regula (EK) Nr. 183/2005, ar ko 
paredz bar ības higiēnas prasības (OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.).
 v) materi āla pārvadātāja nosaukums, adrese un re ģistrācijas numurs;  
vi) galam ērķa uzņēmuma vai iek ārtas nosaukums un adrese un t ā reģis­
trācijas vai apstiprin ājuma numurs, kas pieš ķirts saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1069/2009 vai attiec īgi saskaņā ar Regul ām (EK) 
Nr. 852/2004 vai (EK) Nr. 183/2005;  
vii) ja pārvadāšanai izmanto konteinerus, pilns konteinera identifik ācijas 
numurs (“ BIC kods”), kas izdots saska ņā ar Bureau International des 
Containers et du Transport Intermodal  prasībām (  1 ); 
viii) ja eksport ē pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un produktus, kas 
satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, k ā minēts Regulas (EK) 
Nr. 999/2001 IV pielikum ā, izvešanas dal ībvalsts un izvešanas robež ­
kontroles punkts, kas min ēts Komisijas L ēmumā 2009/821/EK (  2 ). 
▼B 
g) Atbild īgās personas paraksta kr āsai jāatšķiras no drukas kr āsas. 
h) Dokumenta atsauces numuru un viet ējo uzskaites numuru vienam 
sūtījumam pieš ķir tikai vienreiz.  
▼M16  
i) 15 darbdienu laik ā pēc Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 3. punkta 
pirmajā daļā minētās inform ācijas saņemšanas par galam ērķa vietu 
atbildīgā kompetent ā iestāde, kas min ēta 48. panta 3. punkta otraj ā daļā, 
ar TRACES  sistēmas palīdzību inform ē izcelsmes dal ībvalsts kompetento 
iestādi par sūtījuma pien ākšanu.  ▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 87  
( 1 ) https://www.bic-code.org/identification-number/ 
( 2 ) Komisijas 2009. gada 28. septembra L ēmums 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprin āto 
robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkr ētus noteikumus par inspekcij ām, kuras veic 
Komisijas veterin ārijas eksperti, un nosaka  Traces  veterinārās vienības (OV L 296, 
12.11.2009., 1. lpp.).
 Tirdzniec ības dokuments  
Tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu p ārvadāšanai Eiropas Savien ībā, kas nav paredz ēti 
lietošanai p ārtikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009
  ▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 88
 
▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 89
 
▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 90
 
▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 91
 
IV NODA ĻA 
UZSKAITE  
1. iedaļa 
Vispārīgi noteikumi  
1. ►C1 Uzskaitē, kas min ēta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 22. panta 1. punkt ā 
attiecībā uz dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātiem 
produktiem, iz ņemot bar ības mais ījumus, kas defin ēti Regulas (EK) 
Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunkt ā, ražoti no dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem vai no atvasin ātiem produktiem un ir laisti 
tirgū saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. pantu, ir: ◄ 
a) apraksts par:  
i) dzīvnieku sugu treš ās kategorijas materi ālam un no t ā atvasinātajiem 
produktiem, ko paredz ēts izmantot par bar ības sastāvdaļām, un attiec īgā 
gadījumā — veselu lieme ņu un galvu gad ījumā — krotālijas numurs,  
ii) materi āla daudzums;  
b) ja uzskaiti veic jebkura persona, kas nos ūta dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktus vai atvasin ātus produktus, š āda inform ācija: 
i) datums, kad materi āls paņemts no telp ām, 
ii) pārvadātāja un saņēmēja nosaukums un adrese, un attiec īgā gadījumā to 
apstiprinājuma vai re ģistrācijas numurs;  
c) ja uzskaiti veic jebkura persona, kas p ārvadā dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktus vai atvasin ātus produktus, š āda inform ācija: 
i) datums, kad materi āls paņemts no telp ām, 
ii) materi āla izcelsmes vieta, no kurienes materi āls nosūtīts, 
iii) saņēmēja nosaukums un adrese, un attiec īgā gadījumā tā apstipri­
nājuma vai re ģistrācijas numurs;  
d) ja uzskaiti veic jebkura persona, kas sa ņem dzīvnieku izcelsmes produktus 
vai atvasin ātus produktus, š āda inform ācija: 
i) materi āla saņemšanas datums,  
ii) materi āla izcelsmes vieta, no kurienes materi āls nosūtīts, 
iii) pārvadātāja nosaukums un adrese.  
2. Atkāpjoties no š īs iedaļas 1. punkta, uz ņēmējiem nav j āglabā 1. punkta a) 
apakšpunkt ā un b) apakšpunkta i) da ļā, c) apakšpunkta i) un iii) da ļā un d) 
apakšpunkta ii) un iii) da ļā minētā informācija atseviš ķi, ja viņi par katru 
sūtījumu saglab ā III noda ļā paredzētā tirdzniec ības dokumenta eksempl āru 
un dara š ādu inform āciju pieejamu kop ā ar pārējo inform āciju, kas pras īta 
atbilstīgi šīs iedaļas 1. punktam.  
▼C1 
3. Sadedzin āšanas iek ārtu un līdzsadedzin āšanas iek ārtu uzņēmēji veic uzskaiti 
par sadedzin āto vai līdzsadedzin āto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un 
atvasināto produktu daudzumiem un kategorij ām, un datumiem, kad min ētās 
darbības veiktas.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 92
 
2. iedaļa 
Papildu pras ības, ja izmanto īpašiem barošanas m ērķiem 
Papildus uzskaitei, kas pras īta saskaņā ar 1. ieda ļu, uzņēmēji veic šādu uzskaiti 
saistībā ar attiec īgo materi ālu, ja dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus izmanto 
īpašiem barošanas m ērķiem saska ņā ar VI pielikuma II noda ļu: 
1) galīgo lietotāju gadījumā par izmantoto daudzumu, par dz īvniekiem, kurus ar 
to plānots barot, un izmantošanas datumu;  
2) savākšanas centru gad ījumā: 
i) par daudzumu, kas apstr ādāts saskaņā ar VI pielikuma I noda ļas 1. ieda ļas 
4. punktu,  
ii) par katra gal īgā lietotāja, kurš izmanto materi ālus, nosaukumu un adresi,  
iii) par telp ām, uz kur ām materiāls nogādāts izmantošanai,  
iv) par nos ūtīto daudzumu, un  
v) materi āla nosūtīšanas datumu.  
3. iedaļa 
Prasības attiec ībā uz dažiem kažokzv ēriem  
Saimniecību uzņēmēji, kas min ēti II pielikuma I noda ļā, veic vismaz š ādu 
uzskaiti:  
a) par to dz īvnieku  ►C1 kažokādu ◄ un lieme ņu skaitu, ko baro ar materi ­ 
āliem, kuru izcelsme ir no vi ņu pašu sugas dz īvniekiem; un  
b) par katru s ūtījumu, lai nodrošin ātu materiāla izsekojam ību. 
4. iedaļa 
Prasības attiec ībā uz zemes apstr ādi ar dažiem organiskajiem m ēslojumiem 
un augsnes ielabot ājiem  
Persona, kas atbild par zemi, kuru apstr ādās ar organisko m ēslojumu un augsnes 
ielabotājiem, izņemot II pielikuma II noda ļas otrajā daļā minētos materi ālus, un 
kurai var ēs piekļūt lauksaimniec ības dzīvnieki vai no kuras nop ļauta zāle lauk­
saimniecības dzīvnieku barošanai, vismaz divus gadus veic š ādu uzskaiti:  
1) par izmantot ā organisk ā mēslojuma un augsnes ielabot āju daudzumu;  
2) par datumiem, kad organiskais m ēslojums un augsnes ielabot āji izmantoti 
zemes apstr ādē, un vietām, kur tas noticis;  
3) par datumiem p ēc organisk ā mēslojuma vai augsnes ielabot āju izmantošanas, 
kad ganāmpulkiem at ļauts ganīties uz zemes vai kad no zemes nop ļauta zāle, 
kas izmantojama barošanai.  
5. iedaļa 
Prasības attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas ieg ūti no 
ūdensdzīvniekiem, un zivju barošanu  
Pārstrādes iekārtām, kurās ražo zivju miltus vai citu bar ību, kuras izcelsme ir no 
ūdensdzīvniekiem, veic š ādu uzskaiti:  
a) par ik dienas saražoto daudzumu;  
b) par izcelsmes sug ām, tostarp j ānorāda, vai ūdensdzīvnieki tika no ķerti savva ļā 
vai ražoti akvakult ūrā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 93
 
c) tādu zivju miltu gad ījumā, kas iegūti no saimniec ībā audzētām zivīm un ko 
paredzēts izbarot saimniec ībā audzētām citas sugas ziv īm, par izcelsmes sugas 
zinātnisko nosaukumu.  
6. iedaļa 
Prasības attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu sadedzin āšanu un 
aprakšanu  
Ja tiek veikta dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu sadedzin āšana vai aprakšana 
atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punktam, tad persona, kas ir 
atbildīga par min ēto sadedzin āšanu vai aprakšanu, re ģistrē šādu inform āciju: 
a) sadedzin āto vai aprakto dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu daudzumus, 
kategorijas un sugas,  
b) sadedzin āšanas un aprakšanas datumu un vietu.  
7. iedaļa 
Prasības attiec ībā uz fotoželat īnu 
Apstiprin ātu fotorūpniecības uzņēmumu uz ņēmēji, kas min ēti XIV pielikuma II 
nodaļas 11. ieda ļā, veic sīku uzskaiti par fotoželat īna pirkumiem un izmanto ­
jumiem, k ā arī atlikumu un p ārpalikušā materiāla likvidēšanu.  
V NODA ĻA 
DAŽU ATVASIN ĀTO PRODUKTU MAR ĶĒŠANA  
1. Pārstrādes iekārtās, kas paredz ētas pirmās un otr ās kategorijas materi āla 
pārstrādei, atvasin ātos produktus neizdz ēšami iez īmē ar 
glicerīntriheptano ātu (GTH) t ādā veidā, lai:  
a) GTH ir pievienots atvasin ātiem produktiem, kuri ir iepriekš termiski 
apstrādāti ar temperat ūru centrā vismaz 80 °C un p ēc tam ir aizsarg āti 
no atkārtotas infic ēšanās; 
b) visos atvasin ātajos produktos minim ālā GTH koncentr ācija ir 250 mg 
vienā kg tauku (GTH vienm ērīgi sadalīts visā masā). 
2. Šīs iedaļas 1. punkt ā minēto pārstrādes iekārtu uzņēmēji ievieš parametru 
uzraudzības un re ģistrācijas sist ēmu, kas piem ērota, lai pier ādītu kompe ­
tentajai iest ādei, ka ir sasniegta vajadz īgā viendabīgā obligātā GTH koncen ­
trācija. 
Šajā uzraudz ības un uzskaites sist ēmā jāiekļauj neboj āta GTH satura 
noteikšana k ā triglicer īda tīrā petrolētera ekstrakt ā (40–70) no regul āri 
ņemtiem paraugiem.  
3. Marķēšanu ar GTH neprasa attiec ībā uz: 
a) šķidriem atvasin ātiem produktiem, kas paredz ēti biogāzes vai kompost ­ 
ēšanas iek ārtām; 
b) atvasin ātiem produktiem, ko izmanto kažokzv ēru barošanai saska ņā ar II 
pielikuma I noda ļu; 
c) biodīzeļdegvielu, kas ražota saska ņā ar IV pielikuma IV noda ļas 2. ieda ļas 
D punktu;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 94
 
d) atvasin ātiem produktiem, kas ieg ūti saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 12. panta a) punkta ii) apakšpunktu, b) punkta ii) apak ­ 
špunktu, 13. panta a) punkta ii) apakšpunktu, b) punkta ii) apakšpunktu un 
16. panta e) punktu, ja min ētie produkti ir:  
i) pārvadāti slēgtā konveijeru sist ēmā, kuru nevar apiet (ja šo sist ēmu ir 
apstiprinājusi kompetent ā iestāde) no pārstrādes iekārtas: 
— tūlītējai tiešai sadedzin āšanai vai l īdzsadedzin āšanai,  
— tūlītējai izmantošanai saska ņā ar metodi, kas apstiprin āta pirmās un 
otrās kategorijas dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem saska ņā ar 
IV pielikuma IV noda ļu, vai  
▼M1 
ii) paredz ēti pētniecībai un citiem specifiskiem m ērķiem, kā minēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 17. pant ā un ko at ļāvusi kompetent ā 
iestāde; 
▼M13  
e) atjaunojamo degvielu, kas ražota no kaus ētiem taukiem, ko ieg ūst no 1. un 
2. kategorijas materi āliem saska ņā ar IV pielikuma IV noda ļas 2. ieda ļas J 
un L punktu.  
▼M4 
VI NODA ĻA 
MIRUŠU LOLOJUMDZ ĪVNIEKU P ĀRVADĀŠANA  
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. l īdz 3. punkta noteikumi par 
iepriekšēju atļauju no galam ērķa kompetent ās iestādes un  TRACES  lietošanu 
neattiecas uz gad ījumiem, kad miruši lolojumdz īvnieki tiek p ārvadāti sadedzi ­
nāšanai uz ņēmumā vai iek ārtā, kas atrodas citas dal ībvalsts pierobežas 
apgabalā, ar kuru attiec īgajai dalībvalstij ir kop īga robeža, un ja dal ībvalstis 
noslēdz divpus ēju nolīgumu par p ārvadāšanas nosac ījumiem.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 95
 
IX PIELIKUMS  
PRASĪBAS, KAS PIEM ĒROJAMAS DAŽIEM APSTIPRIN ĀTIEM UN 
REĢISTRĒTIEM UZ ŅĒMUMIEM UN IEK ĀRTĀM 
I NODAĻA 
LOLOJUMDZ ĪVNIEKU BAR ĪBAS RAŽOŠANA  
Uzņēmumi un iek ārtas, kas ražo lolojumdz īvnieku bar ību, kā noteikts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta e) apakšpunkt ā, ir ar 
piemērotām struktūrām: 
a) lai uzglab ātu un apstr ādātu ienākošo materi ālu pilnīgi drošos apst ākļos; un  
b) lai likvid ētu neizmantotos dz īvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas paliek 
pēc produktu ražošanas saska ņā ar šo regulu, vai š āds materi āls jānosūta uz 
sadedzināšanas iek ārtu, līdzsadedzin āšanas iek ārtu, pārstrādes iekārtu vai, ja 
runa ir par treš ās kategorijas materi ālu, uz biog āzes vai kompost ēšanas iekārtu 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. pantu un saska ņā ar 
šo regulu.  
II NODA ĻA 
DZĪVNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU APSTR ĀDE PĒC TO 
SAVĀKŠANAS  
Šīs nodaļas prasības piem ēro dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu uzglab āšanai, 
kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta l) punkta i) apakšpunkt ā, un 
šādām darbībām, kas saist ītas ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstr ādi pēc 
to savākšanas, k ā noteikts min ētās regulas 24. panta 1. punkta h) apakšpunkt ā: 
a) šķirošana;  
b) griešana;  
c) atdzes ēšana;  
d) sasald ēšana;  
e) sālīšana vai citi konserv ācijas procesi;  
f) jēlādu un ādu aizvākšana;  
g) īpašā riska materi āla aizvākšana;  
h) darbības, kas ietver dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu  ►C1 apstrādi ◄ un 
ko veic atbilst īgi pienākumiem saska ņā ar Savien ības tiesību aktiem veter ­
inārijas jomā, piemēram, par p ēcnāves pārbaudi vai paraugu ņemšanu;  
i) tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu higieniz ācija/pasteriz ācija, kas 
paredzēti transform ēšanai biog āzē vai kompost ā, pirms tādas transform ēšanas 
vai kompost ēšanas cit ā uzņēmumā vai iekārtā saskaņā ar šīs regulas V 
pielikumu;  
j) sijāšana. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 96
 
1. iedaļa 
Vispārīgas prasības 
1. Telpas un strukt ūras, kurās tiek veiktas starpposma darb ības, atbilst vismaz 
šādām prasībām: 
a) tām jābūt pienācīgi atdalītām no ceļiem, caur kuriem var izplat īties pies­ 
ārņojums, un no cit ām telpām, piemēram, kautuv ēm. Iekārtu izkārtojums ir 
tāds, lai nodrošin ātu, ka pirm ās un otrās kategorijas materi āli ir pilnībā 
atdalīti no trešās kategorijas materi āliem attiec īgi no saņemšanas br īža līdz 
nosūtīšanas brīdim, ja vien tie neatrodas piln īgi atseviš ķā ēkā; 
b) iekārtā jābūt ►C1 segtai plat ībai ◄, kurā saņemt un no kurienes nos ūtīt 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ja vien dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktus nenog ādā caur ierīcēm, kas nov ērš risku izplat īšanos uz cilv ēku 
un dzīvnieku vesel ību, caur sl ēgtām caurul ēm šķidriem dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem;  
c) uzņēmumam j ābūt veidotam t ā, lai to var ētu viegli t īrīt un dezinfic ēt. 
Grīdu uzbūvei jābūt tādai, kas veicina š ķidrumu novad īšanu;  
d) uzņēmumā jābūt pieejam ām atbilstoš ām struktūrām person īgajai higi ēnai, 
proti, darbiniekiem paredz ētām tualetēm, ģērbtuvēm un izlietn ēm, un, ja 
vajadzīgs, biroju telp ām, ko var nodot to darbinieku r īcībā, kuri veic 
oficiālās kontroles;  
e) uzņēmumam j ābūt piemērotiem aizsargl īdzekļiem pret kait ēkļiem, 
piemēram, kukai ņiem, grauz ējiem un putniem;  
f) ja tas ir vajadz īgs saskaņā ar šīs regulas m ērķiem, uzņēmumiem j ābūt 
piemērotām pietiekamas jaudas noliktav ām ar termoregul āciju, lai var ētu 
uzglabāt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus pareiz ā temperat ūrā, kas 
projektētas tā, lai būtu iespējams šīs temperat ūras uzraudz īt un reģistrēt. 
2. Uzņēmums ir apr īkots ar piem ērotām struktūrām, lai tīrītu un dezinfic ētu 
konteinerus vai tvertnes, kur ās saņemti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, 
un transportl īdzekļus, kuros tie atvesti, iz ņemot kuģus. Ir pieejamas atbilst īgas 
struktūras transportl īdzekļu riteņu dezinfic ēšanai.  
2. iedaļa 
Higiēnas prasības 
1. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu š ķirošanu veic t ādā veidā, lai izvair ītos 
no dzīvnieku slim ību izplatīšanās. 
2. Visu uzglab āšanas laiku dz īvnieku izcelsmes blakusproduktus p ārkrauj un 
uzglabā atsevišķi no pārējām precēm, un to veic t ā, lai nov ērstu slim ību 
izraisītāju izplatīšanos.  
3. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus l īdz tālākai nosūtīšanai uzglab ā pien­ 
ācīgi, pareiz ā temperat ūrā. 
3. iedaļa 
Pārstrādes standarti higieniz ācijai/pasteriz ācijai 
Higienizāciju/pasteriz āciju, kas min ēta šīs nodaļas sākotnējās daļas i) punkt ā, veic 
saskaņā ar pārstrādes standartiem, kas min ēti V pielikuma I noda ļas 1. ieda ļas 1. 
punktā, vai saska ņā ar alternat īviem transform ācijas parametriem, kas at ļauti 
saskaņā ar tā paša pielikuma III noda ļas 2. ieda ļas 1. punktu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 97
 
III NODA ĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ ATVASIN ĀTO PRODUKTU 
UZGLAB ĀŠANU  
1. iedaļa 
Vispārīgas prasības 
Telpām un strukt ūrām, kurās uzglabā atvasinātos produktus, j āatbilst vismaz 
šādām prasībām. 
1. Telpas un strukt ūras, kurā uzglabā no trešās kategorijas materi āla atvasin ātos 
produktus, nedr īkst atrasties vien ā vietā ar telpām, kurās uzglabā no pirm ās 
vai otrās kategorijas materi āla atvasin ātos produktus, ja vien savstarp ēja pies­ 
ārņošana nav nov ērsta ar telpu izk ārtojuma un p ārvaldības pasākumiem, 
piemēram, uzglab ājot materi ālus pilnīgi atseviš ķās ēkās. 
2. Uzņēmumā jābūt: 
a) ►C1 segtai plat ībai ◄, kurā saņemt un no kurienes nos ūtīt atvasinātos 
produktus, ja vien atvasin ātos produktus:  
i) nenog ādā caur ier īcēm, kas nov ērš risku izplat īšanos uz cilv ēku un 
dzīvnieku vesel ību, piem ēram, vadot š ķidros produktus caur sl ēgtām 
caurulēm, vai  
ii) nesaņem iepakojumos, piem ēram, lielmaisos vai herm ētiski nosl ēgtos 
konteineros vai transportl īdzekļos; 
b) tam jābūt veidotam t ā, lai to var ētu viegli t īrīt un dezinfic ēt. Grīdu uzbūvei 
jābūt tādai, kas veicina š ķidrumu novad īšanu;  
c) tam jābūt ar atbilst īgām person āla tualetēm, ģērbtuvēm un izlietn ēm; 
d) tam j ābūt piemērotiem aizsargl īdzekļiem pret kait ēkļiem, piem ēram, 
kukaiņiem, grauz ējiem un putniem.  
3. Uzņēmumā jābūt atbilstīgām struktūrām, lai tīrītu un dezinfic ētu konteinerus 
vai tvertnes, kur ās saņemti produkti, un transportl īdzekļus, kuros tie atvesti, 
izņemot kuģus. 
4. Atvasin ātie produkti l īdz tālākai nosūtīšanai jāuzglabā pienācīgi. 
2. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz piena, piena produktu un no piena atvasin ātu 
produktu uzglab āšanu  
1. X pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas II daļā minēto produktu uzglab āšana notiek 
atbilstošā temperat ūrā, lai nov ērstu jebkuru risku cilv ēku vai dz īvnieku 
veselībai, speci ālā apstiprin ātā vai reģistrētā uzglabāšanas uz ņēmumā vai 
iekārtā vai speci ālā, atsevišķā uzglabāšanas zon ā apstiprin ātā vai reģistrētā 
uzglabāšanas uzņēmumā vai iekārtā. 
2. Galaproduktu paraugi, kas pa ņemti uzglab āšanas laik ā vai izņemšanas laik ā no 
noliktavas, atbilst vismaz X pielikuma I noda ļā izklāstītajiem mikrobiol ­
oģiskajiem standartiem.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 98
 
IV NODA ĻA 
REĢISTRĒTIE UZŅĒMĒJI 
1. Reģistrētu iekārtu vai uz ņēmumu uz ņēmēji vai citi re ģistrētie uzņēmēji rīkojas 
ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasin ātiem produktiem, 
ievērojot šādus nosac ījumus:  
a) telpām jābūt veidotām tā, lai tās varētu efektīvi iztīrīt un attiec īgā gadījumā 
dezinficēt; 
b) telpām jābūt piemērotiem aizsargl īdzekļiem pret kait ēkļiem, piem ēram, 
kukaiņiem, grauz ējiem un putniem;  
c) iekārtas un apr īkojums attiec īgā gadījumā jāuztur higi ēniskos apst ākļos; 
d) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasin ātie produkti j āuzglabā 
apstākļos, kas nov ērš piesārņošanu.  
2. Uzņēmēji veic uzskaiti veid ā, kas ir pieejama kompetentajai iest ādei. 
3. Reģistrētie uzņēmēji, kuri p ārvadā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai 
atvasinātos produktus t ālāk nekā tikai starp t ā paša uzņēmēja telpām, jo īpaši:  
a) glabā savā rīcībā informāciju attiec ībā uz savu transportl īdzekļu identifi ­
kāciju, kas ļauj pārbaudīt transportl īdzekļu izmantošanu dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu p ārvadāšanai;  
b) tīra un attiec īgā gadījumā dezinficē savus transportl īdzekļus; 
c) veic visus citus nepieciešamos pas ākumus, lai nov ērstu piesārņošanu un 
cilvēkiem vai dz īvniekiem nododamu slim ību izplatīšanos.  
▼M9 
V NODA ĻA 
NOROBEŽOŠANAS METODES  
1. iedaļa 
Vispārīgi noteikumi  
1. Norobežošanas metodes procesa rezult ātā radušos materi ālu var izmantot vai 
likvidēt tikai dal ībvalstī, kur kompetent ā iestāde ir atļāvusi attiec īgo norobe ­ 
žošanas metodi.  
2. Dalībvalsts kompetent ā iestāde pēc pieprasījuma dara citas dal ībvalsts kompe ­
tentajai iest ādei pieejamus ofici ālās kontroles rezult ātus, kad min ētajā dalīb­
valstī pirmo reizi izmanto k ādu norobežošanas metodi, lai atvieglotu jaun ās 
norobežošanas metodes ieviešanu.  
2. iedaļa 
Metodolo ģija 
A. Saimniec ībā nobeigušos c ūku un cita konkr ēta cūku izcelsmes materi āla 
aerobā nogatavin āšana un uzglab āšana ar v ēlāk veiktu sadedzin āšanu vai 
līdzsadedzin āšanu.  
1. Attiec īgās dalībvalstis  
Saimniecībā nobeigušos c ūku un cita konkr ēta cūku izcelsmes 
materiāla aerobo nogatavin āšanu un uzglab āšanu ar v ēlāk veiktu 
sadedzināšanu vai l īdzsadedzin āšanu var izmantot Francij ā, Īrijā, 
Latvijā, Portugālē un Apvienotaj ā Karalistē. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 99
 
Attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iest ādei ir jānodrošina, lai p ēc 
materiāla aerobās nogatavin āšanas un uzglab āšanas tas tiktu sav ākts 
un likvidēts šīs dalībvalsts teritorij ā. 
2. Izejvielas  
Šajā procesā var izmantot tikai š ādu cūku dzimtas dz īvnieku izcelsmes 
materiālu: 
a) otrās kategorijas materi āls, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
9. panta f) punkta i)–iii) apakšpunkt ā; 
b) trešās kategorijas materi āls, kas min ēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta h) punkt ā. 
Šī metode izmantojama tikai, lai likvid ētu cūku dzimtas dz īvniekus, 
kuru izcelsme ir vien ā un tajā pašā saimniec ībā, ar nosac ījumu, ka šai 
saimniecībai netiek piem ēroti ierobežojumi, jo raduš ās aizdomas par 
nopietnu lip īgu slimību, kas skar c ūku dzimtas dz īvniekus, vai ir 
apstiprināts šādas slim ības uzliesmojums. Šo metodi nedr īkst 
izmantot, lai likvid ētu dzīvniekus, kas nobeigušies min ēto slimību 
dēļ vai non āvēti slimību kontroles nol ūkos vai lai likvid ētu šādu 
dzīvnieku da ļas. 
3. Metodolo ģija 
3.1. Visp ārīgi principi  
Metode ir process, ko at ļāvusi kompetent ā iestāde. 
Vietai saska ņā ar Savien ības tiesību aktiem par vides aizsardz ību jābūt 
veidotai un izvietotai t ā, lai nov ērstu smaku un riskus augsnei un 
gruntsūdeņiem. 
Uzņēmējam: 
a) ir jāveic profilaktiski pas ākumi, lai nov ērstu dzīvnieku piek ļuvi, un 
jāievieš dokument ēta kaitēkļu apkarošanas programma;  
b) jāievieš proced ūras slimību izplatības novēršanai;  
c) jāievieš proced ūras, lai nov ērstu zāģu skaidu non ākšanu ārpus 
slēgtās sistēmas. 
Process jāveic slēgtā sistēmā, ko veido vair ākas šūnas ar ūdensizturīgu 
grīdu, kas norobežotas ar vienlaidu sien ām. Visi notek ūdeņi ir jāsavāc; 
šūnām jābūt savienot ām ar kanaliz ācijas cauruli, kas apr īkota ar 6 mm 
sietu, kurš aiztur ciet ās daļiņas. 
Šūnu skaits un lielums j āpielāgo mirstības līmenim, kas noteikts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 1)–3) punkt ā minētajā 
pastāvīgajā rakstiskaj ā procedūrā, un to kapacit ātei ir jābūt pietiekamai 
attiecībā uz mirst ības līmeni saimniec ībā vismaz asto ņu mēnešu 
periodā. 
3.2. Posmi  
3.2.1. Aizpild īšanas un uzglab āšanas posms  
Nobeiguš ās cūkas un citu c ūku izcelsmes materi āls ir atseviš ķi 
jāpārklāj ar zāģu skaidām un jākrauj šūnā, līdz tā ir pilna. Vispirms 
grīda ir jānoklāj ar vismaz 30 cm biezu z āģu skaidu k ārtu. Tad lieme ņi 
un cits cūku izcelsmes materi āls ir jāliek uz pirm ās zāģu skaidu k ārtas, 
un katra lieme ņu un cita c ūku izcelsmes materi āla kārta ir jāpārklāj ar 
vismaz 30 cm biezu z āģu skaidu k ārtu. 
Personāls nedrīkst staigāt pa glab ājamo materi ālu. ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 100
 
3.2.2. Nogatavin āšanas posms  
Kad šūna ir pilna un temperat ūras paaugstin āšanās dara iesp ējamu visu 
mīksto audu no ārdīšanos, sākas nogatavin āšanas posms, un tas ilgst 
vismaz tr īs mēnešus.  
Aizpildīšanas un uzglab āšanas posma beig ās un visa nogatavin āšanas 
posma laik ā uzņēmējam ir jāmonitorē katras tvertnes temperat ūra, 
izmantojot temperat ūras sensoru, kas novietots 40–60 cm zem 
kaudzes virsmas k ārtas, kas uzlikta p ēdējā. 
Uzņēmējam ir jāreģistrē temperat ūras elektroniskais nolas ījums un 
monitorēšanas dati.  
Aizpildīšanas un uzglab āšanas posma beig ās temperat ūras monito ­
rēšana ir apmierinoši izk ārtotas kaudzes r ādītājs. Temperat ūras 
mērīšanai jāizmanto autom ātiskas re ģistrēšanas ier īce. Mērķis ir 
sasniegt 55 °C temperat ūru trīs dienas p ēc kārtas, kas liecina par to, 
ka nogatavin āšanas process ir akt īvs, kaudzes izk ārtojums efekt īvs un 
ka nogatavin āšanas posms ir s ācies. 
Uzņēmējam jāuzrauga temperat ūra vienreiz dien ā un atkar ībā no šo 
mērījumu rādītājiem jāveic šādi pasākumi:  
a) ja 55 °C vai augst āka temperat ūra ir turējusies trīs dienas p ēc 
kārtas, kaudzi var p ārvietot pēc 3 mēnešu nogatavin āšanas posma 
vai arī paturēt uz vietas un p ārvietot vēlāk; 
b) ja 55 °C temperat ūra netiek sasniegta tr īs dienas p ēc kārtas, 
uzņēmējam ir jāievieš Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. panta 
1)–3) punkt ā minētajā pastāvīgajā rakstiskaj ā procedūrā paredzētie 
pasākumi; vajadz ības gadījumā kompetent ā iestāde var aptur ēt 
pārstrādes metodi, un tad materi āls jālikvidē atbilstoši min ētās 
regulas 13. pantam.  
Kompetent ā iestāde var noteikt uzglab āšanas posma laika ierobe ­ 
žojumu.  
3.2.3. Pārvadāšana un sadedzin āšana vai l īdzsadedzin āšana 
Nogatavin āšanas posm ā iegūtā materiāla pārvadāšanai uz apstipri ­
nātajām sadedzin āšanas vai l īdzsadedzin āšanas iek ārtām piemēro 
Regulā (EK) Nr. 1069/2009 vai Direkt īvā 2008/98/EK min ēto kontroli.  
B. Hidrol īze un likvid ēšana pēc tās 
1. Attiec īgās dalībvalstis  
Hidrolīzes procesu ar likvid ēšanu pēc tās var izmantot Īrijā, Spānijā, 
Latvijā, Portugālē un Apvienotaj ā Karalistē. 
Pēc hidrolīzes kompetentajai iest ādei, kas izsniedz at ļauju, jānodrošina, ka 
materiālu savāc un likvid ē tajā pašā iepriekšmin ētajā dalībvalstī. 
2. Izejvielas  
Šim procesam var izmantot tikai š ādu cūku izcelsmes materi ālu: 
a) otrās kategorijas materi āls, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
9. panta f) punkta i)–iii) apakšpunkt ā; 
b) trešās kategorijas materi āls, kas min ēts tās pašas regulas 10. panta h) 
punktā. ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 101
 
Šī metode izmantojama tikai, lai likvid ētu cūku dzimtas dz īvniekus, kuru 
izcelsme ir vien ā un tajā pašā saimniec ībā, ar nosac ījumu, ka šai saim ­
niecībai netiek piem ēroti ierobežojumi, jo raduš ās aizdomas par nopietnu 
lipīgu slimību, kas skar c ūku dzimtas dz īvniekus, vai ir apstiprin āts šādas 
slimības uzliesmojums, vai ar ī dzīvniekus, kas non āvēti slimību kontroles 
nolūkā. 
3. Metodolo ģija 
Hidrolīze ar likvid ēšanu pēc tās ir pagaidu uzglab āšana uz vietas. To veic 
atbilstīgi šādiem standartiem:  
a) pēc savākšanas saimniec ībā, kurai kompetent ā iestāde ir atļāvusi 
izmantot šo p ārstrādes metodi, pamatojoties uz nov ērtējumu par saim ­
niecības dzīvnieku bl īvumu, paredzamo mirst ības līmeni un iesp ēja­
majiem riskiem, kas var rasties cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai, 
dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti j āievieto konteiner ā, kas ir 
būvēts saskaņā ar b) punktu (“konteiners”) un kas ir novietots tam 
īpaši paredz ētā vietā saskaņā ar c) un d) punktu (“speci ālā vieta”);  
b) konteineram j ābūt: 
i) ar ier īci tā aizvēršanai;  
ii) ūdensnecaurlaid īgam, drošam pret s ūcēm un herm ētiski 
noslēgtam;  
iii) pārklātam tā, lai novērstu koroziju;  
iv) aprīkotam ar ier īci emisiju kontrolei saska ņā ar e) punktu;  
c) konteiners j ānovieto speci ālā vietā, kas ir fiziski atdal īta no saim ­
niecības. 
Šai vietai j ābūt speciāliem piek ļuves ceļiem materi ālu piegādei un 
savākšanas transportl īdzekļiem; 
d) konteiners un vieta j ābūvē un jāveido saska ņā ar Savien ības tiesību 
aktiem par vides aizsardz ību, lai nov ērstu smaku un riskus augsnei un 
gruntsūdeņiem; 
e) konteineram j ābūt savienotam ar cauruli g āzu emisij ām, kas apr īkota 
ar atbilstošiem filtriem, lai nov ērstu cilvēkiem vai dz īvniekiem lip īgu 
slimību pārnešanu;  
f) veicot hidrol īzes procesu, konteineram j ābūt slēgtam vismaz tr īs 
mēnešus tādā veidā, lai novērstu tā neatļautu atvēršanu;  
g) uzņēmējam jāievieš proced ūras, lai nov ērstu cilvēkiem vai dz īv­
niekiem lip īgu slimību pārnešanu, person ālam pārvietojoties;  
h) uzņēmējam: 
i) jāveic aizsargpas ākumi attiec ībā uz putniem, grauz ējiem, 
kukaiņiem un citiem paraz ītiem;  
ii) jāievieš dokument ēta kaitēkļu apkarošanas programma;  
i) uzņēmējam jāglabā uzskaite par:  
i) materi āla ievietošanu konteiner ā; 
ii) visām hidroliz ētā materiāla savākšanas reiz ēm no konteinera;  ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 102
 
j) uzņēmējam regul āri jāiztukšo konteiners, veicot p ārbaudi:  
i) attiecībā uz koroziju;  
ii) lai noteiktu un nov ērstu šķidro materi ālu iespējamo iesūkšanos 
augsnē; 
k) pēc hidrolīzes materi ālu savāc, izmanto un likvid ē saskaņā ar 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a), b) un c) punktu vai 
13. panta e) punkta i) apakšpunktu vai min ētās regulas 14. pantu 
attiecībā uz trešās kategorijas materi ālu; 
l) process j āveic periodisku procesu sist ēmā; 
m) hidroliz ētā materiāla jebkāda citāda izmantošana vai darb ības ar to, 
ieskaitot izmantošanu augsn ē, ir aizliegta.  ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 103
 
X PIELIKUMS  
BARĪBAS SAST ĀVDAĻAS 
I NODAĻA 
VISPĀRĪGAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ PĀRSTRĀDI UN LAIŠANU 
TIRGŪ 
Mikrobiolo ģiskie standarti attiec ībā uz atvasin ātiem produktiem  
Šādi mikrobiolo ģiskie standarti ir attiecin āmi uz atvasin ātiem produktiem:  
Galaproduktu paraugiem,  ►C2 kas ņemti pārstrādes uzņēmuma noliktav ā vai 
izņemot no noliktavas, ◄ jāatbilst šādiem standartiem:  
Salmonella : nav konstat ēta 25 gramos: n = 5, c = 0, m = 0, M = 0,  
Enterobacteriaceae : n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 1 gram ā; 
kur 
n = test ējamo paraugu skaits;  
m = bakt ēriju skaita robežv ērtība; rezult ātu uzskata par apmierinošu, ja 
baktēriju skaits visos paraugos nep ārsniedz m;  
M = bakt ēriju skaita maksim ālā vērtība; rezult āts uzskatāms par neapmierinošu, 
ja baktēriju skaits vien ā vai vairākos paraugos ir vien āds ar M vai liel āks, 
un 
c = paraugu skaits, kuru bakt ēriju skaits var b ūt starp m un M, paraugu 
joprojām uzskatot par pie ņemamu, ja bakt ēriju skaits citos paraugos ir m 
vai mazāk. 
Šajā nodaļā izklāstītos mikrobiolo ģiskos standartus tom ēr nepiemēro kausētiem 
taukiem un zivju e ļļai no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu p ārstrādes, ja no 
pārstrādātajām dzīvnieku olbaltumviel ām, ko ieg ūst tās pašas p ārstrādes laikā, 
ņem paraugus, lai nodrošin ātu atbilstību minētajiem standartiem.  
II NODA ĻA 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ PĀRSTRĀDĀTĀM DZĪVNIEKU 
OLBALTUMVIEL ĀM UN CITIEM ATVASIN ĀTIEM PRODUKTIEM  
1. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumviel ām 
▼M12  
A. Izejvielas  
1. Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai var izmantot tikai t ādus 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas ir treš ās kategorijas materi āls, 
vai produktus, kas ieg ūti no tādiem dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktiem, iz ņemot treš ās kategorijas materi ālu, kas min ēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punkt ā. 
2. No lauksaimniec ības kukai ņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltum ­
vielas, kas paredz ētas barības ražošanai lauksaimniec ības dzīvniekiem, 
izņemot kažokzv ērus, atļauts iegūt tikai no š ādām kukaiņu sugām: 
i) dzelk ņmuša ( Hermetia illucens ) un istabas muša ( Musca domestica ); 
ii) miltu melnulis ( Tenebrio molitor ) un melnulis ( Alphitobius 
diaperinus ); 
iii) mājas circenis ( Acheta domesticus ), circenis ( Gryllodes sigillatus ) un 
lauka circenis ( Gryllus assimilis ). ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 104
 
B. Pārstrādes standarti  
1. Pārstrādātas zīdītāju izcelsmes dz īvnieku olbaltumvielas ir pak ļautas 1. 
pārstrādes metodei (steriliz ācija spiediena ietekm ē), kā minēts IV 
pielikuma III noda ļā. 
Tomēr: 
a) cūku asinis vai c ūku asiņu frakcijas asi ņu miltu ražošanai var tikt 
pakļautas jebkurai 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodei, k ā izklāstīts IV 
pielikuma III noda ļā, ja attiec ībā uz 7. pārstrādes metodi vis ā masā 
ir veikta termisk ā apstrāde 80 °C temperat ūrā; 
b) pārstrādātas zīdītāju izcelsmes dz īvnieku olbaltumvielas:  
▼C1 
i) var būt tikušas pak ļautas jebkurai 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodei, 
kā minēts IV pielikuma III noda ļā, ja pēc tam tās likvidē vai 
izmanto k ā kurināmo dedzin āšanai;  
ii) ja tās paredzēts izmantot tikai lolojumdz īvnieku bar ībā, tās var būt 
tikušas pak ļautas jebkurai 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodei, k ā 
minēts IV pielikuma III noda ļā, ja: 
▼B 
— tās pārvadā speciālos konteineros, ko neizmanto dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu vai lauksaimniec ības dzīvnieku 
barības pārvadāšanai, un  
— ja tās nogādā tieši no treš ās kategorijas materi ālu pārstrādes 
iekārtas uz lolojumdz īvnieku bar ības ražošanas iek ārtu vai uz 
apstiprinātu uzglab āšanas iek ārtu, no kuras t ās nosūta tieši uz 
lolojumdz īvnieku bar ības ražošanas iek ārtu. 
▼C1 
2. Pārstrādātas dzīvnieku, kas nav z īdītāji, olbaltumvielas, iz ņemot zivju 
miltus, ir bijušas pak ļautas jebkurai no 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodei, 
kā izklāstīts IV pielikuma III noda ļā. 
3. Zivju miltiem j ābūt bijušiem pak ļautiem:  
▼B 
a) jebkurai p ārstrādes metodei, kas izkl āstīta IV pielikuma III noda ļā; vai 
b) citai metodei, kas nodrošina, ka produkts atbilst š ā pielikuma I noda ļā 
izklāstītajiem mikrobiolo ģiskajiem standartiem attiec ībā uz atvasin ā­
tajiem produktiem.  
C. Uzglab āšana 
1. Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas j āiepako un j āuzglabā jaunos vai 
sterilizētos maisos vai j āuzglabā neiepakotas pien ācīgi būvētos 
konteineros vai noliktavu ang āros. 
Jāveic vajadz īgie pasākumi, lai l īdz minimumam samazin ātu konden ­
sāciju konteineros, transportieros un elevatoros.  
2. Produkti transportieros, elevatoros un konteineros j āaizsargā pret nejaušu 
inficēšanos.  
3. Tehnika, ar ko p ārkrauj pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, j āuztur 
tīra un sausa, un j ābūt atbilstīgām pārbaudes viet ām, lai pārbaudītu, 
cik šāda tehnika ir t īra. 
Visas uzglab āšanas iekārtas regul āri jāiztukšo un j āiztīra, ciktāl vajadzīgs, 
lai novērstu inficēšanos.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 105
 
4. Pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas j āuzglabā sausas.  
Jānovērš noplūdes un kondens ācija noliktav ās. 
2. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz asins pagatavojumiem  
A. Izejvielas  
Asins pagatavojumu ražošanai var izmantot tikai t ādas asinis, kas min ētas 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta a) punkt ā un b) punkta i) apak ­ 
špunktā. 
B. Pārstrādes standarti  
▼C1 
Asins pagatavojumiem j ābūt bijušiem pak ļautiem:  
▼B 
a) jebkurai no 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodei, k ā izklāstīts IV pielikuma III 
nodaļā, vai 
b) citai metodei, kas nodrošina, ka asins pagatavojums atbilst š ā pielikuma I 
nodaļā izklāstītajiem mikrobiolo ģiskajiem standartiem attiec ībā uz atvasi ­
nātajiem produktiem.  
3. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz kaus ētiem taukiem, zivju e ļļu un tauku 
atvasinājumiem, kas ieg ūti no treš ās kategorijas materi āla 
A. Izejvielas  
▼M9 
1. Kausētie tauki  
Kausēto tauku ražošanai var izmantot tikai treš ās kategorijas materi ālu, 
izņemot treš ās kategorijas materi ālu, kas min ēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punkt ā. 
▼M11  
2. Zivju e ļļa 
Zivju eļļas ražošan ā var izmantot tikai Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
10. panta i), j) un l) punkt ā minēto 3. kategorijas materi ālu un min ētās 
regulas 10. panta e) un f) punkt ā minēto ūdensdzīvnieku izcelsmes 3. 
kategorijas materi ālu. 
▼B 
B. Pārstrādes standarti  
Ja vien zivju e ļļa vai kaus ētie tauki nav ražoti saska ņā ar attiec īgi 
Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII vai XII ieda ļu, tad kaus ētajiem 
taukiem j ābūt ražotiem, izmantojot jebkuru no 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodi, 
un zivju e ļļas var būt ražotas:  
a) izmantojot 1.–7. p ārstrādes metodi, k ā izklāstīts IV pielikuma III noda ļā, 
vai 
b) saskaņā ar citu metodi, kas nodrošina, ka produkts atbilst š ā pielikuma I 
nodaļā noteiktajiem mikrobiolo ģiskajiem standartiem attiec ībā uz atvasi ­
nātajiem produktiem.  
Kausētajiem taukiem, kas ieg ūti no atgremot ājiem, jābūt attīrītiem tā, lai 
atlikušo neš ķīstošo piemais ījumu kop ējā daudzuma maksim ālais līmenis 
nepārsniegtu 0,15 % svara.  
Tauku atvasin ājumus no treš ās kategorijas kaus ētiem taukiem vai zivju e ļļas 
ražo saska ņā ar kādu no pārstrādes metod ēm, kas min ētas IV pielikuma III 
nodaļā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 106
 
C. Higiēnas prasības 
Ja kausētos taukus vai zivju e ļļu iepako, tie j āiepako jaunos konteineros vai 
konteineros, kas izt īrīti un, ja vajadz īgs, dezinfic ēti, lai nov ērstu inficēšanas 
iespēju, un j āveic visi vajadz īgie piesardz ības pasākumi, lai nov ērstu 
atkārtotas infic ēšanas iesp ēju. 
Ja minētos produktus paredz ēts pārvadāt nefasētā veidā, tad pirms lietošanas 
jāpārbauda un j āatzīst par tīrām caurules, s ūkņi, tvertnes un visas citas 
tvertnes nefas ētiem produktiem vai autocisternas, ar ko produktus nog ādā 
no ražotājuzņēmuma vai nu tieši uz ku ģi vai piekrastes glab āšanas cistern ām, 
vai tieši uz uz ņēmumiem.  
4. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz pienu, jaunpienu un dažiem citiem produktiem, 
kas atvasin āti no piena vai jaunpiena  
I d a ļ a 
V i s p ā r ī g a s p r a s ī b a s  
A. Izejvielas  
Piena, piena produktu un no piena atvasin ātu produktu ražošanai var izmantot 
tikai tādu pienu, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta e) punkt ā, 
izņemot centrif ūgas vai separatora nogulsnes un pienu, kas min ēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) un h) punkt ā. 
Jaunpienu var izmantot tikai tad, ja t ā izcelsme ir no dz īviem dzīvniekiem, 
kuri neuzr ādīja tādu slimību pazīmes, ko ar jaunpienu var p ārnest uz 
cilvēkiem vai dz īvniekiem.  
B. Pārstrādes standarti  
1. Pienu apstr ādā vienā no turpm āk minētajiem apstr ādes veidiem:  
1.1. steriliz ācija, ja F  0 (*) vērtība ir trīs vai vair āk; 
1.2. UHT  (**) kop ā ar vienu no š ādiem apstr ādes veidiem:  
a) turpmāka fizikāla apstrāde, t. i.:  
i) žāvēšana, ko gad ījumā, ja piens paredz ēts izmantošanai bar ībā, 
apvieno ar kars ēšanu līdz 72 °C vai vair āk; vai  
ii) pH līmeņa pazemin āšana zem 6 vismaz vienu stundu;  
b) nosacījums, ka piens, piena produkts vai no piena atvasin āts 
produkts ražots vismaz 21 dienu pirms nos ūtīšanas un ka šaj ā 
laikā izcelsmes dal ībvalstī nav konstat ēts neviens mutes un nagu 
sērgas gadījums;  
1.3. divk ārša HTST  (***)  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 107  
(*) F  0 ir aprēķinātā nāvējošā iedarbība uz bakt ēriju sporām. F  0 vērtība 3,00 noz īmē, ka 
produkta aukst ākais punkts ir sakars ēts pietiekami, lai nodrošin ātu līdzvērtīgu 
nāvējošu iedarb ību, kas ieg ūta produkta apstr ādē 121 °C (250 °F) temperat ūrā trīs 
minūtes ar tūlītēju karsēšanu un atv ēsināšanu. 
(**) UHT  ir apstr āde īpaši augst ā temperat ūrā, t. i., vismaz vienu sekundi 132 °C 
temperatūrā. 
(***)  HTST  ir pasteriz ācija augst ā temperat ūrā uz īsu laiku, t. i., vismaz 15 sekundes 72 °C 
temperatūrā vai līdzvērtīga pasteriz ācijas iedarb ība, kas fosfat āzes testā uzrāda 
negatīvu reakciju.
 1.4. HTST  kopā ar vienu no š ādiem apstr ādes veidiem:  
a) turpmāka fizikāla apstrāde, t. i.:  
i) žāvēšana, ko gad ījumā, ja piens paredz ēts izmantošanai bar ībā, 
apvieno ar kars ēšanu līdz 72 °C vai vair āk, vai  
ii) pH līmeņa pazemin āšana zem 6,0 vismaz vienu stundu;  
b) nosacījums, ka piens, piena produkts vai no piena atvasin āts 
produkts ražots vismaz 21 dienu pirms nos ūtīšanas un ka šaj ā 
laikā izcelsmes dal ībvalstī nav konstat ēts neviens mutes un nagu 
sērgas gadījums.  
2. Piena produkti un no piena atvasin āti produkti j āapstrādā vismaz vien ā 
no 1. punkt ā minētajiem apstr ādes veidiem vai tie j āražo no piena, kas 
apstrādāts saskaņā ar 1. punktu.  
3. Sūkalas, kas izbarojamas pret mutes un nagu s ērgu uzņēmīgu sugu 
dzīvniekiem un ražotas no piena, kas apstr ādāts saskaņā ar 1. punktu:  
a) vai nu j āsavāc vismaz 16 stundas p ēc piena sarec ēšanas, un to pH 
līmenim jābūt zem 6,0 pirms p ārvadāšanas uz dz īvnieku saim ­
niecībām; vai  
b) jābūt ražotām vismaz 21 dienu pirms nos ūtīšanas, un šaj ā laikā 
izcelsmes dal ībvalstī nav konstat ēts neviens mutes un nagu s ērgas 
gadījums.  
4. Papildus pras ībām, kas izkl āstītas 1., 2. un 3. punkt ā, pienam, piena 
produktiem un no piena atvasin ātiem produktiem j āatbilst šādām 
prasībām: 
4.1. kad p ārstrāde ir pabeigta, j āievēro visi piesardz ības pasākumi, lai 
novērstu produktu infic ēšanu;  
4.2. galaprodukts j āmarķē, lai nor ādītu, ka tas satur treš ās kategorijas 
materiālu un nav paredz ēts lietošanai p ārtikā, un tam j ābūt: 
a) iesaiņotam jaunos traukos; vai  
b) pārvadātam neiefas ētam konteineros vai cit ā transportl īdzeklī, kas 
pirms izmantošanas r ūpīgi iztīrīti un dezinfic ēti. 
5. Svaigpienam j ābūt ražotam t ādos apstākļos, kas nodrošina pietiekamas 
garantijas attiec ībā uz dzīvnieku vesel ību. 
6. Jaunpienam un jaunpiena produktiem:  
6.1. jābūt iegūtiem no tādā saimniec ībā turētiem liellopiem, kur ā visi liellopu 
ganāmpulki atz īti par ofici āli brīviem no tuberkulozes, ofici āli brīviem 
no brucelozes un ofici āli brīviem no govju enzootisk ās leikozes 
atbilstoši defin īcijām Direkt īvas 64/432/EEK 2. panta 2. punkta d), f) 
un j) apakšpunkt ā; 
6.2. jābūt ražotiem vismaz 21 dienu pirms nos ūtīšanas, un šaj ā laikā 
izcelsmes dal ībvalstī nav konstat ēts neviens mutes un nagu s ērgas 
gadījums;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 108
 
6.3. jābūt vienreiz apstr ādātiem, izmantojot  HTST  metodi (*);  
6.4. jāatbilst šīs daļas 4. punkt ā noteiktaj ām prasībām. 
I I d a ļ a 
A t k ā p e s a t t i e c ī b ā u z t ā d a p i e n a l a i š a n u t i r g ū , k a s 
p ā r s t r ā d ā t s s a s k a ņ ā a r v a l s t u s t a n d a r t i e m  
▼M4 
1. Šīs daļas 2. un 3. punkt ā noteiktās prasības attiecina uz t āda piena, piena 
produktu un no piena atvasin ātu produktu p ārstrādi, lietošanu un uzglab āšanu, 
kas ir treš ās kategorijas materi āls saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
10. panta e) punktu, iz ņemot centrif ūgas vai separatora nogulsnes, un uz t ādu 
pienu, piena produktiem un no piena atvasin ātiem produktiem, kas min ēti 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) un h) punkt ā un kas nav p ārstrādāti 
saskaņā ar šīs iedaļas I daļu. 
▼B 
2. Kompetent ā iestāde atļauj piena p ārstrādes uzņēmumiem, kas apstiprin āti vai 
reģistrēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantu, pieg ādāt pienu, 
piena produktus un no piena atvasin ātus produktus š īs daļas 3. punkt ā minē­
tajiem mērķiem, ja konkr ētais uzņēmums nodrošina produktu izsekojam ību. 
3. Pienu, piena produktus un no piena atvasin ātus produktus var pieg ādāt un 
izmantot k ā barības sastāvdaļas: 
a) attiecīgajā dalībvalstī un pārrobežu zon ās, kur attiec īgajām dalībvalstīm ir 
savstarpējs nolīgums šajā jomā, attiecībā uz atvasin ātajiem produktiem, ar ī 
baltūdeni, kas bijuši saskar ē ar svaigpienu un/vai pienu, kas pasteriz ēts 
atbilstoši termisk ās apstrādes prasībām, kas izkl āstītas Regulas (EK) 
Nr. 853/2004 III pielikuma IX ieda ļas II noda ļas II.1. punkta a) vai b) 
apakšpunkt ā, ja tādiem atvasin ātajiem produktiem ir veikts k āds no šādiem 
apstrādes veidiem:  
i) UHT ; 
ii) steriliz ācija, kurā tiek sasniegta Fc v ērtība, kas vien āda vai liel āka par 
3, vai ko veic vismaz 115 °C temperat ūrā 15 minūtes vai līdzvērtīgā 
temperatūras un laika kombin ācijā; 
iii) pasteriz ācija vai steriliz ācija, izņemot ii) punkt ā minēto, kam seko:  
— attiecībā uz sauso pienu vai saus ā piena produktiem, vai no piena 
atvasinātiem produktiem, ž āvēšanas process,  
— skābēta piena produktiem — veicot procesu, kur ā pazemina pH 
līmeni un vismaz vienu stundu iztur l īmeni, kas zem āks par 6;  
b) attiecīgajā dalībvalstī, 
i) attiecībā uz atvasin ātajiem produktiem, ar ī baltūdeni, kas bijuši saskar ē 
ar svaigpienu un/vai pienu, kas pasteriz ēts tikai atbilstoši termisk ās 
apstrādes prasībām, kas izkl āstītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III 
pielikuma IX ieda ļas II noda ļas II. punkta 1. apakšpunkta a) da ļā, un 
sūkalām, kas ražotas no termiski neapstr ādātiem piena produktiem un 
kas savāktas vismaz 16 stundas p ēc piena sarec ēšanas, un kur re ģis­
trētajam pH l īmenim jābūt < 6,0 pirms s ūkalu pieg ādes izmantošanai 
barošanā, ja tos nos ūta uz ierobežotu skaitu at ļautu dzīvnieku saim ­
niecību, kas noteikts, pamatojoties uz lab āko un ļaunāko iespējamo 
scenāriju, ko izstr ādājusi konkr ētā dalībvalsts, sagatavojot ārkārtas 
rīcības plānus epizootisko slim ību, jo īpaši mutes un nagu s ērgas 
gadījumiem;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 109  
(*) HTST  ir pasteriz ācija augst ā temperat ūrā uz īsu laiku, t. i., vismaz 15 sekundes 72 °C 
temperatūrā vai līdzvērtīga pasteriz ācijas iedarb ība, kas fosfat āzes testā uzrāda negatīvu 
reakciju.
 ii) attiecībā uz svaigiem produktiem, tostarp balt ūdeni, kas bijis saskar ē ar 
svaigpienu un citiem produktiem, kuriem nevar nodrošin āt a) punkt ā 
un b) punkta i) apakšpunkt ā minēto apstrādi, ja tos nos ūta uz 
ierobežotu skaitu at ļautu dzīvnieku saimniec ību, kas noteikts, pamato ­
joties uz riska nov ērtējumu labākajā un ļaunākajā iespējamā scenārijā, 
ko izstrādājusi konkr ētā dalībvalsts, sagatavojot ārkārtas rīcības plānus 
epizootisko slim ību, jo īpaši mutes un nagu s ērgas gadījumiem, un ja 
atļautajās dzīvnieku saimniec ībās esošos dz īvniekus var p ārvietot tikai:  
— vai nu tieši uz kautuvi, kas atrodas taj ā pašā dalībvalstī; vai  
— uz citu saimniec ību tajā pašā dalībvalstī, par kuru kompetent ā 
iestāde garant ē, ka dzīvniekus, kuri ir uz ņēmīgi pret mutes un 
nagu sērgu, var izvest no saimniec ības vai nu tikai tieši uz 
kautuvi, kas atrodas taj ā pašā dalībvalstī, vai, ja dz īvnieki 
nosūtīti uz saimniec ību, kurā barošanai neizmanto šaj ā ii) punkt ā 
minētos produktus, p ēc tam, kad p ēc dzīvnieku ievešanas ir pag ājis 
21 dienas ilgs nogaid īšanas laikposms.  
4. Kompetent ā iestāde var atļaut, ka jaunpienu, kas neatbilst I da ļas B.6. punkt ā 
izklāstītajiem nosac ījumiem, viens lauksaimnieks pieg ādā citam lauksaim ­
niekam taj ā pašā dalībvalstī izmantošanai bar ībā, ievērojot nosac ījumus, 
kuri novērš veselības apdraud ējumu izplat īšanos.  
I I I d a ļ a 
Ī p a š a s p r a s ī b a s a t t i e c ī b ā u z c e n t r i f ū g a s v a i s e p a r a t o r a 
n o g u l s n ē m 
Trešās kategorijas materi ālam, kurā ietilpst centrif ūgas vai separatora nogulsnes, 
jāveic termisk ā apstrāde vismaz 70 °C temperat ūrā 60 minūtes vai vismaz 80 °C 
temperatūrā 30 min ūtes, pirms to var laist tirg ū lauksaimniec ības dzīvnieku 
barošanai.  
▼M9 
Atkāpjoties no pirm ās daļas, kompetent ā iestāde var at ļaut alternat īvus 
parametrus t ādu centrif ūgas vai separatora nogulš ņu termiskai apstr ādei, kas 
paredzētas izmantošanai dal ībvalstīs, kuras at ļāvušas šo alternat īvo parametru 
izmantošanu – ar nosac ījumu, ka uz ņēmēji var apliecin āt, ka atbilstoši alternat ī­
vajiem parametriem veikt ā termiskā apstrāde garant ē vismaz t ādu pašu riska 
samazinājumu kā apstrāde, ko veic, iev ērojot pirmaj ā daļā noteiktos parametrus.  
▼B 
5. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz želat īnu un hidroliz ētām olbaltumviel ām 
A. Izejvielas  
Želatīna un hidroliz ētu olbaltumvielu ražošanai var izmantot tikai t ādus 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas ir treš ās kategorijas materi āls, vai 
produktus, kas ieg ūti no tādiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, 
izņemot materi ālu, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta m), 
n), o) un p) punkt ā. 
B. Pārstrādes standarti attiec ībā uz želatīnu 
1. Ja vien želat īns nav ražots saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III 
pielikuma XIV ieda ļu, tam jābūt ražotam proces ā, kas nodrošina, ka 
trešās kategorijas materi āls tiek apstr ādāts ar skābi vai sārmu, kam 
seko viena vai vair ākas skalošanas.  
Pēc tam jākoriģē pH līmenis. Želat īns jāekstrahē, karsējot vienu vai 
vairākas reizes p ēc kārtas, kam seko att īrīšana filtr ējot un steriliz ējot. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 110
 
2. Pēc želatīna pakļaušanas 1. punkt ā minētajiem procesiem to var ž āvēt un 
attiecīgā gadījumā veikt pulveriz āciju vai lamin ēšanu.  
3. Aizliegts izmantot konservantus, iz ņemot sēra dioksīdu un ūdeņraža 
peroksīdu. 
C. Citas pras ības attiec ībā uz želatīnu 
Želatīns jāiesaiņo, jāiepako, jāuzglabā un jāpārvadā apmierinošos higi ēnas 
apstākļos. 
Jo īpaši:  
a) jāparedz telpa vai speci āla vieta iesai ņojuma un iepakojuma materi ālu 
uzglabāšanai;  
b) iesaiņošana un iepakošana j āveic šim m ērķim paredz ētā telpā vai vietā. 
D. Pārstrādes standarti attiec ībā uz hidroliz ētām olbaltumviel ām 
Hidrolizētas olbaltumvielas j āiegūst ražošanas proces ā, kurā ietilpst atbilstoši 
pasākumi, kas vajadz īgi, lai līdz minimumam samazin ātu inficēšanās iespēju. 
Hidrolizētiem prote īniem, kas ieg ūti no atgremot ājiem, molekulas masai j ābūt 
mazākai par 10 000 daltoniem.  
Papildus pirmaj ā daļā minētajām prasībām hidroliz ētas olbaltumvielas, ko 
pilnībā vai daļēji iegūst no atgremot ājdzīvnieku jēlādām un ādām, ražo 
pārstrādes iekārtā, kas paredz ēta vienīgi hidroliz ēto olbaltumvielu ražošanai, 
izmantojot procesu, kur ā trešās kategorijas materi ālu sagatavo, to s ālot, 
sārmojot un intens īvi mazgājot, un pēc tam pak ļaujot materi ālu: 
a) pH līmenim, liel ākam par 11, ilg āk par trim stund ām temperat ūrā, kas 
pārsniedz 80 °C, un p ēc tam 30 min ūtes pakļauj termoapstr ādei vairāk 
nekā 140 °C temperat ūrā pie spiediena, kas p ārsniedz 3,6 b ārus; vai  
b) tādiem apst ākļiem, kuros s ākumā pH līmenis ir no 1 l īdz 2, bet p ēc tam 
tas pārsniedz 11, kam seko 30 min ūšu ilga termoapstr āde 140 °C 
temperatūrā pie spiediena 3 b āri. 
6. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz dikalcija fosf ātu 
A. Izejvielas  
Dikalcija fosf āta ražošanai var izmantot tikai t ādus dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus, kas ir treš ās kategorijas materi āls, vai produktus, kas 
iegūti no tādiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, iz ņemot materi ālu, 
kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta m), n), o) un p) punkt ā. 
B. Pārstrādes standarti  
1. Dikalcija fosf āts jāražo proces ā, kurā ietilpst š ādi trīs posmi:  
a) pirmkārt, tiek nodrošin āts, ka visi kauli, kas ir treš ās kategorijas 
materiāls, tiek smalki sadrupin āts, attaukots ar karstu ūdeni un 
apstrādāts ar atšķaidītu sālsskābi (ar vismaz 4 % koncentr āciju un 
pH līmeni, kas zem āks par 1,5) vismaz divas dienas;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 111
 
b) otrkārt, pēc a) apakšpunkt ā izklāstītās proced ūras iegūtais fosfora 
atsārms tiek apstr ādāts ar kaļķi, lai iegūtu dikalcija fosf āta nogulsnes, 
kuru pH l īmenis ir no 4 l īdz 7;  
c) visbeidzot, ž āvē gaisā dikalcija fosf āta nogulsnes ar iepl ūdes 
temperatūru no 65 °C l īdz 325 °C un beigu temperat ūru no 30 °C 
līdz 65 °C.  
2. Ja dikalcija fosf ātu iegūst no attaukotiem kauliem, tad dr īkst izmantot 
kaulus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta a) punkt ā. 
7. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz trikalcija fosf ātu 
A. Izejvielas  
Trikalcija fosf āta ražošanai var izmantot tikai t ādus dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktus, kas ir treš ās kategorijas materi āls, vai produktus, kas 
iegūti no tādiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, iz ņemot materi ālu, 
kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta m), n), o) un p) punkt ā. 
B. Pārstrādes standarti  
Trikalcija fosf āts jāražo proces ā, kas nodrošina, ka:  
a) visi kauli, kas ir treš ās kategorijas materi āls, tiek smalki sadrupin āti un 
attaukoti ar karsta ūdens pretpl ūsmu (kaulu drumsl ām jābūt mazākām par 
14 mm);  
b) nepārtraukta termoapstr āde ar tvaiku 145 °C temperat ūrā 30 minūtes pie 4 
bāriem;  
c) olbaltumvielu š ķidrums un hidroksiapat īts (trikalcija fosf āta) tiek atdal īts, 
tos centrifug ējot; 
d) trikalcija fosf āta granul ācija pēc žāvēšanas  ►C1 cirkulārā gaisa 
plūsmā ◄ 200 °C temperat ūrā. 
8. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz kolag ēnu 
A. Izejvielas  
Kolagēna ražošanai var izmantot tikai t ādus dzīvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus, kas ir treš ās kategorijas materi āls, vai produktus, kas ieg ūti no tādiem 
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, iz ņemot materi ālu, kas min ēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta m), n), o) un p) punkt ā. 
B. Pārstrādes standarti  
1. Ja vien kolag ēns nav ražots saska ņā ar prasībām attiecībā uz kolag ēnu, 
kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XV ieda ļā, tam 
jābūt ražotam proces ā, kas nodrošina, ka nep ārstrādāts trešās kategorijas 
materiāls tiek pak ļauts apstr ādei, kurā ietilpst mazg āšana, pH korekcija, 
izmantojot sk ābi vai sārmu, kam seko viena vai vair ākas skalošanas, 
filtrēšana un ekstr ūzija. 
Pēc tādas apstrādes kolag ēnu var žāvēt. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 112
 
2. Ir aizliegts izmantot konservantus, kas nav at ļauti Savien ības tiesību 
aktos.  
C. Citas pras ības 
Kolagēns jāiesaiņo, jāiepako, jāuzglabā un jāpārvadā pietiekami higi ēniskos 
apstākļos. Proti:  
a) jāparedz telpa vai speci āla vieta iesai ņojuma un taras materi ālu uzgla­
bāšanai;  
b) iesaiņošana un iepakošana j āveic šim m ērķim paredz ētā telpā vai vietā. 
9. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz olu produktiem  
A. Izejvielas  
Olu produktu ražošanai var izmantot tikai dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta e) un f) punkt ā 
un k) punkta ii) apakšpunkt ā. 
B. Pārstrādes standarti  
Olu produktiem j ābūt: 
▼C1 
a) bijušiem pak ļautiem jebkurai no 1.–5. vai 7. p ārstrādes metodei, kas 
izklāstītas IV pielikuma III noda ļā; 
b) bijušiem pak ļautiem citai metodei un parametriem, kas nodrošina 
produktu atbilst ību I noda ļā izklāstītajiem mikrobiolo ģiskajiem stand ­
artiem attiec ībā uz atvasin ātajiem produktiem; vai  
▼B 
c) apstrādātiem atbilstoši pras ībām attiecībā uz olām un olu produktiem, kas 
izklāstītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma X ieda ļas I, II un III 
nodaļā. 
▼M4 
10. iedaļa 
Īpašas pras ības attiec ībā uz noteiktu Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta 
f) punkt ā minētu trešās kategorijas materi ālu, ko izmanto k ā barību 
lauksaimniec ības dzīvniekiem, iz ņemot kažokzv ērus 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) punkt ā minēto trešās kategorijas 
materiālu, kura sast āvā ir pārtikas produkti, kas satur dz īvnieku izcelsmes 
produktus ar izcelsmi dal ībvalstīs un kas vairs nav paredz ēti lietošanai p ārtikā 
komerciālu apsvērumu, ražošanas probl ēmu, iepakošanas defektu vai citu t ādu 
defektu d ēļ, kuri nerada risku sabiedr ības vai dz īvnieku vesel ībai, neveicot 
turpmāku apstrādi, var laist tirg ū, lai izmantotu k ā barību lauksaimniec ības dzīv­
niekiem, iz ņemot kažokzv ērus, ar nosac ījumu, ka materi āls: 
i) ir ticis p ārstrādāts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta 
m) apakšpunkt ā minēto definīciju vai saska ņā ar šo regulu;  
ii) sastāv no viena vai vair ākiem turpm āk uzskait ītajiem treš ās kategorijas 
materiāliem, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) apak ­ 
špunktā, vai satur tos:  
— piens,  
— piena produkti,  
— no piena atvasin āti produkti,  
— olas,  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 113
 
— olu produkti,  
— medus,  
— kausēti tauki,  
— kolagēns, 
— želatīns; 
iii) nav bijis saskar ē ar citiem treš ās kategorijas materi āliem; un  
iv) ir veikti visi vajadz īgie piesardz ības pasākumi, lai nov ērstu materi āla pies­ 
ārņošanu.  
▼B 
III NODA ĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ NOTEIKTU ZIVJU BAR ĪBU UN ZIVJU 
ĒSMU  
1. Ūdensdzīvnieku izcelsmes blakusproduktus no ziv īm vai ūdens bezmugur ­
kaulniekiem un atvasin ātos produktus no tiem, ko paredz ēts izmantot saim ­
niecībā audzētu zivju vai citu akvakult ūras sugu barošanai:  
a) ►C1 apstrādā ◄ un pārstrādā atsevišķi no materi āla, kas nav apstiprin āts 
šim mērķim; 
b) to izcelsme ir:  
i) no savva ļas zivīm vai citiem ūdensdzīvniekiem, iz ņemot jūras zīdī­
tājus, kas izkrauti krast ā komerci āliem mērķiem, vai no dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem no savva ļas zivīm, kas ieg ūtas iekārtās, 
kas ražo zivju produktus lietošanai p ārtikā, vai  
ii) no saimniec ībā audzētām zivīm, ja ar tiem baro saimniec ībā audzētas 
citas sugas zivis;  
c) pārstrādā pārstrādes iekārtā saskaņā ar metodi, kas nodrošina mikrobiol ­
oģiski drošu produktu, ar ī attiecībā uz zivju patog ēniem.  
2. Kompetent ā iestāde var noteikt nosac ījumus, kuru m ērķis ir novērst nepie­ 
ļaujamu cilv ēkiem vai dz īvniekiem nododamas slim ības izplat ības risku un 
kas jāievēro, ja ūdensdzīvniekus un ūdens un sauszemes bezmugurkaulniekus 
izmanto:  
a) kā barību saimniec ībā audzētām zivīm vai ūdens bezmugurkaulniekiem, ja 
dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti nav p ārstrādāti saskaņā ar 1. punkta c) 
apakšpunktu;  
b) vai kā ēsmu zivīm, tostarp ēsmu ūdens bezmugurkaulniekiem.  ▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 114
 
XI PIELIKUMS  
ORGANISKAIS M ĒSLOJUMS UN AUGSNES IELABOT ĀJI 
I NODAĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ NEAPSTR ĀDĀTIEM K ŪTSMĒSLIEM, 
PĀRSTRĀDĀTIEM K ŪTSMĒSLIEM UN NO P ĀRSTRĀDĀTIEM 
KŪTSMĒSLIEM ATVASIN ĀTIEM PRODUKTIEM  
1. iedaļa 
Neapstrādāti kūtsmēsli 
1. Tirdzniec ība ar neapstr ādātiem tādu sugu k ūtsmēsliem, kas nav m ājputni un 
zirgu dzimtas dz īvnieki, dal ībvalstu starp ā ir atļauta, ievērojot šādus nosac ī­
jumus, kā arī jābūt galamērķa dalībvalsts at ļaujai, kā minēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkt ā: 
a) aizliegta tirdzniec ība ar neapstr ādātiem tādu sugu k ūtsmēsliem, kas nav 
mājputni un zirgu dzimtas dz īvnieki, iz ņemot kūtsmēslus: 
i) no apgabala, kas nav pak ļauts ierobežojumiem sakar ā ar nopietnu 
lipīgu slimību, un  
ii) ko paredz ēts kompetento iest āžu uzraudz ībā izmantot zemei, kas ir 
daļa no vienas saimniec ības, kura atrodas ab ās divu dal ībvalstu 
robežas pus ēs; 
b) tomēr galamērķa dalībvalsts kompetent ā iestāde, ņemot vērā kūtsmēslu 
izcelsmi, galam ērķi un vesel ības apsvērumus, var pieš ķirt īpašu atļauju, 
lai tās teritorij ā varētu ievest:  
i) kūtsmēslus, kas paredz ēti: 
— pārstrādei tādu atvasin āto produktu ražošanas iek ārtā, ko paredz ēts 
izmantot ārpus barības ķēdes, vai  
— transform ēšanai biog āzē vai kompost ā, saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1069/2009 un ar š īs regulas V pielikumu, nol ūkā ražot šīs 
nodaļas 2. ieda ļā minētos produktus.  
Šādos gadījumos kompetentajai iest ādei, atļaujot ievešanu min ētajās 
iekārtās, jāņem vērā kūtsmēslu izcelsme; vai  
ii) kūtsmēslus, ar ko paredz ēts apstrādāt zemi saimniec ībā, ja izcelsmes 
dalībvalsts kompetent ā iestāde ir pazi ņojusi, ka piekr īt tādai 
tirdzniecībai; 
c) gadījumos, kas min ēti b) punkt ā, veselības apliecin ājumu saska ņā ar 3. 
punktā izklāstīto paraugu pievieno tirdzniec ības dokumentam, kas piev ­
ienots kūtsmēslu sūtījumam.  
2. Uz nep ārstrādātu mājputnu m ēslu tirdzniec ību dalībvalstu starp ā attiecināmi 
šādi nosac ījumi papildus galam ērķa dalībvalsts piekrišanai, k ā minēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkt ā: 
a) putnu m ēslu izcelsmei j ābūt apgabal ā, kas nav pak ļauts ierobežojumiem 
sakarā ar Ņūkāslas slimību vai putnu gripu;  
b) turklāt nepārstrādātus tādu mājputnu m ēslus, kas vakcin ēti pret Ņūkāslas 
slimību, nedrīkst nosūtīt uz reģionu, kas ieguvis pret Ņūkāslas slimību 
nevakcinētas teritorijas statusu saska ņā ar Direkt īvas 2009/159/EK 15. 
panta 2. punktu; un  
c) veselības apliecin ājumu saska ņā ar paraugu, kas izkl āstīts 3. punkt ā, 
pievieno tirdzniec ības dokumentam, kas pievienots k ūtsmēslu sūtījumam.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 115
 
3. Tirdzniec ības dokumentam pievienojam ā veselības apliecin ājuma paraugs.
  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 116
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 117
 
4. Dalībvalstis var tirgot nep ārstrādātus zirgu dzimtas dz īvnieku kūtsmēslus, ja 
galamērķa dalībvalsts ir piekritusi tirdzniec ībai, kā minēts Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkt ā, un ja to izcelsme nav no saimniec ības, 
uz ko attiecas dz īvnieku vesel ības ierobežojumi sakar ā ar ļaunajiem ien āšiem, 
vezikulāro stomat ītu, Sibīrijas lopu m ēri vai trakums ērgu saska ņā ar 
Direktīvas 2009/156/EK 4. panta 5. punktu.  
5. Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkta c) apakšpunkta 
ii) daļu galamērķa dalībvalsts kompetent ā iestāde var pras īt, lai uzņēmēji, 
kuri nosūta nepārstrādātus kūtsmēslus no citas dal ībvalsts,  
a) pārraidītu turpmāku inform āciju saistībā ar plānoto nosūtīšanu, piem ēram, 
precīzas ģeogrāfiskas nor ādes par vietu, kur ā kūtsmēslus izkraus; un  
b) uzglab ātu minētos kūtsmēslus, pirms ar tiem apstr ādā zemi.  
6. Kompetent ā iestāde var at ļaut nosūtīt kūtsmēslus, ko p ārvadā starp diviem 
punktiem, kuri atrodas vien ā un tajā pašā saimniec ībā, ievērojot nosac ījumus 
saistībā ar iespējamo vesel ības apdraud ējumu kontroli, piem ēram, attiec īgo 
uzņēmēju pienākumu veikt atbilstošu uzskaiti.  
2. iedaļa 
Gvano no siksp ārņiem, pārstrādāti kūtsmēsli un no p ārstrādātiem 
kūtsmēsliem atvasin āti produkti  
▼M1 
Pārstrādātus kūtsmēslus, no p ārstrādātiem kūtsmēsliem atvasin ātus produktus un 
sikspārņu gvano var laist tirg ū, ievērojot šādus nosac ījumus. Turkl āt attiecībā uz 
sikspārņu gvano ir vajadz īga galam ērķa dalībvalsts at ļauja, kā minēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkt ā: 
▼B 
a) tiem j ābūt no iekārtas, kurā ražo atvasin ātos produktus izmantošanai ārpus 
barības ķēdes, vai no biog āzes vai kompost ēšanas iek ārtas, vai no iek ārtas, 
kurā ražo organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot ājus; 
b) tie ir tikuši pak ļauti termoapstr ādes procesam vismaz 70 °C temperat ūrā 
vismaz 60 min ūtes, un tie ir pak ļauti sporu veidojošo bakt ēriju samazi ­
nājumam un toks īnu veidošan ās samazin ājumam, kur tos atz īst par būtisku 
apdraudējumu;  
c) taču kompetent ā iestāde var at ļaut izmantot citus, nevis b) punkt ā minētos 
standartiz ētos proced ūras parametrus, ja pieteikuma iesniedz ējs pierāda, ka šie 
parametri nodrošina biolo ģisko risku samazin ājumu.  
Minētais pierādījums ietver izv ērtējumu, ko veic š ādi: 
i) iespējamo apdraud ējumu identifik ācija un anal īze, ietverot izejmateri āla 
ietekmes izv ērtējumu, pamatojoties uz visaptverošu p ārstrādes nosac ījumu 
definīciju, un riska nov ērtējumu, kur ā novērtē, kā praktiski pan āk īpašus 
pārstrādes nosac ījumus norm ālos un netipiskos apst ākļos, 
ii) paredz ētās pārstrādes izvērtējums:  
ii-1) veicot endog ēno indikatororganismu dz īvotspējas/infekciozit ātes 
samazinājuma mērījumu proced ūrā, ja indikators:  
— pastāvīgi lielā skaitā ir izejviel ā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 118
 
— nav maz āk karstumiztur īgs attiecībā uz apstr ādes proced ūras 
letāliem aspektiem, bet nav ar ī ievērojami iztur īgāks nekā 
patogēni, kuru uzraudz ībai to izmanto;  
— samērā viegli nosak āms tā daudzums un tas sam ērā viegli 
identificējams un apstiprin āms, vai  
ii-2) veicot labi aprakst īta testa organisma vai v īrusa, kas ievad īts 
piemērotā kontrolorganism ā izejmateri ālā, dzīvotspējas/­
infekciozit ātes samazin ājuma mērījumu ekspoz īcijas laikā, 
iii) ar ii) punkt ā minēto izvērtējumu ir j āpierāda, ka proced ūrā panāk šādu 
vispārēju riska samazin ājumu:  
— attiecībā uz termisku un ķīmisku proced ūru Enterococcus faecalis  
samazinājumu par vismaz 5 log10 un termoiztur īgu vīrusu, 
piemēram, parvov īrusa, ja tie ir identific ēti kā būtisks apdraud ējums, 
samazinājumu vismaz par 3 log10,  
— attiecībā uz ķīmiskām proced ūrām arī rezistentu paraz ītu, piemēram, 
Ascaris sp ., oliņu samazin ājumu dzīvotspējīgā stadijā vismaz par 
99,9 % (3 log10);  
iv) pilnīgas kontroles programmas, tostarp p ārstrādes uzraudz ības proced ūru, 
plānojums;  
v) pasākumi, kas nodrošina nep ārtrauktu to b ūtisko proced ūras parametru 
uzraudzību un kontroli, kas noteikti kontroles programm ā, darbinot 
iekārtu. 
Ir jāreģistrē un jāsaglabā sīki dati par b ūtiskiem proced ūras parametriem, ko 
izmanto iek ārtā, kā arī citiem b ūtiski svar īgiem kontroles punktiem, lai 
īpašnieks, uz ņēmējs vai to p ārstāvis un kompetent ā iestāde var uzraudz īt 
iekārtas darbību. ►C1 Informācijai par proced ūru, kas ir at ļauta saska ņā ar 
šo punktu, p ēc pieprasījuma ir jābūt pieejamai Komisijai ◄; 
d) ►C1 Kūtsmēslu reprezentat īvajiem paraugiem, kas ņemti, ražot ājiekārtas, 
biogāzes vai kompost ēšanas iek ārtas noliktav ā vai izvedot no t ās, jāatbilst 
šādiem standartiem: ◄ 
Escherichia coli : n = 5, c = 5, m = 0, M = 1 000 vien ā gramā; 
vai 
Enterococaceae : n = 5, c = 5, m = 0, M = 1 000 vien ā gramā; 
un 
Kūtsmēslu reprezentat īvajiem paraugiem, kas ņemti, ievietojot glab ātuvē vai 
izņemot no glab ātuves ražot ājiekārtā, biogāzes vai kompost ēšanas iek ārtā, 
jāatbilst šādiem standartiem:  
Salmonella : nav konstat ēta 25 gramos: n = 5; c = 0; m = 0; M = 0,  
kur 
n = test ējamo paraugu skaits;  
m = bakt ēriju skaita robežv ērtība; rezult ātu uzskata par apmierinošu, ja 
baktēriju skaits n visos paraugos nep ārsniedz m;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 119
 
M = bakt ēriju skaita maksim ālā vērtība; rezult āts uzskatāms par neapmier ­
inošu, ja bakt ēriju skaits vien ā vai vairākos paraugos ir vien āds ar M 
vai lielāks; un  
c = paraugu skaits, kuru bakt ēriju skaits var b ūt starp m un M, paraugu 
joprojām uzskatot par pie ņemamu, ja bakt ēriju skaits citos paraugos ir 
m vai maz āk. 
Pārstrādātus kūtsmēslus vai p ārstrādātu kūtsmēslu produktus, kas neatbilst šaj ā 
punktā minētajiem standartiem, uzskata par nep ārstrādātiem;  
e) tie jāuzglabā tā, lai pēc pārstrādes piesārņošana vai sekund ārā inficēšanās un 
mitrums ir maksim āli samazin āti. Tie jāuzglabā: 
▼C1 
i) labi nosl ēgtos un izol ētos silosos vai pien ācīgi būvētos noliktavu ang āros, 
vai 
ii) cieši nosl ēgtās pakās, piemēram, plastmasas maisos vai lielmaisos.  
▼B 
II NODA ĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ DAŽIEM ORGANISKAJIEM 
MĒSLOJUMIEM UN AUGSNES IELABOT ĀJIEM  
1. iedaļa 
Ražošanas noteikumi  
1. Organisko m ēslojumu un augsnes ielabot ājus, izņemot kūtsmēslus, 
gremošanas trakta saturu, kompostu, pienu, piena produktus, no piena 
atvasinātus produktus, jaunpienu, jaunpiena produktus un ferment ācijas 
atliekas no dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasin āto produktu trans ­
formēšanas biog āzē, ražo:  
a) piemērojot 1. p ārstrādes metodi (steriliz āciju spiediena ietekm ē), ja par 
izejvielām izmanto otr ās kategorijas materi ālu; 
▼M4 
b) izmantojot p ārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, tostarp p ārstrādātas 
dzīvnieku olbaltumvielas, kas ražotas saska ņā ar X pielikuma II noda ļas 
1. iedaļas B. daļas 1. punkta b) apakšpunkta ii) da ļu, kuras ražotas no 
trešās kategorijas materi āla saskaņā ar X pielikuma II noda ļas 1. ieda ļu, vai 
izmantojot materi ālus, kam veikta cita apstr āde, ja min ētos materi ālus var 
izmantot organiskajam m ēslojumam un augsnes ielabot ājiem saska ņā ar šo 
regulu; vai  
▼B 
c) piemērojot jebkuru no 1.–7. p ārstrādes metodei, k ā izklāstīts IV 
pielikuma III noda ļā, ja par izejviel ām izmanto treš ās kategorijas materi ālu, 
ko neizmanto p ārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai.  
2. Organisko m ēslojumu un augsnes ielabot ājus, kas sast āv no vai ir ražoti no 
gaļas-kaulu miltiem, kuri ieg ūti no otr ās kategorijas materi āla vai no 
pārstrādātām dzīvnieku olbaltumviel ām, samaisa re ģistrētā uzņēmumā vai 
iekārtā, ar pietiekamu daudzumu sast āvdaļas, ko at ļāvusi tās dalībvalsts 
kompetent ā iestāde, kurā atrodas ar produktu apstr ādājamā zeme, lai 
nepieļautu mais ījuma turpm āku izmantošanu barošanai.  
3. Kompetent ā iestāde atļauj 2. punkt ā minēto sastāvdaļu atbilstīgi šādiem 
nosacījumiem:  
a) sastāvdaļa sastāv no kaļķiem, kūtsmēsliem, urīna, komposta vai fermen ­
tācijas atliek ām no dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu transform ēšanas 
biogāzē, vai citām vielām, piemēram, miner ālā mēslojuma, ko neizmanto 
dzīvnieku bar ībā un kas nepie ļauj mais ījuma turpm āku izmantojumu 
barošanai atbilst īgi labai lauksaimniec ības praksei;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 120
 
b) sastāvdaļu nosaka, pamatojoties uz klimatisko un augsnes apst ākļu novēr­
tējumu, lai mais ījumu varētu izmantot k ā mēslojumu,  ►C2 uz norādēm, ◄ 
ka sastāvdaļa padara mais ījumu negarš īgu dzīvniekiem vai ka tai ir cita 
līdzvērtīga ietekme, lai mais ījumu nevar ētu nepareizi izmantot barošanai, 
un saskaņā ar Savien ības tiesību aktos noteiktaj ām prasībām vai attiec īgā 
gadījumā valstu ties ību aktiem, lai aizsarg ātu vidi saist ībā ar augsnes un 
gruntsūdens aizsardz ību. 
Kompetent ā iestāde pēc piepras ījuma dara at ļauto sast āvdaļu sarakstu 
pieejamu Komisijai un cit ām dalībvalstīm. 
4. Tomēr 2. punkt ā minētās prasības nepiem ēro: 
a) organiskajam m ēslojumam un augsnes ielabot ājiem, kas atrodas p ārdošanai 
gatavos iepakojumos, kuri nav smag āki par 50 kg un ir paredz ēti izman­
tošanai galalietot ājam; vai  
b) organiskajam m ēslojumam un augsnes ielabot ājiem lielmaisos, kuri nav 
smagāki par 1 000 kg un uz kuru iepakojumiem ir nor ādīts, ka organiskais 
mēslojums nav paredz ēts zemei, kurai var piek ļūt lauksaimniec ības dzīv­
nieki, ja t ās dalībvalsts kompetent ā iestāde, kurā atrodas ar organisko 
mēslojumu vai augsnes ielabot āju apstrādājamā zeme, at ļāvusi izmantot 
šādus lielmaisus, pamatojoties uz nov ērtējumu par to, cik iesp ējama ir 
materiālu novirz īšana uz saimniec ībām, kurās audzē dzīvniekus, vai uz 
zemi, kurai var piek ļūt lauksaimniec ības dzīvnieki.  
5. Organisk ā mēslojuma un augsnes ielabot āju ražotājiem jānodrošina, lai pirms 
to izmantošanas zemes apstr ādē tiktu veikta patog ēnu dekontamin ācija atbil­
stoši:  
— X pielikuma I noda ļai, pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu vai no otr ās 
vai trešās kategorijas materi āla atvasin ātu produktu gad ījumā; 
— V pielikuma III noda ļas 3. ieda ļai, tādu kompost ēšanas un ferment ācijas 
atlieku gad ījumā, kas iegūtas no dz īvnieku izcelsmes blakusproduktu vai 
atvasināto produktu transform ēšanas biog āzē. 
2. iedaļa 
Uzglabāšana un p ārvadāšana  
Pēc pārstrādes vai transform ēšanas organisko m ēslojumu un augsnes ielabot ājus 
pienācīgi uzglab ā un pārvadā: 
a) neiefas ētus, ievērojot atbilstošus nosac ījumus, lai nov ērstu inficēšanu;  
b) iepakotus vai lielmaisos, ja organiskais m ēslojums vai augsnes ielabot āji 
paredzēti pārdošanai galalietot āiem; vai  
c) attiecībā uz uzglab āšanu saimniec ībā — piem ērotā uzglabāšanas viet ā, kam 
nevar piek ļūt lauksaimniec ības dzīvnieki.  
▼M9 
3. iedaļa 
Uzņēmumu vai iek ārtu apstiprin āšanas pras ības 
Lai saņemtu apstiprin ājumu saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. 
punkta f) apakšpunktu, uz ņēmējiem jānodrošina, lai uz ņēmumi vai iek ārtas, kurās 
veic 1. ieda ļas 1. punkt ā minētās darbības, atbilstu š īs regulas 8. pant ā izklās­
tītajām prasībām un:  
a) tajās būtu piemērotas telpas ien ākošo sast āvdaļu uzglabāšanai, lai nov ērstu 
savstarpēju kontamin āciju un izvair ītos no kontamin ācijas glab āšanas laik ā; 
b) likvidētu neizmantotos dz īvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātos 
produktus saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. un 14. pantu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 121
 
XII PIELIKUMS  
STARPPRODUKTI  
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 34. panta 2. punktu starpproduktu 
importēšanai un tranz ītam caur Savien ību piemērojami šādi nosacījumi.  
1. Starpproduktu import ēšana un tranz īts ir atļauts, ja:  
a) tie ieg ūti no šādiem materi āliem:  
i) no treš ās kategorijas materi āla, izņemot materi ālu, kas min ēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta c), n), o) un p) punkt ā, 
ii) no produktiem, kas radušies no dz īvniekiem, kuri min ēti Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta i), l) un m) punkt ā, vai  
iii) no i) un ii) da ļā minēto materiālu maisījumiem;  
b) gadījumā, ja starpprodukti paredz ēti medicīnas ierīču, in vitro  diagnostikas 
medicīnas ierīču un laboratorijas rea ģentu ražošanai, tie ir ieg ūti: 
i) no materi āliem, kuri atbilst a) apakšpunkt ā noteiktajiem krit ērijiem, ar 
to izņēmumu, ka to izcelsme var b ūt no dzīvniekiem, kuriem veikta 
nelikumīga ārstēšana, kā definēts Direkt īvas 96/22/EK 1. panta 2. 
punkta d) apakšpunkt ā vai Direkt īvas 96/23/EK 2. panta b) punkt ā, 
ii) no otr ās kategorijas materi āla, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
9. panta f) un h) apakšpunkt ā, vai  
iii) no i) un ii) da ļā minēto materiālu maisījumiem;  
c) gadījumā, ja starpprodukti paredz ēti aktīvu implant ējamu medic īnas ierīču, 
zāļu un veterin āro zāļu ražošanai, tie ieg ūti no b) apakšpunkt ā minētajiem 
materiāliem, ja kompetent ā iestāde uzskata t ādu materi ālu izmantošanu par 
pamatotu cilv ēku vai dz īvnieku vesel ības aizsardz ībai; 
d) tie ir no k ādas trešās valsts, kas uzskait īta Pasaules Dz īvnieku vesel ības 
organizācijas ( OIE) biļetenā kā OIE  dalībvalsts;  
e) tie ir no uz ņēmuma vai iek ārtas, ko re ģistrējusi vai apstiprin ājusi d) punkt ā 
minētas trešās valsts kompetent ā iestāde, saska ņā ar 2. punkt ā minētajiem 
nosacījumiem;  
f) katram s ūtījumam ir pievienota import ētāja deklar ācija, kas noform ēta 
atbilstīgi XV pielikuma 20. noda ļā izklāstītajam deklar ācijas paraugam, 
kam jābūt vismaz vien ā no tās dalībvalsts ofici ālajām valodām, kuras 
robežkontroles punkt ā jāveic pārbaude, k ā arī galamērķa dalībvalsts 
valodā; minētās dalībvalstis var at ļaut izmantot citas valodas un piepras īt 
oficiālus tulkojumus deklar ācijām tādās citās valodās; 
g) gadījumā ar b) punkt ā minētajiem materi āliem import ētājs pierāda kompe ­
tentajai iest ādei, ka materi āli: 
i) nerada cilv ēkiem vai dz īvniekiem nododamas slim ības izplat īšanās 
risku, vai  
ii) tiek pārvadāti, ievērojot nosac ījumus, kuri nov ērš jebkuru cilv ēkiem vai 
dzīvniekiem nododamu slim ību izplatīšanos.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 122
 
2. Uzņēmumu vai iek ārtu var re ģistrēt vai apstiprin āt trešās valsts kompetent ā 
iestāde, kā minēts 1. punkta e) apakšpunkt ā, ja: 
a) iekārtas uzņēmējs vai īpašnieks vai vi ņa pārstāvis: 
i) pierāda, ka iek ārtai ir piem ērotas iekārtas attiec īgi 1. punkta a), b) vai 
c) apakšpunkt ā minēto materi ālu transform ācijai, lai nodrošin ātu 
vajadzīgos projekt ēšanas, transform ācijas un ražošanas posmus,  
ii) izveido un ievieš kritisko kontrolpunktu uzraudz ības un p ārbaudes 
metodes, pamatojoties uz izmantoto procesu,  
iii) veic saska ņā ar ii) apakšpunktu ieg ūto datu uzskaiti vismaz divus 
gadus, lai tos iesniegtu kompetentajai iest ādei, 
iv) inform ē kompetento iest ādi, ja pieejamie dati liecina par dz īvnieku vai 
cilvēku veselības nopietnu apdraud ējumu;  
b) trešās valsts kompetent ā iestāde regulāri veic uz ņēmuma vai iek ārtas 
inspekcijas un p ārrauga iek ārtu saskaņā ar šādiem nosac ījumiem:  
i) inspekciju un p ārraudzības biežums ir atkar īgs no iek ārtas lieluma, 
ražoto produktu veida, riska nov ērtējuma un pied āvātajām garantij ām, 
pamatojoties uz p ārbaužu sist ēmu, kas izveidota saska ņā ar riska 
analīzes un kritisko kontrolpunktu ( HACCP ) principiem,  
ii) ja kompetent ās iestādes veiktaj ā inspekcij ā tiek atkl āts, ka š īs 
regulas noteikumi netiek iev ēroti, kompetent ā iestāde attiecīgi rīkojas,  
iii) kompetent ā iestāde sagatavo to uz ņēmumu un iek ārtu sarakstu, kas 
apstiprināti vai reģistrēti saskaņā ar šo pielikumu, un pieš ķir katrai 
iekārtai oficiālu numuru, kur ā uzņēmums vai iek ārta identific ēts(-a) 
saistībā ar tā(tās) darbības būtību; minēto sarakstu un t ā turpmākos 
grozījumus iesniedz dal ībvalstij, kuras robežkontroles punkt ā jāveic 
inspekcija, un galam ērķa dalībvalstij.  
▼M9 
3. Starpproduktus, kas tiek ievesti Savien ībā, pārbauda robežkontroles punkt ā 
saskaņā ar Direkt īvas 97/78/EK 4. pantu un p ārved tieši no robežkontroles 
punkta vai nu uz:  
a) reģistrētu uzņēmumu vai iek ārtu Regulas (EK) Nr. 1069/2009 33. pant ā 
minēto laboratorijas rea ģentu, medic īnisku ierīču un  in vitro  diagnostikas 
medicīnas ierīču veterināriem nolūkiem vai atvasin āto produktu ražošanai, 
kur starpprodukti turpm āk jāsamaisa, j āizmanto apvalkošanai, j āsaliek vai 
jāiepako, pirms tos laiž tirg ū vai izmanto pakalpojumos saska ņā ar 
Savienības tiesību aktiem, kas piem ērojami atvasin ātajam produktam;  
▼B 
b) uzņēmumu vai iek ārtu, kas saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. 
panta l) punkta i) apakšpunktu apstiprin āts dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktu uzglab āšanai un no kurienes tie j ānosūta tikai uz š ā punkta a) 
apakšpunkt ā minētu uzņēmumu vai iek ārtu, a) apakšpunkt ā minētajiem 
izmantojumiem.  
4. Starpproduktus tranz ītā caur Savien ību pārvadā saskaņā ar Direkt īvas 
97/78/EK 11. pantu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 123
 
5. Valsts pilnvarots veterin ārārsts attiec īgajā robežkontroles punkt ā ar TRACES  
sistēmas palīdzību inform ē par sūtījumu iest ādi, kura atbild par uz ņēmumu vai 
iekārtu sūtījuma saņemšanas viet ā. 
6. Galam ērķa uzņēmuma vai iek ārtas uzņēmējs vai īpašnieks vai vi ņa pārstāvis 
veic uzskaiti saska ņā ar Regulas (EK) Nr. Regulas (EK) Nr. 1069/2009 22. 
pantu un p ēc piepras ījuma iesniedz kompetentajai iest ādei nepieciešamo 
informāciju par starpproduktu ieg ādi, tirdzniec ību, izmantojumu, kr ājumiem 
un pārpalikumu likvid ēšanu, lai p ārbaudītu atbilstību šai regulai.  
7. Kompetent ā iestāde saska ņā ar Direkt īvu 97/78/EK nodrošina, ka starp ­
produktu s ūtījumi tiek nos ūtīti no dalībvalsts, kur ā jāveic inspekcija robežkon ­
troles punkt ā, uz galam ērķa iekārtu, kā noteikts 3. punkt ā, vai tranz īta 
gadījumā uz izejas robežkontroles punktu.  
8. Lai p ārbaudītu atbilst ību šai regulai, kompetent ā iestāde regul āri veic 
dokumentu p ārbaudes, lai saska ņotu gan import ēto starpproduktu daudzumu, 
gan uzkrāto, izmantoto, nos ūtīto vai likvid ēto starpproduktu daudzumu.  
9. Saistībā ar starpproduktu s ūtījumiem tranz ītā kompetent ās iestādes, kas ir 
atbildīgas par attiec īgi ieejas un izejas robežkontroles punktiem, p ēc 
vajadzības sadarbojas, lai nodrošin ātu efektīvas pārbaudes un š ādu sūtījumu 
izsekojam ību. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 124
 
XIII PIELIKUMS  
LOLOJUMDZ ĪVNIEKU BAR ĪBA UN DAŽI CITI ATVASIN ĀTIE 
PRODUKTI  
I NODAĻA 
Vispārīgas prasības 
Iekārtās un uzņēmumos, kas ražo lolojumdz īvnieku bar ību, vai iek ārtās, kas ražo 
atvasinātos produktus, kas min ēti šajā pielikum ā, ir piemērotas strukt ūras: 
a) ienākošā materiāla uzglab āšanai un apstr ādei apstākļos, kas nov ērš riska 
rašanos cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai; 
b) kur likvid ēt pēc ražošanas palikušos neizmantotos dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktus un atvasin ātos produktus, ja vien neizmantotais materi āls netiek 
nosūtīts pārstrādei vai likvid ēšanai uz citu uz ņēmumu vai iek ārtu, saska ņā 
ar šo regulu.  
II NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz lolojumdz īvnieku bar ību, tostarp su ņu 
košļājamām rotaļlietām 
1. Jēla lolojumdz īvnieku bar ība 
Uzņēmēji var ražot j ēlu lolojumdz īvnieku bar ību tikai no treš ās kategorijas 
materiāla, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta a) punkt ā un b) 
punkta i) un ii) apakšpunkt ā. 
Jēlai lolojumdz īvnieku bar ībai jābūt iepakotai jaun ā iepakojum ā, nepieļaujot 
nekādu noplūdi. 
Jāveic iedarb īgi pasākumi, lai vis ā ražošanas cikl ā un līdz pat pārdošanas 
punktam tiktu nov ērsta produkta infic ēšanās. 
2. Izejvielas p ārstrādātai lolojumdz īvnieku bar ībai un su ņu košļājamām 
rotaļlietām 
Uzņēmēji var ražot p ārstrādātu barību lolojumdz īvniekiem un su ņu 
košļājamās rotaļlietas tikai no:  
a) no treš ās kategorijas materi āliem, kas nav Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
10. panta n), o) un p) punkt ā minētie materi āli; un,  
b) ja lolojumdz īvnieku bar ība ir import ēta vai ražota no import ētiem materi ­ 
āliem, tad no pirm ās kategorijas materi āla, kurā ietilpst dz īvnieku 
izcelsmes blakusprodukti, kas ieg ūti no tādiem dzīvniekiem, kuriem 
veikta nelikum īga ārstēšana, kā noteikts Direkt īvas 96/22/EK 1. panta 
2. punkta d) apakšpunkt ā vai Direkt īvas 96/23/EK 2. panta b) punkt ā. 
3. Pārstrādāta lolojumdz īvnieku bar ība 
a) Konserv ētai lolojumdz īvnieku bar ībai jāveic termoapstr āde vismaz l īdz Fc 
vērtībai 3.  
b) Pārstrādātai lolojumdz īvnieku bar ībai, kas nav konserv ēta lolo­
jumdzīvnieku bar ība: 
i) jāveic termoapstr āde vismaz 90 °C temperat ūrā visai galaprodukta 
masai;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 125
 
ii) jāveic termoapstr āde vismaz 90 °C temperat ūrā dzīvnieku izcelsmes 
sastāvdaļām; vai  
iii) dzīvnieku izcelsmes bar ības sastāvdaļu ziņā jābūt ražotai, izmantojot 
tikai:  
— dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasin ātus produktus no 
gaļas vai ga ļas produktiem, kas termiski apstr ādāti vismaz 90 °C 
temperatūrā visā produktu mas ā; 
— šādus atvasin ātos produktus, kas ražoti saska ņā ar šīs 
regulas pras ībām: piens un piena produkti, želat īns, hidroliz ētas 
olbaltumvielas, olu produkti, kolag ēns, asins pagatavojumi, kas 
minēti X pielikuma II noda ļas 2. ieda ļā, pārstrādātas dzīvnieku 
olbaltumvielas (ar ī zivju milti), kaus ēti tauki, zivju e ļļas, 
dikalcija fosf āts, trikalcija fosf āts vai dzīvnieku izcelsmes garšas 
uzlabotāji; 
iv) ja to at ļāvusi kompetent ā iestāde, jāveic apstr āde, piemēram, žāvēšana 
vai ferment ēšana, kas nodrošina, ka lolojumdz īvnieku bar ība nerada 
nepieļaujamu risku cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai; 
v) ja dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti ir min ēti Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 10. panta l) un m) punkt ā, vai ja dz īvnieku 
izcelsmes blakusprodukti radušies no ūdensdzīvniekiem, ūdens un 
sauszemes bezmugurkaulniekiem, un ja to at ļāvusi kompetent ā 
iestāde, jāveic apstr āde, kas nodrošina, ka lolojumdz īvnieku bar ība 
nerada nepie ļaujamus riskus cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai. 
Pēc ražošanas j āveic visi piesardz ības pasākumi, lai nov ērstu tādas 
pārstrādātas lolojumdz īvnieku bar ības piesārņošanu.  
Pārstrādātā lolojumdz īvnieku bar ība jāiepako jaun ā iepakojum ā. 
4. Suņu košļājamās rotaļlietas jāpakļauj pietiekamai apstr ādei, lai likvid ētu 
slimību izraisītājus, arī Salmonella . 
Pēc apstrādes jāveic visi piesardz ības pasākumi, lai nodrošin ātu, ka šīs suņu 
košļājamās rotaļlietas nav pak ļautas pies ārņošanai.  
Suņu košļājamās rotaļlietas jāiepako jaun ā iepakojum ā. 
5. Paraugi p ēc izlases principa j āņem no su ņu košļājamām rotaļlietām un no 
pārstrādātas lolojumdz īvnieku bar ības, izņemot konserv ētu barību lolo­
jumdzīvniekiem, un iz ņemot tādu pārstrādātu barību lolojumdz īvniekiem, 
kas apstr ādāta saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunkta v) da ļu, ražošanas 
un/vai uzglab āšanas laik ā (pirms nos ūtīšanas), lai p ārbaudītu atbilst ību 
šādiem standartiem:  
Salmonella : nav konstat ēta 25 gramos, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0.  
Enterobacteriaceae : n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 vien ā gramā, 
kur 
n = test ējamo paraugu skaits;  
m = bakt ēriju skaita robežv ērtība; rezult āts uzskatāms par apmierinošu, ja 
baktēriju skaits visos paraugos nep ārsniedz m;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 126
 
M = bakt ēriju skaita maksim ālā vērtība; rezult āts uzskatāms par neapmier ­
inošu, ja bakt ēriju skaits vien ā vai vairākos paraugos ir vien āds ar M 
vai lielāks; un  
c = paraugu skaits, kuru bakt ēriju skaits var b ūt starp m un M, un paraugu 
joprojām uzskata par pie ņemamu, ja bakt ēriju skaits citos paraugos ir 
m vai maz āk. 
6. Ražošanas un/vai uzglab āšanas laik ā (pirms nos ūtīšanas) no j ēlas lolo­
jumdzīvnieku bar ības izlases k ārtā jāņem paraugi, lai p ārbaudītu atbilstību 
šādiem standartiem:  
Salmonella : nav konstat ēta 25 gramos, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0.  
Enterobacteriaceae : n = 5, c = 2, m = 10, M = 5 000 1 gram ā, 
kur 
n = test ējamo paraugu skaits;  
m = bakt ēriju skaita robežv ērtība; rezult āts uzskatāms par apmierinošu, ja 
baktēriju skaits visos paraugos nep ārsniedz m;  
M = bakt ēriju skaita maksim ālā vērtība; rezult āts uzskatāms par neapmier ­
inošu, ja bakt ēriju skaits vien ā vai vairākos paraugos ir vien āds ar M 
vai lielāks; un  
c = paraugu skaits, kuru bakt ēriju skaits var b ūt starp m un M, un paraugu 
joprojām uzskata par pie ņemamu, ja bakt ēriju skaits citos paraugos ir 
m vai maz āk. 
7. Beigu punkts attiec ībā uz pārstrādātu barību lolojumdz īvniekiem un su ņu 
košļājamām rotaļlietām 
Bez ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu var laist tirg ū: 
a) pārstrādātu barību lolojumdz īvniekiem,  
i) kas ražota un iepakota Savien ībā saskaņā ar 3. punktu un kas test ēta 
saskaņā ar 5. punktu, vai  
ii) kam robežkontroles punkt ā ir veiktas veterin ārās pārbaudes saska ņā ar 
Direktīvu 97/78/EK;  
b) suņu košļājamās rotaļlietas:  
i) kas ražotas un iepakotas Savien ībā saskaņā ar 4. punktu un kas test ētas 
saskaņā ar 5. punktu, vai  
ii) kam robežkontroles punkt ā ir veiktas veterin ārās pārbaudes saska ņā ar 
Direktīvu 97/78/EK.  
III NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes garšas uzlabot ājiem 
lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai  
1. Uzņēmēji var izmantot tikai t ādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ko 
var izmantot k ā izejvielas p ārstrādātai lolojumdz īvnieku bar ībai un su ņu 
košļājamām rotaļlietām saskaņā ar II noda ļas 2. punktu, lai ražotu š ķidrus 
vai dehidrat ētus atvasin ātus produktus, kurus izmanto lolojumdz īvnieku 
barības garšas uzlabošanai.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 127
 
2. Dzīvnieku izcelsmes garšas uzlabot ājiem jābūt pakļautiem apstr ādes metodei 
un parametriem, kas nodrošina produkta atbilst ību šā pielikuma II noda ļas 5. 
punktā izklāstītajiem mikrobiolo ģiskajiem standartiem. P ēc apstrādes jāveic 
visi piesardz ības pasākumi, lai nov ērstu produktu pies ārņošanos.  
3. Galaprodukts:  
a) jāiepako jaun ā vai steriliz ētā iepakojum ā; vai  
b) jāpārvadā nefasētā veidā konteineros vai citos transporta veidos, kas r ūpīgi 
iztīrīti un dezinfic ēti. 
IV NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz asin īm un asins pagatavojumiem no zirgu 
dzimtas dz īvniekiem  
Laist tirg ū no zirgu dzimtas dz īvniekiem ieg ūtas asinis un asins pagatavojumus, 
kas paredz ēti citiem m ērķiem, nevis izmantošanai bar ībā, var, iev ērojot šādus 
nosacījumus.  
1. Asinis var laist tirg ū tādiem mērķiem, ja tās ir savāktas:  
a) no zirgu dzimtas dz īvniekiem:  
i) kuriem p ārbaudes laik ā asins sav ākšanas datum ā nav vērojamas 
nevienas t ās slimības klīniskās pazīmes, par kur ām obligāti jāziņo un 
kuras uzskait ītas Direkt īvas 2009/156/EK I pielikum ā, un klīniskās 
pazīmes attiec ībā uz zirgu gripu, zirgu piroplazmozi, zirgu rinopnei ­
moniju un zirgu virus ālo arterītu, kuras ir Pasaules dz īvnieku vesel ības 
organizācijas ( OIE) Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeksa 2010. 
gada izdevuma 1.2.3. panta 4. punkt ā uzskaitītās slimības, 
ii) kuri vismaz 30 dienu laikposm ā pirms asi ņu savākšanas datuma un t ās 
laikā turēti saimniec ībās, kas ir veterin ārā uzraudzībā un uz kur ām 
neattiecās aizliegums saska ņā ar Direkt īvas 2009/156/EK 4. panta 5. 
punktu vai ierobežojumi saska ņā ar minētās direktīvas 5. pantu,  
iii) kuri Direkt īvas 2009/156/EK 4. panta 5. punkt ā noteiktajos periodos 
nav bijuši saskar ē ar zirgu dzimtas dz īvniekiem no saimniec ībām, uz 
kurām dzīvnieku vesel ības iemeslu d ēļ attiecas aizliegums saska ņā ar 
minēto pantu, un kuri vismaz 40 dienu laikposm ā pirms asins 
savākšanas datuma un t ās laikā nav bijuši saskar ē ar zirgu dzimtas 
dzīvniekiem no k ādas dalībvalsts vai treš ās valsts, kura netiek 
uzskatīta par Āfrikas zirgu m ēra neskartu valsti saska ņā ar minētās 
direktīvas 5. panta 2. punkta pirm ās daļas a) un b) apakšpunktu;  
b) veterin ārā uzraudzībā vai nu:  
i) kautuv ēs, kuras ir re ģistrētas vai apstiprin ātas saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 853/2004, vai  
ii) apstiprin ātās iekārtās, kurām piešķirts veterin ārais apstiprin ājuma 
numurs un kuras uzrauga kompetent ā iestāde zirgu dzimtas dz īvnieku 
asins sav ākšanas nol ūkā, lai ražotu asins pagatavojumus citiem 
mērķiem, nevis barošanai.  
2. Asins pagatavojumus var laist tirg ū minētajiem mērķiem, ja:  
a) veikti visi piesardz ības pasākumi, lai nepie ļautu asins pagatavojumu pies ­ 
ārņojumu ar patog ēniem ražošanas, p ārkraušanas un iesai ņošanas laik ā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 128
 
b) asins pagatavojumi ir ražoti no asin īm, kuras:  
i) atbilst vai nu 1. punkta a) apakšpunkta nosac ījumiem, vai  
ii) apstrādātas, izmantojot vismaz vienu no š ādiem apstr ādes veidiem, lai 
inaktivētu Āfrikas zirgu m ēra, visu veidu zirgu encefalomiel īta, tostarp 
Venecuēlas zirgu encefalomiel īta, zirgu infekcioz ās anēmijas, 
vezikulārā stomatīta un zirgu ļauno ien āšu ( Burkholderia mallei ) 
iespējamos slim ību ierosin ātājus, kam seko efektivit ātes pārbaude:  
— termisk ā apstrāde 65 °C temperat ūrā vismaz tr īs stundas;  
— apstarošana ar 25 kGy gamma stariem;  
— pH līmeņa maiņa uz pH 5 uz div ām stundām; 
— termisk ā apstrāde ar vismaz 80 °C temperat ūrā visā to masā. 
3. Asinīm un asins pagatavojumiem no zirgu dzimtas dz īvniekiem j ābūt iepa­
kotiem aizplomb ētos herm ētiskos konteineros, uz kuriem zirgu dzimtas 
dzīvnieku asi ņu gadījumā ir kautuves vai sav ākšanas strukt ūru Apstiprin ājuma 
numurs, k ā minēts 1. punkta b) apakšpunkt ā. 
V NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz nagai ņu jēlādām un ādām un no t ām 
atvasinātiem produktiem  
A. Uzņēmumi un iek ārtas 
Kompetent ā iestāde var at ļaut, lai iek ārtas, kuras apstr ādā jēlādas un ādas, 
tostarp sārmotas jēlādas, pieg ādā minēto jēlādu un ādu atgriezumus un 
nošķēlumus tāda želatīna ražošanai, ko paredz ēts izmantot dz īvnieku 
barībā, organiskaj ā mēslojumā vai augsnes ielabot ājos, ja:  
a) iekārtā ir uzglab āšanas telpas ar ciet ām grīdām un glud ām sienām, ko ir 
viegli tīrīt un dezinfic ēt, un attiec īgā gadījumā — saldēšanas iek ārtas; 
b) uzglab āšanas telpas tiek uztur ētas pietiekam ā tīrības un apkopes st āvoklī, 
lai tās neveidotu izejvielu pies ārņojuma avotu;  
c) izejvielas, kas neatbilst  ►C1 šai noda ļai ◄, tiek uzglab ātas un/vai 
pārstrādātas minētajās telpās, tad tām visā saņemšanas, uzglab āšanas, 
pārstrādes un nos ūtīšanas laik ā jābūt izolētām no izejviel ām, kuras 
atbilst šai noda ļai; 
d) gadījumā, ja atgriezumi un noš ķēlumi iegūti no sārmotām jēlādām, 
atgriezumus un noš ķēlumus pak ļauj apstr ādei, kas nodrošina, ka 
nepaliek riska cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai, pirms tos izmanto, lai 
ražotu:  
i) dzīvnieku uztur ā lietojamu želat īnu, vai  
ii) organisko m ēslojumu vai augsnes ielabot ājus. 
B. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasin āto produktu laišana tirg ū 
1. Neapstr ādātas jēlādas un ādas var laist tirg ū, ievērojot vesel ības nosac ī­
jumus, kas piem ērojami svaigai ga ļai atbilstīgi Direkt īvai 2002/99/EK.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 129
 
2. Apstrādātas jēlādas un ādas var laist tirg ū, ja: 
a) tās nav bijušas saskar ē ar citiem dz īvnieku izcelsmes produktiem vai 
ar dzīviem dzīvniekiem, kas rada nopietnas lip īgas slimības izpla ­
tīšanās risku;  
b) tirdzniec ības dokument ā, kas paredz ēts VIII pielikuma III noda ļā, ir 
ietverts pazi ņojums, ka ir veikti visi piesardz ības pasākumi, lai 
novērstu inficēšanu ar slim ību izraisītājiem.  
C. Beigu punkts attiec ībā uz jēlādām un ādām 
1. Nagai ņu jēlādas un ādas, kas saska ņā ar uzņēmēja lēmumu ir paredz ētas 
citam nol ūkam, nevis lietošanai p ārtikā, un kas atbilst Regulas (EK) 
Nr. 853/2004 pras ībām attiecībā uz izejviel ām želatīnam vai kolag ēnam, 
ko paredz ēts lietot p ārtikā, var laist tirg ū bez ierobežojumiem saska ņā ar 
šo regulu.  
2. Šādas apstr ādātas jēlādas un ādas var laist tirg ū bez ierobežojumiem 
saskaņā ar šo regulu:  
a) jēlādām vai ādām, kas bijušas pak ļautas pilnam miec ēšanas procesam;  
b) mitriem hroma pusfabrik ātiem;  
c) piķelētām zvērādām; 
d) sārmotām jēlādām (apstrādātām ar sārmu un s ālījumā pie pH l īmeņa 
no 12 līdz 13 vismaz asto ņas stundas).  
3. Atkāpjoties no C.2. punkta, kompetent ā iestāde var pras īt, lai 2. punkta c) 
un d) apakšpunkt ā minēto apstrādātu jēlādu un ādu sūtījumiem b ūtu 
pievienots tirdzniec ības dokuments saska ņā ar paraugu, kas izkl āstīts 
VIII pielikuma III noda ļas 6. punkt ā, ja tās piegādā uzņēmumiem un 
iekārtām, kuras ražo lolojumdz īvnieku bar ību, organisko m ēslojumu vai 
augsnes ielabot ājus, vai transform ē minētos materi ālus biogāzē. 
VI NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz medību trofej ām un citiem pagatavojumiem no 
dzīvniekiem  
A. Šīs nodaļas noteikumi neskar pas ākumus savva ļas faunas aizsardz ībai, kas 
veikti atbilst īgi Regulai (EK) Nr. 338/97.  
B. Drošu izcelsmes avotu izmantošana  
Medību trofejas un citus pagatavojumus no dz īvniekiem, ja dz īvnieku 
izcelsmes blakusprodukti pagatavojumiem ir bijuši pak ļauti apstr ādei vai 
tiek uzrādīti stāvoklī, kas nerada nek ādus vesel ības apdraud ējumus, var 
laist tirgū, ja tie ieg ūti no:  
a) sugām, izņemot nagai ņus, putnus un biolo ģiskās klases  Insecta  vai  
Arachnida  dzīvniekus; un  
b) dzīvniekiem, kuru izcelsme ir apgabal ā, uz ko neattiecas ierobežojumi 
sakarā ar nopietnu lip īgu slimību klātbūtni, pret kur ām ir uzņēmīgas 
attiecīgo dzīvnieku sugas.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 130
 
C. Drošas apstr ādes metodes  
1. Medību trofejas vai citus pagatavojumus no dz īvniekiem, ja dz īvnieku 
izcelsmes blakusprodukti pagatavojumiem ir apstr ādāti vai tiek uzr ādīti 
stāvoklī, kas nerada nek ādus vesel ības apdraud ējumus, var laist tirg ū, ja 
tie: 
a) iegūti no nagai ņiem vai putniem, kuriem piln ībā veikta taksidermija, 
nodrošinot to saglab āšanos apk ārtējās vides temperat ūrā; 
b) ir izbāzti nagaiņi vai putni vai t ādu dzīvnieku izb āztas daļas; 
▼M4 
c) ir bijuši pak ļauti anatomiskai prepar ācijai, piem ēram, plastin ēšanai;  
d) ir biolo ģiskās klases  Insecta  vai Arachnida  dzīvnieki, kas ir bijuši 
pakļauti apstr ādei, piem ēram, žāvēšanai, lai nov ērstu cilvēkiem vai 
dzīvniekiem lip īgu slimību izplatīšanos; vai  
e) ir dabas v ēstures kolekciju objekti vai ir paredz ēti zinātnes atbalstam 
un ir:  
i) iekonserv ēti šķīdumā, piemēram, alkohol ā vai formaldeh īdā, 
tādējādi ļaujot izlikt priekšmetu apskatei; vai  
ii) pilnībā iestiprināti mikroskopa priekšmetstikli ņos; 
f) ir pārstrādāti DNS paraugi, kas paredz ēti krātuvēm, lai atbalst ītu biol­
oģiskās daudzveid ības pētniecību, ekolo ģiju, medic īnu un veterin ārijas 
zinātni vai biolo ģiju. 
▼B 
2. Medību trofejas vai citus pagatavojumus, iz ņemot B punkt ā un C punkta 
1. daļā minētos, no dz īvniekiem, kuru izcelsme ir apgabal ā, uz kuru 
attiecas ierobežojumi sakar ā ar nopietnu lip īgu slimību klātbūtni, pret 
kurām ir uzņēmīgas attiec īgās dzīvnieku sugas, var laist tirg ū, ja: 
a) medību trofeju gad ījumā tie sastāv tikai no kauliem, ragiem, nagiem, 
briežragiem vai zobiem, kas:  
i) iegremd ēti verdoš ā ūdenī pienācīgu laiku, lai nodrošin ātu 
attīrīšanu no visa p ārējā materiāla, kas nav kauli, ragi, nagi, 
briežragi vai zobi,  
ii) dezinfic ēti ar kompetent ās iestādes apstiprin ātu līdzekli, jo īpaši ar 
ūdeņraža peroks īdu attiecībā uz kaula da ļām, 
iii) uzreiz p ēc apstrādes, nenon ākot saskar ē ar citiem dz īvnieku 
izcelsmes produktiem, kas var ētu tos infic ēt, tie iepakoti 
atsevišķos, caursp īdīgos un nosl ēgtos iepakojumos, lai nov ērstu 
jebkādu turpm āku inficēšanos, un  
iv) ar pievienotu vesel ības sertifik ātu, kas apliecina atbilst ību i), ii) un 
iii) daļā izklāstītajiem nosac ījumiem;  
b) medību trofeju vai citu t ādu pagatavojumu gad ījumā, kas sast āv tikai 
no jēlādām vai ādām: 
i) tām jābūt: 
— žāvētām; 
— vismaz 14 dienas sauss ālītām vai slapjs ālītām pirms nos ū­
tīšanas dienas; vai  
— pakļautām citam konserv ēšanas procesam, iz ņemot miec ēšanu;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 131
 
ii) uzreiz p ēc apstrādes, nenon ākot saskar ē ar citiem dz īvnieku 
izcelsmes produktiem, kas var ētu tās inficēt, tās iepakotas 
atsevišķos, caursp īdīgos un nosl ēgtos iepakojumos, lai nov ērstu 
jebkādu turpm āku inficēšanos, un  
iii) tām jābūt līdzi tirdzniec ības dokumentam vai vesel ības sertifi ­
kātam, kas apliecina atbilst ību i) un ii) da ļā izklāstītajiem nosac ī­
jumiem.  
VII NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz vilnu, apmatojumu, c ūku sariem, spalv ām, 
spalvu da ļām un dūnām 
A. Izejvielas  
1. Neapstr ādātai vilnai, neapstr ādātam apmatojumam, neapstr ādātiem cūku 
sariem un neapstr ādātām spalvām, spalvu da ļām un dūnām jābūt trešās 
kategorijas materi ālam, kas min ēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta 
b) punkta iii), iv) un v) apakšpunkt ā un h) un n) punkt ā. 
Tām jābūt drošā iepakojum ā un sausām. 
Tomēr gadījumā, ja neapstr ādātas spalvas, spalvu da ļas un dūnas nosūta 
tieši no kautuves uz p ārstrādes iekārtu, kompetent ā iestāde var at ļaut 
atkāpi no pras ības par tās teritorij ā pārvadāto materiālu žāvēšanu, ja:  
a) veikti visi vajadz īgie pasākumi, lai nov ērstu jebkādu slimības izpla­
tīšanās iespēju; 
b) pārvadāšanai jānotiek herm ētiskos konteineros un/vai transportl īd­
zekļos, kas p ēc katras lietošanas t ūlīt jāiztīra un jādezinficē. 
▼M2 
2. Aizliegts p ārvadāt cūku sarus un c ūku sugu dz īvnieku vilnu un apma ­
tojumu no re ģioniem ar end ēmisku Āfrikas cūku mēri, izņemot tādus 
cūku sarus un t ādu cūku sugu dz īvnieku vilnu un apmatojumu:  
▼B 
a) kas ir v ārīti, krāsoti vai balin āti vai  
b) kam veikts k āds cits apstr ādes veids, kurš ir pietiekami drošs, lai 
likvidētu slimības izrais ītājus, ar noteikumu, ka šaj ā nolūkā kā 
pierādījums tiek iesniegts sertifik āts, ko izsniedzis par izcelsmes 
vietu atbild īgais veterin ārārsts. Rūpniecisko mazg āšanu nevar 
uzskatīt par apstr ādes veidu š ā punkta noz īmē. 
3. Šā panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz dekorat īvajām spalvām vai 
spalvām: 
a) ko ceļotāji ved personiskai lietošanai; vai  
b) privātpersonām adresētos sūtījumos, kas nav paredz ēti rūpnieciskiem 
mērķiem. 
B. Beigu punkts attiec ībā uz vilnu un apmatojumu  
Rūpnieciski mazg ātu vilnu un apmatojumu, k ā arī vilnu un apmatojumu, kas 
apstrādāti ar citu metodi, kura nodrošina, ka nepaliek nepie ļaujami riski, var 
laist tirgū bez ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 132
 
Dalībvalstis var at ļaut savā teritorijā laist tirg ū neapstrādātu vilnu un apma ­
tojumu no saimniec ībām vai no uz ņēmumiem un iek ārtām, kas re ģistrētas 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 23. pantu vai apstiprin ātas saskaņā 
ar tās pašas regulas 24. panta 1. punkta i) apakšpunktu, bez ierobežojumiem 
saskaņā ar šo regulu, ja t ām sniegti pier ādījumi, ka no min ētās vilnas un 
apmatojuma nerad īsies nepie ļaujams risks cilv ēku un dz īvnieku vesel ībai. 
▼M2 
Vilnu un apmatojumu, kas ieg ūti no dzīvniekiem, kuri nav c ūku sugu dz īv­
nieki, var laist tirg ū bez ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu, ja:  
a) tiem ir veikta r ūpnieciskā mazgāšana, kura ietver vilnas iegremd ēšanu 
ūdens, ziepju un n ātrija hidroks īda vai kālija hidroks īda vannās, vai  
b) tie ir nos ūtīti tieši uz iek ārtu, kura no vilnas un apmatojuma ražo 
atvasinātos produktus izmantošanai tekstilr ūpniecībā, un šāda vilna vai 
apmatojums ir apstr ādāti, izmantojot vismaz vienu no š īm metodēm: 
i) ķīmiska depil ācija, izmantojot dz ēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu, 
ii) fumig ācija formaldeh īdā hermētiski nosl ēgtā kamerā vismaz 24 
stundas,  
iii) rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver vilnas un apmatojuma iegrem ­
dēšanu ūdenī šķīstošā mazgāšanas līdzeklī 60–70 °temperat ūrā, 
iv) uzglab āšana, kura var ietvert p ārvadāšanai paredz ēto laiku, 37 °C 
temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperat ūrā 28 dienas vai 4 °C 
temperatūrā 120 dienas.  
▼B 
C. Beigu punkts spalv ām un dūnām 
Spalvas, spalvu da ļas un dūnas, kas r ūpnieciski mazg ātas un apstr ādātas ar 
karstu tvaiku 100 °C temperat ūrā vismaz 30 min ūtes, var laist tirg ū bez 
ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu.  
VIII NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz kažok ādām 
Beigu punkts  
Kažokādas, kas ž āvētas 18 °C vides temperat ūrā divas dienas 55 % mitrum ā, var 
laist tirgū bez ierobežojumiem saska ņā ar šo regulu.  
IX NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz biškop ības blakusproduktiem  
Biškopības blakusprodukti, kas paredz ēti tikai izmantošanai biškop ībā: 
1. nedrīkst būt iegūti tādā apgabalā, uz ko attiecas aizliegums saist ībā ar: 
a) Amerikas peru puvi ( Paenibacillus larvae larvae ), izņemot gad ījumus, kad 
kompetent ā iestāde ir nov ērtējusi risku k ā maznozīmīgu, izdevusi īpašu 
atļauju produktu lietošanai vien īgi attiecīgajā dalībvalstī un veikusi visus 
pārējos pasākumus, kas vajadz īgi, lai nov ērstu slimības izplat īšanos;  
b) akarapidozi ( Acarapis woodi (Rennie )), izņemot gad ījumus, kad galam ērķa 
apgabals sa ņēmis papildu garantijas saska ņā ar Direkt īvas 92/65/EEK 14. 
panta 2. punktu;  
c) mazo stropu vaboli ( Aethina tumida ); vai  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 133
 
d) Tropilaelaps  ģints ērcēm (Tropilaelaps  spp.); un  
2. tiem jāatbilst Direkt īvas 92/65/EEK 8. panta a) punkt ā izvirzītajām prasībām. 
X NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz kaus ētiem taukiem no pirm ās vai otr ās 
kategorijas materi āliem tauku p ārstrādes mērķiem 
1. Kausētie tauki, ko ieg ūst no pirm ās vai no otr ās kategorijas materi āla, kas 
paredzēts tauku p ārstrādes mērķiem, jāražo, izmantojot jebkuru no 1.–5. 
pārstrādes metodei, k ā izklāstīts IV pielikuma III noda ļā. 
2. Kausētajiem taukiem, kas ieg ūti no atgremot ājiem, jābūt attīrītiem tā, lai 
atlikušo neš ķīstošo piemais ījumu kop ējā daudzuma maksim ālais līmenis 
nepārsniegtu 0,15 % no svara.  
XI NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz tauku atvasin ājumiem  
1. Var izmantot š ādus procesus, lai ieg ūtu tauku atvasin ājumus no kaus ētiem 
taukiem, kas ieg ūti no pirm ās un otrās kategorijas materi āla: 
a) transesterifik ācija vai hidrol īze vismaz 200 °C temperat ūrā, atbilstoš ā 
piemērotā spiedienā, 20 minūtes (glicer īns, tauksk ābes un esteri);  
b) pārziepjošana ar NaOH 12M (glicer īns un ziepes):  
i) periodisku procesu sist ēmā 95 °C temperat ūrā trīs stundas; vai  
ii) nepārtrauktu procesu sist ēmā 140 °C temperat ūrā 2 bāru (2 000 hPa) 
spiedienā astoņas minūtes; vai  
c) hidrogen ēšana 160 °C temperat ūrā 12 bāru (12 000 hPa) spiedien ā 20 
minūtes. 
2. Tauku atvasin ājumus, kas ražoti saska ņā ar šo noda ļu, var laist tirg ū tikai ar 
šādiem nosac ījumiem:  
a) tos nedr īkst izmantot bar ībā, kosmētikā un zālēs; 
b) turklāt tauku atvasin ājumus no pirm ās kategorijas materi āliem nedr īkst 
izmantot organiskaj ā mēslojumā un augsnes ielabot ājos. 
▼M4 
3. Beigu punkts attiec ībā uz produktiem, kas atvasin āti no kaus ētiem taukiem:  
tauku atvasin ājumus, kas ir p ārstrādāti atbilstoši 1. punktam, saska ņā ar šo 
regulu bez ierobežojumiem var laist tirg ū lietošanai k ā paredzēts 2. punkt ā. 
▼B 
XII NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz ragiem un ragu produktiem (iz ņemot ragu 
miltus) un nagiem un nagu produktiem (iz ņemot nagu miltus), kas 
paredzēti organisk ā mēslojuma vai augsnes ielabot āju ražošanai  
Laižot tirg ū ragus un ragu produktus, iz ņemot ragu miltus, un nagus un nagu 
produktus, iz ņemot nagu miltus, kas paredz ēti organisk ā mēslojuma vai augsnes 
ielabotāju ražošanai, iev ēro šādus nosac ījumus:  
a) produktiem j ābūt no dzīvniekiem:  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 134
 
i) kuri vai nu nokauti kautuv ē pēc ante-mortem  pārbaudes, saska ņā ar kuru 
tikuši atz īti par der īgiem nokaušanai cilv ēku uzturam saska ņā ar 
Savienības tiesību aktiem, vai  
ii) kuriem nebija nov ērotas nevienas t ādas slimības klīniskās pazīmes, kuru ar 
šo produktu iesp ējams pārnest cilv ēkiem vai dz īvniekiem;  
b) produktiem j ābūt vienu stundu termiski apstr ādātiem tā, lai temperat ūra 
produkta centr ā būtu vismaz 80 °C;  
c) ragi no galvaskausa j āatdala, neatverot galvaskausa dobumu;  
d) ikvien ā pārstrādes, uzglab āšanas vai p ārvadāšanas posm ā veic visus 
piesardzības pasākumus, lai izvair ītos no savstarp ējas piesārņošanas;  
e) produktus iepako jaun ā iepakojum ā vai konteineros vai p ārvadā tādos trans ­
portlīdzekļos vai beramkravu konteineros, kas dezinfic ēti pirms iekraušanas, 
izmantojot kompetent ās iestādes apstiprin ātu līdzekli;  
f) uz produktu iepakojuma vai konteinera:  
i) jānorāda produkta veids (piem ēram, ragi, ragu produkti, nagi vai nagu 
produkti),  
ii) jābūt norādei ar galam ērķa apstiprin ātās vai re ģistrētās iekārtas vai 
uzņēmuma nosaukumu un adresi.  
▼M1 
XIII NODA ĻA 
Īpašas pras ības attiec ībā uz zivju e ļļu zāļu ražošanai  
Beigu punkts attiec ībā uz zivju e ļļu zāļu ražošanai  
Tādu zivju e ļļu, kura ieg ūta no X pielikuma II noda ļas 3. ieda ļas A.2. punkt ā 
minētajiem materi āliem un kurai 80 °C vai vair āk temperat ūrā ar NaOH š ķīdumu 
ir samazin āts skābes saturs, un kura p ēc tam 200 °C vai vair āk temperat ūrā ir 
attīrīta destilējot, ja tā ir paredz ēta zāļu ražošanai, var laist tirg ū bez ierobe ­ 
žojumiem, kas noteikti šaj ā regulā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 135
 
XIV PIELIKUMS  
IMPORT ĒŠANA, EKSPORTS UN TRANZ ĪTS 
I NODAĻA 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ TĀDA TREŠ ĀS KATEGORIJAS 
MATERI ĀLA UN ATVASIN ĀTO PRODUKTU IMPORT ĒŠANU 
SAVIEN ĪBĀ UN TRANZ ĪTU CAUR TO, KO PAREDZ ĒTS IZMANTOT 
BARĪBAS ĶĒDĒ, IZŅEMOT LOLOJUMDZ ĪVNIEKU BAR ĪBU VAI 
KAŽOKZV ĒRU BAR ĪBU 
1. iedaļa 
Kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 41. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā un 3. 
punktā, tādiem import ētiem treš ās kategorijas materi ālu un no tiem ieg ūtu 
produktu s ūtījumiem, k ā arī tādu materi ālu un produktu s ūtījumiem tranz ītā, 
kas paredz ēti izmantošanai bar ības ķēdē, izņemot lolojumdz īvnieku bar ību vai 
kažokzvēru barību, piemēro šādas prasības: 
a) tiem jāsastāv vai jābūt iegūtiem pēc vajadzības no treš ās kategorijas materi āla, 
kas minēts 1. tabulas slej ā “izejvielas”;  
b) tiem j āatbilst import ēšanas un tranz īta nosacījumiem, kas izkl āstīti 1. tabulas 
slejā “importa un tranz īta nosacījumi”;  
▼M4 
c) tiem j ābūt no trešās valsts vai treš ās valsts da ļas, kas min ēta 1. tabulas slej ā 
“Trešo valstu saraksti”;  
d) tiem jābūt no uzņēmuma vai iek ārtas, ko attiec īgi reģistrējusi vai apstiprin ājusi 
trešās valsts kompetent ā iestāde un kas ir iek ļauta 30. pant ā minētajā šādu 
uzņēmumu un iek ārtu sarakst ā; un 
e) tiem:  
i) jābūt pievienotam vesel ības sertifik ātam, kas min ēts 1. tabulas slej ā “Ser­
tifikāti/dokumentu paraugi”, p ārvadāšanas laik ā līdz iebraukšanas punktam 
Savienībā, kur notiek veterin ārās pārbaudes, vai  
ii) jātiek uzrādītiem iebraukšanas punkt ā Savienībā, kur notiek veterin ārās 
pārbaudes, kop ā ar pievienotu dokumentu, kas atbilst 1. tabulas slej ā 
“Sertifikāti/dokumentu paraugi” min ētajam paraugam.  
__________  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 136
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 137
 ▼B 
1. tabula  
Nr. Produkta veids  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importa un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
▼M12  
1. Pārstrādātas dzīvnieku 
olbaltumvielas, ieskaitot 
maisījumus un produktus, 
bet iz ņemot lolo ­
jumdzīvnieku bar ību, kas 
satur šādas olbaltum ­
vielas, un Regulas (EK) 
Nr. 767/2009 3. panta 2. 
punkta h) apakšpunkt ā 
definētie bar ības 
maisījumi Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), d), e), f), 
h), i), j), k), l) un m) punkt ā a) Pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas ir 
ražotas saska ņā ar X pielikuma II 
nodaļas 1. ieda ļu; un 
b) pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas 
atbilst papildu pras ībām, kas noteiktas 
šīs nodaļas 2. ieda ļā. a) Attiec ībā uz pārstrādātām dzīvnieku 
olbaltumviel ām, izņemot zivju miltus: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 
II pielikuma 1. da ļā. 
b) Attiec ībā uz zivju miltiem: 
trešās valstis, kas uzskait ītas Lēmuma 
2006/766/EK II pielikum ā. a) Attiec ībā uz pārstrādātām 
dzīvnieku olbaltumviel ām, 
kas nav ieg ūtas no lauk ­
saimniecības kukai ņiem: 
XV pielikuma 1. noda ļa. 
b) Attiec ībā uz pārstrādātām 
dzīvnieku olbaltumviel ām, 
kas iegūtas no lauksaim ­
niecības kukai ņiem: 
XV pielikuma 1.a noda ļa. 
▼B 
2. Asins pagatavojumi 
barības sastāvdaļām Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a) punkt ā un b) 
punkta i) apakšpunkt ā. ►M9 Asins pagatavojumiem j ābūt 
ražotiem saska ņā ar X pielikuma II 
nodaļas 2. ieda ļu un XIV pielikuma I 
nodaļas 5. ieda ļu. ◄ a) Attiec ībā uz asins pagatavojumiem no 
nagaiņiem: 
trešās valstis vai trešo valstu da ļas, kas 
uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā un no kur ām atļauts 
importēt attiecīgo sugu dz īvnieku visu 
kategoriju svaigu ga ļu. 
b) Attiec ībā uz asins pagatavojumiem no 
citām sugām: 
trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā. XV pielikuma 4. noda ļas B 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 138
 ▼B 
Nr. Produkta veids  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importa un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
3. Kaus ēti tauki un zivju 
eļļa a) Attiec ībā uz kaus ētiem 
taukiem, iz ņemot zivju e ļļu: 
trešās kategorijas materi āli, 
kas minēti 10. panta a), b), 
d), e), f), g), h), i), j) un k) 
punktā; 
b) attiecībā uz zivju e ļļu: trešās 
kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta e), f), i) un 
j) punktā. a) Kausētiem taukiem un zivju e ļļai jābūt 
ražotiem saska ņā ar X pielikuma II 
nodaļas 3. ieda ļu; un 
b) kausētiem taukiem j āatbilst papildu 
prasībām, kas noteiktas š īs nodaļas 3. 
iedaļā. a) Attiec ībā uz kaus ētiem taukiem, 
izņemot zivju e ļļu: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā. 
b) Attiec ībā uz zivju e ļļu: 
trešās valstis, kas uzskait ītas Lēmuma 
2006/766/EK II pielikum ā. a) Attiec ībā uz kaus ētiem 
taukiem, iz ņemot zivju e ļļu: 
XV pielikuma 10. noda ļas A 
daļa. 
b) Attiec ībā uz zivju e ļļu: 
XV pielikuma 9. noda ļa. 
4. Piens, piena produkti un 
no piena atvasin āti 
produkti, jaunpiens, 
jaunpiena produkti  a) Piens, piena produkti: 
trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta e), f) un h) 
punktā; 
b) jaunpiens, jaunpiena produkti: 
trešās kategorijas materi āli no 
dzīviem dz īvniekiem, kas 
neuzrādīja tādu slim ību 
klīniskas paz īmes, ko ar 
jaunpienu var p ārnest uz 
cilvēkiem un dz īvniekiem.  Piens, piena produkti, jaunpiens un 
jaunpiena produkti atbilst pras ībām, kas 
noteiktas š īs nodaļas 4. ieda ļā. a) Piena un piena produktu gad ījumā: 
apstiprinātās trešās valstis, kas 
uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 605/2010 
I pielikum ā. 
b) Jaunpiena un jaunpiena produktu 
gadījumā: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 605/2010 I 
pielikuma A slej ā kā valstis, no kur ām 
atļauts imports.  a) Attiec ībā uz pienu, piena 
produktiem un no piena 
atvasinātiem produktiem: 
XV pielikuma 2. noda ļas A 
daļa. 
b) Attiec ībā uz jaunpienu un 
jaunpiena produktiem: 
XV pielikuma 2. noda ļas B 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 139
 ▼B 
Nr. Produkta veids  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importa un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
▼M17  
5. Želat īns un hidroliz ētas 
olbaltumvielas  Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), e), f), g), 
i) un j) punkt ā, un attiec ībā uz 
hidrolizētām olbaltumviel ām 
trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta d), h) un k) 
punktā. Želatīnam un hidroliz ētajām olbaltum ­
vielām jābūt ražotiem saska ņā ar X 
pielikuma II noda ļas 5. ieda ļu. a) Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas 
(ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. 
daļā, un šādas valstis: 
(KR) Dienvidkoreja 
(MY) Malaizija 
(PK) Pakist āna 
(TW) Taiv āna 
(EG) Ēģipte. 
b) Attiec ībā uz želat īnu un hidroliz ētām 
olbaltumviel ām no ziv īm: trešās valstis, 
kas uzskait ītas Lēmuma 2006/766/EK II 
pielikumā. a) Attiec ībā uz želat īnu: XV 
pielikuma 11. noda ļa. 
b) Attiec ībā uz hidroliz ētajām 
olbaltumviel ām: XV 
pielikuma 12. noda ļa. 
▼B 
6. Dikalcija fosf āts Treš ās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), d), e), f), 
g), h), i), j) un k) punkt ā. Dikalcija fosf ātam jābūt ražotam saska ņā ar 
X pielikuma II noda ļas 6. ieda ļu. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā, un šādas 
trešās valstis: 
(KR) Dienvidkoreja 
(MY) Malaizija 
(PK) Pakist āna 
(TW) Taiv āna. XV pielikuma 12. noda ļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 140
 ▼B 
Nr. Produkta veids  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importa un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
7. Trikalcija fosf āts Treš ās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), d), e), f), 
g), h), i) un k) punkt ā. Trikalcija fosf ātam jābūt ražotam saska ņā 
ar X pielikuma II noda ļas 7. ieda ļu. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā, un šādas 
trešās valstis: 
(KR) Dienvidkoreja 
(MY) Malaizija 
(PK) Pakist āna 
(TW) Taiv āna. XV pielikuma 12. noda ļa. 
8. Kolag ēns Treš ās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), e), f), g), 
i) un j) punkt ā. Kolagēnam jābūt ražotam saska ņā X 
pielikuma II noda ļas 8. ieda ļu. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā, un šādas 
trešās valstis: 
(KR) Dienvidkoreja 
(MY) Malaizija 
(PK) Pakist āna 
(TW) Taiv āna. XV pielikuma 11. noda ļa. 
9. Olu produkti  Treš ās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta e), f) punkt ā un 
k) punkta ii) apakšpunkt ā. Olu produktiem j ābūt ražotiem saska ņā ar 
X pielikuma II noda ļas 9. ieda ļu. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā, un trešās 
valstis vai trešo valstu da ļas, no kur ām 
dalībvalstis at ļauj import ēt svaigu 
mājputnu ga ļu, olas un olu produktus, un 
kuras ir uzskait ītas Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikuma 1. da ļā. XV pielikuma 15. noda ļa.
2. iedaļa 
▼M1 
Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, tostarp mais ījumu un produktu, 
izņemot lolojumdz īvnieku bar ību, kas satur š ādas olbaltumvielas, un 
Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunkt ā definētās 
kombinētās barības import ēšana 
▼B 
Uz pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu import ēšanu attiecina š ādas prasības. 
1. Pirms s ūtījumus laiž br īvā apgrozībā Savienībā, kompetentajai iest ādei robež ­
kontroles punkt ā jāpaņem ievesto p ārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu paraugi, 
lai nodrošin ātu atbilstību X pielikuma I noda ļas vispārīgajām prasībām. 
Kompetentajai iest ādei: 
a) jāveic paraugu ņemšana katram produktu s ūtījumam, ko pieg ādā nefasētu; 
b) jāveic izcelsmes ražot ājuzņēmumā iepakotu produktu s ūtījumu paraugu 
ņemšana izlases k ārtā. 
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja nefas ētiem sūtījumiem no k ādas trešās valsts 
paraugi ir negat īvi sešās pārbaudēs pēc kārtas, robežkontroles punkta 
kompetent ā iestāde var turpm ākajiem nefas ētajiem sūtījumiem no š īs trešās 
valsts ņemt paraugus izlases k ārtā. 
Ja kāds no šiem izv ēles paraugiem izr ādās pozitīvs, tad kompetentajai iest ādei, 
kas veic paraugu ņemšanu, j āinformē izcelsmes treš ās valsts kompetent ā 
iestāde, lai tā varētu veikt attiec īgos pasākumus st āvokļa labošanai.  
Izcelsmes treš ās valsts kompetentajai iest ādei jādara zināmi šie pas ākumi 
kompetentajai iest ādei, kas veic paraugu ņemšanu.  
Ja no tā paša avota ieg ūts atkārtots pozit īvs testa rezult āts, robežkontroles 
punkta kompetentajai iest ādei jāņem paraugi katram s ūtījumam no t ā paša 
avota, līdz iegūst sešus negat īvus rezult ātus pēc kārtas. 
3. Kompetentaj ām iestādēm vismaz tr īs gadus j āsaglabā dokument ācija par 
paraugu rezult ātiem no visiem s ūtījumiem, kam ņemti paraugi.  
4. Ja Savien ībā importēts sūtījums izrādās pozitīvs attiecībā uz S almonella  vai ja 
tas neatbilst mikrobiolo ģiskajiem standartiem attiec ībā uz Enterobacteriaceae , 
kas noteikti X pielikuma I noda ļā, 
a) ar to vai nu j ārīkojas saska ņā ar proced ūru, kas noteikta Direkt īvas 
97/78/EK 17. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā; vai arī 
b) tas atk ārtoti jāpārstrādā pārstrādes iekārtā vai jādekontamin ē, izmantojot 
kompetent ās iestādes atļautu apstr ādes veidu. S ūtījumu nedr īkst atbrīvot, 
kamēr tas nav apstr ādāts, kompetent ā iestāde to nav p ārbaudījusi pēc 
vajadzības attiec ībā uz S almonella  vai Enterobacteriaceae  saskaņā ar X 
pielikuma I noda ļu un nav ieg ūts negatīvs rezultāts. 
▼M12  
5. No lauksaimniec ības kukai ņiem iegūtas pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas 
drīkst import ēt Savienībā, ja tās ir ražotas saska ņā ar šādiem nosac ījumiem:  
a) kukaiņi pieder pie vienas no š īm sugām: 
— dzelkņmuša ( Hermetia illucens ) un istabas muša ( Musca domestica ), ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 141
 
— miltu melnulis ( Tenebrio molitor ) un melnulis ( Alphitobius diaperinus ), 
— mājas circenis ( Acheta domesticus ), circenis ( Gryllodes sigillatus ) un 
lauka circenis ( Gryllus assimilis ); 
b) substrāts kukaiņu barošanai dr īkst saturēt tikai tādus produktus, kas nav 
dzīvnieku izcelsmes produkti, vai š ādus dzīvnieku izcelsmes treš ās 
kategorijas materi ālus: 
— zivju miltus,  
— tādu dzīvnieku, kuri nav atgremot āji, asins pagatavojumus,  
— dzīvnieku izcelsmes dikalcija un trikalcija fosf ātu, 
— tādu dzīvnieku, kuri nav atgremot āji, hidroliz ētas olbaltumvielas,  
— no atgremot ājdzīvnieku j ēlādām un ādām iegūtas hidroliz ētas 
olbaltumvielas,  
— kolagēnu un želat īnu, kas ieg ūts no dzīvniekiem, kuri nav atgremot āji, 
— olas un olu produktus,  
— pienu, piena produktus, no piena ieg ūtus produktus un jaunpienu,  
— medu,  
— kausētus taukus;  
c) substrāts kukaiņu barošanai, k ā arī kukaiņi vai to k ūniņas nav sask ārušies 
ar citiem dz īvnieku izcelsmes materi āliem, kas nav min ēti b) punkt ā, un 
nesatur k ūtsmēslus, ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus vai citus 
atkritumus.  
▼B 
3. iedaļa 
Kausētu tauku import ēšana  
Uz kausētu tauku import ēšanu attiecin āmas šādas prasības. 
Kausētie tauki:  
a) ir piln ībā vai daļēji iegūti no cūku izcelsmes materi āla un tos ieved no t ādas 
trešās valsts vai treš ās valsts teritorijas da ļas, kura p ēdējos 24 m ēnešus nav 
mutes un nagu s ērgas un p ēdējos 12 m ēnešus nav klasisk ā cūku mēra un 
Āfrikas cūku mēra; 
b) ir piln ībā vai daļēji iegūti no mājputnu izcelsmes materi āla un tos ieved no 
tādas trešās valsts vai treš ās valsts teritorijas da ļas, kurā pēdējos sešus 
mēnešus nav Ņūkāslas slimības un putnu gripas,  
c) ir piln ībā vai daļēji iegūti no atgremot āju izcelsmes materi āla un tos ieved no 
tādas trešās valsts teritorijas vai treš ās valsts teritorijas da ļas, kurā pēdējos 24 
mēnešus nav mutes un nagu s ērgas un p ēdējos 12 mēnešus nav govju m ēra, 
vai arī 
d) gadījumā, ja uzliesmojusi k āda no a), b) vai c) punkt ā minētajām slimībām 
attiecīgajā tajos punktos min ētajā periodā, tie pak ļauti kādai no š ādiem 
termoapstr ādes veidiem:  
i) vismaz 70 °C temperat ūrā vismaz 30 min ūtes, vai  
ii) vismaz 90 °C temperat ūrā vismaz 15 min ūtes. 
Kritisko kontroles punktu datus uz ņēmēji reģistrē un glabā tā, lai īpašnieks, 
uzņēmējs vai viņa pārstāvis un vajadz ības gadījumā kompetent ā iestāde varētu 
uzraudzīt iekārtas darbību. Reģistrējamā un uzraug āmajā informācijā jānorāda 
daļiņu izmērs, kritisk ā temperat ūra un attiec īgā gadījumā absolūtais laiks, 
spiediena apraksts, izejmateri āla padeves ātrums un tauku p ārstrādes ātrums.  ▼M12  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 142
 
4. iedaļa 
Piena, piena produktu, no piena atvasin ātu produktu, jaunpiena un 
jaunpiena produktu imports  
A. Uz piena, piena produktu, no piena atvasin ātu produktu, jaunpiena un 
jaunpiena produktu import ēšanu attiecin āmas šādas prasības. 
1. Pienam, piena produktiem un no piena atvasin ātiem produktiem:  
a) ir veikts vismaz viens no apstr ādes veidiem, kas paredz ēts X 
pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas I daļas 1.1., 1.2., 1.3. punkt ā un 
B.1.4. punkta a) apakšpunkt ā; 
b) jāatbilst X pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas I daļas B.2. un B.4. punktam, 
un sūkalu gadījumā – 3. punktam.  
2. Atkāpjoties no X pielikuma II noda ļas 4. ieda ļas I daļas B.1.4. punkta, 
pienu, piena produktus un no piena atvasin ātus produktus var import ēt no 
trešām valstīm, kam ir at ļauja, kā minēts Regulas (ES) Nr. 605/2010 I 
pielikuma A slej ā, ja pienam, piena produktiem un no piena atvasin ātiem 
produktiem ir veikta vienreiz ēja HTST  apstrāde, un tie:  
a) nav nos ūtīti, pirms beidzies termi ņš — vismaz 21 diena p ēc ražošanas 
—, un šaj ā laikā trešā valstī, kura eksport ē, nav konstat ēts neviens 
mutes un nagu s ērgas gadījums, vai  
b) uzrādīti ievešanas Savien ībā robežkontroles punkt ā vismaz 21 dienu p ēc 
ražošanas un šaj ā laikā trešā valstī, kura eksport ē, nav konstat ēts 
neviens mutes un nagu s ērgas gadījums.  
B. Uz jaunpiena un jaunpiena produktu importu ir attiecin āmas šādas prasības. 
1. Materi āliem ir veikta vienreiz ēja HTST  apstrāde, un tie:  
a) nav nos ūtīti, pirms beidzies termi ņš — vismaz 21 diena p ēc ražošanas 
—, un šaj ā laikā trešā valstī, kura eksport ē, nav konstat ēts neviens 
mutes un nagu s ērgas gadījums, vai  
b) uzrādīti ievešanas Savien ībā robežkontroles punkt ā vismaz 21 dienu p ēc 
ražošanas un šaj ā laikā trešā valstī, kura eksport ē, nav konstat ēts 
neviens mutes un nagu s ērgas gadījums.  
2. Materi āli iegūti no liellopiem, kuriem regul āri veiktas veterin ārās 
pārbaudes, lai nodrošin ātu, ka tie n āk no saimniec ībām, kurās visi 
liellopu gan āmpulki ir:  
a) vai nu atz īti par ofici āli brīviem no tuberkulozes un ofici āli brīviem no 
brucelozes atbilstoši defin īcijām Direkt īvas 64/432/EEK 2. panta 2. 
punkta d) un f) apakšpunkt ā, vai arī uz tiem neattiecas ierobežojumi 
saistībā ar tuberkulozes un brucelozes apkarošanu saska ņā ar tās trešās 
valsts ties ību aktiem, no kuras ir jaunpiens; un  
b) vai nu atz īti par ofici āli brīviem no govju enzootisk ās leikozes atbilstoši 
definīcijai Direkt īvas 64/432/EEK 2. panta 2. punkta j) apakšpunkt ā, 
vai arī ir iekļauti oficiālā govju enzootisk ās leikozes kontroles sist ēmā, 
un pēdējo divu gadu laik ā nav ieg ūti ne klīniski, ne laboratorisk ā 
pārbaudē konstatēti pierādījumi šīs slimības klātbūtnei. 
3. Pēc pārstrādes pabeigšanas ir iev ēroti visi piesardz ības pasākumi, lai 
novērstu jaunpiena vai jaunpiena produktu infic ēšanu. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 143
 
4. Galaprodukts ir mar ķēts, lai nor ādītu, ka tas satur treš ās kategorijas 
materiālu un nav paredz ēts cilvēku uzturam, un tam ir j ābūt: 
a) iepakotam jaunos traukos; vai  
b) nefasētā veidā pārvadātam konteineros vai citos transporta veidos, kas 
pirms izmantošanas r ūpīgi iztīrīti un dezinfic ēti. 
▼M9 
5. iedaļa 
Asins pagatavojumu imports lauksaimniec ības dzīvnieku barošanai  
Asins pagatavojumu, tostarp ar izsmidzin āšanu žāvētu cūku izcelsmes asi ņu un 
asins plazmas, ko paredz ēts izmantot c ūku barošan ā, importam piem ēro šādas 
prasības: 
šiem atvasin ātajiem produktiem j ābūt: 
a) termiski apstr ādātiem vismaz 80 °C temperat ūrā visā vielā, un žāvēto asiņu un 
asins plazmas mitrums nep ārsniedz 8 % ar ūdens aktivit āti (Aw), kas maz āka 
par 0,60;  
b) uzglab ātiem noliktav ā – sausum ā un istabas temperat ūrā vismaz sešas ned ēļas. 
▼B 
II NODA ĻA 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ TĀDU DZĪVNIEKU IZCELSMES 
BLAKUSPRODUKTU UN ATVASIN ĀTO PRODUKTU IMPORT ĒŠANU 
SAVIEN ĪBĀ UN TRANZ ĪTU CAUR TO, KO PAREDZ ĒTS IZMANTOT 
ĀRPUS BAR ĪBAS ĶĒDES LAUKSAIMNIEC ĪBAS DZ ĪVNIEKIEM, 
IZŅEMOT KAŽOKZV ĒRUS  
1. iedaļa 
Īpašas pras ības 
Kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 41. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā, 2. 
punkta c) apakšpunkt ā un 3. punkt ā, tādu import ētu dzīvnieku izcelsmes blakus ­
produktu un atvasin āto produktu s ūtījumiem, ko paredz ēts izmantot ārpus barības 
ķēdes lauksaimniec ības dzīvniekiem, k ā arī šādu produktu s ūtījumiem tranz ītā 
piemēro šādas īpašas pras ības: 
a) tiem jāsastāv no vai j ābūt ražotiem no dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem, 
kas minēti 2. tabulas slej ā “izejvielas”;  
b) tiem jāatbilst importa un tranz īta nosacījumiem, kas paredz ēti 2. tabulas slej ā 
“importa un tranz īta nosacījumi”;  
▼M4 
c) tiem j ābūt no trešās valsts vai treš ās valsts da ļas, kas min ēta 2. tabulas slej ā 
“Trešo valstu saraksti”;  
d) tiem jābūt no uzņēmuma vai iek ārtas, ko attiec īgi reģistrējusi vai apstiprin ājusi 
trešās valsts kompetent ā iestāde un kas ir iek ļauta 30. pant ā minētajā šādu 
uzņēmumu un iek ārtu sarakst ā; un 
e) tiem:  
i) jābūt pievienotam vesel ības sertifik ātam, kas min ēts 2. tabulas slej ā “Ser­
tifikāti/dokumentu paraugi”, p ārvadāšanas laik ā līdz iebraukšanas punktam 
Savienībā, kur notiek veterin ārās pārbaudes; vai  
ii) jātiek uzrādītiem iebraukšanas punkt ā Savienībā, kur notiek veterin ārās 
pārbaudes, kop ā ar pievienotu dokumentu, kas atbilst 2. tabulas slej ā 
“Sertifikāti/dokumentu paraugi” min ētam paraugam.  
__________  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 144
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 145
 ▼B 
2. tabula.  
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
1. Pārstrādāti kūtsmēsli, no 
pārstrādātiem k ūts­
mēsliem ieg ūti produkti 
un sikspārņu gvano  Otrās kategorijas materi āls, kas 
minēts 9. panta a) punkt ā. Pārstrādātiem kūtsmēsliem, no p ārstrā­
dātiem kūtsmēsliem ieg ūtiem produktiem 
un siksp ārņu gvano j ābūt ražotiem 
saskaņā ar XI pielikuma I noda ļas 2. 
iedaļu. Trešās valstis, kas uzskait ītas: 
a) Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā; 
b) Lēmuma 2004/211/EK I pielikum ā; vai 
c) Regulas (EK) Nr. 798/2008 I 
pielikuma 1. da ļā. XV pielikuma 17. noda ļa. 
2. Asins pagatavojumi, 
izņemot no zirgu 
dzimtas dz īvniekiem, lai 
ražotu atvasin ātos 
produktus, kas izman ­
tojami ārpus bar ības 
ķēdes lauksaimniec ības 
dzīvniekiem  Pirmās kategorijas materi āls, kas 
minēts 8. panta c) un d) punkt ā, 
un trešās kategorijas materi āls, kas 
minēts 10. panta a), b), d) un h) 
punktā. Asins pagatavojumiem j ābūt ražotiem 
saskaņā ar 2. ieda ļu. Šādas trešās valstis: 
a) attiecībā uz neapstr ādātiem nagai ņu 
asins pagatavojumiem: 
trešās valstis vai trešo valstu da ļas, kas 
uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā un no kur ām atļauts 
importēt jebkuras m ājlopu nagai ņu 
sugas svaigu ga ļu un tikai min ētās 
daļas 7. un 8. slej ā norādītajā laika 
posmā: 
Japāna; 
b) attiecībā uz neapstr ādātiem mājputnu un 
citu putnu sugu asins pagatavojumiem: 
trešās valstis vai trešo valstu da ļas, kas 
uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 798/2008 I 
pielikuma 1. da ļā: 
Japāna; 
c) attiecībā uz neapstr ādātiem citu 
dzīvnieku asins pagatavojumiem:  a) Attiec ībā uz neapstr ādātiem 
asins pagatavojumiem: 
XV pielikuma 4. noda ļas C 
daļa. 
b) Attiec ībā uz apstr ādātiem 
asins pagatavojumiem: 
XV pielikuma 4. noda ļas D 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 146
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
trešās valstis, kuras uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikuma 1. da ļā vai 
Regulas (EK) Nr. 119/2009 I 
pielikuma 1. da ļā: 
Japāna; 
d) attiecībā uz apstrādātiem jebkuras sugas 
dzīvnieku asins pagatavojumiem: 
trešās valstis, kuras uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikuma 1. da ļā vai 
Regulas (EK) Nr. 119/2009 I 
pielikuma 1. da ļā: 
Japāna. 
3. Asinis un asins pagata ­
vojumi no zirgu dzimtas 
dzīvniekiem  Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), d) un h) 
punktā. Asinis un asins pagatavojumi atbilst 3. 
iedaļā noteiktaj ām prasībām. Šādas trešās valstis: 
a) attiecībā uz asin īm, kas sav āktas 
saskaņā ar XIII pielikuma IV noda ļas 
1. punktu, vai ja asins pagatavojumi 
ražoti saska ņā ar tās nodaļas 2. punkta 
b) apakšpunkta i) da ļu: 
trešās valstis vai trešo valstu da ļas, 
kuras uzskait ītas L ēmuma 
2004/211/EK I pielikum ā, no kur ām 
atļauts ievest zirgu dzimtas dz īvniekus 
vaislai un audz ēšanai; 
b) attiecībā uz asins pagatavojumiem, kas 
apstrādāti saskaņā ar XIII pielikuma IV 
nodaļas 2. punkta b) apakšpunkta ii) 
daļu: XV pielikuma 4. noda ļas A 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 147
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
trešās valstis, kuras uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā un no kur ām dalīb­
valstis at ļauj zirgu dzimtas 
mājdzīvnieku svaigas ga ļas importu.  
4. Svaigas vai dzesin ātas 
nagaiņu jēlādas un ādas Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a) punkt ā un b) 
punkta iii) apakšpunkt ā. Jēlādas un ādas atbilst pras ībām, kas 
noteiktas 4. ieda ļas 1. un 4. punkt ā. Jēlādas un ādas ir no k ādas trešās valsts vai 
reģionalizācijas gad ījumā atbilst īgi 
Savienības tiesību aktiem no k ādas trešās 
valsts da ļas, kas uzskait īta Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā un no 
kuras dal ībvalstis at ļauj tās pašas sugas 
dzīvnieku svaigas ga ļas importu.  XV pielikuma 5. noda ļas A 
daļa. 
5. Apstr ādātas nagai ņu 
jēlādas un ādas Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a) punkt ā, b) 
punkta i) un iii) apakšpunkt ā un 
n) punktā. Jēlādas un ādas atbilst pras ībām, kas 
noteiktas 4. ieda ļas 2., 3. un 4. punkt ā. a) Attiec ībā uz apstr ādātām nagai ņu 
jēlādām un ādām: 
trešās valstis vai valstu da ļas, kas 
uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 
II pielikuma I da ļā. 
b) Attiec ībā uz apstr ādātām atgremot āju 
jēlādām un ādām, kas paredz ētas nosū­
tīšanai uz Eiropas Savien ību un kas 
turētas atseviš ķi 21 dienu vai ko pirms 
ievešanas p ārvadās 21 dienu bez 
pārtraukuma: 
jebkura treš ā valsts.  a) Attiec ībā uz apstr ādātām 
nagaiņu jēlādām un ādām, 
izņemot tās, kuras atbilst 4. 
iedaļas 2. punkt ā 
noteiktajām prasībām: 
XV pielikuma 5. noda ļas B 
daļa. 
b) Attiec ībā uz apstr ādātām 
atgremotāju un zirgu 
dzimtas dz īvnieku j ēlādām 
un ādām, kas paredz ētas 
nosūtīšanai uz Eiropas 
Savienību un kas tur ētas 
atsevišķi 21 dienu vai 
pirms import ēšanas tiks 
pārvadātas 21 dienu p ēc 
kārtas: 
oficiālā deklar ācija, kas 
izklāstīta XV pielikuma 5. 
nodaļas C daļā.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 148
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
c) Attiec ībā uz apstr ādātām 
nagaiņu jēlādām un ādām, 
kas atbilst 4. ieda ļas 2. 
punktā noteiktaj ām 
prasībām: 
sertifikāts nav vajadz īgs. 
6. Med ību trofejas un citi 
pagatavojumi no dz īv­
niekiem  Otrās kategorijas materi āli, kas 
minēti 9. panta f) punkt ā un 
iegūti no savva ļas dzīvniekiem, 
attiecībā uz kuriem nepast āv 
aizdomas par infic ēšanos ar 
slimību, kas nododama cilv ēkiem 
un dzīvniekiem, un treš ās 
kategorijas materi āls, kas min ēts 
10. panta a) punkt ā, b) punkta i), 
iii) un v) apakšpunkt ā un n) 
punktā. Medību trofejas un citi pagatavojumi atbilst 
5. iedaļā noteiktaj ām prasībām. a) Attiec ībā uz medību trofejām un citiem 
pagatavojumiem, kas min ēti 5. ieda ļas 
2. punktā: 
jebkura treš ā valsts. 
b) Attiec ībā uz medību trofejām un citiem 
pagatavojumiem, kas min ēti 5. ieda ļas 
3. punktā: 
i) medību trofejas no putniem: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I 
pielikuma 1. da ļā, no kurām dalīb­
valstis atļauj svaigas m ājputnu ga ļas 
importu, un š ādas valstis: 
(GL) Grenlande 
(TN) Tunisija; 
ii) medību trofejas no nagai ņiem: 
trešās valstis, kas attiec ībā uz svaigu 
nagaiņu gaļu uzskaitītas atbilstošaj ās 
slejās Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, tostarp visi slej ā 
noteiktie ierobežojumi attiec ībā uz 
īpašām piezīmēm par svaigu ga ļu. a) Attiec ībā uz 5. ieda ļas 2. 
punktā minētajām medību 
trofejām: 
XV pielikuma 6. noda ļas A 
daļa. 
b) Attiec ībā uz 5. ieda ļas 3. 
punktā minētajām medību 
trofejām: 
XV pielikuma 6. noda ļas B 
daļa. 
c) Attiec ībā uz 5. ieda ļas 1. 
punktā minētajām medību 
trofejām: 
sertifikāts nav vajadz īgs.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 149
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
7. Cūku sari  Treš ās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta b) punkta iv) 
apakšpunkt ā. Cūku sariem j ābūt iegūtiem no c ūkām no 
izcelsmes valsts, un kuras nokautas kautuv ē 
izcelsmes treš ā valstī. a) Attiec ībā uz neapstr ādātiem cūku 
sariem: 
trešās valstis vai re ģionalizācijas 
gadījumā to reģioni, kas uzskait īti 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, kas 12 m ēnešus 
pirms import ēšanas dienas ir br īvas no 
Āfrikas cūku mēra. 
b) Attiec ībā uz apstr ādātiem cūku sariem: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, kas p ēdējos 12 
mēnešus pirms import ēšanas dienas var 
nebūt brīvas no Āfrikas cūku mēra. a) Ja pēdējos 12 m ēnešos nav 
bijis neviena Āfrikas cūku 
mēra gadījuma: 
XV pielikuma 7. noda ļas A 
daļa. 
b) Ja pēdējos 12 m ēnešos ir 
bijis viens vai vair āki 
Āfrikas cūku mēra gadījumi: 
XV pielikuma 7. noda ļas B 
daļa. 
▼M2 
8. Neapstr ādāta vilna un 
apmatojums, kas ieg ūts 
no dzīvniekiem, kuri 
nav cūku sugu dz īvnieki  Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta h) un n) punkt ā. 1. Sausai neapstr ādātai vilnai un apma ­
tojumam oblig āti ir jābūt: 
a) droši iesai ņotiem iepakojum ā un 
b) nosūtītiem tieši uz iek ārtu, kas ražo 
atvasinātos produktus, kuri paredz ēti 
izmantošanai ārpus bar ības ķēdes, 
vai uz iek ārtu, kas veic starpposma 
darbības, ievērojot nosac ījumus, kuri 
novērš slimību izrais ītāju izpla ­
tīšanos.  1. Jebkura treš ā valsts.  1. Neapstr ādātas vilnas un 
apmatojuma importam 
veselības sertifik āts nav 
vajadzīgs.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 150
 ▼M2 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
2. Tāda vilna un apmatojums, k ā minēts 
25. panta 2. punkta e) apakšpunkt ā. 2. Trešā valsts vai t ās reģions, kas 
a) ir min ēts Regulas (ES) Nr. 206/2010 
II pielikuma 1. da ļā un no kura 
atļauts Savien ībā importēt svaigu 
atgremotāju gaļu, uz ko neattiecas 
minētajā regulā noteiktās papildu 
garantijas A un F, un 
b) ir brīvi no mutes un nagu s ērgas un 
– aitu un kazu vilnas gad ījumā – no 
aitu bakām un kazu bak ām saskaņā 
Padomes Direkt īvas 2004/68/EK II 
pielikumu.  2. Ir vajadz īga import ētāja 
deklarācija saska ņā ar 
XV pielikuma 21. noda ļu. 
▼B 
9. Apstr ādātas spalvas, 
spalvu da ļas un dūnas Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta b) punkta v) 
apakšpunkt ā un h) un n) punkt ā. Apstrādātās spalvas vai spalvu da ļas atbilst 
6. iedaļā noteiktaj ām prasībām. Jebkura treš ā valsts  Apstr ādātu spalvu, spalvu da ļu 
un dūnu importam vesel ības 
sertifikāts nav vajadz īgs.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 151
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
10. Biškop ības blakus ­
produkti  Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta e) punkt ā. a) Attiec ībā uz biškop ības blakuspro ­
duktiem, ko paredz ēts izmantot 
biškopībā, izņemot bišu vasku medus 
kārēs: 
i) biškop ības blakusprodukti vismaz 24 
stundas ir pak ļauti – 12 °C vai 
zemākai temperat ūrai; vai 
ii) attiecībā uz bišu vasku materi āls 
pirms import ēšanas ir p ārstrādāts 
saskaņā ar 1.–5. vai 7. p ārstrādes 
metodi, k ā noteikts IV 
pielikuma III noda ļā, un attīrīts. 
b) Attiec ībā uz bišu vasku, iz ņemot bišu 
vasku medus k ārēs, kas nav paredz ēts 
lauksaimniec ības dzīvnieku barošanai, 
bišu vasks pirms import ēšanas ir 
attīrīts vai p ārstrādāts saska ņā ar 
jebkuru no 1.–5. vai 7. p ārstrādes 
metodi, k ā noteikts IV pielikuma III 
nodaļā. a) Attiec ībā uz biškop ības blakuspro ­
duktiem, ko paredz ēts izmantot 
biškopībā: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, un šāda valsts: 
(CM) Kamer ūna. 
b) Attiec ībā uz bišu vasku, kas nav 
paredzēts lauksaimniec ības dzīvnieku 
barošanai: 
jebkura treš ā valsts.  a) Attiec ībā uz biškop ības 
blakusproduktiem, ko 
paredzēts izmantot 
biškopībā: 
XV pielikuma 13. noda ļa. 
b) Attiec ībā uz bišu vasku, kas 
nav paredz ēts lauksaim ­
niecības dz īvnieku 
barošanai: 
tirdzniecības dokuments, 
kurā apliecin āta attīrīšana 
vai pārstrāde.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 152
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
11. Kauli un kaulu produkti 
(izņemot kaulu miltus), 
ragi un ragu produkti 
(izņemot ragu miltus) 
un nagi un nagu 
produkti (iz ņemot nagu 
miltus), ko nav 
paredzēts lietot k ā 
barības sast āvdaļas, 
organisko m ēslojumu 
vai augsnes ielabot ājus Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a) punkt ā un b) 
punkta i) un iii) apakšpunkt ā, un 
e) un h) punkt ā. Produkti atbilst 7. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. Jebkura treš ā valsts.  Produktiem pievieno: 
a) tirdzniec ības dokumentu, k ā 
noteikts 7. ieda ļas 2. punkt ā, 
un 
b) import ētāja deklar āciju 
saskaņā ar XV 
pielikuma 16. noda ļu, kam 
jābūt vismaz vien ā oficiālajā 
tās dalībvalsts valod ā, kur 
sūtījums pirmoreiz non āk 
Savienībā, un vismaz vien ā 
galamērķa dal ībvalsts 
oficiālajā valodā. 
▼M10  
12. Lolojumdz īvnieku 
barība, tostarp su ņu 
košļājamās rotaļlietas  a) Attiec ībā uz pārstrādātu barību 
lolojumdz īvniekiem un su ņu 
košļājamām rota ļlietām: 
materiāli, kas min ēti 35. panta 
a) punkta i) un ii) apak ­ 
špunktā. 
b) Attiec ībā uz jēlu barību lolo­
jumdzīvniekiem: materi āli, kas 
minēti 35. panta a) punkta iii) 
apakšpunkt ā. Lolojumdz īvnieku bar ībai un su ņu 
košļājamām rotaļlietām jābūt ražotām 
saskaņā ar XIII pielikuma II noda ļu. a) Attiec ībā uz jēlu barību lolojumdz īv­
niekiem: 
trešās valstis, kuras uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 
II pielikuma 1. da ļā vai Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikum ā un no kur ām 
dalībvalstis at ļauj import ēt svaigu to 
pašu sugu dz īvnieku ga ļu, un kur ir 
atļauta tikai neatkaulota ga ļa. 
Attiecībā uz zivju materi āliem – treš ās 
valstis, kas uzskait ītas Lēmuma 2006/ 
766/EK II pielikum ā. 
b) Attiec ībā uz su ņu košļājamām 
rotaļlietām un lolojumdz īvnieku bar ību, 
izņemot jēlu barību lolojumdz īvniekiem:  a) Attiec ībā uz konserv ētu 
barību lolojumdz īvniekiem: 
XV pielikuma 3. noda ļas A 
daļa. 
b) Attiec ībā uz p ārstrādātu 
barību lolojumdz īvniekiem, 
izņemot konserv ētu barību 
lolojumdz īvniekiem: 
XV pielikuma 3. noda ļas B 
daļa. 
c) Attiec ībā uz su ņu 
košļājamām rota ļlietām: 
XV pielikuma 3. noda ļas C 
daļa. 
d) Attiec ībā uz jēlu barību lolo­
jumdzīvniekiem: 
XV pielikuma 3. noda ļas D 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 153
 ▼M10  
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas 
(ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. 
daļā, un šādas valstis: 
(JP) Japāna, 
(EC) Ekvadora, 
(LK) Šrilanka, 
(TW) Taiv āna. 
Attiecībā uz pārstrādātu barību lolo­
jumdzīvniekiem no zivju materi āliem – 
trešās valstis, kas uzskait ītas Lēmuma 
2006/766/EK II pielikum ā. 
▼M17  
13. Dzīvnieku izcelsmes 
garšas uzlabot āji lolo­
jumdzīvnieku bar ības 
ražošanai  Materiāli, kas min ēti 35. panta a) 
punktā Dzīvnieku izcelsmes garšas uzlabot ājiem 
jābūt ražotiem saska ņā ar XIII pielikuma 
III nodaļu. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā un no 
kurām dalībvalstis at ļauj import ēt svaigu 
attiecīgās sugas dz īvnieku ga ļu, un kur ir 
atļauta tikai neatkaulota ga ļa. 
Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes garšas 
uzlabotājiem no zivju materi āla – treš ās 
valstis, kas uzskait ītas Lēmuma 2006/766/ 
EK II pielikum ā. 
Attiecībā uz mājputnu izcelsmes garšas 
uzlabotājiem – treš ās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. 
daļā un no kur ām dalībvalstis at ļauj 
importēt svaigu m ājputnu ga ļu. 
Attiecībā uz garšas uzlabot ājiem no dažu 
savvaļas sauszemes z īdītāju un zaķu dzimtas 
dzīvnieku ga ļas – trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (EK) Nr. 119/2009 I pielikuma 1. 
daļā un no kur ām dalībvalstis at ļauj import ēt 
svaigu šo sugu dz īvnieku ga ļu. XV pielikuma 3. noda ļas E 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 154
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
14. Dzīvnieku izcelsmes 
blakusprodukti t ādas 
lolojumdz īvnieku 
barības ražošanai, kas 
nav j ēla lolo ­
jumdzīvnieku bar ība, un 
tādu atvasin āto produktu 
ražošanai, kas izman ­
tojami ārpus bar ības 
ķēdes ►M4 a) Trešās kategorijas 
materiāli, kas min ēti 10. panta 
a) līdz m) punkt ā; ◄ 
b) attiecībā uz materi āliem lolo ­
jumdzīvnieku bar ības ražošanai 
pirmās kategorijas materi āli, kas 
minēti 8. panta c) punkt ā; 
c) attiecībā uz kažok ādām 
atvasināto produktu ražošanai 
trešās kategorijas materi āli, 
kas min ēti 10. panta n) 
punktā. Produkti atbilst 8. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. a) Attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem lolojumdz īvnieku 
barības ražošanai: 
i) attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem no liellopiem, 
aitām, kazām, cūkām un zirgiem, 
tostarp saimniec ībā audzētiem un 
savvaļas dzīvniekiem: 
trešās valstis vai to da ļas, kas 
uzskaitītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā, 
no kurām atļauts import ēt svaigu 
gaļu lietošanai p ārtikā; 
ii) izejvielas no m ājputniem, tostarp 
skrējējputniem: 
trešās valstis vai trešo valstu da ļas, 
no kurām dalībvalstis at ļauj svaigas 
mājputnu ga ļas importu un kas 
uzskaitītas Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikuma 1. da ļā; 
iii) izejvielas no ziv īm: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Lēmuma 2006/766/EK II 
pielikumā; 
iv) izejvielas no citiem savva ļas 
sauszemes z īdītājiem un  leporidae : 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā vai 
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I 
pielikuma 1. da ļā. a) Attiec ībā uz dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem 
pārstrādātas lolojumdz ­ 
īvnieku bar ības ražošanai: 
XV pielikuma 3. noda ļas F 
daļa. 
b) Attiec ībā uz dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem 
tādu produktu ražošanai, 
kas izmantojami ārpus 
barības ķēdes lauksaim ­
niecības dzīvniekiem: 
XV pielikuma 8. noda ļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 155
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
b) Attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem farmaceitisku 
produktu ražošanai: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā, Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikuma 1. da ļā vai 
Regulas (EK) Nr. 119/2009 I 
pielikuma 1. da ļā, un šādas trešās 
valstis: 
(JP) Japāna 
(PH) Filip īnas 
(TW) Taiv āna. 
c) Attiec ībā uz dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem, lai ražotu produktus 
izmantojumiem ārpus bar ības ķēdes 
lauksaimniec ības dzīvniekiem, iz ņemot 
farmaceitiskos l īdzekļus: 
trešās valstis, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 206/2010 II 
pielikuma 1. da ļā un no kur ām atļauts 
importēt attiecīgās sugas dz īvnieku 
svaigu ga ļu, Regulas (EK) 
Nr. 798/2008 I pielikuma 1. da ļā, 
Regulas (EK) Nr. 119/2009 I 
pielikuma 1. da ļā, vai, ja materi āls ir 
no zivīm, trešās valstis, kas uzskait ītas 
Lēmuma 2006/766/EK II pielikum ā.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 156
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
▼M4 
15. Dzīvnieku izcelsmes 
blakusprodukti, kas 
izmantojami k ā jēla lolo­
jumdzīvnieku bar ība Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a) punkt ā un b) 
punkta i) un ii) apakšpunkt ā. Produkti atbilst 8. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā vai 
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikum ā 
un no kur ām dalībvalstis at ļauj import ēt 
svaigu to pašu sugu dz īvnieku ga ļu, un 
kur ir atļauta tikai neatkaulota ga ļa. 
Zivju materi ālu gadījumā – trešās valstis, 
kas uzskait ītas Lēmuma 2006/766/EK II 
pielikumā. XV pielikuma 3. noda ļas D 
daļa. 
16. Dzīvnieku izcelsmes 
blakusprodukti, kas 
izmantojami kažokzv ēru 
barībā Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a) l īdz m) 
punktā. Produkti atbilst 8. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā vai 
Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikum ā 
un no kur ām dalībvalstis at ļauj import ēt 
svaigu to pašu sugu dz īvnieku ga ļu, un 
kur ir atļauta tikai neatkaulota ga ļa. 
Zivju materi ālu gadījumā – trešās valstis, 
kas uzskait ītas Lēmuma 2006/766/EK II 
pielikumā. XV pielikuma 3. noda ļas D 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 157
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
▼M17  
17. Kaus ēti tauki konkr ētiem 
mērķiem ārpus bar ības 
ķēdes lauksaimniec ības 
dzīvniekiem  a) Attiec ībā uz materi āliem, kas 
paredzēti biod īzeļdegvielas, 
tauku pārstrādes produktu vai 
IV pielikuma IV noda ļas 2. 
iedaļas L punkt ā minētās 
atjaunojam ās degvielas 
ražošanai: pirm ās, otrās un 
trešās kategorijas materi āli, 
kas minēti 8., 9. un 10. pant ā. 
b) Attiec ībā uz materi āliem, kas 
paredzēti IV pielikuma IV 
nodaļas 2. ieda ļas J punkt ā 
minētās atjaunojam ās 
degvielas ražošanai: otr ās un 
trešās kategorijas materi āli, 
kas minēti 9. un 10. pant ā. 
c) Attiec ībā uz materi āliem, kas 
paredzēti organiskajam 
mēslojumam un augsnes iela ­
botājiem: 
otrās kategorijas materi āli, kas 
minēti 9. panta c) un d) 
punktā un f) punkta i) apak ­ 
špunktā, un trešās kategorijas 
materiāli, kas min ēti 10. 
pantā, izņemot tā c) un p) 
punktu.  Kausētie tauki atbilst 9. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. Trešās valstis, kas uzskait ītas Regulas (ES) 
Nr. 206/2010 II pielikuma 1. da ļā, un – 
zivju materi āla gadījumā – trešās valstis, 
kas uzskait ītas Lēmuma 2006/766/EK II 
pielikumā. XV pielikuma 10. noda ļas B 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 158
 ▼M17  
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
d) Attiec ībā uz materi āliem, kas 
paredzēti citiem m ērķiem: 
pirmās kategorijas materi āli, 
kas minēti 8. panta b), c) un 
d) punkt ā, otrās kategorijas 
materiāli, kas min ēti 9. panta 
c) un d) punkt ā un f) punkta 
i) apakšpunkt ā, un treš ās 
kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. pant ā, izņemot tā 
c) un p) punktu.  
▼M4 
18. Tauku atvasin ājumi a) Attiec ībā uz tauku atvasin ā­
jumiem, kas izmantojami 
ārpus barības ķēdes lauksaim ­
niecības dzīvniekiem: 
pirmās kategorijas materi āli, 
kas minēti 8. panta b), c) un 
d) punkt ā, otrās kategorijas 
materiāli, kas min ēti 9. panta 
c), d) punkt ā un f) punkta i) 
apakšpunkt ā, un treš ās 
kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. pant ā. 
b) Attiec ībā uz tauku atvasin ā­
jumiem, kas izmantojami k ā 
barība: 
trešās kategorijas materi āli, 
izņemot 10. panta n), o) un 
p) punktā minētos materi ālus. Tauku atvasin ājumi atbilst 10. ieda ļā 
noteiktajām prasībām. Visas treš ās valstis.  a) Attiec ībā uz tauku atvasin ā­
jumiem, kas izmantojami 
ārpus bar ības ķēdes lauk ­
saimniecības dzīvniekiem: 
XV pielikuma 14. noda ļas A 
daļa. 
b) Attiec ībā uz tauku atvasin ā­
jumiem, kas izmantojami k ā 
barība: 
XV pielikuma 14. noda ļas B 
daļa.
 02011R0142 — L V — 31.07.2019 — 015.001 — 159
 ▼B 
Nr. Produkts  Izejvielas (atsauce uz Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 noteikumiem)  Importēšanas un tranz īta nosacījumi Trešo valstu saraksti  Sertifik āti/dokumentu paraugi  
19. Foto-želat īns Pirm ās kategorijas materi āli, kas 
minēti 8. panta b) punkt ā, un 
trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. pant ā. Importētais fotoželat īns atbilst 11. ieda ļā 
noteiktajām prasībām. Fotoželatīnu var import ēt tikai no izcelsmes 
uzņēmuma ASV un Jap ānā, kas ir apsti ­
prināts saskaņā ar 11. ieda ļu. XV pielikuma 19. noda ļa. 
20. Ragi un ragu produkti 
(izņemot ragu miltus) 
un nagi un nagu 
produkti (iz ņemot nagu 
miltus) organisk ā 
mēslojuma vai augsnes 
ielabotāju ražošanai  Trešās kategorijas materi āli, kas 
minēti 10. panta a), b), h) un n) 
punktā. Produkti atbilst 12. ieda ļā noteiktaj ām 
prasībām. Jebkura treš ā valsts.  XV pielikuma 18. noda ļa.
2. iedaļa 
Asiņu un asins pagatavojumu, iz ņemot no zirgu dzimtas dz īvniekiem ieg ūtu, 
importēšana, lai ražotu atvasin ātos produktus izmantojumiem ārpus bar ības 
ķēdes lauksaimniec ības dzīvniekiem  
Uz asiņu un asins pagatavojumu, iz ņemot no zirgu dzimtas dz īvniekiem ieg ūtu, 
importu, lai ražotu atvasin ātos produktus izmantojumiem ārpus barības ķēdes 
lauksaimniec ības dzīvniekiem, attiecin āmas šādas prasības. 
1. Asins pagatavojumiem j ābūt no iekārtas, kas ražo atvasin ātos produktus 
izmantojumiem ārpus bar ības ķēdes lauksaimniec ības dzīvniekiem un 
atbilst īpašajiem šaj ā regulā paredzētajiem nosac ījumiem, vai no sav ākšanas 
uzņēmuma.  
▼M4 
2. Asin īm, no kur ām izgatavo asins pagatavojumus, lai ražotu atvasin ātos 
produktus izmantojumiem ārpus bar ības ķēdes lauksaimniec ības dzīv­
niekiem, veterin ārārsta uzraudz ībā jābūt savāktām: 
a) kautuv ēs, 
i) kuras ir apstiprin ātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004; vai  
ii) kuras ir apstiprin ājusi un p ārrauga sav ākšanas valsts kompetent ā 
iestāde; vai  
b) no dz īviem dzīvniekiem strukt ūrās, kuras ir apstiprin ājusi un p ārrauga 
savākšanas valsts kompetent ā iestāde. 
▼B 
3.1. Gadījumā, ja asins pagatavojumi t ādu atvasin ātu produktu ražošanai, ko 
paredzēts lietot lauksaimniec ības dzīvniekiem izmantojumiem ārpus 
barības ķēdes, ir ieg ūti no dzīvniekiem, kas pieder  Artiodactyla, Perisso ­
dactyla  un Proboscidea  kārtai, tostarp no to krustojumiem, tiem j āatbilst a) 
vai b) apakšpunkta nosac ījumiem:  
a) produktiem j ābūt apstrādātiem kādā no šiem apstr ādes veidiem, kas 
nodrošina, ka tajos nav b) apakšpunkt ā minēto slimību izraisītāju: 
i) termisk ā apstrāde 65 °C temperat ūrā vismaz tr īs stundas, kam seko 
efektivitātes pārbaude,  
ii) apstarošana ar 25 kGy gamma stariem, kam seko efektivit ātes 
pārbaude,  
iii) termisk ā apstrāde ar vismaz 80 °C temperat ūrā visā to masā, kam 
seko efektivit ātes pārbaude,  
iv) tikai gad ījumā, ja dzīvnieki nepieder  Suidae  un Tayassuidae  dzimtai: 
pH līmeņa maiņa uz pH 5 uz div ām stundām, kam seko efektivit ātes 
pārbaude;  
b) gadījumā, ja saska ņā ar a) apakšpunktu neapstr ādātu asins pagatavojumu 
izcelsmei j ābūt trešā valstī vai reģionā: 
i) kurā vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav reģistrēta saslimšana ar 
liellopu m ēri, mazo atgremot āju mēri un Rifta ielejas drudzi un 
kurā vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav veikta vakcin ācija pret š īm 
slimībām, 
ii) kur vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav reģistrēts neviens mutes un 
nagu sērgas gadījums un  
— kurā vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav veikta vakcin ācija pret šo 
slimību, vai  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 160
 
— kurā vismaz 12 m ēnešu laikposm ā īsteno mājlopu–atgremot āju 
oficiālas vakcin ācijas programmas pret mutes un nagu s ērgu un 
kontroles; t ādā gadījumā pēc Direktīvā 97/78/EK noteiktaj ām 
veterinārajām pārbaudēm un saska ņā ar minētās direktīvas 8. 
panta 4. punkta nosac ījumiem pagatavojumi j āpārvadā tieši uz 
reģistrēto uzņēmumu vai galam ērķa iekārtu un j āveic visi 
piesardzības pasākumi, tostarp atkritumu un neizmantoto un 
pārpalikušo izejvielu droša aizv ākšana, lai nov ērstu slimību izpla­
tīšanās risku dz īvnieku vai cilv ēku vidū. 
3.2. Papildus 3.1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) da ļai, ja dzīvnieki nepieder  
Suidae  un Tayassuidae  dzimtai, j ābūt izpildītam vienam no š ādiem nosac ī­
jumiem:  
a) izcelsmes treš ā valstī vai reģionā vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav 
reģistrēts neviens vezikul ārā stomatīta un infekcioz ā katarālā drudža 
gadījums (tostarp seropozit īvu dzīvnieku kl ātbūtne) un vismaz 12 
mēnešu laikposm ā nav veikta uz ņēmīgo sugu vakcin ācija pret š īm 
slimībām; 
b) pēc Direktīvā 97/78/EK noteiktaj ām veterin ārajām pārbaudēm un saska ņā 
ar minētās direktīvas 8. panta 4. punkta nosac ījumiem pagatavojumi 
jāpārvadā tieši uz galam ērķa iekārtu un j āveic visi piesardz ības 
pasākumi, tostarp atkritumu un neizmantoto un p ārpalikušo izejvielu 
droša aizv ākšana, lai nov ērstu slimību izplatīšanās risku dz īvnieku vai 
cilvēku vidū; 
3.3. Papildus 3.1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) da ļai, ja dzīvnieki pieder  
Suidae  un Tayassuidae  dzimtai, izcelsmes treš ā valstī vai reģionā vismaz 
12 mēnešu laikposm ā nav reģistrēts neviens c ūku vezikul ārās slimības, 
klasiskā cūku mēra un Āfrikas cūku mēra gadījums un vismaz 12 m ēnešu 
laikposmā nav veikta vakcin ācija pret min ētajām slimībām, un j ābūt 
izpildītam vienam no š ādiem nosac ījumiem:  
a) izcelsmes valst ī vai reģionā vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav reģistrēts 
neviens vezikul ārā stomatīta gadījums (tostarp seropozit īvu dzīvnieku 
klātbūtne) un vismaz 12 m ēnešu laikposm ā nav veikta uz ņēmīgo sugu 
vakcinācija pret šo slim ību; 
b) pēc Direkt īvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm un 
saskaņā ar minētās direktīvas 8. panta 4. punkta nosac ījumiem produkti 
jāpārvadā tieši uz re ģistrēto uzņēmumu vai galam ērķa iekārtu un jāveic 
visi piesardz ības pasākumi, tostarp atkritumu un neizmantoto un 
pārpalikušo materi ālu droša aizv ākšana, lai nov ērstu slimību izplatīšanās 
risku dzīvnieku vai cilv ēku vidū. 
4. Gadījumā, ja asins pagatavojumi t ādu atvasin ātu produktu ražošanai, ko 
paredzēts izmantot ārpus barības ķēdes, iegūti no mājputniem un citu 
sugu putniem, tiem j āatbilst šādiem a) vai b) apakšpunkta nosac ījumiem:  
a) produktiem j ābūt apstrādātiem kādā no šiem apstr ādes veidiem, kas 
nodrošina, ka tajos nav b) apakšpunkt ā minēto slimību izraisītāju: 
i) termisk ā apstrāde 65 °C temperat ūrā vismaz tr īs stundas, kam seko 
efektivitātes pārbaude,  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 161
 
ii) apstarošana ar 25 kGy gamma stariem, kam seko efektivit ātes 
pārbaude,  
iii) termisk ā apstrāde ar vismaz 70 °C temperat ūrā visā to masā, kam 
seko efektivit ātes pārbaude;  
b) gadījumā, ja saska ņā ar a) apakšpunktu neapstr ādātu asins pagatavojumu 
izcelsmei j ābūt trešā valstī vai reģionā: 
i) kurš ir br īvs no stipri patog ēnās putnu gripas un Ņūkāslas slimības, 
kā uzskaitīts OIE Sauszemes dz īvnieku vesel ības kodeksa 2010. gada 
izdevumā, 
ii) kurā pēdējos 12 m ēnešos nav veikta vakcin ācija pret putnu gripu,  
iii) kurā mājputni vai citu sugu putni, no kuriem ieg ūst pagatavojumus, 
nav vakcin ēti pret Ņūkāslas slimību ar vakc īnām, kas izstr ādātas no 
Ņūkāslas slimības vīrusa celma kult ūras, kura uzr āda lielāku pato­
genitāti nekā lēnas iedarb ības vīrusa celmi.  
3. iedaļa 
No zirgu dzimtas dz īvniekiem ieg ūtu asiņu un asins pagatavojumu 
importēšana  
Uz zirgu dzimtas dz īvnieku asi ņu un asins pagatavojumu importu attiecina š ādas 
prasības. 
▼M4 
1. Asinīm jāatbilst XIII pielikuma IV noda ļas 1. punkta a) apakšpunkt ā pared­
zētajiem nosac ījumiem, un veterin ārā uzraudzībā tām jābūt savāktām: 
a) kautuv ēs, 
i) kuras ir apstiprin ātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004; vai  
ii) kuras ir apstiprin ājusi un p ārrauga sav ākšanas valsts kompetent ā 
iestāde; vai  
b) no dz īviem zirgu dzimtas dz īvniekiem apstiprin ātās struktūrās, kam 
piešķirts veterin ārais apstiprin ājuma numurs un kuras p ārrauga sav ākšanas 
valsts kompetent ā iestāde zirgu dzimtas dz īvnieku asins sav ākšanas nol ūkā, 
lai ražotu asins pagatavojumus m ērķiem, kas nav barošana.  
▼B 
2. Asins pagatavojumiem j āatbilst nosac ījumiem, kas paredz ēti XIII 
pielikuma IV noda ļas 2. punkt ā. 
Turklāt XIII pielikuma IV noda ļas 2. punkta b) apakšpunkta i) da ļā minē­
tajiem asins pagatavojumiem j ābūt ražotiem no asin īm, kas sav āktas no tādiem 
zirgu dzimtas dz īvniekiem, kuri pirms asins sav ākšanas datuma vismaz tr īs 
mēnešus vai, ja tie ir jaun āki par trim m ēnešiem, kopš dzimšanas tur ēti saim­
niecībās, kurās ir veterin ārā uzraudzība, savākšanas treš ā valstī, kura šaj ā 
periodā un asins sav ākšanas period ā bijusi br īva no šādām slimībām: 
a) Āfrikas zirgu m ēris saskaņā ar Direkt īvas 2009/156/EK 5. panta 2. punkta 
pirmās daļas a) un b) punktu;  
b) Venecu ēlas zirgu encefalomiel īts pēdējo divu gadu laik ā; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 162
 
c) zirgu ļaunie ien āši: 
i) trīs gadu laik ā vai 
ii) sešu m ēnešu laik ā, ja dzīvniekiem nav nov ērotas zirgu ļauno ienāšu 
(Burkholderia mallei ) klīniskās pazīmes post-mortem  pārbaudē 
kautuvē, kas min ēta 1. punkta a) apakšpunkt ā, tostarp r ūpīgā trahejas, 
balsenes, deguna dobumu, s īnusu un to atzarojumu g ļotādu pārbaudē 
pēc galvas saš ķelšanas vidus plakn ē un deguna starpsienas izgriešanas;  
▼M4 
d) vezikul ārais stomat īts vismaz sešu m ēnešu laikposm ā attiecībā uz asins 
pagatavojumiem, iz ņemot serumu un plazmu.  
▼B 
3. Asins pagatavojumiem j ābūt no uzņēmuma vai iek ārtas, ko apstiprin ājusi vai 
reģistrējusi trešās valsts kompetent ā iestāde. 
4. Asinīm un asins pagatavojumiem j ābūt iepakotiem un mar ķētiem saska ņā ar 
XIII pielikuma IV noda ļas 3. punktu.  
4. iedaļa 
Nagaiņu jēlādu un ādu import ēšana  
Uz nagaiņu jēlādu un ādu importu attiecin āmas šādas prasības. 
1. Svaigas vai dzesin ātas jēlādas un ādas var import ēt, ja:  
a) tās ir no treš ās valsts, kas min ēta 1. ieda ļā izklāstītās 2. tabulas 4. rindas 
attiecīgajā slejā un kur attiec ībā uz konkr ēto sugu:  
i) vismaz 12 m ēnešu laikposm ā pirms nos ūtīšanas nav re ģistrēta neviena 
šāda slimība: 
— klasiskais c ūku mēris, 
— Āfrikas cūku mēris, un  
— govju m ēris, un  
ii) nav re ģistrēta mutes un nagu s ērga vismaz 12 m ēnešu laikposm ā pirms 
nosūtīšanas dienas un kur vismaz 12 m ēnešu laikposm ā pirms nos ū­
tīšanas dienas nav veikta vakcin ācija pret min ēto slimību; 
b) tās iegūtas: 
i) no dz īvniekiem, kas atradušies izcelsmes treš ās valsts teritorij ā vismaz 
trīs mēnešu laikposm ā pirms kaušanas vai kopš dzimšanas, ja dz īvnieki 
ir jaunāki par trim m ēnešiem,  
ii) pārnadžu jēlādu un ādu gadījumā – no dz īvniekiem, ko ieved no 
saimniecībām, kur nav re ģistrēta mutes un nagu s ērga iepriekš ējās 30 
dienas un ap kur ām 10 km r ādiusā 30 dienas nav re ģistrēta mutes un 
nagu sērga, 
iii) attiecībā uz cūku jēlādām un ādām – no dz īvniekiem, ko ieved no 
saimniecībām, kurās iepriekš ējās 30 dien ās nav re ģistrēts cūku 
vezikulārās slimības uzliesmojums vai iepriekš ējās 40 dien ās nav 
reģistrēts klasisk ā vai Āfrikas cūku mēra uzliesmojums un ap kuru 
10 km rādiusā 30 dienas nav re ģistrēti minēto slimību gadījumi, vai  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 163
 
iv) no dz īvniekiem, kam veikta pirmskaušanas vesel ības pārbaude kautuv ē 
24 stundas pirms nokaušanas un kam nav konstat ētas mutes un nagu 
sērgas, govju m ēra, klasisk ā cūku mēra, Āfrikas cūku mēra vai cūku 
vezikulārās slimības pazīmes; kā arī 
c) tiem veikti visi piesardz ības pasākumi, lai nov ērstu atkārtotu pies ārņojumu 
ar slimību izraisītājiem.  
2. Apstrādātas jēlādas un ādas, kas min ētas XIII pielikuma V noda ļas C.2. 
punktā, var import ēt bez ierobežojumiem.  
3. Citas apstr ādātas jēlādas un ādas var import ēt, ja:  
a) tās ir vai nu no:  
i) trešās valsts, vai re ģionalizācijas gad ījumā saskaņā ar Savien ības 
tiesību aktiem no treš ās valsts da ļas, kura min ēta sarakst ā a) punkt ā 
slejā “trešo valstu saraksts” 1. ieda ļā izklāstītās 2. tabulas 5. rind ā un 
no kurām atļauts import ēt attiecīgo sugu dz īvnieku svaigu ga ļu, un tās 
apstrādātas, kā minēts I pielikuma 28. punkta a), b) un c) apakšpunkt ā; 
ii) trešās valsts, kura min ēta sarakst ā a) punkt ā attiecīgajā slejā 1. iedaļā 
izklāstītās 2. tabulas 5. rind ā, un tās apstrādātas, kā minēts I 
pielikuma 28. punkta c) vai d) apakšpunkt ā; vai  
iii) zirgu dzimtas dz īvniekiem vai atgremot ājiem no k ādas trešās valsts, 
kura min ēta sarakst ā b) punkt ā slejā “trešo valstu saraksts” 1. ieda ļā 
izklāstītās 2. tabulas 5. rind ā, un tās apstrādātas, kā minēts I 
pielikuma 28. punkta a), b) un c) apakšpunkt ā, un pēc apstrādes 
vismaz 21 dienas laikposm ā ir turētas atseviš ķi; un  
b) sālītu jēlādu un ādu gadījumā, ko pārvadā ar kuģi, tās ir apstr ādātas 
saskaņā ar I pielikuma 28. punkta b) vai c) apakšpunktu un p ēc 
apstrādes pārvadāšanas laik ā pirms import ēšanas ir tur ētas atseviš ķi 
vismaz 14 dienu laikposm ā 28. punkta b) apakšpunkta gad ījumā vai 
septiņas dienas 28. punkta c) apakšpunkta gad ījumā, un vesel ības serti­
fikāts, kas pievienots s ūtījumam, apliecina t ādu apstrādi un pārvadāšanas 
ilgumu.  
4. Svaigas, dzesin ātas un apstr ādātas nagai ņu jēlādas un ādas jāimportē tādos 
konteineros, autotransporta l īdzekļos, dzelzce ļa vagonos vai ķīpās, ko 
aizplombējusi trešās valsts kompetent ā iestāde nosūtīšanas viet ā. 
5. iedaļa 
Medību trofeju un citu pagatavojumu no dz īvniekiem import ēšana  
Uz medību trofeju un citu pagatavojumu no dz īvniekiem importu attiecin āmas 
šādas prasības. 
1. Medību trofejas vai citus pagatavojumus no dz īvniekiem, kas atbilst XIII 
pielikuma VI noda ļas B un C.1. punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem, var 
importēt bez ierobežojumiem.  
2. Apstrādātas medību trofejas vai citus pagatavojumus no putniem un 
nagaiņiem, kas satur tikai kaulus, ragus, nagus, ilk ņus, briežragus, zobus, 
jēlādas vai ādas, no treš ām valstīm var import ēt, ja tie atbilst pras ībām, 
kuras noteiktas XIII pielikuma VI noda ļas C.1. punkta a) apakšpunkt ā un 
C.2. punkta a) apakšpunkta i)–iii) da ļā un b) apakšpunkta i) un ii) da ļā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 164
 
Tomēr saussālītu vai slapjs ālītu ādu gadījumā, ko pārvadā kuģī, ādām nav 
jābūt sālītām 14 dienas pirms nos ūtīšanas ar nosac ījumu, ka t ās tiek sālītas 14 
dienas pirms import ēšanas.  
3. Medību trofejas vai citus pagatavojumus no putniem un nagai ņiem, kas sast āv 
no pilnām anatomisk ām daļām, kas nav nek ā apstrādātas, var import ēt, ja:  
a) tās iegūtas no dz īvniekiem, kuru izcelsme ir apgabal ā, kas nav pak ļauts 
ierobežojumiem sakar ā ar nopietnu lip īgu slimību klātbūtni, pret kur ām ir 
uzņēmīgas attiec īgo dzīvnieku sugas;  
b) nenon ākot saskar ē ar citiem dz īvnieku izcelsmes produktiem, kas var ētu tās 
inficēt, tās iepakotas atseviš ķos, caursp īdīgos un nosl ēgtos iepakojumos, lai 
novērstu jebkādu turpm āku inficēšanos.  
6. iedaļa 
Apstrādātu spalvu, spalvu da ļu un dūnu import ēšana  
Apstrādātas spalvas un spalvu da ļas un dūnas var import ēt, 
a) ja tās ir apstr ādātas dekorat īvās spalvas, apstr ādātas spalvas, ko ce ļotāji ved 
privātai lietošanai, vai apstr ādātu spalvu vai d ūnu sūtījumi, ko s ūta priv­ 
ātpersonām nerūpnieciskiem m ērķiem; vai  
b) ja tām ir pievienots tirdzniec ības dokuments, kur ā norādīts, ka spalvas un 
spalvu da ļas vai dūnas ir apstr ādātas ar tvaika pl ūsmu vai ar citu metodi, 
kas nodrošina, ka nepaliek nepie ļaujamu risku, un t ās ir droši iesl ēgtas iepa­
kojumā un ir sausas; un  
c) ja vien tirdzniec ības dokument ā nav pazi ņots, ka tās ir rūpnieciski mazg ātas 
un apstrādātas ar karstu tvaiku 100 °C temperat ūrā vismaz 30 min ūtes, tās 
nosūta uz reģistrētu uzņēmumu vai iek ārtu tādai apstrādei. 
7. iedaļa 
Kaulu un kaulu produktu (iz ņemot kaulu miltus), ragu un ragu produktu 
(izņemot ragu miltus) un nagu un nagu produktu (iz ņemot nagu miltus), ko 
nav paredz ēts lietot k ā barības sast āvdaļas, organisko m ēslojumu vai 
augsnes ielabot ājus, imports  
1. Kaulus un kaulu produktus (iz ņemot kaulu miltus), ragus un ragu produktus 
(izņemot ragu miltus) un nagus un nagu produktus (iz ņemot nagu miltus) var 
importēt, lai ražotu atvasin ātos produktus izmantojumiem ārpus barības 
ķēdes, ja:  
a) produkti pirms eksport ēšanas uz Savien ību ir žāvēti un nav dzesin āti vai 
saldēti; 
▼M9 
b) produkti vesti no to izcelsmes treš ās valsts tieši l īdz iebraukšanas robež ­
kontroles punktam Savien ībā un nav p ārkrauti ost ās vai viet ās ārpus 
Savienības; 
▼B 
c) pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām dokumentu p ārbaudēm produktus 
nosūta tieši uz re ģistrēto galamērķa uzņēmumu vai iek ārtu. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 165
 
2. Katram s ūtījumam jābūt pievienotam tirdzniec ības dokumentam, kuru apz ī­
mogojusi kompetent ā iestāde, kas p ārrauga izcelsmes uz ņēmumu, un kur ā 
iekļautas šādas ziņas: 
a) izcelsmes treš ā valsts;  
b) ražošanas uz ņēmuma vai iek ārtas nosaukums,  
c) produkta veids (ž āvēti kauli/žāvētu kaulu produkti/ž āvēti ragi/žāvētu ragu 
produkti/ž āvēti nagi/žāvētu nagu produkti), un  
d) tā fakta apstiprin ājums, ka produkts:  
i) iegūts no veseliem dz īvniekiem, kas nokauti kautuv ē, 
ii) žāvēts 42 dienas vismaz 20 °C vid ējā temperat ūrā, 
iii) pirms ž āvēšanas kars ēts vienu stundu vismaz 80 °C temperat ūrā centrā, 
iv) pirms ž āvēšanas pārpelnots vienu stundu vismaz 800 °C temperat ūrā 
centrā, 
v) pirms ž āvēšanas ir bijis pak ļauts pask ābināšanas procesam, ar ko t ā pH 
līmeni produkta centr ā uzturēja pie maz āk nekā 6 vismaz vienu stundu,  
un nevien ā posmā to nav paredz ēts novirzīt izmantošanai p ārtikā, barības 
materiālā, organiskaj ā mēslojumā vai augsnes ielabot ājos. 
3. Nosūtot uz Savien ību, materi āls jāieslēdz aizplomb ētos konteineros vai trans ­
portlīdzekļos vai jānogādā neiefasēts uz kuģa. 
Pārvadājot materi ālu konteineros, uz konteineriem un katr ā ziņā visos 
pavaddokumentos j ābūt reģistrētā galamērķa uzņēmuma vai iek ārtas 
nosaukumam un adresei.  
4. Pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm saskaņā ar 
minētās direktīvas 8. panta 4. punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem materi āls 
jāpārvadā tieši uz re ģistrēto uzņēmumu vai galam ērķa iekārtu. 
8. iedaļa 
Tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu imports, kuri paredz ēti 
kažokzvēru barības, lolojumdz īvnieku bar ības (izņemto jēlu barību 
lolojumdz īvniekiem), k ā arī atvasināto produktu ražošanai, ko paredz ēts 
izmantot ārpus bar ības ķēdes lauksaimniec ības dzīvniekiem  
Tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas paredz ēti kažokzv ēru barības, 
lolojumdz īvnieku bar ības (izņemot jēlu barību lolojumdz īvniekiem), k ā arī 
atvasināto produktu ražošanai, ko paredz ēts izmantot ārpus barības ķēdes lauk­
saimniecības dzīvniekiem var import ēt, ja:  
1. dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti ir dzi ļi sasaldēti izcelsmes iek ārtā vai ir 
konservēti saskaņā ar Savien ības tiesību aktiem t ā, ka ir nov ērsta sabo ­
jāšanās laikā no nosūtīšanas līdz piegādei galam ērķa uzņēmumā vai iekārtā; 
2. dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem veikti visi piesardz ības pasākumi, lai 
novērstu inficēšanu ar slim ību izraisītājiem;  
3. dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti ir iepakoti jaun ā iepakojum ā, kas novērš 
jebkuru nopl ūdi, vai iepakojum ā, kas pirms lietošanas izt īrīts un dezinfic ēts; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 166
 
4. pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm saskaņā ar 
minētās direktīvas 8. panta 4. punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktus p ārvadā tieši vai nu:  
a) uz lolojumdz īvnieku bar ības iekārtu, vai uz re ģistrētu uzņēmumu, vai 
galamērķa iekārtu, kas ir sniedzis garantiju, ka dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktus izmantos tikai to produktu ražošanai, kam tas attiec īgi 
reģistrēts vai apstiprin āts, ko vajadz ības gadījumā noteikusi kompetent ā 
iestāde, un ka neapstr ādātus tos neizved īs no uzņēmuma vai iek ārtas 
citam nol ūkam, kā tiešai likvid ēšanai,  
b) uz uz ņēmumu vai iek ārtu, kas apstiprin āta saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) apakšpunktu,  
c) reģistrētam lietot ājam vai uz sav ākšanas punktu, kas ir garant ējis, ka 
dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti tiks izlietoti vien īgi atļautiem 
mērķiem, kā vajadzības gadījumā noteikusi kompetent ā iestāde, vai  
d) uz uz ņēmumu vai iek ārtu, kas apstiprin āta saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktu; un  
5.1. attiec ībā uz izejviel ām lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai, k ā minēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 35. panta a) punkta ii) apakšpunkt ā, 
izejvielām: 
a) jābūt marķētām trešā valstī pirms ievešanas Savien ībā ar sašķidrinātas 
kokogles vai aktiv ētās ogles krustu katra sasald ētā gabala ārējā malā, vai, 
ja izejvielas p ārvadā uz paletēm, kas nav sadal ītas atseviš ķos sūtījumos 
pārvadāšanas laik ā uz lolojumdz īvnieku bar ības galam ērķa uzņēmumu, 
uz katras paletes ārējās malas t ādā veidā, ka mar ķējums klāj vismaz 
70 % no sasald ētā gabala malas diagon āles garuma un ir vismaz 
10 cm plats;  
b) attiecībā uz izejviel ām, kas nav sasald ētas, jābūt trešā valstī pirms 
ievešanas Savien ībā marķētām, apsmidzinot ar saš ķidrinātu kokogli vai 
izmantojot kokogles pulveri t ā, ka ogle uz materi āla ir skaidri saskat āma; 
c) jātiek vestām tieši uz:  
i) lolojumdz īvnieku bar ības ražošanas galam ērķa iekārtu saskaņā ar 4. 
punkta a) apakšpunktu; vai  
ii) galam ērķa uzņēmumu vai iek ārtu, kas apstiprin āta saskaņā ar 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta h) apakšpunktu, 
saskaņā ar šīs iedaļas 4. punkta b) apakšpunktu, un no turienes 
tieši uz lolojumdz īvnieku bar ības iekārtu, kas min ēta i) apakšpunkt ā, 
ja galamērķa iekārta: 
— apstrādā vienīgi izejvielas, uz kur ām attiecas šis 5.1. punkts, vai  
— apstrādā vienīgi izejvielas, kas dom ātas lolojumdz īvnieku bar ības 
ražošanas iek ārtai, kā minēts i) daļā; un 
d) jātiek apstr ādātām, lai noņemtu a) un b) punkt ā minēto marķējumu, tikai 
lolojumdz īvnieku bar ības ražošanas galam ērķa iekārtā un tikai tieši pirms 
materiāla izmantošanas lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai, saska ņā ar 
nosacījumiem, kas attiecin āmi uz lolojumdz īvnieku bar ību, kura ražota 
no XIII pielikuma II noda ļā izklāstītā trešās kategorijas materi āla; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 167
 
5.2. ja sūtījums sast āv no izejviel ām, kas apstr ādātas tā, kā minēts iepriekš 5.1. 
punktā, un citām neapstr ādātām izejviel ām, tad visas izejvielas s ūtījumā ir 
marķētas tā, kā noteikts iepriekš 5.1. punkta a) un b) apakšpunkt ā; 
5.3. iepriekš 5.1. punkta a) un b) apakšpunkt ā un 5.2. punkt ā paredzētajam 
marķējumam jābūt saskatāmam no nos ūtīšanas brīža līdz piegādei lolo­
jumdzīvnieku bar ības ražošanas galam ērķa iekārtā; 
6. galam ērķa iekārtā, kas ražo lolojumdz īvnieku bar ību, izejvielas lolo ­
jumdzīvnieku bar ības ražošanai, kas min ētas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
35. panta a) punkta ii) apakšpunkt ā, pirms ražošanas uzglab ā, izmanto un 
likvidē apstākļos, ko atļāvusi kompetent ā iestāde, kas at ļauj veikt ofici ālas 
kontroles materi āla daudzumiem, ko sa ņem, izmanto ražošanai un attiec īgā 
gadījumā likvidē. 
Kompetent ā iestāde var atļaut lolojumdz īvnieku bar ības iekārtas uzņēmējam 
uzglabāt tādus materi ālus kopā ar trešās kategorijas materi ālu. 
9. iedaļa 
Kausētu tauku import ēšana konkr ētiem izmantojumiem ārpus bar ības ķēdes 
lauksaimniec ības dzīvniekiem  
Kausētus taukus, kas nav paredz ēti barības ražošanai lauksaimniec ības dzīv­
niekiem, kosm ētisko līdzekļu, farmaceitisko l īdzekļu, zāļu vai medic īnas ierīču 
ražošanai, var import ēt, ja:  
a) tie ir ieg ūti: 
▼M4 
i) tādu materi ālu gadījumā, kas paredz ēti biodīzeļdegvielas vai tauku 
pārstrādes produktu ražošanai, – no dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktiem, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8., 9. un 10. pant ā, 
▼B 
ii) tādu materi ālu gadījumā, kas paredz ēti organisk ā mēslojuma un augsnes 
ielabotāju ražošanai, no otr ās kategorijas materi āliem, kas min ēti 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta c), d) punkt ā un f) punkta i) apak ­ 
špunktā, vai no treš ās kategorijas materi āliem, izņemot materi ālus, kas 
minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta c) un p) punkt ā, 
▼M1 
iii) tādu materi ālu gadījumā, kas paredz ēti šīs regulas IV pielikuma IV 
nodaļas 2. ieda ļas J. punkt ā minētās atjaunojam ās degvielas ražošanai, 
— otrās kategorijas materi āli, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 
9. pantā, un treš ās kategorijas materi āli, kas min ēti attiecīgās 
regulas 10. pant ā, 
iv) citu materi ālu gadījumā — no pirm ās kategorijas materi āliem, kas min ēti 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta b), c) un d) punkt ā, no otrās 
kategorijas materi āliem, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. 
panta c), d) punkt ā un f) punkta i) apakšpunkt ā, vai no treš ās kategorijas 
materiāliem, izņemot materi ālus, kas min ēti attiecīgās regulas 10. panta c) 
un p) punkt ā; 
▼B 
b) tie pārstrādāti ar 1. p ārstrādes metodi (steriliz ācijā spiediena ietekm ē) vai 
saskaņā ar kādu citu no IV pielikuma III noda ļā minētajām pārstrādes 
metodēm; 
c) attiecībā uz taukiem, kuru izcelsme ir no atgremot ājdzīvniekiem, ir aizv ākti 
nešķīstošie piemais ījumi, kuri p ārsniedz 0,15 % no svara;  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 168
 
d) pirms nos ūtīšanas uz Savien ību tie ir mar ķēti tā, lai tiktu sasniegta VIII 
pielikuma V noda ļas 1. punkta b) apakšpunkt ā minētās GTH oblig ātā koncen­
trācija; 
e) pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm un saska ņā ar 
minētās direktīvas 8. panta 4. punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem kaus ētos 
taukus pārvadā tieši uz re ģistrēto galamērķa uzņēmumu vai iek ārtu, ievērojot 
inficēšanās novēršanas nosac ījumus; un  
f) uz to iepakojuma vai konteinera ir eti ķetes ar nor ādēm “NELIETOT 
PĀRTIKĀ VAI BAR ĪBĀ”. 
10. iedaļa 
Tauku atvasin ājumu import ēšana  
1. Tauku atvasin ājumus var import ēt, ja sūtījumam pievienotaj ā veselības 
sertifikātā ir apliecin āts: 
a) ka tauku atvasin ājumi ir ieg ūti no pirm ās, otrās vai treš ās kategorijas 
materiāliem;  
b) attiecībā uz tauku atvasin ājumiem, kas ražoti no otr ās kategorijas 
materiāla, – ka produkti:  
i) ir ražoti, izmantojot metodi, kas atbilst vismaz viena no XIII 
pielikuma XI noda ļas 1. punkt ā minēto procesu standartiem; un  
ii) ir izmantojami vien īgi organiskaj ā mēslojumā vai augsnes ielabot ājos, 
vai citiem izmantojumiem ārpus barības ķēdes lauksaimniec ības dzīv­
niekiem, iz ņemot kosm ētiku, farmaceitiskus l īdzekļus un medic īnas 
ierīces; 
c) attiecībā uz tauku atvasin ājumiem, kas ražoti no pirm ās kategorijas 
materiāla, ka produktus nedr īkst izmantot organiskaj ā mēslojumā, 
augsnes ielabot ājos, kosm ētikā, farmaceitiskajos l īdzekļos un medic īnas 
ierīcēs; tomēr tos drīkst izmantot citiem m ērķiem ārpus barības ķēdes 
lauksaimniec ības dzīvniekiem.  
2. Veselības sertifik āts, kas min ēts 1. punkt ā, uzrādāms kompetentajai iest ādei 
robežkontroles punkt ā preču pirmajā ievešanas viet ā Savienībā, un pēc tam 
vienam eksempl āram ir jābūt kopā ar sūtījumu līdz brīdim, kad tas pien āk 
galamērķa iekārtā. 
3. Pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm saskaņā ar tās 
8. panta 4. punkt ā izklāstītajiem nosac ījumiem tauku atvasin ājumi jāpārvadā 
tieši uz galam ērķa reģistrēto uzņēmumu vai iek ārtu. 
11. iedaļa 
Fotoželat īna import ēšana  
1. Želatīnu, kas ražots no materi āla, kurš satur liellopu mugurkaul āju, kas ietver 
pirmās kategorijas materi ālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta 
b) punktu, un kas paredz ēts fotorūpniecībai (fotoželat īns), var import ēt, ja 
fotoželatīns: 
a) ir ar izcelsmi k ādā no 3. tabul ā norādītajiem izcelsmes uz ņēmumiem;  
b) ir ražots saska ņā ar 6. punktu;  
c) ir import ēts caur k ādu no 3. tabul ā norādītajiem pirm ās ievešanas 
Savienībā robežkontroles punktiem; un  
d) ir paredz ēts ražošanai k ādā apstiprin ātā fotorūpniecības uzņēmumā, kas 
norādīts 3. tabul ā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 169
 
3. tabula.  
Fotoželat īna imports  
Izcelsmes treš ā valsts  Izcelsmes uz ņēmums  Galam ērķa dalībvalsts  Pirmās ievešanas 
Savienībā robežkontroles 
punkts  Apstiprin āti fotorūp­
niecības uzņēmumi  
Japāna Nitta Gelatin Inc., 
2-22 Futamata 
Yao-City , Osaka 
581-0024 Jap āna 
Jellie Co. Ltd- 
7-1, Wakabayashi 
2-Chome, 
Wakabayashi-ku, 
Sendai-City; 
Miyagi , 
982 Japāna 
NIPPI Inc. Gelatine 
Division 
1 Yumizawa-Cho 
Fujinomiya City 
Shizuoka  
418-0073 Jap āna Nīderlande  Roterdama  FujifilmEurope, 
Oudenstaart 1, 
5047 TK Tilburg,  
Nīderlande  
Nitta Gelatin Inc., 
2-22 Futamata 
Yao-City, Osaka  
581-0024 Jap āna Apvienotā Karaliste  Liverp ūle 
Feliksstova 
Hītrova  Kodak Ltd. 
Headstone Drive, 
Harrow, Middlese, 
HA4 4TY,  
Apvienotā Karaliste  
Čehija  Hamburga  FOMA Bohemia spol. 
SRO 
Jana Krušinky 
1604 
501 04 Hradec 
Králove,  
Čehija  
Savienotās Valstis  Eastman Gelatine 
Corporation, 
227 Washington 
Street, 
Peabody , 
MA, 01960 ASV  
Gelita North 
America, 
2445 Port Neal 
Industrial Road 
Sergeant Bluff, 
Iowa , 51054 ASV  Apvienotā Karaliste  Liverp ūle 
Feliksstova 
Hītrova  Kodak Ltd. 
Headstone Drive, 
Harrow, Middlese, 
HA4 4TY,  
Apvienotā Karaliste  
Čehija  Hamburga  FOMA Bohemia spol. 
SRO 
Jana Krušinky 
1604 
501 04 Hradec 
Králove,  
Čehija ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 170
 
2. Kad fotoželat īns ir ievests galam ērķa dalībvalstī, to netirgo starp dal ībvalstīm, 
bet izmanto tikai apstiprin ātajā fotorūpniecības uzņēmumā tajā pašā galamērķa 
dalībvalstī un tikai fotoražošanas m ērķiem. 
3. Pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm saskaņā ar 
minētās direktīvas 8. panta 4. punkt ā izklāstītajiem nosac ījumiem fotoželat īns 
jāpārvadā tieši uz galam ērķa apstiprin āto fotorūpniecības uzņēmumu.  
4. Iepriekš 3. punkt ā minēto pārvadāšanu veic transportl īdzekļos vai konteineros, 
kuros fotoželat īns ir fiziski atdal īts no jebkuriem produktiem, kas paredz ēti 
pārtikai vai bar ībai. 
5. Apstiprin ātajā galamērķa fotorūpniecības uzņēmumā uzņēmējs nodrošina, lai 
visi fotoželat īna pārpalikumi, atlikumi un citi no fotoželat īna iegūti atkritumi 
tiktu:  
a) pārvadāti aizplomb ētos, herm ētiskos konteineros ar mar ķējumu “tikai likvi ­
dēšanai”, transportl īdzekļos, kuri atbilst apmierinošiem higi ēnas nosac ī­
jumiem;  
b) likvidēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta a) punkta i) 
apakšpunktu vai eksport ēti uz izcelsmes trešo valsti saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1013/2006.  
6. Fotoželat īnu ražo atbilst īgi šādām prasībām: 
a) fotoželat īnu ražo tikai t ādās iekārtās, kuras neražo želat īnu pārtikai vai 
barībai, kas paredz ēts nosūtīšanai uz Eiropas Savien ību, un ko apstipri ­
nājusi attiec īgās trešās valsts kompetent ā iestāde; 
b) fotoželat īnu ražo proces ā, kas nodrošina, ka izejvielas ir apstr ādātas ar 1. 
pārstrādes metodi (steriliz ācija spiediena ietekm ē), kā minēts IV 
pielikuma III noda ļā, vai ir pak ļautas apstr ādei ar sk ābi vai s ārmu 
vismaz divu dienu laikposm ā, mazgājot ar ūdeni, un:  
i) pēc apstrādes ar sk ābi tas vismaz 20 dienas ir apstr ādāts ar sārmainu 
šķīdumu, vai  
ii) pēc apstrādes ar skābi tas vismaz 10–12 stundas ir apstr ādāts ar skābes 
šķīdumu.  
pH līmenis tiek kori ģēts, un materi āls attīrīts, to filtr ējot un steriliz ējot 4 
sekundes 138 °C–140 °C temperat ūrā; 
c) pēc želatīna pakļaušanas b) apakšpunkt ā minētajiem procesiem tam var 
veikt žāvēšanu un attiec īgā gadījumā pulverizāciju vai lamin ēšanu;  
d) fotoželat īns jāiesaiņo, jāiepako jaunos iepakojumos, j āuzglabā un jāpārvadā 
aizplombētos, herm ētiskos, mar ķētos konteineros transportl īdzeklī, kas 
atbilst apmierinošiem higi ēnas nosac ījumiem.  
Ja tiek nov ērota nopl ūde, tad transportl īdzeklis un konteineri pirms 
atkārtotas izmantošanas r ūpīgi jāiztīra un jāpārbauda;  
e) uz iesai ņojumiem un iepakojumiem ar fotoželat īnu jābūt vārdiem “fotože ­
latīns tikai izmantošanai fotor ūpniecībā”. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 171
 
12. iedaļa 
Ragu un ragu produktu (iz ņemot ragu miltus) un nagu un nagu produktu 
(izņemot nagu miltus), kas paredz ēti organisk ā mēslojuma vai augsnes 
ielabotāju ražošanai, imports  
Ragus un ragu produktus (iz ņemot ragu miltus) un nagus un nagu produktus 
(izņemot nagu miltus), kas paredz ēti organisk ā mēslojuma vai augsnes ielabot āju 
ražošanai, var import ēt, ja:  
1. tie ražoti saska ņā ar XIII pielikuma XII noda ļu; un  
2. pēc veterinārajām pārbaudēm, kas paredz ētas Direkt īvā 97/78/EK, un saska ņā 
ar minētās direktīvas 8. panta 4. punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem tos 
nogādā tieši uz apstiprin ātu vai reģistrētu uzņēmumu vai iek ārtu. 
III NODA ĻA 
ĪPAŠI NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ DAŽIEM PARAUGIEM  
1. iedaļa 
Pētniecības un diagnostikas paraugi  
Ja vien tos netur atsauces nol ūkiem vai nenos ūta atpaka ļ uz izcelsmes trešo 
valsti, pētniecības un diagnostikas paraugus un jebkurus no min ēto paraugu 
izmantošanas ieg ūtus produktus likvid ē: 
a) kā atkritumus, sadedzinot;  
b) steriliz ējot spiediena ietekm ē un vēlāk likvidējot vai izmantojot saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12.–14. pantu; vai  
c) saskaņā ar VI pielikuma I noda ļas 1. ieda ļas 4. punkta b) apakšpunktu, ja:  
i) daudzumi nep ārsniedz 2 000 ml, un  
ii) ja paraugi vai atvasin ātie produkti ir ražoti un nos ūtīti no treš ām valstīm 
vai trešo valstu da ļām, no kur ām dalībvalstis at ļauj import ēt svaigu m ājas 
liellopu ga ļu un kas uzskait ītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma I 
daļā. 
2. iedaļa 
Tirdzniec ības paraugi  
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut import ēt un pārvadāt tranzītā tirdzniec ības 
paraugus, ja:  
a) to izcelsme ir:  
i) trešās valstīs, kuras min ētas slejā “trešo valstu saraksts” š ī pielikuma II 
nodaļas 1. ieda ļas 2. tabulas 14. rind ā; 
ii) tirdzniec ības paraugu gad ījumā, kas ir piens, piena produkti vai no 
piena atvasin āti produkti, at ļautās trešās valstīs, kas uzskait ītas 
Regulas (ES) Nr. 605/2010 I pielikum ā; 
b) tiem ir pievienots vesel ības sertifik āts, kas min ēts XV pielikuma 8. noda ļā; 
un ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 172
 
c) pēc Direktīvā 97/78/EK paredz ētajām veterin ārajām pārbaudēm saskaņā ar 
minētās direktīvas 8. panta 4. punkta nosac ījumiem tos p ārved tieši uz 
apstiprināto vai reģistrēto uzņēmumu vai iek ārtu, kas nor ādīta kompetent ās 
iestādes atļaujā. 
2. Ja vien tirdzniec ības paraugus nepatur atsauces m ērķiem, tos:  
a) likvidē vai izmanto saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. 
pantu; vai  
b) nosūta atpakaļ uz izcelsmes trešo valsti.  
3. Ja tirdzniec ības paraugus izmanto tehnikas iek ārtu testēšanai, tad test ēšanu 
veic:  
a) ar speci ālu aprīkojumu; vai  
b) ar aprīkojumu, kas izt īrīts un dezinfic ēts, pirms to izmanto citiem m ērķiem, 
nevis test ēšanai.  
Pārvadāšanas laik ā uz apstiprin ātiem vai re ģistrētiem uzņēmumiem vai 
iekārtām tirdzniec ības paraugiem j ābūt iepakotiem herm ētiskos konteineros.  
3. iedaļa 
Izstādes priekšmeti  
1. Izstādes priekšmetus import ē un pārvadā tranzītā saskaņā ar šādiem nosac ī­
jumiem:  
a) to izcelsme ir treš ās valstīs, kuras min ētas slejā “trešo valstu saraksts” II 
nodaļas 1. ieda ļas 2. tabulas 14. rind ā; 
b) to ievešanu iepriekš ir at ļāvusi tās dalībvalsts kompetent ā iestāde, kurā 
izstādes priekšmetu pl āno izmantot;  
c) pēc veterinārajām pārbaudēm, kas paredz ētas Direkt īvā 97/78/EK, izst ādes 
priekšmeti j ānosūta tieši pilnvarotajam lietot ājam. 
2. Katram s ūtījumam jābūt iepakotam iepakojum ā, kas nov ērš noplūdi, un ar 
pievienotu tirdzniec ības dokumentu, kur ā precizēts: 
a) materi āla un izcelsmes dz īvnieku sugas apraksts;  
b) materi āla kategorija;  
c) materi āla daudzums;  
d) materi āla nosūtīšanas vieta;  
e) nosūtītāja nosaukums un adrese;  
f) saņēmēja nosaukums un adrese; un  
g) sīka inform ācija, kas ļauj identific ēt galamērķa vietas kompetent ās iestādes 
atļauju. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 173
 
3. Pēc izstādes vai m āksliniecisk ās darbības beigām izstādes priekšmetus:  
a) nosūta atpakaļ uz izcelsmes trešo valsti;  
b) nosūta uz citu dal ībvalsti vai trešo valsti, ja sa ņēmējas dalībvalsts vai 
trešās valsts kompetent ā iestāde iepriekš ir at ļāvusi tādu sūtījumu; vai  
c) likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. pantu.  
IV NODA ĻA 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ DAŽIEM DZ ĪVNIEKU IZCELSMES 
BLAKUSPRODUKTU P ĀRVIETOŠANAS VEIDIEM  
1. iedaļa 
Dažu pirm ās kategorijas materi ālu imports  
Materiālus, kas min ēti 26. pant ā, importē, ievērojot šādus nosac ījumus.  
1. Materi ālus import ē ar iepakojumam, konteineram vai transportl īdzeklim pies ­
tiprinātu marķējumu, kur ā ir norāde “Aizliegts izmantot p ārtikā, barībā, 
mēslojumā, kosmētiskajos līdzekļos, zālēs un medic īnas ierīcēs”. 
2. Materi ālus nogādā tieši uz apstiprin ātu vai reģistrētu uzņēmumu vai iek ārtu 
atvasināto produktu ražošanai, iz ņemot 1. punkt ā minētos produktus.  
3. Neizmantotos vai p ārpalikušos materi ālus izmanto vai likvid ē saskaņā ar 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. pantu.  
2. iedaļa 
Dažu materi ālu, kas nav paredz ēti lauksaimniec ības dzīvnieku barošanai, 
imports  
1. Kompetent ā iestāde var at ļaut import ēt šādus materi ālus mērķiem, kas nav 
lauksaimniec ības dzīvnieku barošana, iz ņemot kažokzv ēru barošanu, ja nav 
nepieļaujama tādu slimību izplatības riska, ko var p ārnest uz cilv ēkiem vai 
dzīvniekiem:  
a) ūdensdzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un no ūdensdzīvniekiem 
iegūtus produktus;  
b) ūdens bezmugurkaulniekus un no ūdens bezmugurkaulniekiem ieg ūtus 
produktus;  
c) sauszemes bezmugurkaulniekus, tostarp jebkuras to transform ācijas formas, 
piemēram, tārpus, un no tiem ieg ūtus produktus;  
d) iepriekš a), b) un c) punkt ā minēto dzīvnieku rad ītus produktus, piem ēram, 
ikrus;  
e) trešās kategorijas materi ālu, tostarp  Rodentia  un Lagomorpha  kārtas dzīv­
niekus un to da ļas. 
2. Iepriekš 1. punkt ā minēto materiālu sūtījumu imports notiek atbilst īgi sanitārās 
sertifikācijas pras ībām saskaņā ar valstu noteikumiem.  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 174
 
V NODA ĻA 
DAŽU ATVASIN ĀTO PRODUKTU EKSPORTA NOTEIKUMI  
Noteikumi, kas piem ērojami turpm āk uzskait ītajiem atvasin ātajiem produktiem, 
kā minēts 25. panta 4. punkt ā. 
Atvasinātie produkti  Eksporta noteikumi  
1. Pārstrādāti kūtsmēsli un organiski 
mēslošanas l īdzekļi, komposts vai 
fermentācijas atliekas no biog āzes 
transform ācijas, kas nesatur 
nevienu citu dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktu vai atvasin āto 
produktu, iz ņemot pārstrādātus 
kūtsmēslus Pārstrādātiem kūtsmēsliem un 
organiskiem m ēslošanas 
līdzekļiem, kompostam vai 
fermentācijas atliek ām no 
biogāzes transform ācijas, kas 
nesatur nevienu citu dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktu vai 
atvasināto produktu, iz ņemot 
pārstrādātus kūtsmēslus, jāatbilst 
vismaz nosac ījumiem, kas min ēti 
XI pielikuma I noda ļas 2. ieda ļas 
a), b), d) un e) punkt ā. ▼M10  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 175
 
XV PIELIKUMS  
VESELĪBAS SERTIFIK ĀTU PARAUGI  
Šajā pielikum ā iekļautie vesel ības sertifik ātu paraugi attiecas uz to dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktu un atvasin āto produktu importu no treš ām valstīm uz Eiropas Savien ību un uz tranz ītu 
caur Eiropas Savien ību, kuri min ēti attiecīgajā veselības sertifik āta paraug ā. 
Piezīmes 
a) Veterin āros sertifik ātus sastāda ekspor ­
tētāja trešā valsts uz šaj ā pielikum ā 
noteikto paraugu pamata atbilst īgi tā 
parauga sh ēmai, kas atbilst attiec ī­
gajiem dz īvnieku izcelsmes blakuspro ­
duktiem vai atvasin ātajiem produktiem. 
Tie satur — numur ētā secībā, kā 
norādīts paraug ā, — apliecin ājumus, 
kas prasīti jebkurai trešai valstij, un 
atkarībā no situ ācijas tās papildu 
garantijas, kas pras ītas eksport ētājai 
trešai valstij vai t ās daļai. 
b) Ja sertifik āta paraug ā noteikts, ka 
jāpatur daži atseviš ķi paziņojumi, tad 
par sertific ēšanu atbild īgā amatpersona 
neatbilstošos pazi ņojumus dr īkst 
nosvītrot, parakst īt ar inici āļiem un 
apzīmogot vai piln īgi izsvītrot no 
sertifikāta. 
c) Katra sertifik āta oriģināls ir uz vienas 
lapas abām pusēm, vai, ja nepieciešams 
vairāk teksta, tam j ābūt tādā formā, lai 
visas vajadz īgās lapas ir da ļa no 
nedalāma veseluma.  
d) To sagatavo vismaz vienas t ās ES 
dalībvalsts ofici ālajā valodā, kuras 
robežkontroles punkt ā tiks veikta 
pārbaude, un ES sa ņēmējvalsts 
oficiālajā valodā. Minētās dalībvalstis 
vajadzības gadījumā tomēr var atļaut 
izmantot citas valodas, ja t ām piev­
ienots ofici āls tulkojums.  
e) Ja s ūtījuma vien ību identifik ācijas 
vajadzībām sertifik ātam pievieno 
papildu lapas, š īs lapas ar ī uzskata par 
daļu no sertifik āta oriģināla, un uz 
katras lapas j ābūt valsts pilnvarot ā 
veterinārārsta zīmogam un parakstam.  f) Ja sertifik āts, ieskaitot e) piez īmē 
minētās papildu tabulas, sast āv no 
vairāk nekā vienas lapas, katrai lapai 
apakšējā daļā jābūt numur ētai — 
(lapas numurs ) no ( kopējais lapu 
skaits ) — un lapas augšpus ē jābūt 
sertifikāta koda numuram, ko pieš ­ 
ķīrusi kompetent ā iestāde. 
g) Sertifik āta oriģināls jāaizpilda un 
jāparaksta valsts pilnvarotam veterin ār­ 
ārstam. To darot, eksport ētājvalsts 
kompetent ās iestādes nodrošina, lai 
tiktu iev ēroti sertifik ācijas principi, 
kas līdzvērtīgi Direkt īvā 96/93/EK 
noteiktajiem.  
h) Parakstam j ābūt tādā krāsā, kas 
atšķiras no druk ājuma krāsas. Tāds 
pats noteikums attiecas uz z īmogiem, 
ja vien tie nav reljefi vai ar ūdenszīmi. 
i) Sertifik āta oriģinālam jābūt piev­
ienotam s ūtījumam līdz ES robežkon ­
troles punktam.  
j) Ja vesel ības sertifik ātu izmanto s ūtī­
jumiem tranz ītā, tad attiec īgā 
veselības sertifik āta ailē I.5 (“Sa ņē­
mējs”) ieraksta t ā robežkontroles 
punkta nosaukumu un adresi, caur 
kuru paredz ēts sūtījumu izvest no 
Eiropas Savien ības. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 176
 
1. NODA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Pārstrādātām dzīvnieku olbaltumviel ām, kas nav atvasin ātas no lauksaimniec ības 
kukaiņiem un nav paredz ētas lietošanai p ārtikā, tostarp š ādas olbaltumvielas 
saturošiem mais ījumiem un produktiem, iz ņemot lolojumdz īvnieku bar ību, nosū­
tīšanai uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 177
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 178
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 179
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 180
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 181
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 182
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 183
 
1.a NODA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Pārstrādātām dzīvnieku olbaltumviel ām, kas atvasin ātas no lauksaimniec ības 
kukaiņiem un nav paredz ētas lietošanai p ārtikā, tostarp š ādas olbaltumvielas 
saturošiem mais ījumiem un produktiem, iz ņemot lolojumdz īvnieku bar ību, nosū­
tīšanai uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību.
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 184
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 185
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 186
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 187
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 188
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 189
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 190
 
2. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Pienam, produktiem uz piena b āzes un no piena atvasin ātiem produktiem, kas 
nav paredz ēti lietošanai p ārtikā un ko nos ūta uz vai ved tranz ītā caur  ( 2 ) Eiropas 
Savienību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 191
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 192
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 193
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 194
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 195
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 196
 
2. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Liellopu jaunpienam un jaunpiena produktiem, kas nav paredz ēti lietošanai 
pārtikā un kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 197
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 198
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 199
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 200
 
3. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Konservētai lolojumdz īvnieku bar ībai, kas paredz ēta nosūtīšanai uz vai tranz ītam 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 201
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 202
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 203
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 204
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 205
 
3. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Pārstrādātai lolojumdz īvnieku bar ībai, izņemot konserv ētu barību lolojumdz īv­
niekiem, kas paredz ēta nosūtīšanai uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 206
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 207
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 208
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 209
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 210
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 211
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 212
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 213
 
3. NODA ĻAS C DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Suņu košļājamām rotaļlietām, kas paredz ētas nosūtīšanai uz vai tranz ītam 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 214
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 215
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 216
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 217
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 218
 
3. NODA ĻAS D DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Jēlai lolojumdz īvnieku bar ībai tiešai p ārdošanai vai dz īvnieku izcelsmes blakus ­
produktiem kažokzv ēru barošanai, ko paredz ēts nosūtīt uz vai vest tranz ītā 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 219
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 220
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 221
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 222
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 223
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 224
 
3. NODA ĻAS E DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Dzīvnieku bar ības garšas uzlabot ājiem, kas izmantojami lolojumdz īvnieku 
barības ražošan ā un kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) 
Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 225
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 226
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 227
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 228
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 229
 
3. NODA ĻAS F DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem  ( 3 ) lolojumdz īvnieku bar ības ražošanai, 
kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 230
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 231
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 232
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 233
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 234
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 235
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 236
 
4. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Zirgu dzimtas dz īvnieku asin īm un asins pagatavojumiem, kas izmantojami ārpus 
barības ķēdes un ko paredz ēts nosūtīt uz Eiropas Savien ību vai pārvadāt tranzītā 
caur to  ( 2 )
 ▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 237
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 238
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 239
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 240
 
4. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Asins pagatavojumiem, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā un ko var ētu 
izmantot par bar ības materi ālu, un kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai tranz ītam 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 241
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 242
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 243
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 244
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 245
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 246
 
4. NODA ĻAS C DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Neapstrādātiem asins pagatavojumiem, iz ņemot no zirgu dzimtas dz īvniekiem 
iegūtus, kas paredz ēti atvasin ātu produktu ražošanai vajadz ībām ārpus lauksaim ­
niecības dzīvnieku bar ības aprites un kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai tranz ītam 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 247
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 248
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 249
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 250
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 251
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 252
 
4. NODA ĻAS D DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Apstrādātiem asins pagatavojumiem, iz ņemot no zirgu dzimtas dz īvniekiem 
iegūtus, kas paredz ēti atvasin ātu produktu ražošanai vajadz ībām ārpus lauksaim ­
niecības dzīvnieku bar ības aprites un kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai tranz ītam 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 253
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 254
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 255
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 256
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 257
 
5. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Svaigām vai dzesin ātām nagaiņu jēlādām un ādām, ko paredz ēts nosūtīt uz 
Eiropas Savien ību vai pārvadāt tranzītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 258
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 259
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 260
 
5. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Apstrādātām nagaiņu jēlādām un ādām, ko paredz ēts nosūtīt uz Eiropas 
Savienību vai pārvadāt tranzītā caur to  ( 2 )
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 261
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 262
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 263
 
5. NODA ĻAS C DA ĻA 
Oficiālā deklarācija 
Apstrādātām atgremot āju un zirgu dzimtas dz īvnieku jēlādām un ādām, ko 
paredzēts nosūtīt uz Eiropas Savien ību vai p ārvadāt tranzītā caur to  ( 1 ) un 
kas pirms import ēšanas 21 sec īgas dienas laikposm ā turētas atseviš ķi vai tiks 
pārvadātas šo laikposmu
  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 264
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 265
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 266
 
6. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Apstrādātām medību trofej ām un citiem pagatavojumiem no putniem un 
nagaiņiem, kas sast āv tikai no kauliem, ragiem, nagiem, briežragiem, zobiem, 
jēlādām vai ādām un ko paredz ēts nosūtīt uz Eiropas Savien ību vai pārvadāt 
tranzītā caur to  ( 2 )
 ▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 267
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 268
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 269
 
6. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Tādām medību trofejām vai citiem pagatavojumiem no putniem un nagai ņiem, 
kas sastāv no vesel ām neapstr ādātām daļām, kas paredz ēti nosūtīšanai uz vai 
tranzītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 270
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 271
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 272
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 273
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 274
 
7. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Cūku sariem no treš ām valstīm vai to re ģioniem, kas ir br īvi no Āfrikas cūku 
mēra, nosūtīšanai uz Eiropas Savien ību vai pārvadāšanai tranz ītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 275
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 276
 
7. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Cūku sariem no treš ām valstīm vai to re ģioniem, kas nav br īvi no Āfrikas cūku 
mēra, nosūtīšanai uz Eiropas Savien ību vai pārvadāšanai tranz ītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 277
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 278
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 279
 
8. NODA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas izmantojami vajadz ībām ārpus 
barības aprites vai par tirdzniec ības paraugiem  ( 2 ) un kas paredz ēti nosūtīšanai 
uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 280
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 281
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 282
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 283
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 284
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 285
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 286
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 287
 
9. NODA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Zivju eļļai, kas nav paredz ēta lietošanai p ārtikā un ir izmantojama k ā barības 
sastāvdaļas vai mērķiem ārpus barības ķēdes un ko paredz ēts nosūtīt uz Eiropas 
Savienību vai pārvadāt tranzītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 288
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 289
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 290
 
10 NODA ĻAS A DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Kausētiem taukiem, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā un ir izmantojami par 
barības materi ālu un ko paredz ēts nosūtīt uz vai vest tranz ītā caur  ( 2 ) Eiropas 
Savienību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 291
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 292
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 293
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 294
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 295
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 296
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 297
 
10. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Kausētiem taukiem, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā un ir izmantojami 
noteiktām vajadzībām ārpus barības aprites un ko paredz ēts nosūtīt uz vai vest 
tranzītā caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 298
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 299
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 300
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 301
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 302
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 303
 
11. NODA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Želatīnam un kolag ēnam, kas nav paredz ēts lietošanai p ārtikā un ir izmantojami 
par barības materi ālu vai vajadz ībām ārpus barības aprites un ko paredz ēts 
nosūtīt uz vai vest tranz ītā caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 304
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 305
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 306
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 307
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 308
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 309
 
12. NODA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Hidrolizētām olbaltumviel ām, dikalcija fosf ātam un trikalcija fosf ātam, kas nav 
paredzēti lietošanai p ārtikā un ir izmantojami par bar ības materi ālu vai 
paredzēti izmantojumiem ārpus barības aprites, un kas paredz ēti nosūtīšanai 
uz vai tranz ītam caur  ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 310
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 311
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 312
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 313
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 314
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 315
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 316
 
13. NODA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Biškopības blakusproduktiem, ko paredz ēts izmantot tikai biškop ībā, kas 
paredzēti nosūtīšanai uz Eiropas Savien ību vai pārvadāšanai tranz ītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 317
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 318
 
14. NODA ĻAS A DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Tauku atvasin ājumiem izmantošanai ārpus bar ības ķēdes, kas nav paredz ēti 
lietošanai p ārtikā un ko paredz ēts nosūtīt uz Eiropas Savien ību vai p ārvadāt 
tranzītā caur  ( 2 ) to
 ▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 319
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 320
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 321
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 322
 
14. NODA ĻAS B DA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Tādiem tauku atvasin ājumiem izmantošanai bar ībā vai ārpus barības ķēdes, kas 
nav paredz ēti lietošanai p ārtikā un ko paredz ēts nosūtīt uz Eiropas Savien ību vai 
pārvadāt tranzītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 323
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 324
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 325
 
15. NODA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Olu produktiem, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā un ko var ētu izmantot k ā 
barības sastāvdaļas, nosūtīšanai uz Eiropas Savien ību vai pārvadāšanai tranz ītā 
caur ( 2 ) to
 ▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 326
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 327
 
▼M4 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 328
 
16. NODA ĻA 
Deklarācijas paraugs
  
► (1) C1 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 329
 
17. Vesel ības sertifik āts 
Veselības sertifik āts 
Pārstrādātiem kūtsmēsliem, no p ārstrādātiem kūtsmēsliem atvasin ātiem 
produktiem un siksp ārņu gvano, kas paredz ēti nosūtīšanai uz Eiropas 
Savienību vai pārvadāšanai tranz ītā caur  ( 2 ) to
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 330
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 331
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 332
 
18. NODA ĻA 
Veterinārais sertifik āts 
Ragiem un ragu produktiem (iz ņemot ragu miltus) un nagiem un nagu 
produktiem (iz ņemot nagu miltus), kas paredz ēti organisk ā mēslojuma vai 
augsnes ielabot āju ražošanai un ko paredz ēts nosūtīt uz vai vest tranz ītā 
caur ( 2 ) Eiropas Savien ību
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 333
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 334
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 335
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 336
 
19. NODA ĻA 
Veselības sertifik āts 
Želatīnam, kas nav paredz ēts lietošanai p ārtikā un ir izmantojams fotor ūp­
niecībā, nosūtīšanai uz Eiropas Savien ību
 ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 337
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 338
 
▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 339
 
20. NODA ĻA 
Deklarācijas paraugs  
Deklarācija, kura izmantojama, no treš ām valstīm import ējot Eiropas Savien ībā 
un tranzītā caur Eiropas Savien ību vedot  ( 2 ) starpproduktus, kas izmantojami, lai 
ražotu z āles, veterin ārās zāles, medic īniskas ier īces medic īniskiem un 
veterināriem nolūkiem, aktīvas implant ējamas medic īniskas ier īces, in vitro  diag­
nostikas medic īniskas ier īces medic īniskiem un veterin āriem nolūkiem, labor ­
atorijas rea ģentus un kosm ētikas līdzekļus
 ▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 340
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 341
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 342
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 343
 
▼M15  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 344
 
21. NODA ĻA 
Deklarācijas paraugs  
Importētāja deklar ācija neapstr ādātai vilnai un apmatojumam, kas min ēti 25. 
panta 2. punkta e) apakšpunkt ā un paredz ēti importam uz Eiropas Savien ību
 ▼M2 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 345
 
▼M2 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 346
 
XVI PIELIKUMS  
OFICIĀLĀS KONTROLES  
I NODAĻA 
OFICIĀLĀS KONTROLES P ĀRSTRĀDES IEK ĀRTĀS 
1. iedaļa 
Ražošanas p ārraudzība 
1. Kompetent ā iestāde pārrauga pārstrādes iekārtas, lai nodrošin ātu atbilstību 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un š īs regulas pras ībām. 
Tā jo īpaši:  
a) pārbauda:  
i) vispārīgos telpu un iek ārtu tīrības un person āla higiēnas nosac ījumus;  
ii) pašpārbaužu, ko veic p ārstrādes iekārtas uzņēmējs, efektivit āti saskaņā 
ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 28. pantu; š ādās pārbaudēs jāiekļauj 
minēto pārbaužu rezult āti un attiec īgā gadījumā paraugu ņemšana;  
iii) pastāvīgās rakstisk ās procedūras efektīvu īstenošanu, pamatojoties uz  
HACCP  principiem, saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 29. 
panta 1. punktu; š ādās pārbaudēs jāiekļauj minētās īstenošanas 
rezultāti un attiec īgā gadījumā paraugu ņemšana;  
iv) produktu standartus p ēc pārstrādes; anal īzes un p ārbaudes j āveic 
saskaņā ar zinātniski atz ītām metod ēm, jo īpaši tām, kas noteiktas 
Savienības tiesību aktos, vai, ja Savien ības tiesību aktos t ādas 
metodes nav noteiktas, saska ņā ar atzītiem starptautiskiem stand ­
artiem, vai, ja t ādu nav, valsts standartiem; un  
v) uzglab āšanas nosac ījumus;  
b) ņem visus laboratorijas anal īzēm vajadz īgos paraugus; un  
c) veic jebkuras citas p ārbaudes, ko t ā uzskata par vajadz īgām, lai 
nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 1069/2009 un šai regulai.  
2. Kompetentajai iest ādei, lai t ā varētu veikt savus pien ākumus atbilst īgi 1. 
punktam, jebkur ā laikā jābūt brīvi pieejamai jebkurai p ārstrādes iekārtas 
daļai un uzskaitei, tirdzniec ības dokumentiem un vesel ības sertifik ātiem.  
2. iedaļa 
Validācijas proced ūras 
1. Pirms apstiprin ājuma izdošanas p ārstrādes iek ārtai, kā paredz ēts 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 44. panta 1. punkt ā, kompetentajai iest ādei 
jāpārbauda, lai uz ņēmējs būtu veicis p ārstrādes iekārtas valid āciju saska ņā 
ar šādām proced ūrām un indikatoriem:  
a) procesa apraksts ar procesa pl ūsmas diagrammas pal īdzību; 
b) kritisko kontroles punktu ( CCP ) identifik ācija, tostarp materi āla pārstrādes 
ātrums nep ārtraukta procesa sist ēmām; 
c) atbilst ība īpašajām procesa pras ībām, kas noteiktas ar šo regulu; un  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 347
 
d) šādu prasību izpilde:  
▼C1 
i) daļiņu izmērs periodiskas pres ēšanas un nep ārtrauktos procesos – 
izteikts ar drupin ātāja atveres vai laktas atveres lielumu,  
▼B 
ii) temperat ūra, spiediens, p ārstrādes laiks un — attiec ībā uz nepārtrauktu 
procesu sist ēmām — materi āla pārstrādes ātrums, kā noteikts 2. un 3. 
punktā. 
2. Periodiskas pres ēšanas sist ēmas gadījumā: 
a) temperat ūra jāuzrauga ar past āvīgu termop āri, un tās diagrammai j ābūt 
reālā laika koordin ātēs; 
b) presēšanas pak āpe jāuzrauga ar past āvīgu manometru; spiediena 
diagrammai j ābūt reālā laika koordin ātēs; 
c) pārstrādes laiks j āuzrāda laika/temperat ūras un laika/spiediena 
diagramm ās. 
Termopāris un manometrs j ākalibrē vismaz vienu reizi gad ā. 
3. Pastāvīgas presēšanas sist ēmas gadījumā: 
a) temperat ūra un spiediens j āuzrauga ar termop āriem vai ar infrasarkano 
temperatūras rādītāju, un manometri j āizmanto noteikt ās pozīcijās visā 
pārstrādes sistēmā tādā veidā, lai temperat ūra un spiediens atbilstu pras ī­
tajiem nosac ījumiem visas nep ārtrauktās sistēmas iekšien ē vai kādā tās 
posmā; temperat ūras un spiediena diagrammai j ābūt reālā laika koordi ­
nātēs; 
b) mazākais caurpl ūduma laiks visas nep ārtrauktās sistēmas daļas iekšien ē, ja 
temperatūra un spiediens atbilst pras ītajiem nosac ījumiem, j āuzrāda 
kompetentaj ām iestādēm ar neš ķīstošu mar ķieru (piem ēram, mang āna 
dioksīds) palīdzību vai ar t ādu metodi, kas sniedz l īdzvērtīgu garantiju.  
Būtiski svar īgi ir prec īzi veikt materi āla pārstrādes ātruma mērījumus un 
kontroli, un tas j āmēra validācijas testa laik ā saistībā ar tādiem  CCP  
punktiem, kurus var kontrol ēt nepārtraukti, piem ēram: 
i) padeves v ārpstas apgriezieni min ūtē (apgr./min.),  
ii) elektrisk ā strāva (ampēri attiecībā pret noteiktu spriegumu),  
iii) iztvaikošanas/kondens ēšanās ātrums; vai  
iv) sūkņa virzuļa gājienu skaits laika vien ībā. 
Visas mēriekārtas un uzraudz ības iekārtas jākalibrē vismaz vienu reizi 
gadā. 
4. Kompetentajai iest ādei regulāri jāatkārto validācijas proced ūru pārbaudes, ja 
tā uzskata to par vajadz īgu, un katr ā ziņā ik reizi, kad tiek veiktas jebk ādas 
nozīmīgas procesa p ārmaiņas (piemēram, pārveidojot tehniku vai nomainot 
izejvielas).  
II NODA ĻA 
REĢISTRĒTO UN APSTIPRIN ĀTO UZ ŅĒMUMU, IEK ĀRTU UN 
UZŅĒMĒJU SARAKSTI  
1. Piekļuve reģistrēto un apstiprin āto uzņēmumu, iek ārtu un uz ņēmēju 
sarakstiem  
Lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot atjaunin ātus reģistrēto un apstiprin āto 
uzņēmumu, iek ārtu un uz ņēmēju sarakstus, kas pieejami cit ām dalībvalstīm 
un sabiedr ībai, Komisija nodrošina t īmekļa vietni, kur ā norāda saites ar katras 
dalībvalsts nodrošin ātajām valstu t īmekļa vietnēm, kā minēts 2. punkta a) 
apakšpunkt ā. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 348
 
2. Valstu t īmekļa vietņu formāts 
a) Katra dal ībvalsts sniedz Komisijai saites adresi, kas ir saist īta ar valsts 
vienoto t īmekļa vietni, kur ā iekļauts visu t ās teritorij ā apstiprin āto 
uzņēmumu, iek ārtu un uzņēmēju galvenais saraksts (“galvenais saraksts”).  
b) Katrā galvenaj ā sarakstā ir viena lapa, un to noform ē vienā Savienības 
oficiālajā valodā vai vairākās oficiālajās valodās. 
3. Sagatavojot galvenos sarakstus, tajos papildus b ūtiskajai inform ācijai un 
kodiem iev ēro tehnisk ās specifik ācijas, ko Komisija public ējusi savā 
tīmekļa vietnē. 
III NODA ĻA 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ OFICI ĀLAJĀM KONTROL ĒM 
1. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz atvasin āto produktu mar ķēšanu  
Kompetent ā iestāde veic šīs regulas VIII pielikuma V noda ļas 2. punkt ā minētās 
uzraudzības un uzskaites sist ēmas darb ības kontroli, lai p ārbaudītu atbilstību šai 
regulai, un vajadz ības gadījumā kompetent ā iestāde var piepras īt papildu paraugu 
testēšanu saska ņā ar tā paša punkta otraj ā daļā minēto metodi.  
2. iedaļa 
Oficiālās kontroles mazjaudas sadedzin āšanas iek ārtās 
Kompetent ā iestāde pirms apstiprin āšanas pārbauda mazjaudas sadedzin āšanas 
iekārtas, kurās paredzēts sadedzin āt īpašā riska materi ālus, un vismaz reizi 
gadā jāuzrauga atbilst ība Regulai (EK) Nr. 1069/2009 un šai regulai.  
3. iedaļa 
Oficiālās kontroles att ālos apgabalos  
Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu likvid ēšanu attālos apgabalos 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu 
kompetent ā iestāde regulāri uzrauga apgabalus, kas iek ļauti attālo apgabalu 
kategorijā, lai nodrošin ātu minēto apgabalu un likvid ēšanas darb ību pienācīgu 
kontroli.  
4. iedaļa 
Oficiālās kontroles re ģistrētās saimniec ībās attiecībā uz kažokzv ēru 
barošanu  
1. Kompetent ā iestāde veic vajadz īgos pasākumus, lai kontrol ētu: 
a) tās barības atbilstošu sast āvu, pārstrādi un izmantošanu, kas satur ga ļas- 
kaulu miltus vai citus produktus, kuri p ārstrādāti saskaņā ar pārstrādes 
metodēm, kas izkl āstītas IV pielikuma III noda ļā, un kuri ieg ūti no tās 
pašas sugas dz īvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām; ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 349
 
b) ka dzīvniekus baro ar a) punkt ā minēto barību, tostarp:  
i) ka tiek veikta min ēto dzīvnieku vesel ības statusa stingra p ārraudzība, 
un 
ii) ka tiek veikta atbilstoša TSE p ārraudzība, kurā ietilpst regul āra 
paraugu ņemšana un  ►C1 laboratoriska test ēšana ◄ uz TSE kl āt­
būtni. 
2. Šīs iedaļas 1. punkta b) apakšpunkta ii) da ļā minētajos paraugos ietilpst 
paraugi, kas pa ņemti no dz īvniekiem ar neirolo ģiskiem simptomiem un no 
vecākiem vaislas dz īvniekiem.  
5. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz savākšanas centriem  
1. Kompetent ā iestāde: 
a) iekļauj savākšanas centrus sarakst ā, kas sagatavots saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 1069/2009 47. panta 1. punktu;  
b) piešķir katram sav ākšanas centram ofici ālu numuru; un  
c) atjaunina sav ākšanas centru sarakstu un dara to pieejamu kop ā ar sarakstu, 
kas sagatavots saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 47. panta 1. 
punktu.  
2. Kompetent ā iestāde veic ofici ālas kontroles sav ākšanas centros, lai 
pārbaudītu atbilstību šai regulai.  
▼M4 
6. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz savva ļas dzīvnieku un noteiktu zoolo ģiskā 
dārza dzīvnieku barošanu ar pirm ās kategorijas materi ālu 
Kompetent ā iestāde pārrauga lauksaimniec ības dzīvnieku vesel ības stāvokli 
reģionā, kurā notiek barošana saska ņā ar VI pielikuma II noda ļas 2., 3. un 4. 
iedaļu, un veic atbilstošu TSE uzraudz ību, tostarp regul āri ņem paraugus un veic 
laboratorisku test ēšanu uz TSE kl ātbūtni. 
Minētajos paraugos ietilpst paraugi, kas ņemti no dz īvniekiem, par kuriem ir 
aizdomas par infic ēšanos, un no vec ākiem vaislas dz īvniekiem.  
▼B 
7. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz dažu organisko m ēslojumu un augsnes 
ielabotāju izmantošanu  
Kompetent ā iestāde veic kontroles vis ā organisko m ēslojumu un augsnes iela ­
botāju ražošanas un izmantošanas ķēdē, uz ko attiecin āmi II pielikuma II noda ļā 
minētie ierobežojumi.  
Minētajās kontrolēs ietver p ārbaudes attiec ībā uz samais īšanu ar sast āvdaļu, kas 
minēta XI pielikuma II noda ļas 1. ieda ļas 2. punkt ā, un pārbaudes par š ādu 
produktu kr ājumiem, ko tur saimniec ībā, un uzskaiti, ko veic saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1069/2009 un ar šo regulu.  
8. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz apstiprin ātiem fotor ūpniecības uzņēmumiem  
Kompetent ā iestāde veic dokument ācijas pārbaudes apstiprin ātos fotorūpniecības 
uzņēmumos, kas min ēti XIV pielikuma II noda ļas 11. ieda ļas 1. punkta 3. tabul ā, 
attiecībā uz izplat īšanas ķēdēm no pirm ās ievešanas robežkontroles punktiem l īdz 
apstiprinātiem fotor ūpniecības uzņēmumiem, lai p ārliecinātos, ka import ēto, 
izmantoto un likvid ēto produktu daudzumi sakr īt. ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 350
 
9. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz dažiem import ētiem kaus ētajiem taukiem  
Kompetent ā iestāde veic dokument ācijas pārbaudes re ģistrētos uzņēmumos un 
iekārtās, kas sa ņem kaus ētos taukus, kuri import ēti saskaņā ar XIV 
pielikuma II noda ļas 9. ieda ļu, attiecībā uz izplat īšanas ķēdēm no pirm ās 
ievešanas robežkontroles punktiem l īdz reģistrētiem uzņēmumiem vai iek ārtām, 
lai pārliecinātos, ka import ēto, izmantoto un likvid ēto produktu daudzumi sakr īt. 
▼M16  
10. iedaļa 
Standarta form āts pieteikumiem uz noteikt ām atļaujām Savien ības iekšējā 
tirdzniec ībā 
Lai saņemtu atļauju nosūtīt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasin ātos 
produktus, kas min ēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkt ā, un 
3. kategorijas materi ālu zivju e ļļu un zivju miltus, kas paredz ēti detoksik ācijai, 
uzņēmēji informē izcelsmes dal ībvalsts kompetento iest ādi un galam ērķa dalīb­
valsts kompetentajai iest ādei TRACES  sistēmā iesniedz š ādam form ātam 
atbilstošu pieteikumu:  ▼B 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 351
 
▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 352
 
▼M16  02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 353
 
11. iedaļa 
Oficiālās kontroles attiec ībā uz hidrol īzi un likvid ēšanu pēc tās 
Kompetent ā iestāde veic kontroles objektos, kur tiek veikta hidrol īze ar likvi ­
dēšanu pēc tās saskaņā ar IX pielikuma V noda ļas 2. ieda ļas B. punktu.  
Lai saska ņotu nosūtīto un likvid ēto hidroliz ēto materi ālu daudzumus, š ādas 
kontroles ietver dokument ācijas pārbaudes:  
a) par objekt ā hidrolizēto materiālu daudzumu;  
b) uzņēmumos vai iek ārtās, kurās notiek hidroliz ēto materiālu likvidēšana.  
Kontroles veic regul āri, pamatojoties uz riska nov ērtējumu.  
Objekta darb ības pirmo divpadsmit m ēnešu laik ā katru reizi, kad no konteinera 
tiek savākts hidroliz ētais materi āls, veic kontroles apmekl ējumu objekt ā, kurā 
atrodas hidrol īzes konteiners.  
Pēc tam, kad pirmie divpadsmit darb ības mēneši ir pag ājuši, kontroles apmek ­
lējumus uz š ādiem objektiem veic katru reizi, kad konteiners tiek iztukšots, lai 
pārbaudītu attiecībā uz koroziju un nopl ūdi saskaņā ar IX pielikuma V noda ļas 2. 
iedaļas B punkta 3. apakšpunkta j) punktu.  
▼M14  
12. iedaļa 
Tādu iekārtu oficiālās kontroles, kuras apstiprin ātas dzīvnieku izcelsmes 
blakusproduktu dedzin āšanai  
Kompetent ā iestāde veic dokumentu p ārbaudes apstiprin ātās iekārtās, kas min ētas 
III pielikuma V noda ļā, saskaņā ar 6. panta 7. un 8. punkt ā minētajām 
procedūrām. ▼M9 02011R0142 — LV — 31.07.2019 — 015.001 — 354