1973A1514 — LV — 01.05.1985 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

NOLĪGUMS

starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti







EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA, no vienas puses, NORVĒĢIJAS KARALISTE, no otras puses, VĒLĒDAMĀS līdz ar Eiropas Ekonomikas kopienas paplašināšanos stiprināt Kopienas un Norvēģijas ekonomiskās attiecības un, pienācīgu uzmanību pievēršot godīgas konkurences apstākļiem, nodrošināt saskaņotu tirdzniecības attīstību, lai veicinātu Eiropas izveides darbu, APŅĒMUŠĀS šajā nolūkā pakāpeniski novērst visus būtiskos šķēršļus to savstarpējā tirdzniecībā saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem noteikumiem par brīvās tirdzniecības zonu izveidi, PAZIŅODAMAS par savu gatavību izvērtēt, ņemot vērā visus būtiskos faktorus un jo īpaši Kopienas attīstību, iespēju attīstīt un padziļināt savstarpējās attiecības, ja vien Pušu tautsaimniecības interesēs būtu izvērst šādas attiecības arī jomās, uz kurām minētais līgums neattiecas, IR NOLĒMUŠAS šo mērķu sasniegšanas nolūkā un ņemot vērā to, ka šā nolīguma noteikumus neinterpretē kā Līgumslēdzēju pušu atbrīvošanu no saistībām, kuras izriet no citiem starptautiskiem nolīgumiem, NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.







1. pants

Šā nolīguma mērķis ir:

a) paplašinot savstarpējo tirdzniecību, veicināt saskaņotu Eiropas Ekonomikas kopienas un Norvēģijas Karalistes ekonomisko attiecību attīstību, lai tādējādi sekmētu saimnieciskās darbības uzplaukumu Kopienā un Norvēģijā, uzlabotu dzīves un darba apstākļus un palielinātu ražīgumu un finansiālo stabilitāti;

b) nodrošināt godīgas konkurences apstākļus Līgumslēdzēju pušu tirdzniecībā;

c) atceļot tirdzniecības ierobežojumus, veicināt pasaules tirdzniecības saskaņotu attīstību un paplašināšanos.

2. pants

Šo nolīgumu piemēro Kopienas un Norvēģijas izcelsmes ražojumiem:

i) uz ko attiecas Briseles nomenklatūras 25. līdz 99. nodaļa, izņemot pielikumā minētos ražojumus;

ii) kas ir minēti 2. protokolā, ņemot vērā minētajā protokolā paredzētos noteikumus.

3. pants

1. Kopienas un Norvēģijas tirdzniecībā neievieš jaunus ievedmuitas nodokļus.

2. Ievedmuitas nodokļus pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

a) šā nolīguma spēkā stāšanās dienā visus nodokļus samazina līdz 80 % no pamatnodokļa;

b) četras turpmākas samazināšanas, katru par 20 %, veic šādos datumos: 1974. gada 1. janvārī;1975. gada 1. janvārī;1976. gada 1. janvārī;1977.

4. pants

1. Noteikumus par ievedmuitas nodokļu pakāpenisku atcelšanu piemēro arī fiskālajiem muitas nodokļiem.

Līgumslēdzējas puses fiskālu muitas nodokli vai fiskāla rakstura muitas nodokli var aizstāt ar iekšēju nodokli.

2. Dānija, Īrija un Apvienotā Karaliste līdz 1976. gada 1. janvārim var saglabāt fiskālo muitas nodokli vai fiskāla rakstura muitas nodokli, īstenojot Akta par pievienošanās nosacījumiem un līgumu korekcijām 38. pantu.

3. Norvēģija var saglabāt fiskālo muitas nodokli vai jebkuru fiskāla rakstura muitas nodokli uz pagaidu laiku un ne ilgāk kā līdz 1975. gada 31. decembrim, ievērojot 18. panta nosacījumus.

5. pants

1. Pamatnodoklis, kam piemēro 3. pantā un 1. protokolā paredzētos secīgos samazinājumus, ir tas nodoklis, kuru katram ražojumam faktiski piemēro 1972. gada 1. janvārī.

2. Ja pēc 1972. gada 1. janvāra ir piemērojami tarifa samazinājumi, kas izriet no vienošanās dokumentiem par tarifiem, kuri noslēgti pēc Ženēvas 1964. līdz 1967. gada Tirdzniecības konferences, šādi samazināti nodokļi aizstāj 1. punktā minētos pamatnodokļus.

3. Samazinātos nodokļus, ko aprēķina saskaņā ar 3. pantu un 1. un 2. protokolu, piemēro noapaļotus līdz pirmajam ciparam aiz komata.

Kopienai piemērojot 39. panta 5. punktu Aktā par pievienošanās nosacījumiem un līgumu korekcijām attiecībā uz Īrijas muitas tarifa īpašiem nodokļiem vai jaukto nodokļu īpašo daļu, piemēro 3. pantu un 1. un 2. protokolu, noapaļojot līdz ceturtajam ciparam aiz komata.

6. pants

1. Kopienas un Norvēģijas tirdzniecībā neievieš nekādus jaunus maksājumus, kuriem ir ievedmuitas nodokļiem līdzvērtīga ietekme.

2. Maksājumus, kam ir līdzvērtīga ietekme ievedmuitas nodokļiem, kuri Kopienas un Norvēģijas savstarpējā tirdzniecībā ieviesti 1972. gada 1. janvārī vai pēc šīs dienas, atceļ, šim nolīgumam stājoties spēkā.

Visus maksājumus, kuriem ir līdzvērtīga iedarbība ievedmuitas nodoklim un kuru likme 1972. gada 31. decembrī pārsniedz to, kas faktiski tikusi piemērota 1972. gada 1. janvārī, samazina līdz šai pēdējai likmei, šim nolīgumam stājoties spēkā.

3. Maksājumus, kam ir līdzvērtīga ietekme ievedmuitas nodokļiem, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

a) vēlākais līdz 1974. gada 1. janvārim visus maksājumus samazina līdz 60 % no 1972. gada 1. janvārī piemērojamās likmes;

b) trīs turpmākas samazināšanas, katru par 20 %, veic šādos datumos: 1975. gada 1. janvārī;1976. gada 1. janvārī;1977.

7. pants

1. Kopienas un Norvēģijas savstarpējā tirdzniecībā neievieš izvedmuitas nodokļus vai līdzvērtīgas iedarbības maksājumus.

Izvedmuitas nodokļus un līdzvērtīgas iedarbības maksājumus atceļ ne vēlāk kā 1974. gada 1. janvārī.

8. pants

Šā nolīguma 1. protokolā ir noteikts tarifa režīms un noteikumi, kas piemērojami konkrētiem ražojumiem.

9. pants

Šā nolīguma 2. protokolā ir noteikts tarifa režīms un noteikumi, kas piemērojami konkrētiem ražojumiem, kuri iegūti, apstrādājot lauksaimniecības produktus.

10. pants

1. Ja Līgumslēdzēja puse savas lauksaimniecības politikas īstenošanas vai spēkā esošo noteikumu grozījumu dēļ ievieš īpašus noteikumus, tad attiecībā uz ražojumiem, uz kuriem attiecas minētie noteikumi vai grozījumi, tā var pielāgot noteikumus, kas izriet no šā nolīguma.

2. Tādos gadījumos attiecīgā Līgumslēdzēja puse pienācīgi ņem vērā otras Līgumslēdzējas puses intereses. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses var apspriesties apvienotajā komitejā, kas noteikta 29. pantā.

11. pants

Šā nolīguma 3. protokolā ir izklāstīti izcelsmes noteikumi.

12. pants

Līgumslēdzēja puse, kas apsver iespēju samazināt spēkā esošos nodokļus un līdzvērtīgas iedarbības maksājumus, kuri piemērojami trešām valstīm, kam piemēro vislielākās labvēlības režīmu, vai Līgumslēdzēja puse, kura apsver iespēju apturēt to piemērošanu, ciktāl iespējams informē apvienoto komiteju ne vēlāk kā 30 dienas pirms šāda samazināšana vai apturēšana stājas spēkā. Tā ņem vērā visus otras Līgumslēdzējas puses iebildumus par traucējumiem, kas tādējādi varētu rasties.

▼M15

Article 12a

In the event of amendments to the customs tariff nomenclature of one or both of the Contracting Parties for products referred to in the Agreement, the Joint Committee may adapt the tariff nomenclature of those products in the Agreement to conform with such amendments having due regard to the principle that the advantages resulting from the Agreement should be maintained.

▼B

13. pants

1. Kopienas un Norvēģijas savstarpējā tirdzniecībā neievieš jaunus importa kvantitatīvos ierobežojumus vai līdzvērtīgas iedarbības pasākumus.

2. Kvantitatīvos importa ierobežojumus atceļ dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, un visus pasākumus, kam ir kvantitatīviem importa ierobežojumiem līdzvērtīga iedarbība, atceļ ne vēlāk kā 1975. gada 1. janvārī.

14. pants

1. Kopiena patur tiesības grozīt noteikumus, kas piemērojami naftas produktiem, kuri minēti Briseles nomenklatūras pozīcijās 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafīna vasks, mikrokristālisks vasks, bitumena slāneklis un citi minerālvaski) un 27.14, pieņemot vienotu naftas produktu izcelsmes definīciju, pieņemot lēmumus saskaņā ar kopējo tirdzniecības politiku attiecīgo produktu sakarā vai izveidojot kopēju enerģētikas politiku.

Tādā gadījumā Kopiena pienācīgi ņem vērā Norvēģijas intereses; šādā nolūkā tā informē apvienoto komiteju, kura sanāk saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 31. pantā.

2. Norvēģija patur tiesības rīkoties līdzīgi, ja nonāktu līdzīgā situācijā.

3. Ievērojot 1. un 2. punktu, šis nolīgums neierobežo beztarifu noteikumus, kurus piemēro naftas produktu importam.

15. pants

1. Līgumslēdzējas puses apliecina gatavību veicināt saskaņotu to lauksaimniecības produktu tirdzniecības attīstību, kuriem nepiemēro šo nolīgumu, ciktāl to pieļauj Pušu lauksaimniecības politika.

2. Līgumslēdzējas puses savus normatīvos aktus veterinārijā, sanitārijā un fitosanitārijā piemēro nediskriminējošā veidā un neievieš nekādus jaunus pasākumus, kas radītu nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai.

3. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 31. pantā, izskata jebkuras grūtības, kuras varētu rasties lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, un cenšas rast piemērotus risinājumus.

16. pants

No 1977. gada 1. jūlija Norvēģijas izcelsmes produktiem, tos ievedot Kopienā, nedrīkst piemērot labvēlīgāku režīmu par to, kādu Kopienas dalībvalstis piemēro cita citai.

17. pants

Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzēto tirdzniecības režīmu, jo īpaši izcelsmes noteikumus.

18. pants

Līgumslēdzējas puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas tieši vai netieši rada vienas Līgumslēdzējas puses produktu diskrimināciju salīdzinājumā ar līdzīgiem otras Līgumslēdzējas puses izcelsmes produktiem.

Par produktiem, kurus eksportē uz vienu Līgumslēdzēju pusi, nevar gūt labumu no iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz attiecīgajiem produktiem uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu.

19. pants

Uz maksājumiem, kas saistīti ar preču tirdzniecību, un šādu maksājumu pārskaitījumiem uz Kopienas dalībvalsti, kuras rezidents ir kreditors, vai uz Norvēģiju, neattiecas nekādi ierobežojumi.

Līgumslēdzējas puses atturas no apmaiņas vai administratīviem ierobežojumiem saistībā ar tādu īstermiņa vai vidēja termiņa kredītu piešķiršanu, atmaksu vai apstiprināšanu, kas attiecas uz tirdznieciskiem darījumiem, kuros piedalās to rezidenti.

20. pants

Šis nolīgums neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kuru pamatā ir sabiedrības morāles, likumu un sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumi, cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības apsvērumi, nacionālo mākslas, vēstures vai arheoloģijas vērtību aizsardzības, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumi vai normatīvie akti par zeltu vai sudrabu. Šādi aizliegumi vai ierobežojumi tomēr nedrīkst radīt patvaļīgu diskrimināciju vai slēptus ierobežojumus Līgumslēdzēju pušu savstarpējā tirdzniecībā.

21. pants

Šā nolīguma noteikumi neliedz Līgumslēdzējām pusēm veikt pasākumus:

a) ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu informācijas izpaušanu, ja šāda izpaušana ir pretrunā ar tās drošības interesēm;

b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai militārā aprīkojuma tirdzniecību vai aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu, ja vien šādi pasākumi neierobežo konkurences nosacījumus ražojumiem, kuri nav paredzēti īpašiem militāriem nolūkiem;

c) ko tās uzskata par būtiskiem savai drošībai kara vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā.

22. pants

1. Līgumslēdzējas puses atturas veikt pasākumus, kas var apdraudēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

2. Tās veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šā nolīguma.

Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka otra Līgumslēdzēja puse nepilda saistības, kas izriet no šā nolīguma, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, kas izklāstīta 27. pantā.

23. pants

1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmāk minētais, ciktāl tas var ietekmēt Kopienas un Norvēģijas savstarpējo tirdzniecību:

i) visas tādas uzņēmumu vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņota uzņēmumu rīcība, kuras mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci attiecībā uz preču ražošanu vai tirdzniecību vai kura ietekmē šos procesus;

ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Līgumslēdzēju pušu teritorijās kopumā vai ievērojamā to daļā;

iii) jebkāds valsts atbalsts, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai.

2. Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāda rīcība ir pretrunā ar šo pantu, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūru.

24. pants

Ja attiecīgā ražojuma importa pieaugums kaitē vai var būtiski kaitēt kādai ražošanas darbībai, ko veic vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, un ja šo pieaugumu izraisa:

i) muitas nodokļu un līdzvērtīgas iedarbības maksājumu iekasēšanas par attiecīgo ražojumu daļēja vai pilnīga samazināšana importētājā Līgumslēdzējā pusē un

ii) tas, ka nodokļi vai līdzvērtīgas iedarbības maksājumi, kurus eksportētāja Līgumslēdzēja puse iekasē par attiecīgā produkta ražošanā izmantotajām izejvielām vai starpproduktiem, ir ievērojami mazāki nekā atbilstīgie nodokļi vai maksājumi, kurus iekasē importētāja Līgumslēdzēja puse,

tad attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūru.

25. pants

Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm tirdzniecībā ar otru Līgumslēdzēju pusi atklāj dempingu, tā var veikt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi Nolīgumam par Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem VI panta ieviešanu un saskaņā ar 27. pantā paredzēto procedūru.

26. pants

Ja kādā ekonomikas nozarē rodas būtiski traucējumi vai grūtības, kas varētu izraisīt būtisku reģiona ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, tad attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 27. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūru.

27. pants

1. Ja Līgumslēdzēja puse attiecībā uz tādu ražojumu ievešanu, kas var radīt 24. un 26. pantā minētos sarežģījumus, uzsāk administratīvu procedūru, kuras mērķis ir ātri iegūt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendenci, tā par to informē otru Līgumslēdzēju pusi.

2. Gadījumos, kas precizēti 22. līdz 26. pantā, pirms tajos paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro 3. punkta d) apakšpunktu, attiecīgā Līgumslēdzēja puse iespējami īsā laikā sniedz apvienotajai komitejai visu vajadzīgo informāciju, lai tā varētu rūpīgi pārbaudīt minēto situāciju nolūkā atrast abām Līgumslēdzējām pusēm pieņemamu risinājumu.

Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē nolīgumam darboties.

Par aizsardzības pasākumiem tūlīt ziņo apvienotajai komitejai, un par tiem komitejā regulāri apspriežas, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj.

3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus:

a) attiecībā uz 23. pantu jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt jautājumu izskatīšanai apvienotajā komitejā, ja tā uzskata, ka attiecīgā rīcība neatbilst šā nolīguma pareizai darbībai 23. panta 1. punkta nozīmē. Līgumslēdzējas puses sniedz apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju un vajadzīgo palīdzību, lai komiteja izskatītu konkrēto gadījumu un vajadzības gadījumā novērstu rīcību, pret kuru celti iebildumi. Ja Līgumslēdzēja puse, pret kuras rīcību celti iebildumi, neizbeidz šo rīcību apvienotās komitejas noteiktā termiņā vai ja apvienotā komiteja trīs mēnešos no jautājuma iesniegšanas nav panākusi vienošanos, Līgumslēdzēja puse, kas cēlusi iebildumus, var paredzēt aizsardzības pasākumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem, lai novērstu būtiskās grūtības, kas radušās attiecīgās rīcības dēļ; jo īpaši tā var atcelt tarifa koncesijas;

b) attiecībā uz 24. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētās situācijas dēļ, jāziņo apvienotajai komitejai, kura tās izskatot var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs šādu grūtību novēršanai. Ja apvienotā komiteja vai eksportētāja Līgumslēdzēja puse 30 dienās no jautājuma iesniegšanas izskatīšanai nav pieņēmusi lēmumu par grūtību novēršanu, tad importētājai Līgumslēdzējai pusei ir tiesības iekasēt kompensāciju par ievesto ražojumu. Kompensācijas maksu aprēķina, nosakot attiecīgo preču vērtību tarifa neatbilstības gadījumā atbilstīgi to sastāvā esošajām izejvielām vai starpproduktiem;

c) attiecībā uz 25. pantu apspriedes apvienotajā komitejā notiek, pirms attiecīgā Līgumslēdzēja puse veic attiecīgos pasākumus;

d) ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība pirms iespējams veikt minēto izskatīšanu, 24., 25. un 26. pantā precizētajās situācijās, kā arī gadījumā, kad eksporta palīdzībai ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, attiecīgā Līgumslēdzēja puse var tūlīt piemērot piesardzības pasākumus, kas noteikti vajadzīgi situācijas uzlabošanai.

28. pants

Ja vienai vai vairākām Kopienas dalībvalstīm vai Norvēģijai ir grūtības vai ir iespējamas nopietnas grūtības attiecībā uz maksājumu bilanci, tad attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Par to tā tūlīt informē otru Līgumslēdzēju pusi.

29. pants

1. Ar šo izveido apvienoto komiteju, kura ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā. Šādus lēmumus īsteno Līgumslēdzējas puses saskaņā ar saviem noteikumiem.

2. Šā nolīguma pareizas īstenošanas nolūkā Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju un pēc otras puses pieprasījuma apspriežas apvienotajā komitejā.

3. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

30. pants

1. Apvienotajā komitejā ir Kopienas pārstāvji, no vienas puses, un Norvēģijas pārstāvji, no otras puses.

2. Apvienotā komiteja rīkojas, savstarpēji vienojoties.

31. pants

1. Katra Līgumslēdzēja puse pēc kārtas vada apvienoto komiteju saskaņā ar kārtību, kas jānosaka tās reglamentā.

2. Priekšsēdētājs sasauc apvienotās komitejas sanāksmes vismaz reizi gadā, lai pārskatītu šā nolīguma vispārējo darbību.

Papildus apvienotā komiteja sanāk, kad tas vajadzīgs īpašu apstākļu dēļ, pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses lūguma vai saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka tās reglamentā.

3. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot jebkādu darba grupu, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē.

32. pants

1. Ja viena Līgumslēdzēja puse uzskata par lietderīgu abu Līgumslēdzēju pušu interesēs izvērst attiecības, kas izveidotas ar šo nolīgumu, attiecinot tās arī uz jomām, uz kurām šis nolīgums neattiecas, tad tā iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei pamatotu pieprasījumu.

Līgumslēdzējas puses var lūgt apvienotajai komitejai šo lūgumu izskatīt un vajadzības gadījumā sniegt tām attiecīgus ieteikumus, jo īpaši ar mērķi uzsākt sarunas. Šo ieteikumu mērķis attiecīgā gadījumā var būt saskaņošanas veicināšana, ja vien nav traucēta Līgumslēdzēju pušu lēmumu autonomija.

2. Vienošanās, kas panākta 1. punktā minētajās sarunās, Līgumslēdzējām pusēm ir jāratificē vai jāapstiprina saskaņā ar savu procedūru.

33. pants

Šā nolīguma pielikums un protokoli ir tā neatņemama sastāvdaļa.

34. pants

Jebkura Līgumslēdzēja puse var denonsēt šo nolīgumu, paziņojot par to otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku divpadsmit mēnešus pēc šādas paziņošanas dienas.

35. pants

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā līgumā, un, no otras puses, Norvēģijas Karalistes teritorijā.

36. pants

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, holandiešu, itāļu, vācu un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Šo nolīgumu Līgumslēdzējas puses apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

Tas stājas spēkā 1973. gada 1. jūlijā ar nosacījumu, ka Līgumslēdzējas puses pirms minētās dienas viena otru ir informējušas, ka ir izpildītas vajadzīgās procedūras.

Pēc tam šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc minētā paziņojuma. Šāda paziņojuma pēdējā diena ir 1973. gada 30. novembris.

Udfærdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerdsGeschehen zu Brüssel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig.Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-threeFait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treizeFatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatréGedaan te Brussel, de veertiende mei negentienhonderddrieënzeventigUtferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre.

PIELIKUMS

Šā nolīguma 2. pantā minēto ražojumu saraksts







Briseles nomenklatūras pozīcijas Nr. Apraksts 35.02 Albumīni, albumināti un citi albumīna atvasinājumi: A. Albumīni: II. Citi: a) olu albumīns vai laktoalbumīns: 1. Žāvēts (piemēram, plātnītēs, plēksnēs, pārslās vai pulverī) 2. Citi 45.01 Dabiskais korķis, neapstrādāts, sasmalcināts, granulēts vai malts; korķa atkritumi 54.01 Linšķiedra, arī apstrādāta, bet nevērpta: linu pakulas un atlikas (tostarp plucinātas lupatas) 57.01 Kaņepāju šķiedra (Cannabis sativa), neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju šķiedru atsukas un atlikas (tostarp plucinātas lupatas vai virves)

1. PROTOKOLS

par dažiem ražojumiem piemērojamo režīmu













A IEDAĻA

REŽĪMS, KO PIEMĒRO DAŽU NORVĒĢIJAS IZCELSMES RAŽOJUMU IEVEŠANAI KOPIENĀ

1. pants

▼M15

1.







Timetable Products falling within heading No or subheading 48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 or 48.15 B Other products Rates of duty applicable – percentage Percentage of basic duties applicable 1 January 1978 8 65 1 January 1979 6 50 1 January 1980 6 50 1 January 1981 4 35 1 January 1982 4 35 1 January 1983 2 20 1 January 1984 0 0

2.







Timetable Percentage of basic duties applicable 1 January 1978 20 1 January 1979 15 1 January 1980 15 1 January 1981 10 1 January 1982 10 1 January 1983 5 1 January 1984 0

3.







Timetable Products falling within heading No or subheading 48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 or 48.15 B Other products Rates of duty applicable – percentage Percentage of Common Customs Tariff duty applicable 1 January 1978 8 65 1 January 1979 6 50 1 January 1980 6 50 1 January 1981 4 35 1 January 1982 4 35 1 January 1983 2 20 1 January 1984 0 0

▼B

4. No 1974. gada 1. janvāra līdz 1983. gada 31. decembrim Dānijai un Apvienotajai Karalistei ir tiesības katru gadu attiecībā uz Norvēģijas izcelsmes ražojumu ievešanu atklāj nulles likmes tarifa kvotas, kuru apjoms, kā norādīts A pielikumā 1974. gadam, ir vienāds ar vidējo importa apjomu laika posmā no 1968. līdz 1971. gadam, kas kumulatīvi palielināts, piemērojot četrus palielinājumus, katru 5 % apmērā; pēc 1975. gada 1. janvāra šo tarifa kvotu apjomu ik gadu palielina par 5 %.

5. Laika posmā no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 1982. gada 31. decembrim Īrijai ir tiesības katru gadu to ražojumu ievešanai, kuru izcelsmes valsts ir Norvēģija un uz ko attiecas pozīcijas 48.01 un 48.07, atklāt nulles likmes tarifa kvotas līdz 1980. gada 31. decembrim un pēc tam 2 % tarifa kvotas, kuru pamatapjoms ir vienāds ar vidējo importa apjomu laika posmā no 1968. līdz 1971. gadam, no 1974. līdz 1976. gadam tās ik pēc gada palielinot par 5 %.

Minēto tarifa kvotu pamatapjomi ir norādīti B pielikumā. 1973. gadam šos apjomus proporcionāli samazina atbilstīgi šā nolīguma spēkā stāšanās dienai.

6. “Sākotnējā Kopiena” ir Beļģijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Francijas Republika, Itālijas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste.

2. pants

1. Ievedmuitas nodevas par 2. punktā minēto ražojumu ievešanu sākotnējā Kopienā un Īrijā pakāpeniski samazina līdz še turpmāk minētam līmenim saskaņā ar šādu grafiku:







Termiņš Piemērojamais pamatnodokļu procents Nolīguma spēkā stāšanās brīdī 95 1974. gada 1. janvāris 90 1975. gada 1. janvāris 85 1976. gada 1. janvāris 75 1977. gada 1. janvāris 60 1978. gada 1. janvāris 40 ar 3 % procentuālā nodokļa maksimumu (izņemot apakšpozīciju 79.01 A) 1979. gada 1. janvāris 30 20 apakšpozīcijai 28.56 A citiem ražojumiem 1980. gada 1. janvāris 0

Tarifa apakšpozīcijai 79.01 A, kas minēta 2. punkta tabulā, tarifa samazinājumu attiecībā uz sākotnējo Kopienu un neatkarīgi no šā nolīguma 5. panta 3. punkta veic, noapaļojot līdz otrajam ciparam aiz komata.

2.







KMT pozīcijas Nr. Apraksts ►M15 28.56 ◄ ►M15 Carbides, whether or not chemically defined: ◄ A. Silīcija 56.01 Ķīmiskās šķiedras (gabalos), kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai: B. Reģenerētas tekstilšķiedras 56.02 Nepārtraukts pavediens ķīmisko šķiedru (no gabaliem) ražošanai: B. No reģenerētas tekstilšķiedras ex 73.02 Ferosakausējumi, izņemot feroniķeli un ražojumus, uz ko attiecas EOTK līgums 77.01 Neapstrādāts magnijs: magnija atgriezumi (izņemot vienāda izmēra atgriezumus) un lūžņi: A. Neapstrādāts 79.01 Neapstrādāts cinks; cinka atgriezumi un lūžņi: A. Neapstrādāts

3. pants

Ievedmuitas nodokļus par tādu ražojumu ievešanu sākotnējā Kopienā un Īrijā, uz ko attiecas kopējā muitas tarifa apakšpozīcija 76.01 A un pozīcijas 76.02 un 76.03, pakāpeniski samazina līdz šādam līmenim saskaņā ar šādu grafiku:

▼M2







Grafiks Sākotnējās Kopienas piemērojamās nodokļu likmes – procentuālais nodoklis Īrijā piemērojamais pamatnodokļu procents Pozīcija Nr. 76.02 un Nr. 76.03 Apakšpozīcija Nr. 76.01 A Pozīcija Nr. 76.02 un Nr. 76.03 Nolīguma spēkā stāšanās brīdī 11,4 6,6 95 % 1974. gada 1. janvāris 10,8 6,3 90 % 1975. gada 1. janvāris 10,2 5,9 85 % 1976. gada 1. janvāris 9 5,6 75 % 1977. gada 1. janvāris 7,2 4,2 60 % 1978. gada 1. janvāris 3 3 25 % 1979. gada 1. janvāris 2,7 2,7 22,5 % 1980. gada 1. janvāris 0 0 0 %

▼B

4. pants

Ievešanai, uz ko attiecas 1., 2. un 3. pantā paredzētais tarifa režīms, piemēro ikgadējus indikatīvus maksimāli pieļaujamos daudzumus, kurus pārsniedzot var atkārtoti ieviest trešām valstīm piemērojamus muitas nodokļus saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) ņemot vērā Kopienas tiesības apturēt maksimālā apjoma piemērošanu dažiem ražojumiem, pamata apjomi maksimālā apjoma noteikšanai 1973. gadam ir norādīti C pielikumā. Maksimālos apjomus 1973. gadam aprēķina, proporcionāli samazinot pamata apjomus atbilstīgi šā nolīguma spēkā stāšanās dienai. No 1974. gada maksimālie apjomi atbilst 1973. gada pamata apjomiem, tos ik gadu palielinot par saliktu 5 % likmi, izņemot apakšpozīciju 76.01 A, kurai ikgadējais palielinājums ir šāds:



1974. gadam –3 %; 1975. gadam –3 %; 1976. gadam –3 %; 1977. gadam –5 %; 1978. gadam –5 %; 1979. gadam –10 %; 1980. gadam –10 %; 1981. gadam –10 %. Ražojumiem, uz ko attiecas šis protokols, bet kas nav ietverti minētajā pielikumā, Kopiena patur tiesības ieviest maksimālos apjomus, kuru līmenis ir vienāds ar vidējo Kopienas importa apjomu pēdējos četros gados, par ko ir pieejami statistikas dati, palielinot tos par 5 %; turpmākajiem gadiem šos maksimālos apjomus katru gadu palielina par 5 %;

b) ja turpmākos divus gadus kāda ražojuma imports, uz ko attiecas maksimāli pieļaujamais apjoms, ir mazāks kā 90 % no noteiktā apjoma, Kopiena aptur šā maksimālā apjoma piemērošanu;

c) ja rodas īslaicīgas saimnieciskas grūtības, Kopiena patur tiesības, apspriežoties apvienotajā komitejā, uz gadu saglabāt līmeni, kāds noteikts iepriekšējam gadam;

d) katru gadu 1. decembrī Kopiena informē apvienoto komiteju par to ražojumu sarakstu, kam nākamajā gadā piemēro maksimālo pieļaujamo apjomu un šāda maksimālā apjoma līmeni;

e) ievešanu atbilstīgi tarifa kvotām, kas atvērtas saskaņā ar 1. panta 4. un 5. punktu, arī nosaka atbilstoši šiem pašiem ražojumiem noteiktajiem maksimālajiem apjomiem;

f) neatkarīgi no šā nolīguma 3. panta un šā protokola 1., 2. un 3. panta, ja ir sasniegts maksimālais apjoms, kas noteikts šajā protokolā minēta ražojuma ievešanai, līdz kalendārā gada beigām par attiecīgā ražojuma ievešanu var atkārtoti uzlikt kopējā muitas tarifa ievedmuitas nodokļus. Šādā gadījumā līdz 1977. gada 1. jūlijam: — Dānija un Apvienotā Karaliste no jauna uzliek šādus muitas nodokļus:



Gads Piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis (procentos) 1974. 40 1975. 60 1976. 80 — Īrija no jauna uzliek muitas nodokļus, ko tā piemēro trešām valstīm. Muitas nodokļus, kas minēti šā protokola 1., 2. un 3. pantā, atkārtoti ievieš nākamā gada 1. janvārī;

g) pēc 1977. gada 1. jūlija Līgumslēdzējas puses apvienotajā komitejā izskata iespēju pārskatīt procentu, par kuru palielina maksimālā apjoma robežu, ņemot vērā patēriņa un Kopienas importa tendences un šā panta piemērošanā gūto pieredzi;

h) maksimālos pieļaujamos apjomus atceļ to pakāpeniskas tarifa atcelšanas posmu beigās, kuri norādīti šā protokola 1., 2. un 3. pantā, izņemot apakšpozīcijai 76.01 A, kurai maksimālo apjomu atceļ 1981. gada 31. decembrī.







B IEDAĻA

REŽĪMS, KO PIEMĒRO DAŽU KOPIENAS IZCELSMES RAŽOJUMU IEVEŠANAI NORVĒĢIJĀ

5. pants

▼M15

1.







Timetable Percentage of basic duties applicable 1 January 1978 65 1 January 1979 50 1 January 1980 50 1 January 1981 35 1 January 1982 35 1 January 1983 20 1 January 1984 0

▼B

2.







Termiņš Piemērojamais pamatnodokļu procents Nolīguma spēkā stāšanās brīdī 95 1974. gada 1. janvāris 90 1975. gada 1. janvāris 85 1976. gada 1. janvāris 75 1977. gada 1. janvāris 60 1978. gada 1. janvāris 40 1979. gada 1. janvāris 20 1980. gada 1. janvāris 0

6. pants

Attiecībā uz ražojumiem, kas minēti šā protokola B iedaļā, Norvēģija patur tiesības, ja vēlākā laika posmā tas kļūst absolūti nepieciešams, apspriežoties apvienotajā komitejā, ieviest indikatīvus maksimāli pieļaujamos apjomus, kas norādīti šā protokola A iedaļā un kam piemērojamās metodes ir tādas pašas. Ievešanai, kas pārsniedz maksimālos apjomus, var no jauna piemērot muitas nodokļus, kas nepārsniedz trešām valstīm piemērojamos muitas nodokļus.

A PIELIKUMS

Tarifa kvotu saraksts 1974. gadam

DĀNIJA UN APVIENOTĀ KARALISTE







KMT pozīcijas Nr. Apraksts Līmenis (metriskajās tonnās) Dānija Apvienotā Karaliste 48. nodaļa PAPĪRS UN KARTONS; PAPĪRA MASAS, PAPĪRA VAI KARTONA IZSTRĀDĀJUMI ►M15 48.01 ◄ ►M15 Paper and paperboard (including cellulose wadding), in rolls or sheets: ◄ C. Kraftpapīrs un kraftkartons: II. Citi: — Kraftpapīrs (“kraftliner”) 303 7 669 — Kraftpapīrs lieliem maisiem 2 615 15 428 — Citi 2 391 15 138 ►M15 ex F. Other: ◄ ►M15 — Bible paper, manifold (thin typing) paper; other printing paper and other writing paper, not containing mechanical wood pulp or in which mechanical wood pulp does not represent more than 5 % ◄ 7 484 15 419 ►M15 — Printing paper and writing paper, containing mechanical wood pulp, excluding copying tissue ◄ 8 460 27 192 ►M15 — Fluting paper for corrugated paperboard ◄ 558 21 108 ►M15 — Sulphite paper for wrapping purposes ◄ 1 208 12 582 ►M15 — Other, excluding cellulose wadding and tissues: ◄ 4 855 – ►M15 — Other paper ◄ – 12 168 ►M15 — Other paper board ◄ – 10 903 48.03 Pergamentēts vai taukvielas necaurlaidīgs papīrs un kartons un to imitācijas, un kalandrēts caurspīdīgs papīrs, ruļļos vai loksnēs 2 495 18 433 48.04 Daudzslāņains papīrs vai kartons (izgatavots, ar līpošu materiālu salīmējot vairākas plānas kārtas) bez virskārtas pārklājuma un nepiesūcināts, arī iekšā stiegrots, ruļļos vai loksnēs 304 – 48.05 Gofrēts papīrs un kartons (aplīmēts vai neaplīmēts ar gludām ārējām loksnēm), krepēts, krokots, ciļņots vai perforēts, ruļļos vai loksnēs: B. Citi 573 – ►M15 48.07 ◄ ►M15 Paper and paperboard, impregnated, coated, surface-coloured, surface-decorated or printed (not constituting printed matter falling within Chapter 49), in rolls or sheets: ◄ ►M15 C. Other: ◄ ►M15 — Coated printing or writing paper ◄ 1 694 5 988 ►M15 — Other ◄ 5 132 48.15 Cits papīrs un kartons, sagriezts pēc izmēra vai formas: B. Pārējie 1 218 ►M15 48.16 ◄ ►M15 Boxes, bags and other packing containers, of paper or paperboard; box files, letter trays and similar articles, of paper or paperboard, of a kind commonly used in offices, shops and the like: ◄ ►M15 A. Boxes, bags and other packing containers ◄ 1 011 — ►M15 48.21 ◄ ►M15 Other articles of paper pulp, paper, paperboard or cellulose wadding: ◄ ►M15 B. Napkins and napkin liners, for babies, put up for retail sale ◄ ►M15 D. Other ◄ 231 — ►M15 ex Chapter 48 ◄ ►M15 Other products falling within Chapter 48, excluding products falling within subheading 48.01 A ◄ 1 000 7 399 ex 49. nodaļa Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni, uz ko attiecas kopējā muitas tarifa muitas nodokļi (pozīcijas 49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 C II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) 175 ►M13 68 625 ◄

B PIELIKUMS

Tarifa kvotu saraksts 1973. gadam

ĪRIJA







KMT pozīcijas Nr. Apraksts Apjoms (metriskajās tonnās) ►M15 48.01 ◄ ►M15 Paper and paperboard (including cellulose wadding) in rolls or sheets: ◄ C. Kraftpapīrs un kraftkartons: II. Citi: — Kraftpapīrs lieliem maisiem 2 058 ►M15 ex F. Other: ◄ ►M15 — Printing paper and writing paper containing mechanical wood pulp, excluding copying tissue ◄ 61 ►M15 — Sulphite paper for wrapping purposes ◄ 1–7 ►M15 — Other, excluding cellulose wadding and tissues ◄ 435–5 ►M15 — Other paper and paperboard falling within heading No 48.01, excluding subheading 48.01 A and products subject to ceilings ◄ 398–4 48.05 Gofrēts papīrs un kartons (aplīmēts vai neaplīmēts ar gludām ārējām loksnēm), krepēts, krokots, ciļņots vai perforēts, ruļļos vai loksnēs: B. Citi 4 008 ►M15 48.07 ◄ ►M15 Paper and paperboard, impregnated, coated, surface-coloured, surface-decorated or printed (not constituting printed matter falling within Chapter 49), in rolls or sheets: ◄ ►M15 C. Other: ◄ ►M15 — Coated printing or writing paper ◄ 484 ►M15 — Other ◄ 965–5

C PIELIKUMS

Pamata apjomi 1973. gadam







KMT pozīcijas Nr. Apraksts Pamata apjoms (metriskajās tonnās) ►M15 28.56 ◄ ►M15 Carbides, whether or not chemically defined: ◄ A. Silīcija 34 500 ►M15 48.01 ◄ ►M15 Paper and paperboard (including cellulose wadding), in rolls or sheets: ◄ C. Kraftpapīrs un kraftkartons: II. Citi: — Kraftlainers 15 000 — Kraftpapīrs lieliem maisiem 28 500 — Citi 27 000 ►M15 ex F. Other: ◄ ►M15 — Bible paper, manifold (thin typing) paper; other printing paper and other writing paper, not containing mechanical wood pulp or in which mechanical wood pulp does not represent more than 5 % ◄ 35 000 ►M15 — Printing paper and writing paper, containing mechanical wood pulp, excluding copying tissue ◄ 114 000 ►M15 — Fluting paper for corrugated paperboard ◄ 43 500 ►M15 — Sulphite paper for wrapping purposes ◄ 20 000 ►M15 — Other, excluding cellulose wadding and tissues ◄ 33 000 48.03 Pergamentēts vai taukvielas necaurlaidīgs papīrs un kartons un to imitācijas, un kalandrēts caurspīdīgs papīrs, ruļļos vai loksnēs 21 000 ►M15 48.07 ◄ ►M15 Paper and paperboard, impregnated, coated, surface-coloured, surface-decorated or printed (not constituting printed matter falling within Chapter 49), in rolls or sheets: ◄ ►M24 ex C. Balināts papīrs un kartons, kas pārklāts ar kaolīnu vai krītots, vai impregnēts ar mākslīgiem plastikas materiāliem un sver 160 g/m2 vai vairāk: ◄ ►M24 — citi, izņemot krītotu tipogrāfijas papīru vai rakstāmpapīru ◄ ►M24 ex D. Citi: ◄ ►M24 — citi, izņemot krītotu tipogrāfijas papīru vai rakstāmpapīru ◄ 22 000 73.02 Ferosakausējumi: A. Feromangāns: 135 000 II. Citi D. Ferosilikomangāns C. Ferosilīcijs 180 000 E. Ferohroms un ferohromsilīcijs 23 000 ex G. Citi: — Ferovanādijs 490 — Citi, izņemot feromolibdēnu 11 000 76.01 Neapstrādāts alumīnijs; alumīnija atgriezumi un lūžņi: A. Neapstrādāts 190 000 76.02 Apstrādāti alumīnija stieņi, stienīši, leņķi, fasonprofili un speciālie profili; alumīnija stieples 12 000 76.03 Apstrādātas alumīnija plāksnes, loksnes un sloksnes 18 000

D PIELIKUMS







Norvēģijas muitas tarifa pozīcijas Nr. Apraksts ▼M15 ex 51.04 Woven fabrics of man-made fibres (continuous), including woven fabrics of monofil or strip, falling within heading No 51.01 or 51.02, excluding cord fabrics, fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B 53.10 Aitas vai jēra vilnas dzija, zirga astru vai citu dzīvnieku (rupjas vai smalkas) spalvas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai ▼M15 ex 53.11 Woven fabrics, of sheep’s or lamb’s wool or of fine animal hair, excluding fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B 54.05 Linu vai rāmijas audumi 55.06 Kokvilnas dzija, kas paredzēta mazumtirdzniecībai 55.08 Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi no kokvilnas ▼M15 ex 55.09 Other woven fabrics of cotton, excluding fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B 56.06 Ķīmisko šķiedru dzija (no gabaliem vai atlikām), sagatavota mazumtirdzniecībai ▼M15 ex 56.07 Woven fabrics of man-made fibres (discontinuous or waste), excluding fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B ex 58.04 Plūksnotie audumi un šenila audumi (kas nav dvieļu frotē un tamlīdzīgi frotē audumi no kokvilnas, kas minēti pozīcijā 55.08, un audumi, kas minēti pozīcijā 58.05), izņemot audumus, ko izmanto rūpniecībā apģērbu ražošanai: A. Kas satur vienlaidu ķīmiskas tekstilšķiedras B. Citi: 1. No vilnas 58.05 Šauri austie un neaustie audumi no paralēliem līmētiem pavedieniem bez šķiedrām, izņemot pozīcijā 58.06 minētās preces: A. Kas satur zīda vai vienlaidu ķīmiskas tekstilšķiedras B. Citi: 2. Citi 58.06 Austas un neizšūtas etiķetes, emblēmas un tamlīdzīgi izstrādājumi gabalos, lentēs vai piegrieztā veidā 58.07 Šenilpavedieni (tostarp šenils no pūkām), pozamenta dzija (kas nav pozīcijā 52.01 minētā metalizētā dzija un pozamenta pavedieni no astriem); pītas lentes un apdares materiāli gabalos; pušķi, bumbuļi un tamlīdzīgi izstrādājumi 58.09 Tills un citas tīklveida drānas (izņemot austas, adītas un tamborētas drānas), rakstainas; rokpinuma vai mehāniski izgatavotas mežģīnes, vienā gabalā, lentēs vai atsevišķos gabalos 59.01 Vate un vates izstrādājumi; tekstila pūkas un putekļi, mezgliņi: A. Higiēnas dvieļi un ieliktņi C. Citi 59.02 Filcs un filca izstrādājumi, piesūcināti vai nepiesūcināti, ar pārklājumu vai bez tā: B. Cits filcs B. Filca izstrādājumi 59.03 Neausts materiāls, tamlīdzīgs neaustas dzijas materiāls un tādu materiālu izstrādājumi, arī piesūcināti vai pārklāti 59.04 Auklas, tauvas, virves un troses, arī pītas: A. Pītas B. Citas: 1. Kas satur vienlaidu ķīmiskas tekstilšķiedras 2. Citas: a) no kokvilnas vai džutas b) no citiem materiāliem 2. Citas ex 59.08 Tekstilmateriāli, kas ir piesūcināti, ar pārklājumu vai laminēti ar celulozes atvasinājumu preparātiem vai no citiem mākslīgiem plastmasas materiāliem, izņemot tos, ko izmanto rūpniecībā apģērbu ražošanai: B. Citi 59.13 Elastīgi audumi un rotājumi (kas nav trikotāžas izstrādājumi) no tekstilmateriāliem, kuros ir gumijas pavedieni 59.15 Tekstilšļūtenes un tamlīdzīgas caurules ar vai bez oderējuma, stiegrojuma vai pārējo materiālu piederumiem ex 60.01 Trikotāžas audumi, kas nav elastīgi vai gumijoti, izņemot tos, ko izmanto rūpniecībā apģērbu ražošanai 60.03 Garās zeķes, īsās zeķes, kapzeķes un tamlīdzīgi izstrādājumi, adīti vai tamborēti, kas nav elastīgi vai gumijoti 60.04 Adītā un tamborētā apakšveļa, kas nav elastīga vai gumijota 60.05 Adītie vai tamborētie āra apģērba gabali un citi izstrādājumi bez elastīgā savilkuma un negumijoti 61.01 Vīriešu un zēnu virsdrēbes: B. Ar kažokādas apdari C. Apģērbi, kuru galvenā sastāvdaļa satur zīda vai vienlaidu ķīmiskas tekstilšķiedras D. Citas 61.02 Sieviešu, meiteņu un zīdaiņu āra apģērbi 61.03 Vīriešu un zēnu apakšveļa, ieskaitot apkaklītes, kreklu priekšdaļas un aproces 61.04 Sieviešu, meiteņu un zīdaiņu apakšveļa 61.07 Kaklasaites, tauriņi un kravates 61.09 Korsetes, atsaites, zeķturi, krūšturi, bikšturi, bikšu lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi (tostarp tādi adīti vai tamborēti izstrādājumi), arī elastīgi 62.01 Ceļotāju pledi un segas 62.02 Gultas, galda, tualetes un virtuves veļa; aizkari un citi dekorēšanas izstrādājumi 64.01 Apavi ar gumijas vai mākslīga elastīga materiāla zoli un virsu ex 85.15 Krāsu televīzijas uztvērēji

E PIELIKUMS







Norvēģijas muitas tarifa pozīcijas Nr. Apraksts ▼M15 ex 33.06 Perfumery, cosmetics and toilet preparations ▼B 36.01 Šaujampulveri 36.02 Gatavas sprāgstvielas, izņemot šaujampulveri ▼M15 ex 36.04 Mining, blasting and safety fuses ▼B 39.01 Kondensācijas, polikondensācijas un polipievienošanas produkti, arī modificēti vai polimerizēti, arī necikliskie (piemēram, fenoplasti, aminoplasti, alkīdi, polialilesteri un pārējie nepiesātinātie poliesteri, silikoni): ►M15 C. Artificial sausage casings D. Other ◄ 39.02 Polimerizācijas un kopolimerizācijas produkti (piemēram, polietilēns, politetrahaloetilēni, poliizobutilēns, polistirols, polivinilhlorīds, polivinilacetāts, polivinilhloracetāts un citi polivinila atvasinājumi, poliakrila un polimetakrila atvasinājumi, kumarona un indēna sveķi): A. Polietilēns, ko ieved veidos, kuri minēti šīs nodaļas 3. a), b) un e) piezīmē ex B. Trotuāra plāksnes, kas satur vismaz 60 % minerālu pildvielas, izņemot polipropilēnu un poliakrilu ex C. Citi grīdas segumi, izņemot no polipropilēna un poliakrila ex E. Mākslīgās desu ādas, izņemot no polipropilēna un poliakrila ex F. Citas, izņemot no polipropilēna un poliakrila 39.03 Reģenerēta celuloze; celulozes nitrāts, celulozes acetāts un citi celulozes esteri, celulozes ēteri un citi celulozes ķīmiskie atvasinājumi, arī plastificēti (piemēram, kolodiji, celuloīds); vulkanizēta šķiedra: A. Vulkanizēta šķiedra: 2. Cita B. Kolodija kokvilna, piroksilīns un kolodijs C. Cita: 1. Neapstrādāta: a) acetilcelulozes prespulveri c) citi 2. Apstrādāta: b) sūkļi c) citi 39.04 Cietināti proteīni (piemēram, cietināts kazeīns un cietināts želatīns): A. Mākslīgās desu ādas 39.05 Dabīgie sveķi, kas ir pārveidoti kausējot (kausēti sveķi); mākslīgie sveķi, kas iegūti, esterificējot dabīgos sveķus vai sveķskābes (esteru sveķi); dabīgā kaučuka ķīmiski atvasinājumi (piemēram, hlorkaučuks, kaučuka hidrogēnhlorīds, oksidēts kaučuks, ciklizēts kaučuks) 39.06 Citi polimēri, mākslīgie sveķi un mākslīgie plastmasas materiāli, tostarp algīnskābe, tās sāļi un esteri; linoksīns 39.07 Izstrādājumi no tāda veida materiāliem, kas raksturoti pozīcijās no 39.01 līdz 39.06: B. Mākslīgās desu ādas C. Plēves maisi un līdzīgi iesaiņojumi, uz ko attiecas pozīcija 39.03; lampas un to daļas D. Viskozes sūkļi E. Transmisijas siksnas, konveijera lentas un dzensiksnas F. Citi 40.09 Cauruļu sistēmas un cauruļvadi no necietināta vulkanizēta kaučuka: 40.10 Transmisijas siksnas, konveijera lentas vai dzensiksnas no vulkanizēta kaučuka: 40.11 ex A. Pneimatiskās riepas mehāniskiem transportlīdzekļiem, lidaparātiem un motocikliem, izņemot riepas motocikliem, motorolleriem un traktoriem; kameras mehāniskiem transportlīdzekļiem un traktoriem; slēgi un cietās riepas mehāniskiem transportlīdzekļiem B. Citas 40.14 Citi izstrādājumi no necietināta vulkanizēta kaučuka: B. Citi 48.21 Citi izstrādājumi no papīra masas, papīra, kartona vai celulozes vates: A. Lampu abažūri; veidnēts papīra masas olu iepakojums D. Citi 58.02 Citi paklāji, grīdsegas, grīdceliņi, mašas un pīti paklāji, kā arī Kelem, Schumacks un Karamanie un tamlīdzīgi paklāji (apdarināti vai neapdarināti) 59.10 Linolejs un materiāli, kas līdzīgi linolejam saražoti uz tekstilmateriālu bāzes, piegriezti vai nepiegriezti pēc formas, vai tādi, ko izmanto kā grīdas segumus; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, piegriezti vai nepiegriezti pēc formas: B. Citi 64.02 Apavi ar ādas vai mākslīgās ādas ārējo zoli; apavi (izņemot apavus, kas minēti pozīcijā 64.01) ar zoli no gumijas vai mākslīga plastmasas materiāla 69.11 Galda piederumi un citi izstrādājumi, ko parasti izmanto mājsaimniecības vai tualetes vajadzībām, no porcelāna vai fajansa (tostarp neglazēta porcelāna un Parosas marmora) 69.12 Galda piederumi un citi izstrādājumi, ko parasti izmanto mājsaimniecības vai tualetes vajadzībām, no cita veida keramikas 70.05 Neapstrādāts stiepts vai pūsts stikls (arī stikls, kas pārvilkts ar citas krāsas stikla kārtiņu) taisnstūra formā 70.06 Liets, velmēts, stiepts vai pūsts stikls (arī stiklu, kas pārvilkts ar citas krāsas stikla kārtiņu, un stiegroto stiklu) taisnstūra formā, ar slīpētu vai pulētu virsmu, bet tālāk neapstrādāts 70.07 Liets, velmēts, stiepts vai pūsts stikls (arī stikls, kas pārvilkts ar citas krāsas stikla kārtiņu, un stiegrotais stikls), sagriezts citās formās nekā taisnstūrveida forma, vai izliekts vai citādi apstrādāts (piemēram, ar apstrādātām malām vai gravēts), arī ar slīpētu vai pulētu virsmu; daudzkārtu stikla izolators; vitrāžu stikli un tamlīdzīgi stikli 70.08 Neplīstošais stikls, ko veido rūdīts vai laminēts stikls, arī sagriezts pēc formas 70.09 Stikla spoguļi, ieskaitot atpakaļskata spoguļus, bez rāmja, ar rāmi vai piestiprināti B. Citi ex 70.13 Stikla priekšmeti (kas nav pozīcijā 70.19 minētie priekšmeti), ko parasti izmanto galda, virtuves, tualetes vai biroju vajadzībām, iekštelpu rotāšanai vai līdzīgiem mērķiem, izņemot kristāla izstrādājumus (kuru sastāvā ir vismaz 24 % svina oksīdu un kuru blīvums ir 2,9 vai lielāks), darināti ar rokām vai mehāniski, arī izgriezti un rotāti 70.14 Apgaismes, signalizācijas stikla izstrādājumi un optiskie elementi no stikla, kas nav ne optiski apstrādāti, ne no optiskā stikla 73.17 Caurules un cauruļvadi no čuguna: A. Ribotas caurules B. Kanalizācijas caurules 73.18 Caurules, cauruļvadi un to sagataves no dzelzs (bet ne no čuguna) vai no tērauda, izņemot hidroelektrostaciju spiedvadus: A. Ar kniedētām vai locītām malām B. Citas: ex 1. Ar sieniņu biezumu vairāk nekā 1,8 mm, izņemot bezšuvju cauruļvadus un caurules 73.20 Cauruļu un cauruļvadu savienotājelementi (piemēram, savienojumu līkumi, savienotājuzmavas un uzmavas) no dzelzs vai tērauda: A. Kanalizācijas cauruļu piederumi ▼M15 73.38 Articles of a kind commonly used for domestic purposes, sanitary ware for indoor use, and parts of such articles and ware, of iron or steel; iron or steel wool; pot scourers and scouring and polishing pads, gloves and the like, of iron or steel: A. Articles of a kind commonly used for domestic purposes: 2. Other B. Builders’ sanitary ware for indoor use: 2. Other ▼B 76.02 Apstrādāti alumīnija stieņi, stienīši, leņķi, fasonprofili un speciālie profili; alumīnija stieples: B. Citi 76.03 Apstrādātas alumīnija plātnes, loksnes, sloksnes un lentes: B. Citas 82.04 Rokas darbarīki, tostarp dimanti stikla griešanai (stiklinieka dimanti), kas nav minēti nevienā citā šīs nodaļas pozīcijā; lodlampas, kalēja laktas, skrūvspīles un skavas, izņemot darbgaldu piederumus un daļas; pārnēsājamās ēzes; slīpripas ar rāmi (ar rokas vai kājas piedziņu) 82.07 Darbarīku uzgaļi un plāksnītes, stienīši un tamlīdzīgi izstrādājumi darbarīku uzgaļiem, nemontēti, no ķepinātiem metālu karbīdiem (piemēram, volframa karbīda, molibdēna karbīda vai vanādija karbīda) ▼M15 ex 82.09 Knives with cutting blades, serrated or not (including pruning knives), other than knives falling within heading No 82.06, except knife blades ▼B 82.14 Karotes, dakšiņas, zivju naži, sviesta naži, kausi un tamlīdzīgi virtuves vai galda piederumi) 83.01 Iekaļamās un piekaramās slēdzenes (kas slēdzamas ar atslēgu, ar koda vai elektrības palīdzību) no parastā metāla; parastā metāla rāmji ar iestrādātām slēdzenēm rokassomām, koferiem un tamlīdzīgiem izstrādājumiem, un tādu rāmju daļas; gatavas vai negatavas atslēgas minētajiem izstrādājumiem no parastā metāla 83.02 Piederumi un stiprinājumi no parastā metāla, kurus parasti izmanto mēbelēs, durvīs, kāpnēs, logos, aizlaidnēs, seglinieku izstrādājumos, koferos, kastēs, lādītēs un tamlīdzīgos izstrādājumos (tostarp automātiskie durvju aizvērēji), parastā metāla cepuru pakaramie, atbalsti un tamlīdzīgi izstrādājumi 84.15 Ledusskapji un saldēšanas iekārtas (elektriskās un citas): ex A. Apvienoti ledusskapji un saldētavas, kuru ietilpība nepārsniedz 0,284 kubikmetrus ex C. Saldētavas un apvienoti ledusskapji un saldētavas 84.47 Darbgaldi koka, korķa, kaula, ebonīta (vulkanīta), cietu plastmasu un tamlīdzīgu cietu materiālu apstrādei, izņemot darbgaldus, kas iekļauti pozīcijā 84.49: B. Daudzvārpstu virpošanas un urbšanas mašīnas C. Satapošanas ierīces un tapu frēzes kokapstrādei D. Citi 84.61 Krāni, vārsti, ventiļi un līdzīgi piederumi cauruļvadiem, katliem, rezervuāriem, cisternām un tamlīdzīgām tilpnēm, tajā skaitā spiediena redukcijas un termoregulācijas vārsti 85.04 Elektriskie akumulatori 85.12 Elektriskie caurplūdes un termoakumulācijas ūdenssildītāji un iegremdes sildītāji; elektroierīces augsnes sildīšanai un elektroierīces telpu apkurei; elektriskās ierīces matu veidošanai (piemēram, matu žāvētāji, matu cirtotāji, matu cirtojamās knaibles) un elektriskie gludekļi; elektrotermiskas mājsaimniecības ierīces; sildierīču pretestību elementi, izņemot oglekļa sildelementus: B. Citi 85.23 Izolēti (tostarp emaljēti vai anodēti) elektriskie vadi, kabeļi, stieņi, lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi (tostarp koaksiālie kabeļi), aprīkoti vai neaprīkoti ar spraudsavienojumiem 85.25 Izolatori no jebkura materiāla 85.26 Elektrisko mašīnu, ierīču vai iekārtu izolācijas piederumi, kas pilnīgi izgatavoti no izolācijas materiāla, izņemot montāžai paredzētās sīkās metāla daļas, kuras iestrādā formēšanas laikā, taču neieskaitot izolatorus, kas iekļauti pozīcijā 85.25 87.05 Virsbūves (tostarp kabīnes) mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās 87.01, 87.02 vai 87.03: B. Mehāniskiem transportlīdzekļiem, ko izmanto personu pārvadāšanai, ieskaitot autobusus C. Citas 87.09 Motocikli, mopēdi un motovelosipēdi, kas aprīkoti ar papildu motoru, arī ar blakusvāģi; visu veidu blakusvāģi 87.10 Motovelosipēdi (tostarp piegādes trīsriteņi), bez dzinēja ►M15 87.13 ◄ ►M15 Baby carriages and parts thereof ◄ A. Baby carriages and parts thereof 90.28 Elektriskie mērinstrumenti, kontrolinstrumenti, analītiskie instrumenti vai instrumenti un ierīces automātiskai regulēšanai: A. Ierīces dziļuma mērīšanai ar eholoti un ultraskaņas ierīce zemūdeņu atrašanās vietas noteikšanai (ASDIC) ▼M15 ex 92.11 Gramophones, dictating machines and other sound recorders or reproducers, including record-players and tape decks, with or without sound-heads; television image and sound recorders or reproducers, magnetic ▼B 94.03 Pārējās mēbeles un to daļas: A. No tērauda 1. Ar niķeļa vai hroma pārklājumu ▼M15 96.01 Brooms and brushes, consisting of twigs or other vegetable materials merely bound together and not mounted in a head (for example, besoms and whisks), with or without handles; other brooms and brushes (including brushes of a kind used as parts of machines); prepared knots and tufts for broom or brush making; paint rollers; squeegees (other than roller squeegees) and mops: B. Paint rollers C. Other: 1. With mountings of paperboard, wood or metal, not covered: a) Of vegetable materials b) Other 2. Other ▼B 98.01 Pogas un pogu veidnes, kniedes, aproču pogas un spiedpogas, tostarp spraudpogas un spiedpogas; šādu izstrādājumu sagataves un daļas 98.02 Rāvējslēdzēji un to daļas

2. PROTOKOLS

par ražojumiem, uz ko attiecas īpašs režīms, lai ņemtu vērā attiecīgo ražojumu sastāvā esošo lauksaimniecības produktu cenu atšķirības













1. pants

Lai ņemtu vērā to lauksaimniecības produktu cenu atšķirības, kas ietverti šā protokola tabulās minētajās precēs, šis nolīgums nekavē:

i) ievedot preces, iekasēt nodevu par mainīgo komponentu vai fiksētu summu vai piemērot iekšējos cenu kompensācijas pasākumus;

ii) piemērot attiecīgus pasākumus, preces izvedot.

2. pants

1. Šā protokola tabulās norādītajiem produktiem pamatnodokļi ir šādi:

a) sākotnējai Kopienai: nodokļi, ko piemēro 1972. gada 1. janvārī;

b) Dānijai, Īrijai un Apvienotajai Karalistei: i) produktiem, uz ko attiecas Regula (EEK) Nr. 1059/69: — Īrijai, no vienas puses, — Dānijai un Apvienotajai Karalistei, no otras puses, attiecībā uz produktiem, kas nav minēti Konvencijā par Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas izveidi: muitas nodokļi, kas izriet no Akta par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu korekcijām 47. panta; apvienoto komiteju par šiem pamatnodokļiem informē savlaicīgi un katrā ziņā pirms 2. punktā paredzētā pirmā samazinājuma; ii) attiecībā uz citiem produktiem: nodokļi, ko piemēro 1972. gada 1. janvārī;

c) Norvēģijai: šā protokola II tabulā norādītie nodokļi.

2. Starpību starp šādi noteiktiem pamatnodokļiem un 1977. gada 1. jūlijā piemērojamiem nodokļiem, kuri norādīti šim protokolam pievienotajās tabulās, pakāpeniski samazina piecos posmos, katrā veicot 20 % samazinājumu, šādos datumos:

nolīguma spēkā stāšanās brīdī,

1974 gada 1. janvārī;

1975 gada 1. janvārī;

1976 gada 1. janvārī;

1977. gada 1. jūlijā.

Ja tomēr 1977. gada 1. jūlijā piemērojamais nodoklis ir lielāks par pamatnodokli, minēto nodokļu starpību 1974. gada 1. janvārī samazina par 40 % un atkārtoti par 20 % visos šādos datumos:

1975 gada 1. janvārī;

1976 gada 1. janvārī;

1977 gada 1. jūlijā.







KMT pozīcijas Nr. Apraksts 22.06 Vermuti un citi svaigu vīnogu vīni, kas aromatizēti ar aromātiskiem ekstraktiem ex 22.09 Alkoholiski šķidrumi (izņemot pozīcijā 22.08 minētos); liķieri un citi alkoholiski dzērieni; salikti alkohola izstrādājumi (pazīstami kā “koncentrēti ekstrakti”) dzērienu ražošanai: — Alkoholiski šķidrumi, kas nav rums, araks, tafija, džins, viskijs, degvīns ar etilspirta saturu 45,2o vai mazāku un plūmju, bumbieru vai ķiršu brendijs, kas satur olas vai olu dzeltenumu un/vai cukuru (saharozi vai invertcukuru).

3. pants

1. Šo protokolu piemēro arī alkoholiskiem dzērieniem, kas minēti kopējā muitas tarifa apakšpozīcijā 22.09 C un nav norādīti šā protokola I un II tabulā. Par noteikumiem, kas reglamentē šiem produktiem piemērojamos tarifa samazinājumus, lemj apvienotā komiteja.

Šo noteikumu izstrādes laikā vai vēlāk apvienotā komiteja lemj, vai šajā protokolā iekļaut citus Briseles nomenklatūras 1. līdz 24. nodaļā iekļautus produktus, uz kuriem Līgumslēdzēju pušu teritorijā neattiecas lauksaimniecības noteikumi.

2. Šādā gadījumā apvienotā komiteja vajadzības gadījumā papildina 3. protokola II un III pielikumu.

I TABULA

EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA







KMT pozīcijas Nr. Apraksts Pamatnodokļi Nodoklis, kas piemērojams 1997. gada 1. jūlijā 15.10 Taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas; rūpnieciskie alifātiskie spirti: ex C. Pārējās taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas: — No priedes koksnes iegūtie produkti ar taukskābju saturu 90 vai vairāk svara % 4,5 % 0 17.04 Cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao: A. Lakricas ekstrakts, kas satur vairāk nekā 10 svara % saharozes, bet bez citām piedevām 21 % 12 % B. Košļājamā gumija 8 % + vc, kas nepārsniedz 23 % vc C. Baltā šokolāde 13 % + vc, kas nepārsniedz 27 % + ads vc D. Citi 13 % + vc, kas nepārsniedz 27 % + ads vc 18.06 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu: A. kakao pulveris, citādi nesaldināts kā tikai ar saharozi 10 % + vc vc B. Saldējums (izņemot saldējuma pulveri) 12 % + vc, kas nepārsniedz 27 % + ads vc C. Šokolāde un šokolādes izstrādājumi, ar pildījumu vai bez tā; cukura konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji, pagatavoti no cukura aizstājējiem, ar kakao piedevu 12 % + vc, kas nepārsniedz 27 % + ads vc D. Citi: I. Kas nesatur piena taukus vai satur šādus taukus mazāk par 1,5 svara %: a) tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība ir 500 g vai mazāk 12 % + vc, kas nepārsniedz 27 % + ads vc b) citi: — tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk par 1 kg 19 % + vc vc — citi 19 % + vc 6 % + vc II. Ar piena tauku saturu svarā: a) vairāk par 1,5 %, bet mazāk par 6,5 % 1. Tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība ir 500 g vai mazāk 12 % + vc, kas nepārsniedz 27 % + ads vc 2. Citas: — Tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk par 1 kg 19 % + vc vc — Citi 19 % + vc 6 % + vc b) vairāk nekā 6,5 svara %, bet mazāk par 26 %: 1. Tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība ir 500 g vai mazāk 12 % + vc vc 2. Citi: — Tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk kā 1 kg 19 % + vc vc — Citi 19 % + vc 6 % + vc c) 26 % vai vairāk: 1. Tiešajā iesaiņojumā, kura neto ietilpība ir 500 g vai mazāka 12 % + vc vc 2. Citi: — Tiešajā iepakojumā ar neto ietilpību vairāk par 500 g, bet ne vairāk kā 1 kg 19 % + vc vc — Citi 19 % + vc 6 % + vc 19.01 Iesala ekstrakts 8 % + vc vc ▼M15 19.02 Malt extract; preparations of flour, meal, starch or malt extract, of a kind used as infant food or for dietetic or culinary purposes, containing less than 50 % by weight of cocoa: A. Malt extract 8 % + vc vc B. Other 11 % + vc vc ▼B 19.03 Makaroni, spageti un līdzīgi produkti 12 % + vc vc 19.04 Tapioka un sāgo; tapiokas un sāgo aizstājēji, ko iegūst no kartupeļu cietes vai citām cietēm 10 % + vc vc 19.05 Gatavā pārtika, kas iegūta, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus (pūstie rīsi, kukurūzas pārslas un tamlīdzīgi produkti) 8 % + vc vc 19.06 Hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti 7 % + vc vc ▼M15 19.07 Bread, ships’ biscuits and other ordinary bakers’ wares, not containing added sugar, honey, eggs, fats, cheese or fruit; communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products: A. Crispbread 9 % + vc with a max. of 24 %+adf vc B. Matzos 6 % + vc with a max. of 20 %+adf vc C. Communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products 7 % + vc vc D. Other 14 % + vc vc ▼B 19.08 Mīklas izstrādājumi, cepumi, kūkas un citi konditorejas izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao jebkurā attiecībā: A. Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi 13 % + vc vc B. Citi 13 % + vc, kas nepārsniedz 30 % + adf vai 35 % + ads vc ▼M15 21.02 Extracts, essences or concentrates, of coffee, tea or mate and preparations with a basis of those extracts, essences or concentrates: roasted chicory and other roasted coffee substitutes and extracts, essences and concentrates thereof: C. Roasted chicory and other roasted coffee substitutes: II. Other 8 % + vc vc D. Extracts, essences and concentrates of roasted chicory and other roasted coffee substitutes: II. Other 14 % + vc vc ▼B 21.04 Mērces; garšvielu maisījumi un pikanto garšvielu maisījumi: B. Citi — kuru sastāvā ir tomāti 18 % 10 % — nav norādīts 18 % 6 % 21.05 Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā; homogenizēti jaukti pārtikas izstrādājumi: A. Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā: — kuru sastāvā ir tomāti 18 % 10 % — nav norādīts 18 % 6 % 21.06 Dabiskie raugi (aktīvi vai neaktīvi); gatavi cepamie pulveri: A. Aktīvi dabiskie raugi: II. Maizes raugs 15 % + vc vc B. Neaktīvi dabiskie raugi: I. Tablešu, kubiņu vai tamlīdzīgā veidā vai tiešajā iesaiņojumā, kura tīrsvars ir ne vairāk kā 1 kg 13 % 4 % II. Citi 8 % 4 % ▼M15 21.07 Food preparations not elsewhere specified or included: ▼B A. Labība graudu vai vārpu veidā, iepriekš termiski apstrādāta vai citādi sagatavota 13 % + vc vc B. Itāļu pelmeņi, makaroni, spageti un līdzīgi izstrādājumi, bez pildījuma, termiski apstrādāti; pildīti minētie izstrādājumi 13 % + vc vc C. Saldējums (izņemot saldējuma pulveri) un citi pārtikas ledus veidi 13 % + vc vc D. Gatavs jogurts; gatavs piens, pulvera veidā, izmantošanai zīdaiņu pārtikā vai diētiskiem vai kulinārijas mērķiem 13 % + vc vc E. Siera fondī 13 % + vc, kas nepārsniedz 35 norēķinu vienības uz 100 kg tīrsvara vc, kas nepārsniedz 25 norēķinu vienības uz 100 kg tīrsvara ▼M15 G. Other: I. Containing no milkfats or containing less than 1-5 % by weight of such fats: a) Containing no sucrose or containing less than 5 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose): ex 1. Containing no starch or containing less than 5 % by weight of-starch: — Hydrolysates of proteins; autolysates of yeast 20 % 6 % 2. Containing by weight of starch 5 % or more 13 % + vc vc b) Containing 5 % or more but less than 15 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc c) Containing 15 % or more but less than 30 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc d) Containing 30 % or more but less than 50 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc e) Containing 50 % or more but less than 85 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc f) Containing 85 % or more by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc II. Containing 1-5 % or more but less than 6 % by weight of milkfats 13 % + vc vc III. Containing 6 % or more but less than 12 % by weight of milkfats 13 % + vc vc IV. Containing 12 % or more but less than 18 % by weight of milkfats 13 % + vc vc V. Containing 18 % or more but less than 26 % by weight of milkfats 13 % + vc vc VI. Containing 26 %-or more but less than 45 % by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc VII. Containing 45 % or more but less than 65 % by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc VIII. Containing 65 % or more but less than 85 % by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc IX. Containing 85 % or more by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc ▼B 22.02 Limonāde, aromatizēti minerālūdeņi un aromatizēti gāzētie ūdeņi, un citi bezalkoholiskie dzērieni, neieskaitot augļu un dārzeņu sulas, kas ietvertas pozīcijā 20.07: ex A. Kas nesatur pienu vai piena taukvielas: — Kas nesatur cukuru (saharozi vai invertcukuru) 15 % 0 B. Citi 8 % + vc vc 22.03 Iesala alus 24 % 10 % 22.06 Vermuti un citi svaigu vīnogu vīni, kas aromatizēti ar aromātiskiem ekstraktiem: A. Ar faktisko spirta saturu 18o vai mazāk, iesaiņojumā ar šādu ietilpību: I. 2 litri vai mazāk 17 norēķinu vienības/hl 0 II. vairāk par 2 l 14 UA/hl 0 B. Ar faktisko spirta saturu, kas pārsniedz 18o, bet nepārsniedz 22o, iesaiņojumā ar šādu ietilpību: I. 2 litri vai mazāk 19 UA/hl 0 II. vairāk par 2 litriem 16 UA/hl 0 C. Ar faktisko spirta saturu, kas pārsniedz 22o, iesaiņojumā ar šādu ietilpību: I. 2 litri vai mazāk 1,60 UA/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību + 10 UA/hl 0 II. Vairāk par 2 litriem 1,60 UA/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību 0 22.09 Alkoholiski šķidrumi (izņemot pozīcijā 22.08 minētos); liķieri un citi alkoholiski dzērieni; salikti alkoholiski dzērieni (tā dēvētie “koncentrēti ekstrakti”) dzērienu ražošanai: C. Alkoholiskie dzērieni: ex V. Citi: — Kas satur olas vai olu dzeltenumus un/vai cukuru (saharozi vai invertcukuru) a) 2 litri vai mazāk 1,60 UA/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību + 10 UA/hl 1 UA/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību +6 UA/hl b) vairāk nekā 2 litri 1,60 UA/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību 1 UA/hl uz spirta tilpumkoncentrācijas vienību 29.04 Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: C. Daudzvērtīgie spirti: II. Mannīts 12 % + vc 8 % + vc III. Sorbīts a) ūdens šķīdumā: 1. Kas satur 2 svara % vai mazāk mannīta, pārrēķinot sorbītā 12 % + vc 6 % + vc 2. Citi 9 % + vc 6 % + vc b) citi: 1. Kas satur 2 svara % vai mazāk mannīta, pārrēķinot sorbītā 12 % + vc 6 % + vc 2. Citi 9 % + vc 6 % + vc 29.10 Acetāli un pusacetāli, kā arī acetāli un pusacetāli, kas satur vienkāršu vai saliktu skābekļa funkcionālo grupu, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: ex B. Citi: — Metilglikozīdi 14,4 % 8 % 29.14 Monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie un nitrozētie atvasinājumi: ex A. Piesātinātas acikliskās monokarbonskābes: — Mannīta un sorbīta esteri 8,8 % līdz 18,4 % 8 % ex B. Nepiesātinātas acikliskās monokarbonskābes: — Mannīta un sorbīta esteri 12 % līdz 13,6 % 8 % 29.15 Polikarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie un nitrozētie atvasinājumi: A. Acikliskās polikarbonskābes: ex V. Citas: — Itakonskābe un tās sāļi un esteri 10,4 % 0 29.16 Karbonskābes, kas satur spirta, fenola, aldehīda vai ketona funkcionālo grupu, un citas karbonskābes, kas satur vienkāršu vai saliktu skābekļa funkcionālo grupu, un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: A. Karbonskābes, kas satur spirta funkcionālo grupu: I. Pienskābe un tās sāļi un esteri 13,6 % 0 IV. Citronskābe un tās sāļi un esteri: a) citronskābe 15,2 % 0 b) neapstrādāts kalcija citrāts 5,6 % 0 c) citi 16 % 0 ►M10 German text: ex VIII. andere: — Glycerinsäure, Glykolsäure, Zuckersäure, Isozuckersäure, Heptazuckersäure, ihre Salze und Ester. English text: ex VIII. Other: — Glyceric acid, glycolic acid, saccharic acid, isosaccharic acid, heptasaccharic acid, their salts and esters. French text: ex VIII. autres: — Acide glycérique, acide glycolique, acide saccharique, acide isosaccharique, acide heptasaccharique, leurs sels et leurs esters. Italian text:, ex VIII. altri: — Acido glicerico, acido glicolico, acido saccarico, acido isosaccarico, acido eptasaccarico, loro sali e loro esteri. Dutch text: ex VIII. andere: — Glycerinezuur, glycolzuur, suikerzuur, isosuikerzuur, heptasuikerzuur, alsmede zouten en esters daarvan. The Danish text remains unchanged. ◄ 12 % 8 % 29.35 Heterocikliskie savienojumi; nukleīnskābes: ex Q. Citi: — Bezūdens mannīta un sorbīta savienojumi, izņemot maltolu un izomaltolu 10,4 % 8 % 29.43 Ķīmiski tīri cukuri, izņemot saharozi, glikozi un laktozi; cukuru ēteri un esteri un šo savienojumu sāļi, izņemot pozīcijās 29.39, 29.41 un 29.42 minētos preparātus: B. Citi 20 % 8 % 29.44 Antibiotikas: A. Penicilīni 16,8 % 0 35.01 Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes: A. Kazeīns: I. Reģenerētu tekstilšķiedru ražošanai () 2 % 0 II. Rūpnieciskiem mērķiem, izņemot pārtikas produktu vai lopbarības ražošanu () — Kas satur 50 svara % vai vairāk ūdeni 5 % 0 — Citi 5 % 3 % III. Citi 14 % 12 % B. Kazeīna līmes 13 % 11 % C. Citas 10 % 8 % 35.05 Dekstrīni un dekstrīnu līmes; šķīstošas vai izkarsētas cietes; līmes no cietes: A. Dekstrīni; šķīstošas vai izkarsētas cietes 14 % + vc vc B. Līmes no dekstrīna vai no cietes 13 % + vc, kas nepārsniedz 18 % vc 35.06 Gatavas līmes, kas citur nav minētas vai iekļautas; preparāti, ko paredzēts izmantot kā līmes, iesaiņoti pārdošanai mazumtirdzniecībā kā līmes, ar tīrsvaru ne lielāku kā 1 kg: A. Gatavas līmes, kas citur nav minētas vai iekļautas: ex II. Citādas līmes: — Uz nātrija silikāta emulsijas bāzes 12,8 % 0 ex B. Preparāti, ko izmanto kā līmes, iesaiņoti pārdošanai mazumtirdzniecībā kā līmes iesaiņojumā, kura tīrsvars nepārsniedz 1 kg: — Uz nātrija silikāta emulsijas bāzes 15,2 % 0 38.12 Gatavi glazējumi, gatavas apretūras un gatavas kodnes, kādas izmanto tekstila, papīra, ādas vai līdzīgās rūpniecības nozarēs: A. Gatavi glazējumi un gatavas apretūras: I. Uz vielu ar cietes īpašībām bāzes 13 % + vc, kas nepārsniedz 20 % vc 38.19 Ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (tostarp dabīgo produktu maisījumi), kas nav minēti citur; ķīmijas un saskarnozaru rūpniecības atlikumprodukti, kas citur nav minēti vai iekļauti: Q. Liešanas masas pamatsaistvielas, kuru pamatā ir sintētiskie sveķi 12,8 % 8 % ▼M10 T. Sorbitol, other than that falling within subheading 29.04 C III: I. In aqueous solution: (a) Containing 2 % or less by weight of mannitol, calculated on the sorbitol content 12 % + vc 6 % + vc (b) Other 9 % + vc 6 % + vc II. Other: (a) Containing 2 % or less by weight of mannitol, calculated on the sorbitol content 12 % + vc 6 % + vc (b) Other 9 % + vc 6 % + vc ex U. Other: — Products obtained from the cracking of sorbitol 14,4 % 8 % ▼B 39.02 Polimerizācijas un kopolimerizācijas produkti (piemēram, polietilēns, politetrahaloetilēni, poliizobutilēns, polistirols, polivinilhlorīds, polivinilacetāts, polivinilhloracetāts un citi polivinila atvasinājumi, poliakrila un polimetakrila atvasinājumi, kumarona un indēna sveķi): ex C. Citi: — Adhezīvi uz sveķu emulsiju bāzes 12 % līdz 18,4 % 0 39.06 Citi polimēri, mākslīgie sveķi un mākslīgie plastmasas materiāli, tostarp algīnskābe, tās sāļi un esteri; linoksīns ex B. Citi: — Dekstrāns 16 % 6 % — Nav norādīts, izņemot linoksīnu 16 % 8 % (1) Piezīme: šajā sarakstā norādītie saīsinājumi “vc”, “ads” un “adf” nozīmē attiecīgi “mainīgā komponente”, “cukura papildu nodoklis” un “miltu papildu nodoklis”

Piezīme:

šajā sarakstā norādītie saīsinājumi “vc”, “ads” un “adf” nozīmē attiecīgi “mainīgā komponente”, “cukura papildu nodoklis” un “miltu papildu nodoklis”.

II TABULA

NORVĒĢIJA







Norvēģijas muitas tarifa pozīcijas Nr. Apraksts Pamatnodokļi (N.Kr./kg) Nodoklis, kas piemērojams 1997. gada 1. jūlijā 15.10 Taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas; rūpnieciskie alifātiskie spirti: ex C. Citi: — No priedes koksnes iegūtas taukskābes ar taukskābju saturu 90 vai vairāk svara % 0,16 0 17.04 Cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao: A. Lakrica 2,00 0 (1) B. Citi 1,00 0 (1) 18.06 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu: A. Šokolāde; kakao pulveris, saldināts; saldējums; saldējuma pulveri un galda krējuma pulveri: — Kakao pulveris, saldināts 1,00 0 — Šokolāde; saldējuma pulveri un galda krējuma pulveri 1,00 0 (1) — Saldējums 15 % ar vismaz N.Kr. 0,90 uz kg 0,90 B. Citi 0,50 0 (1) 19.01 Iesala ekstrakts 0,40 0 ▼M15 19.02 Malt extract; preparations of flour, meal, starch or malt extract, of a kind used as infant food or for dietetic or culinary purposes, containing less than 50 % by weight of cocoa: — Malt extract 0.40 0 — Cake mixtures in containers of a net capacity of less than 2 kg 0.80 0 (1) — Other 0.80 0.50 (1) ▼B 19.03 Makaroni, spageti un līdzīgi produkti 0,40 0,20 (1) 19.04 Tapioka un sāgo; tapiokas un sāgo aizstājēji, ko iegūst no kartupeļu cietes vai citām cietēm 0,60 0,20 (1) 19.05 Gatavā pārtika, kas iegūta, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus (pūstie rīsi, kukurūzas pārslas un tamlīdzīgi produkti) 0,40 0 19.06 Hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti 1,60 0 ▼M15 19.07 Bread, ships’ biscuits and other ordinary bakers’ wares, not containing added sugar, honey, eggs, fats, cheese or fruit; communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products: — Communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products 1.60 0 — ‘Knekkebrød’ 20 % 10 % (1) — ‘Flatbrød’: — Containing wheat 0.80 0 — Other 0.20 0 — Ships’ biscuits, fine bread crumbs and rusks: — Containing wheat 0.80 0 — Other 0.20 0 — Other: — Containing wheat 0.80 0.50 (1) — Other 0.20 0 ▼B 19.08 Mīklas izstrādājumi, cepumi, kūkas un citi konditorejas izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao jebkurā attiecībā 2,00 0 (1) ▼M15 ex 21.02 Roasted chicory and other roasted coffee substitutes; extracts, essences and concentrates thereof 0 0 ▼B 21.04 Mērces; garšvielu maisījumi un pikanto garšvielu maisījumi 18 % + vc, kas nepārsniedz N.Kr. 1,50 uz kg vc (1) 21.05 Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā; homogenizēti jaukti pārtikas izstrādājumi: B. Zupas un buljoni šķidrā, cietā vai pulvera veidā: 1. Hermētiski noslēgtos traukos: a) gaļas buljons 8 % + vc, kas nepārsniedz N.Kr. 0,70 uz kg vc (1) b) dārzeņu zupas un buljoni, kas nesatur gaļu vai gaļas ekstraktu 8 % + vc, kas nepārsniedz N.Kr. 0,35 uz kg vc (1) ▼M24 c) citi: 1. Zivju zupa (sastāvā ne mazāk kā 25 svara % zivs) 8 % + vc vc (1) 2. Cita 8 % + vc vc (1) ▼B 2. Citos traukos: a) kas satur gaļu vai gaļas ekstraktu 8 % + vc vc (1) b) citi 8 % + vc vc (1) 21.06 Dabiskie raugi (aktīvi vai neaktīvi); gatavi cepamie pulveri: ex A. Dabīgie raugi: 1. Vīna raugs 1,20 0 2. Raugs, ko izmanto dzīvnieku barībā Bez nodokļa Bez nodokļa 3. Citi, izņemot presētu raugu 30 % 0 21.07 Pārtikas izstrādājumi, kas citur nav minēti un iekļauti: A. Pusfabrikāti, kas paredzēti pozīcijā 19.05 minēto produktu ražošanai 0,20 0 B. Saldumi un košļājamā gumija, kas nesatur cukuru 1,00 0 (1) ▼M24 C. Bezalkoholisko preparātu maisījumi (zināmi kā “koncentrēti ekstrakti”) dzērienu ražošanai: — koncentrēti ābolu un upeņu sulas ekstrakti 15 % 10 % (1) — citi 15 % 0 D. Gatava kukurūza 15 % 0 E. Proteīnu koncentrāti 30 % 0 F. Citi: 1. Saldējums, saldējuma pulveri un galda krējuma pulveri: — saldējums, kura sastāvā ir taukvielas 30 % ar vismaz 1,70 NOK/kg 1,70 NOK/kg — citi 30 % 0 (1) 2. Citi: — konditorejas tauki; taukvielu emulsijas un līdzīgi šāda veida produkti, ko izmanto maizes un mīklas izstrādājumu gatavošanā — ar taukvielu saturu mazāku nekā 10 svara % 30 % 0 (1) — ar taukvielu saturu 10 svara % vai vairāk 30 % 25 % (1) — aromatizēts jogurts vai jogurts ar augļu piedevu 30 % ar vismaz 1,70 NOK/kg 1,70 NOK/kg — mazie rīsi un līdzīgi produkti 30 % 0 — kafijas pastas; gatavi ravioli, makaroni, spageti un līdzīgi makaronu izstrādājumi 30 % 0 — citas 30 % 0 ▼B 22.02 Limonāde, aromatizēti minerālūdeņi un aromatizēti gāzētie ūdeņi un citi bezalkoholiskie dzērieni, neieskaitot augļu un dārzeņu sulas, kas minētas pozīcijā 20.07 1,00 0 (1) 22.03 Iesala alus: A. Pudelēs vai burkās N.Kr. 2,00 uz litru 0 B. Citos traukos 1,80 0 22.06 Vermuti un citi vīni no svaigām vīnogām ar aromātiskiem ekstraktiem Bez nodokļa Bez nodokļa ex 22.09 Nedenaturēts etilspirts, ar stiprumu mazāk kā 80; liķieri un citi alkoholiski dzērieni; salikti alkohola izstrādājumi (pazīstami kā “koncentrēti ekstrakti”) dzērienu ražošanai: — Alkoholiski dzērieni, kas satur olas vai olu dzeltenumus un/vai cukuru (saharozi vai invertcukuru) Bez nodokļa Bez nodokļa 29.04 Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: ex C. Citi: — Mannīts un sorbīts 15 % 0 ex 29.10 Acetāli un pusacetāli, kā arī acetāli un pusacetāli, kas satur vienkāršu vai saliktu skābekļa funkcionālo grupu, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: — Metilglikozīdi 15 % 0 ex 29.14 Monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfonētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: — Mannīta un sorbīta esteri 24 % 0 29.15 Polikarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfurētie (sēru saturošie), nitrētie un nitrozētie atvasinājumi: ex A. Itakonskābes un to sāļi Bez nodokļa Bez nodokļa ex B. Itakonskābju esteri 24 % 0 ex 29.16 Karbonskābes, kas satur spirta, fenola, aldehīda vai ketona funkcionālo grupu, un citas karbonskābes, kas satur vienkāršu vai saliktu skābekļa funkcionālo grupu, un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: ►M10 The German text remains unchanged. The English text remains unchanged. French text: (i) Acide lactique, acide citrique, acide glycérique, acide glycolique, acide saccharique, acide isosaccharique, acide heptasaccharique et leurs sels. Italian text: (i) Acido lattico, acido citrico, acido glicerico, acido glicolico, acido saccarico, acido isosaccarico, acido eptasaccarico e loro sali. Dutch text: (i) Melkzuur, citroenzuur, glycerinezuur, glycolzuur, suikerzuur, isosuikerzuur, heptasuikerzuur, alsmede zouten en esters daarvan. The Danish text remains unchanged. ◄ Bez nodokļa Bez nodokļa ii) pienskābes, citronskābes, glicerīnskābes, glikolskābes, saharīnskābes, izosaharīnskābes un heptasaharīnskābes esteri 15 % 0 ex 29.35 Heterocikliskie savienojumi, nukleīnskābes: — Mannīta un sorbīta anhidrīti, izņemot maltolu un izomaltolu 15 % 0 ex 29.43 Ķīmiski tīri cukuri, izņemot saharozi, glikozi un laktozi; cukuru ēteri un esteri un to sāļi, izņemot pozīcijās 29.39, 29.41 un 29.42 minētos preparātus: — Kas nav ramnoze, rafinoze un mannoze 0,10 0 ex 29.44 Antibiotikas: — Penicilīni un to sāļi un citi atvasinājumi Bez nodokļa Bez nodokļa 35.01 Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes: A. Kazeīns 1,50 0 (1) B. Kazeīna līmes 25 % 0 (1) C. Citi 15 % 0 (1) 35.05 Dekstrīni un dekstrīnu līmes; šķīstošas vai izkarsētas cietes; līmes no cietes: A. Šķīstošas vai izkarsētas cietes: 1. Iegūtas no kartupeļiem: a) izmantošanai pārtikas pārstrādes rūpniecībā un mājsaimniecībās 0,51 + vc, kas nepārsniedz N.Kr. 0,51 uz kg 0,17 + vc (2) b) citas 0,51 0 2. Citas 0,51 0 B. Pārējās 0,51 0 ex 35.06 Gatavas līmes, kas citur nav minētas vai iekļautas; preparāti, kurus paredzēts izmantot kā līmes, iesaiņoti pārdošanai mazumtirdzniecībā kā līmes, kuru tīrsvars nepārsniedz 1 kg: — Uz nātrija silikāta emulsiju bāzes 12,5 % 0 ▼M15 ex 35.07 Enzymes; prepared enzymes not elsewhere specified or included: — Prepared enzymes containing foodstuffs 30 % 0 (1) ▼B ex 38.12 Gatavi glazējumi, gatavas apretūras un gatavas kodnes, ko izmanto tekstila, papīra, ādas vai līdzīgās rūpniecības nozarēs: — Uz cietes bāzes 0,51 0 (1) ex 38.19 Ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (tostarp dabīgo produktu maisījumi), kas nav minēti vai iekļauti citur; ķīmijas un saskarnozaru rūpniecības atlikumprodukti, kas citur nav minēti vai iekļauti: — Liešanas serdes saistvielas, kuru pamatā ir mākslīgie sveķi 0,10 0 — Sorbīta krekinga produkti 15 % 0 ex 39.02 Polimerizācijas un kopolimerizācijas produkti (piemēram, polietilēns, politetrahaloetilēni, poliizobutilēns, polistirols, polivinilhlorīds, polivinilacetāts, polivinilhloracetāts un citi polivinila atvasinājumi, poliakrila un polimetakrila atvasinājumi, kumarona un indēna sveķi): — Līmes uz sveķu emulsiju pamata 10–20 % 0 ex 39.06 Citi polimēri, mākslīgie sveķi un mākslīgie plastmasas materiāli, tostarp algīnskābe, tās sāļi un esteri; linoksīns: — Citi polimēri, mākslīgie sveķi un mākslīgie plastmasas materiāli, to sāļi un esteri, izņemot algīnskābi un tās sāļus un esterus 15 % 0 (1) Norvēģija patur tiesības izvēlēties sistēmu, ko piemēro, lai ņemtu vērā pamata lauksaimniecības produktu cenu atšķirības. (2) Izņēmuma kārtā attiecībā uz 2. protokola 1. panta 1. un 2. punkta noteikumiem apvienotā komiteja lemj, kā īstenot samazinājumus šai pozīcijai, un nosaka pirmā samazinājuma dienu.

Piezīme:

saīsinājums “vc” ir “mainīgā komponente”.

▼M27

PROTOCOL 3

concerning the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative cooperation







TITLE I

Definition of the concept of ‘originating products’

Article 1

For the purpose of implementing the Agreement, and without prejudice to the provisions of Articles 2 and 3 of this Protocol, the following products shall be considered as:

1. products originating in the Community: (a) products wholly obtained in the Community; (b) products obtained in the Community in the manufacture of which products other than those referred to in (a) are used, provided that the said products have undergone sufficient working or processing within the meaning of Article 5. This condition shall not apply, however, to products which, within the meaning of this Protocol, originate in Norway;

2. products originating in Norway: (a) products wholly obtained in Norway; (b) products obtained in Norway in the manufacture of which products other than those referred to in (a) are used, provided that the said products have undergone sufficient working or processing within the meaning of Article 5. This condition shall not apply, however, to products which, within the meaning of this Protocol, originate in the Community.

The products in List C shall be temporarily excluded from the scope of this Protocol. Nevertheless, the arrangements regarding administrative cooperation and Article 23 shall apply mutatis mutandis to these products.

Article 2

1. Inasmuch as trade between the Community and Austria, Finland, Iceland, Portugal, Sweden and Switzerland and between Norway and the latter six countries, and also between each of those six countries themselves is governed by agreements containing rules identical to those in this Protocol, the following products shall also be considered as:

A. products originating in the Community: those products referred to in Article 1 (1) which, after being exported from the Community, have undergone no working or processing in any of those six countries or have not undergone sufficient working or processing there to confer on them the status of products originating in any of those countries by virtue of provisions corresponding to those of Article 1 (1) (b) or (2) (b) of this Protocol contained in the agreements referred to above, provided that: (a) only products originating in any of those six countries or in the Community or in Norway have been used in the course of the working or processing; (b) where a percentage rule limits, in the Lists A or B referred to in Article 5, the proportion in value of non-originating products that can be incorporated under certain circumstances, the added value has been acquired in each of the countries in accordance with the percentage rules and with the other rules contained in the said lists without any possibility of cumulation from one country to another;

B. products originating in Norway: those products referred to in Article 1 (2) which, after being exported from Norway have undergone no working or processing in any one of these six countries or have undergone working or processing insufficient to confer on them the status of products originating in any of those countries by virtue of provisions corresponding to those of Article 1 (1) (b) or (2) (b) of this Protocol contained in the agreements referred to above, provided that: (a) only products originating in any one of those six countries or in the Community or in Norway have been used in the course of the working or processing; (b) where a percentage rule limits, in the Lists A or B referred to in Article 5, the proportion in value of non-originating products that can be incorporated under certain circumstances, the added value has been acquired in each of the countries in accordance with the percentage rules and with the other rules contained in the said lists without any possibility of cumulation from one country to another.

2. For the purpose of implementing paragraph 1 (A) (a) and (B) (a), the fact that products other than those referred to therein are used in a proportion not exceeding in total value 5 % of the value of the products obtained and imported into Norway or the Community does not affect the determination of origin of the latter products, provided that they would not have caused the products exported from the Community or Norway in the first place to lose their status of products originating in the Community or in Norway had they been incorporated there.

3. In the cases referred to in paragraph 1 (A) (b) and (B) (b) and paragraph 2, no non-originating product may be incorporated if it only undergoes the working or processing provided for in Article 5 (3).

Article 3

Notwithstanding the provisions of Article 2 and provided that all the conditions laid down in that Article are nevertheless fulfilled, the products obtained shall not continue to be considered as products originating in the Community or in Norway respectively unless the value of the products worked or processed originating in the Community or in Norway represents the highest percentage of the value of the products obtained. If this is not so, the latter products are considered as originating in the country where the added value acquired represents the highest percentage of their value.

Article 4

The following shall be considered as wholly obtained either in the Community or in Norway within the meaning of Article 1 (1) (a) and (2) (a):

(a) mineral products extracted from their soil or from their seabed;

(b) vegetable products harvested there;

(c) live animals born and raised there;

(d) products from live animals raised there;

(e) products obtained by hunting or fishing conducted there;

(f) products of sea fishing and other products taken from the sea by their vessels;

(g) products made aboard their factory ships exclusively from products referred to in subparagraph (f);

(h) used articles collected there fit only for the recovery of raw materials;

(i) waste and scrap resulting from manufacturing operations conducted there;

(j) goods produced there exclusively from products specified in subparagraphs (a) to (i).

Article 5

1. For the purpose of implementing Article 1 (1) (b) and (2) (b) the following shall be considered as sufficient working or processing:

(a) working or processing as a result of which the goods obtained receive a classification under a tariff heading other than that covering each of the products worked or processed, except, however, working or processing specified in List A, where the special provisions of that list apply;

(b) working or processing specified in List B.

‘Sections’, ‘Chapters’ and ‘headings’ shall mean the Sections, Chapters and headings in the Customs Cooperation Council nomenclature for the classification of goods in customs tariffs.

2. When, for a given product obtained, a percentage rule limits in List A and in List B the value of the materials and parts which can be used, the total value of these materials and parts, whether or not they have changed tariff heading in the course of the working, processing or assembly within the limits and under the conditions laid down in each of those two lists, may not exceed, in relation to the value of the product obtained, the value corresponding either to the common rate, if the rates are identical in both lists, or to the higher of the two if they are different.

3. For the purpose of implementing Article 1 (1) (b) and (2) (b) the following shall still be considered as insufficient working or processing to confer the status of originating product, whether or not there is a change of tariff heading:

(a) operations to ensure the preservation of merchandise in good condition during transport and storage (ventilation, spreading out, drying, chilling, placing in salt, sulphur dioxide or other aqueous solutions, removal of damaged parts, and like operations);

(b) simple operations consisting of removal of dust, sifting or screening, sorting, classifying, matching (including the making up of sets of articles), washing, painting, cutting up;

(c) (i) changes of packing and breaking up and assembly of consignments; (ii) simple placing in bottles, flasks, bags, cases, boxes, fixing on cards or boards, etc., and all other simple packing operations;

(d) affixing marks, labels or other like distinguishing signs on products or their packaging;

(e) simple mixing of products, whether or not of different kinds, where one or more components of the mixtures do not meet the conditions laid down in this Protocol to enable them to be considered as originating either in the Community or in Norway;

(f) simple assembly of parts of articles to constitute a complete article;

(g) a combination of two or more operations specified in subparagraphs (a) to (f);

(h) slaughter of animals.

Article 6

1. Where the Lists A and B referred to in Article 5 provide that goods obtained in the Community or in Norway shall be considered as originating therein only if the value of the products worked or processed does not exceed a given percentage of the value of the goods obtained, the values to be taken into consideration for determining such percentage shall be:

— on the one hand, — as regards products whose importation can be proved: their customs value at the time of importation; — as regards products of undetermined origin; the earliest ascertainable price paid for such products in the territory of the Contracting Party where manufacture takes place;

— and on the other hand, — the ex-works price of the goods obtained, less internal taxes refunded or refundable on exportation.

This Article also applies for the implementation of Articles 2 and 3.

2. Where Articles 2 and 3 apply, ‘added value acquired’ shall be understood as meaning the difference between the ex-works price of the goods obtained, less internal taxes refunded or refundable on exportation from the country concerned or from the Community and the customs value of all the products imported and worked or processed in that country or in the Community.

Article 7

Goods originating in Norway or in the Community and constituting one single shipment which is not split up may be transported through territory other than that of the Community, Norway, Austria, Finland, Iceland, Portugal, Sweden or Switzerland with, should the occasion arise, transhipment or temporary warehousing in such territory, provided that the crossing of the latter territory is justified for geographical reasons, that the goods have remained under the surveillance of the customs authorities in the country of transit or of warehousing, that they have not entered into the commerce of such countries or been delivered for home use there and have not undergone operations other than unloading, reloading or any operation designed to preserve them in good condition.







TITLE II

Arrangements for administrative cooperation

Article 8

1. Originating products within the meaning of this Protocol shall, on importation into the Community or into Norway, benefit from the Agreement upon submission of one of the following documents:

(a) an EUR. 1 movement certificate, hereinafter referred to as ‘an EUR. 1 certificate’, a specimen of which is given in Annex V to this Protocol; or

(b) a form EUR. 2, a specimen of which is given in Annex VI to this Protocol, for consignments consisting only of originating products, and provided the value does not exceed ►M28 4 000 ECU ◄ per consignment.

2. The following originating products within the meaning of this Protocol shall, on importation into the Community or into Norway, benefit from the Agreement without it being necessary to produce either of the documents referred to in paragraph 1:

(a) products sent as small packages from private persons to private persons, provided that the value of the products does not exceed ►M28 280 ECU ◄ ;

(b) products forming part of travellers’ personal luggage, provided that the value of the products does not exceed ►M28 800 ECU ◄ .

These provisions shall be applied only when such products are not imported by way of trade and have been declared as meeting the conditions required for the application of the Agreement, and where there is no doubt as to the veracity of such declaration.

Importations which are occasional and consist solely of products for the personal use of the recipients or travellers or their families shall not be considered as importations by way of trade if it is evident from the nature and quantity of the products that no commercial purpose is in view.

3. Amounts in the national currency of the exporting State equivalent to the amounts expressed in ECU shall be fixed by the exporting State and communicated to the other parties to the Agreement. When the amounts are more than the corresponding amounts fixed by the importing State, the importing State shall accept them if the goods are invoiced in the currency of the exporting State.

If the goods are invoiced in the currency of another Member State of the Community or another country mentioned in Article 2 of this Protocol, the importing State shall recognize the amount notified by the country concerned.

4. Up to and including 30 April 1981, the ECU, to be used in any given national currency shall be the equivalent in that national currency of the ECU as at 30 June 1978. For each successive period of two years, it shall be the equivalent in that national currency of the ECU as at the first working day in October in the year immediately preceding that two-year period.

5. Accessories, spare parts and tools dispatched with a piece of equipment, machine, apparatus or vehicle which are part of the normal equipment and included in the price thereof or are not separately invoiced are regarded as one with the piece of equipment, machine, apparatus or vehicle in question.

6. Sets within the meaning of General Rule 3 of the Nomenclature shall be regarded as originating when all component articles are originating products. Nevertheless, when a set is composed of originating and non-originating articles, the set as a whole shall be regarded as originating provided that the value of the non-originating articles does not exceed 15 % of the total value of the set.

Article 9

1. An EUR. 1 certificate shall be issued by the customs authorities of the exporting State when the goods to which it relates are exported. It shall be made available to the exporter as soon as actual exportation has been effected or ensured.

2. The EUR. 1 certificate shall be issued by the customs authorities of a Member State or the European Economic Community if the goods to be exported can be considered as products originating in the Community within the meaning of Article 1 (1) of this Protocol. The EUR. 1 certificate shall be issued by the customs authorities of Norway if the goods to be exported can be considered as products originating in Norway within the meaning of Article 1 (2) of this Protocol.

3. The customs authorities of the Member States of the Community or Norway may issue EUR. 1 certificates under the conditions laid down in the Agreements referred to in Article 2 of this Protocol if the goods to be exported can be considered as products originating in the Community, in Norway or in Austria, Finland, Iceland, Portugal, Sweden or Switzerland within the meaning of Article 2 and, where applicable, Article 3 of this Protocol and provided that the goods covered by the EUR. 1 certificates are in the Community or in Norway.

Where Article 2, and where appropriate, Article 3 of this Protocol are applied, the EUR. 1 certificates shall be issued by the customs authorities of each of the countries concerned where the goods have either been held before their re-exportation in the same state or undergone the working or processing referred to in Article 2 of this Protocol, upon presentation of the EUR. 1 certificates issued previously.

4. An EUR. 1 certificate may be issued only where it can serve as the documentary evidence required for the purpose of implementing the preferential treatment provided for in the Agreement.

The date of issue of the EUR. 1 certificate must be indicated in the box on the EUR. 1 certificate reserved for the customs authorities.

5. In exceptional circumstances an EUR. 1 certificate may also be issued after exportation of the goods to which it relates if it was not issued at the time of exportation because of errors, involuntary omissions or special circumstances.

The customs authorities may issue an EUR. 1 certificate retrospectively only after verifying that the particulars supplied in the exporter’s application agree with those on the corresponding document.

EUR. 1 certificates issued retrospectively must be endorsed with one of the following phrases:

‘NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT’, ‘DÉLIVRÉ À POSTERIORI’, ‘RILASCIATO A POSTERIORI’, ‘AFGEGEVEN A POSTERIORI’, ‘ISSUED RETROSPECTIVELY’, ‘UDSTEDT EFTERFØLGENDE’, ‘ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ’, ‘ANNETTU JÄLKIKÄTEEN’, ‘UTGEFID EFTIRA’, ‘UTSTEDT SENERE’, ‘EMITIDO A POSTERIORI’, ‘UTFÄRDAT I EFTERHAND’.

6. In the event of the theft, loss or destruction of an EUR. 1 certificate, the exporter may apply to the customs authorities which issued it for a duplicate to be made out on the basis of the export documents in their possession. The duplicate issued in this way must be endorsed with one of the following words:

‘DUPLIKAT’, ‘DUPLICATA’, ‘DUPLICATO’, ‘DUPLICAAT’, ‘DUPLICATE’, ‘ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ’, ‘KAKSOISKAPPALE’, ‘SAMRIT’, ‘SEGUNDA VIA’.

The duplicate, which must bear the date of issue of the original EUR. 1 certificate, shall take effect as from that date.

7. The endorsements referred to in paragraphs 5 and 6 shall be inserted in the ‘Remarks’ box on the EUR. 1 certificate.

8. It shall always be possible to replace one or more EUR. 1 certificates by one or more EUR. 1 certificates, provided that this is done at the customs office where the goods are located.

9. For the purpose of verifying whether the conditions stated in paragraphs 2 and 3 have been met, the customs authorities shall have the right to call for any documentary evidence or to carry out any check which they consider appropriate.

Article 10

1. An EUR. 1 certificate shall be issued only on application having been made in writing by the exporter or, under the exporter’s responsibility, by his authorized representative, on the form, a specimen of which is given in Annex V to this Protocol, which shall be completed in accordance with this Protocol.

2. It shall be the responsibility of the customs authorities of the exporting country to ensure that the form referred to in paragraph 1 is properly completed. In particular, they shall check whether the box reserved for the description of the goods has been completed in such a manner as to exclude any possibility of fraudulent additions. To this end, the description of the goods must be given without leaving any blank lines. Where the box is not completely filled a horizontal line must be drawn below the last line of the description, the empty space being crossed through.

3. Since the EUR. 1 certificate constitutes the documentary evidence for the application of the preferential tariff and quota arrangements laid down in the Agreement, it shall be the responsibility of the customs authorities of the exporting country to take any steps necessary to verify the origin of the goods and to check the other statements on the certificate.

4. The exporter or his representative shall submit with his request any appropriate supporting document proving that the goods to be exported qualify for the issue of an EUR. 1 certificate.

5. When an EUR. 1 certificate is issued within the meaning of Article 9 (5) of this Protocol after the goods to which it relates have actually been exported, the exporter must in the application referred to in paragraph 1:

— indicate the place and date of exportation of the goods to which the EUR. 1 certificate relates,

— certify that no EUR. 1 certificate was issued at the time of exportation of the goods in question, and state the reasons.

6. Applications, for EUR. 1 certificates and the EUR. 1 certificates referred to in the second subparagraph of Article 9 (3) of this Protocol, upon presentation of which new EUR. 1 certificates are issued, must be preserved for at least two years by the customs authorities of the exporting country.

Article 11

1. EUR. 1 certificates shall be made out on the form a specimen of which is given in Annex V to this Protocol. This form shall be printed in one or more of the languages in which the Agreement is drawn up. EUR. 1 certificates shall be made out in one of those languages and in accordance with the provisions of the domestic law of the exporting State; if they are handwritten, they shall be completed in ink in capital letters.

2. The EUR. 1 certificate shall be 210 × 297 millimetres. A tolerance of up to plus 8 millimetres or minus 5 millimetres in the length may be allowed. The paper used shall be white writing paper, sized, not containing mechanical pulp and weighing not less than 25 grams per square metre. It shall have a printed green guilloche pattern background making any falsification by mechanical or chemical means apparent to the eye.

3. The Member States of the Community and Norway may reserve the right to print the EUR. 1 certificates themselves or may have them printed by printers approved by them. In the latter case, each EUR. 1 certificate must include a reference of such approval. In addition, the EUR. 1 certificate must bear the name and addr