2.

Cūku vezikulārās eksantēmas gadījumā izņēmuma kārtā šīs direktīvas 11. pantā paredzētos pasākumus aizvieto ar šādiem: a) nosaka visas tās saimniecības aizsargjoslā, kurās ir pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki; b) veic periodiskus to saimniecību apmeklējumus, kurās ir pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki, veic šo dzīvnieku klīniskas pārbaudes, vajadzības gadījumā ieskaitot paraugu ņemšanu laboratorijas analīzēm; apmeklējumi un atzinumi jāreģistrē; apmeklējumu biežumam jābūt proporcionālam saslimstības smagumam, salīdzinot ar slimības vissmagāk apdraudētajām saimniecībām; c) pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieku pārvietošana un pārvadāšana pa valsts vai privātajiem ceļiem, izņemot saimniecību palīgceļus, ir aizliegta. Tomēr kompetentā iestāde var pieļaut atkāpi no šā aizlieguma, ja tiek veikts dzīvnieku tranzītpārvadājums pa ceļu vai dzelzceļu, šajā laikā kravu neizkraujot un neapstājoties; d) tomēr saskaņā ar 25. pantā noteikto kārtību var pieļaut izņēmumu attiecībā uz kaušanai paredzētām cūkām, ko ieved no teritorijas ārpus aizsargjoslas un ved uz lopkautuvi, kas atrodas aizsargjoslas teritorijā; e) kravas automašīnas un citus transporta līdzekļus un aparatūru, ko izmanto aizsargjoslas teritorijā, lai pārvadātu cūkas, citus mājlopus vai vielas, kas varētu būt inficētas (piem., dzīvnieku barību, mēslus utt.) nedrīkst izvest no: i) saimniecības, kas atrodas aizsargjoslas teritorijā; ii) aizsargjoslas; iii) lopkautuves teritorijas, ja tie nav iztīrīti un dezinficēti saskaņā ar kompetentās iestādes noteikto kārtību. Šai kārtībai jo īpaši jānodrošina, ka neviena kravas automašīna vai transporta līdzeklis, kas ticis izmantots cūku pārvadāšanā, neatstāj aizsargjoslu, iekams to nav pārbaudījusi kompetentā iestāde; f) cūkas nevar izvest no saimniecības, kurā tās turētas, vēl 21 dienu pēc inficēto telpu sākotnējās tīrīšanas un dezinfekcijas pabeigšanas, kā paredzēts 16. pantā. Pēc 21 dienas var dot atļauju cūku izvešanai no minētās saimniecības: i) tieši uz lopkautuvi, ko norādījusi kompetentā iestāde (vēlams, lai lopkautuve atrastos aizsargjoslas vai uzraudzības zonas teritorijā), ar noteikumu, ka: — saimniecībā veic visu cūku pārbaudi, — klīniski pārbauda uz kaušanu vedamās cūkas, — katru cūku iezīmē ar auss marķieri vai izmantojot kādu citu apstiprinātu metodi, — cūkas pārvadā kompetentās iestādes aizzīmogotos transporta līdzekļos. Kompetento iestādi, kas atbild par attiecīgo lopkautuvi, informē par nodomu nosūtīt uz to šīs cūkas. Pēc cūku nogādāšanas lopkautuvē tās tur un nokauj atsevišķi no citām cūkām. Transporta līdzekli un aparatūru, kas tika izmantota cūku pārvadāšanā, tīra un dezinficē, pirms tā atstāj lopkautuvi. Pirms un pēc kaušanas pārbaudē, ko veic attiecīgajā lopkautuvē, kompetentā iestāde ņem vērā jebkādas pazīmes, kas saistāmas ar cūku vezikulārās eksantēmas vīrusa klātbūtni. Ja cūkas kauj saskaņā ar šiem nosacījumiem, tad ievāc statistiski reprezentatīvu asins paraugu. Ja analīžu rezultāts ir pozitīvs un tiek konstatēta cūku vezikulārā eksantēma, piemēro 9. panta 3. punktā paredzētos pasākumus; ii) īpašu apstākļu gadījumā tieši uz citām saimniecībām aizsargjoslas teritorijā ar noteikumu, ka: — saimniecībās veic visu cūku pārbaudi, — pārvietojamās cūkas klīniski pārbauda un pārbaudes rezultāts ir negatīvs, — katru cūku iezīmē ar auss marķieri vai izmantojot kādu citu apstiprinātu metodi; ▼M5 g) f) apakšpunkta i) daļā minēto cūku gaļa: i) nenonāk Kopienas iekšējā tirdzniecībā vai starptautiskā tirdzniecībā, un tā ir marķēta ar Padomes Direktīvas 2002/99/EK ( 9 ) II pielikumā minēto veterinārās ekspertīzes zīmogu svaigai gaļai; ii) to iegūst, sacērt, transportē un uzglabā atsevišķi no Kopienas iekšējai tirdzniecībai un starptautiskajai tirdzniecībai paredzētās gaļas un lieto tā, lai šī gaļa nenonāktu Kopienas iekšējai tirdzniecībai un starptautiskajai tirdzniecībai paredzētos gaļas produktos, ja tā nav apstrādāta atbilstīgi Direktīvas 2002/99/EK III pielikumā izklāstītajam; ▼M5 i) atkāpjoties no g) apakšpunkta, attiecībā uz f) apakšpunkta i) daļā minēto cūku gaļu dalībvalstis var izlemt, ka tās piemēros citu atšķirības zīmi, nevis Direktīvas 2002/99/EK II pielikumā minēto īpašo atšķirības zīmi, ar nosacījumu, ka tā ir skaidri atšķirama no citām atšķirības zīmēm, ko piemēro cūkgaļai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 ( 10 ) vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2005 ( 11 ); dalībvalstis, kas nolemj izmantot alternatīvo atšķirības zīmi, par to paziņo Komisijai, informējot Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju; ii) piemērojot i) daļā minēto, atšķirības zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai, rakstzīmēm jābūt viegli uztveramām un skaidri attēlotām. Atšķirības zīmei jābūt šādā formā un tajā jābūt šādām norādēm: XY apzīmē attiecīgās valsts kodu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas B daļas 6. punktā. 1234 apzīmē uzņēmuma apstiprinājuma numuru, kā minēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas B daļas 7. punktā. h) ▼B