02009L0081 — LV — 26.07.2019 — 007.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/81/EK

(2009. gada 13. jūlijs),

ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)







SATURA RĀDĪTĀJS I SADAĻA DEFINĪCIJAS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI 1. pants Definīcijas 2. pants Piemērošanas joma 3. pants Jaukti līgumi 4. pants Līgumu slēgšanas principi II SADAĻA NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO LĪGUMIEM I NODAĻA Vispārīgie noteikumi 5. pants Uzņēmēji 6. pants Līgumslēdzējas iestādes/subjekta konfidencialitātes pienākumi 7. pants Klasificētas informācijas aizsardzība II NODAĻA Robežvērtības, centrālās iepirkumu iestādes un piemērošanas izņēmumi 1. iedaļa Robežvērtības 8. pants Līgumu robežvērtības 9. pants Līgumu un pamatnolīgumu paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes 2. iedaļa Centrālās iepirkumu iestādes 10. pants Līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas centrālās iepirkumu iestādes 3. iedaļa Piemērošanas izņēmumi 11. pants Izņēmumu piemērošana 12. pants Līgumi, kurus noslēdz saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem 13. pants Īpaši izņēmumi 4. iedaļa Īpaša kārtība 14. pants Priviliģēto tiesību līgumi III NODAĻA Pakalpojumu līgumiem piemērojamā kārtība 15. pants Pakalpojumu līgumi, kas minēti I pielikumā 16. pants Pakalpojumu līgumi, kas minēti II pielikumā 17. pants Jaukti līgumi, kas ietver I un II pielikumā uzskaitītos pakalpojumus IV NODAĻA Īpaši noteikumi par līguma dokumentāciju 18. pants Tehniskās specifikācijas 19. pants Piedāvājumu varianti 20. pants Līguma izpildes nosacījumi 21. pants Apakšuzņēmuma līgumi 22. pants Informācijas drošība 23. pants Piegādes drošība 24. pants Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzību un darba apstākļiem V NODAĻA Procedūras 25. pants Piemērojamās procedūras 26. pants Sarunu procedūra ar paziņojuma par līgumu publicēšanu 27. pants Konkursa dialogs 28. pants Gadījumi, kuri pamato sarunu procedūras piemērošanu, nepublicējot paziņojumu par līgumu 29. pants Pamatnolīgumi VI NODAĻA Publicēšanas un pārredzamības noteikumi 1. iedaļa Paziņojumu publicēšana 30. pants Paziņojumi 31. pants Neobligātā publicēšana 32. pants Paziņojumu publicēšanas veidlapas un veids 2. iedaļa Termiņi 33. pants Dalības pieteikumu iesniegšanas un piedāvājumu iesniegšanas termiņi 3. iedaļa Informācijas saturs un nosūtīšanas līdzekļi 34. pants Uzaicinājumi uz konkursu, piedalīties sarunās vai konkursa dialogā 35. pants Kandidātu un pretendentu informēšana 4. iedaļa Saziņa 36. pants Prasības attiecībā uz saziņu 5. iedaļa Ziņojumi 37. pants Ziņojumu saturs VII NODAĻA Procedūras norise 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 38. pants Dalībnieku atbilstības pārbaude un atlase un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana 2. iedaļa Kvalitatīvās atlases kritēriji 39. pants Kandidāta vai pretendenta individuālā situācija 40. pants Piemērotība profesionālās darbības veikšanai 41. pants Ekonomiskais un finansiālais stāvoklis 42. pants Tehniskās un/vai profesionālās spējas 43. pants Kvalitātes vadības sistēmas standarti 44. pants Vides pārvaldības standarti 45. pants Papildu dokumentācija un informācija 46. pants Oficiālie apstiprināto uzņēmēju saraksti un sertifikācija, ko veic publisko tiesību vai privāttiesību subjekti 3. iedaļa Līgumslēgšanas tiesību piešķiršana 47. pants Līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji 48. pants Elektronisku izsoļu izmantošana 49. pants Nepamatoti lēti piedāvājumi III SADAĻA NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ APAKŠUZŅĒMUMA LĪGUMIEM I NODAĻA Apakšuzņēmuma līgumi, kurus piešķir izraudzītie pretendenti, kuri nav līgumslēdzējas iestādes/subjekti 50. pants Piemērošanas joma 51. pants Principi 52. pants Robežvērtības un publicēšanas noteikumi 53. pants Apakšuzņēmēju kvalitatīvās atlases kritēriji II NODAĻA Apakšuzņēmuma līgumi, kurus piešķir izraudzītie pretendenti, kuri ir līgumslēdzējas iestādes/subjekti 54. pants Piemērojamie noteikumi IV SADAĻA PĀRSKATĪŠANAI PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI 55. pants Darbības joma un pārskatīšanas procedūru pieejamība 56. pants Prasības attiecībā uz pārskatīšanas procedūrām 57. pants Nogaidīšanas termiņš 58. pants Atkāpes no nogaidīšanas termiņa 59. pants Pārskatīšanas pieprasīšanas termiņi 60. pants Spēkā neesamība 61. pants Šīs sadaļas pārkāpumi un alternatīvas sankcijas 62. pants Termiņi 63. pants Koriģēšanas mehānisms 64. pants Brīvprātīgā ex ante pārredzamības paziņojuma saturs V SADAĻA STATISTIKAS PĀRSKATI, IEVIEŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 65. pants Statistikas pārskati 66. pants Statistikas pārskata saturs 66.a pants Deleģēšanas īstenošana 66.b pants Steidzamības procedūra 67. pants Komitejas procedūra 68. pants Robežvērtību pārskatīšana 69. pants Grozījumi 70. pants Grozījums Direktīvā 2004/17/EK 71. pants Grozījums Direktīvā 2004/18/EK 72. pants Transponēšana 73. pants Pārskatīšana un ziņojumu iesniegšana 74. pants Stāšanās spēkā 75. pants Adresāti PIELIKUMI I pielikums Pakalpojumi, kas minēti 2. un 15. pantā II pielikums Pakalpojumi, kas minēti 2. un 16. pantā III pielikums Dažu 18. pantā minēto tehnisko specifikāciju definīcijas IV pielikums Informācija, kas iekļaujama 30. pantā minētajos paziņojumos V pielikums Apakšuzņēmēju līgumu paziņojumos iekļaujamā informācija, kas minēta 52. pantā VI pielikums Norādījumi par publicēšanu VII pielikums Reģistri VIII pielikums Prasības attiecībā uz elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto dalības pieteikumu un piedāvājumu saņemšanai







I SADAĻA

DEFINĪCIJAS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI

1. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā lieto šādas definīcijas:

1) “Kopējā publiskā iepirkuma vārdnīca” (Common Procurement Vocabulary, CPV) ir atsauces nomenklatūra, ko piemēro līgumslēdzēju iestāžu/subjektu piešķirtiem līgumiem un kas ir pieņemta ar Regulu (EK) Nr. 2195/2002;

2) “līgumi” ir līgumi, kas finansiālās interesēs rakstiski noslēgti atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam un Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktam;

3) “būvdarbu līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir vai nu CPV nomenklatūras 45. kategorijā minēto būvdarbu veikšana, vai arī šo būvdarbu projektēšana un veikšana, vai tādas būves celtniecība (ar jebkādiem līdzekļiem), kas atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajām prasībām. “Būvdarbi” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu rezultāts kopumā, kas pats par sevi ir pietiekams, lai pildītu kādu ekonomisku vai tehnisku funkciju;

4) “piegādes līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu līgumi un kuru priekšmets ir pirkums, nomaksas pirkums, noma vai iznomāšana ar vai bez izpirkuma tiesībām.

Līgumu, kura priekšmets ir preču piegāde un kurš papildus var ietvert arī izvietošanas un uzstādīšanas darbus, uzskata par “piegādes līgumu”;

5) “pakalpojumu līgumi” ir līgumi, kuri nav būvdarbu vai piegādes līgumi un kuru priekšmets ir pakalpojumu sniegšana.

Līgumu, kura priekšmets ir gan preces, gan pakalpojumi, uzskata par pakalpojumu līgumu, ja attiecīgo pakalpojumu vērtība ir lielāka par to preču vērtību, uz kuriem attiecas līgums.

Līgumu, kura priekšmets ir pakalpojumu sniegšana un kurš ietver darbības, kas paredzētas CPV nomenklatūras 45. kategorijā, bet kas ir nejaušas attiecībā pret līguma galveno priekšmetu, uzskata par pakalpojumu līgumu;

6) “militārais aprīkojums” ir aprīkojums, kas īpaši izstrādāts vai pielāgots militārām vajadzībām un ko var izmantot kā ieročus, munīciju vai militāro aprīkojumu;

7) “sensitīvs aprīkojums”, “sensitīvi būvdarbi” un “sensitīvi pakalpojumi” ir aprīkojums, būvdarbi un pakalpojumi, kuri paredzēti drošības mērķiem un kuri ir saistīti ar, prasa un/vai satur klasificētu informāciju;

8) “klasificēta informācija” ir jebkāda informācija vai materiāli, neatkarīgi no to formas, būtības vai pārsūtīšanas veida, kuriem ir piemērots drošības klasifikācijas līmenis vai aizsardzības līmenis un kuri valsts drošības interesēs un saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošiem normatīviem un administratīviem aktiem ir jāaizsargā pret nelikumīgu piesavināšanos, sabojāšanu, iznīcināšanu, izplatīšanu, pazaudēšanu vai jebkādas nesankcionētas personas piekļuvi, kā arī jebkāda cita veida negatīvu ietekmi;

9) “valdība” ir dalībvalsts vai trešās valsts centrālā, reģionālā vai vietējā valdība;

10) “krīze” ir jebkura situācija dalībvalstī vai trešā valstī, kad ir radies kaitējums, kas viennozīmīgi pārsniedz ikdienas sadzīves kaitējumu apmēru, un kura būtiski apdraud vai ierobežo cilvēku dzīvību un veselību vai kurai ir ievērojama ietekme uz materiālām vērtībām, vai kura prasa veikt pasākumus, lai apmierinātu pašas nepieciešamākās iedzīvotāju vajadzības; var uzskatīt, ka krīze ir arī tad, ja šāda kaitējuma rašanās ir tūlīt sagaidāma; bruņotus konfliktus un karus uzskata par krīzēm šīs direktīvas nozīmē;

11) “pamatnolīgum” ir tāda vienošanās starp vienu vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kuras mērķis ir noteikt attiecīgā laikposmā slēdzamos līgumus un paredzēt attiecīgo līgumu noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cenām, un, ja nepieciešams, paredzēto daudzumu;

12) “elektroniska izsole” ir atkārtots process, kurā izmanto elektronisku ierīci, lai paziņotu jaunas cenas, kas pārskatītas to samazināšanas nolūkā, un/vai jaunas vērtības, kas attiecas uz dažiem piedāvājumu elementiem, un kurš norisinās pēc pilnīgas sākotnējās piedāvājumu izvērtēšanas un ļauj tos sadalīt pēc vietām, izmantojot automātiskas vērtēšanas metodes.

Tādēļ daži būvdarbu līgumi un daži pakalpojumu līgumi, kuru priekšmets ir intelektuāli pakalpojumi, piemēram, būvdarbu projektēšana, nevar būt elektronisko izsoļu priekšmets;

13) “būvuzņēmējs”, “piegādātājs” vai “pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziskā vai juridiskā persona, vai publiska struktūra, vai šādu personu un/vai struktūru apvienība, kas tirgū piedāvā, attiecīgi, veikt būvdarbus, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus;

14) “uzņēmējs” ir būvuzņēmējs, piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs. Šo jēdzienu izmanto vienīgi vienkāršošanas nolūkā;

15) “kandidāts” ir uzņēmējs, kurš ir pieteicis savu dalību slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā;

16) “pretendents” ir uzņēmējs, kurš ir iesniedzis savu piedāvājumu, piedaloties slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā vai konkursa dialogā;

17) “līgumslēdzējas iestādes/subjekti” ir līgumslēdzējas iestādes atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktam un līgumslēdzēji subjekti atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 2. pantam;

18) “centrālā iepirkumu iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde/subjekts atbilstīgi Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktam un Direktīvas 2004/17/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktam vai arī Eiropas publiskā struktūra, kas:

— iegādājas līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem paredzētas piegādes un/vai pakalpojumus vai

— piešķir līgumslēgšanas tiesības vai slēdz pamatnolīgumus par līgumslēdzēju iestāžu/subjektu vajadzībām paredzētiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem;

19) “slēgtas procedūras” ir procedūras, kurām var pieteikties ikviens uzņēmējs, bet piedāvājumus drīkst iesniegt tikai tie uzņēmēji, kurus ir atlasījušas līgumslēdzējas iestādes/subjekti;

20) “sarunu procedūras” ir procedūras, kurās līgumslēdzējas iestādes/subjekti aicina atlasītos uzņēmējus uz pārrunām, lai apspriestu līguma nosacījumus ar vienu vai vairākiem no tiem;

21) “konkursa dialogs” ir procedūra, kurai var pieteikties ikviens uzņēmējs un kurā līgumslēdzēja iestāde/subjekts risina sarunas ar atlasītajiem kandidātiem, lai sīki izrunātu vienu vai vairākus līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām atbilstošus risinājumus, kas atlasītajiem kandidātiem būs jāņem par pamatu savos piedāvājumos.

Pirmajā daļā minētās procedūras nolūkos līgumu uzskata par “īpaši sarežģītu” tad, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti:

— objektīvi nespēj saskaņā ar 18. panta 3. punkta b), c) vai d) apakšpunktu noteikt tehniskos līdzekļus, kas varētu atbilst tās vajadzībām vai mērķiem, un/vai

— objektīvi nespēj noteikt projekta juridisko un/vai finanšu struktūru;

22) “apakšuzņēmuma līgums” ir tāds rakstiski noslēgts līgums starp līguma izpildei izraudzīto pretendentu un vienu vai vairākiem uzņēmējiem, kura mērķis ir īstenot minēto līgumu un kura priekšmets ir būvdarbi, preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana pret finansiālu atlīdzību;

23) “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, uz kuru izraudzītajam pretendentam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme, vai jebkurš uzņēmums, kam pašam var būt dominējoša ietekme uz izraudzīto pretendentu vai kas, būdams izraudzītais pretendents, ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei īpašumtiesību, finansiālas līdzdalības vai to reglamentējošu noteikumu dēļ. Uzskata, ka uzņēmumam ir dominējoša ietekme, ja tas citā uzņēmumā tieši vai netieši:

— ir šā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas īpašnieks,

— kontrolē lielāko daļu balsu, kas saistītas ar šā uzņēmuma emitētajām akcijām, vai

— var iecelt vairāk nekā pusi no uzņēmuma vadības, pārvaldes vai uzraudzības struktūru locekļiem;

24) “rakstiski” vai “rakstisks” nozīmē vārdu vai ciparu savienojumu, ko var izlasīt, nokopēt un pēc tam nosūtīt. Šajā vārdu vai ciparu savienojumā var iekļaut informāciju, kas nosūtīta un uzglabāta, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus;

25) “elektroniskie līdzekļi” ir elektronisko sakaru līdzekļi, kas piemēroti elektronisko sakaru tīklā saņemto vai nosūtīto datu apstrādei (arī digitālajai saspiešanai) un uzglabāšanai, kā arī datu pārraidei elektronisko sakaru tīklos, pa radio, ar optiskajiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem sakaru līdzekļiem;

26) “aprites cikls” ir visi iespējamie ražojuma secīgie posmi, proti, pētniecība un izstrāde, kā arī rūpnieciskās attīstības, ražošanas, remonta, modernizācijas, pārveidošanas, uzturēšanas, loģistikas, apmācības, pārbaudes, izņemšanas no lietošanas un ražojuma likvidēšanas posms;

27) “pētniecība un izstrāde” ir visas darbības, kas saistītas ar fundamentāliem pētījumiem, lietišķiem pētījumiem un eksperimentālo izstrādi, turklāt pēdējā minētā var ietver tehnoloģiju demonstrējumus, proti, iekārtas, kas demonstrē jaunās koncepcijas vai tehnoloģijas sniegumu atbilstošā vai reprezentatīvā vidē;

28) “civilie iepirkumi” ir līgumi, uz kuriem neattiecas 2. pants un kuri attiecas uz nemilitāru preču, būvdarbu vai pakalpojumu iegādi loģistikas vajadzībām, un kurus noslēdz saskaņā ar 17. pantā minētajiem nosacījumiem.

2. pants

Piemērošanas joma

Šo direktīvu saskaņā ar Līguma 30., 45., 46., 55. un 296. pantu piemēro tādiem iepirkuma līgumiem aizsardzības un drošības jomā, kuru priekšmets ir:

a) militāra aprīkojuma, tostarp jebkādu tā daļu, detaļu un/vai mezglu, piegāde;

b) sensitīva aprīkojuma, tostarp jebkādu tā daļu, detaļu un/vai mezglu, piegāde;

c) būvdarbi, piegādes un pakalpojumi, kas tieši saistīti ar a) un b) apakšpunktā minēto aprīkojumu jebkādā tā aprites cikla posmā;

d) būvdarbi un pakalpojumi, kas tieši paredzēti militāriem mērķiem vai sensitīviem būvdarbiem un pakalpojumiem.

3. pants

Jaukti līgumi

1. Tiesības slēgt līgumu, kura priekšmets ir tādi būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, kuri ietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā un daļēji Direktīvas 2004/17/EK vai Direktīvas 2004/18/EK piemērošanas jomā, piešķir saskaņā ar šo direktīvu, turklāt tikai tad, ja viena līguma noslēgšanai ir objektīvi iemesli.

2. Tiesības slēgt līgumu, kā priekšmets ir tādi būvdarbi, piegādes un pakalpojumi, uz kuriem šī direktīva attiecas tikai daļēji un uz kuru pārējo daļu neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīva 2004/17/EK, ne Direktīva 2004/18/EK, nepiešķir saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, ja viena līguma noslēgšanai ir objektīvi iemesli.

3. Tomēr lēmumu piešķirt tiesības slēgt vienu līgumu nedrīkst pieņemt tāpēc, lai uz līgumiem nevajadzētu attiecināt šo direktīvu vai Direktīvu 2004/17/EK, vai Direktīvu 2004/18/EK.

4. pants

Līgumu slēgšanas principi

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret visiem uzņēmējiem un rīkojas pārredzami.







II SADAĻA

NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO LĪGUMIEM







I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

5. pants

Uzņēmēji

1. Kandidātus vai pretendentus, kas saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie veic uzņēmējdarbību, ir tiesīgi sniegt attiecīgo pakalpojumu, nedrīkst izslēgt no iepirkuma procedūras tikai tādēļ, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā piešķir pasūtījumu, tiem jābūt vai nu fiziskām, vai juridiskām personām.

Tomēr tādu pakalpojumu un būvdarbu, kā arī piegādes līgumu gadījumā, kuros papildus ir iekļauti uzstādīšanas un instalācijas pakalpojumi un/vai darbi, no juridiskām personām var prasīt, lai dalības pieteikumā vai piedāvājumā tās norāda to darbinieku pilnus vārdus un profesionālo kvalifikāciju, kuri būs atbildīgi par attiecīgā līguma izpildi.

2. Piedāvājumu iesniedzēji vai kandidāti var būt arī uzņēmēju grupas. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst izvirzīt noteikumu par to, ka dalības pieteikuma vai piedāvājuma iesniegšanas brīdī attiecīgajai uzņēmēju grupai jābūt organizētai konkrētā juridiskā formā; tomēr izraudzītajai grupai var pieprasīt šādu formu pieņemt pēc tam, kad tai ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, ja šādas izmaiņas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu līguma apmierinošu izpildi.

6. pants

Līgumslēdzējas iestādes/subjekta konfidencialitātes pienākumi

Neskarot šo direktīvu, jo īpaši noteikumus par pienākumu izsludināt piešķirtās līgumslēgšanas tiesības un informēt kandidātus un pretendentus, kā izklāstīts 30. panta 3. punktā un 35. pantā, un ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus, kuri attiecas uz līgumslēdzēju iestādi/subjektu, un jo īpaši tiesību aktus par piekļuvi informācijai, līgumslēdzēja iestāde/subjekts, ievērojot saskaņā ar līgumu iegūtās tiesības, neizpauž uzņēmēju sniegto informāciju, ko šādi uzņēmēji identificējuši kā konfidenciālu; konfidenciāla informācija ir, piemēram, tehniski vai komercdarbības noslēpumi un piedāvājuma konfidenciālie aspekti.

7. pants

Klasificētas informācijas aizsardzība

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt uzņēmējiem prasības aizsargāt klasificētu informāciju, kura tiek darīta zināma konkursa un līguma slēgšanas procedūrā. Uzņēmējiem var arī pieprasīt nodrošināt, lai šādas prasības ievērotu viņu apakšuzņēmēji.







II NODAĻA

Robežvērtības, centrālās iepirkumu iestādes un piemērošanas izņēmumi







1. iedaļa

Robežvērtības

8. pants

Līgumu robežvērtības

Šo direktīvu piemēro līgumiem, kuru paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nav mazāka par šādām robežvērtībām:

a) ►M6 EUR 443 000 ◄ piegādes un pakalpojumu līgumiem;

b) ►M6 EUR 5 548 000 ◄ būvdarbu līgumiem.

9. pants

Līgumu un pamatnolīgumu paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes

1. Līguma paredzamo vērtību aprēķina, pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes/subjekta plānoto kopējo samaksu bez PVN par līguma izpildi. Plānojot kopējo samaksu, ņem vērā jebkuru izvēles iespēju un jebkuru līguma atjaunošanu.

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts paredz godalgas vai samaksas kandidātiem vai pretendentiem, tās ņem vērā, aprēķinot paredzamo vērtību.

2. Paredzamajai vērtībai ir jābūt spēkā brīdī, kad tiek nosūtīts paziņojums par līgumu saskaņā ar 32. panta 2. punktu, vai, ja šāda nosūtīšana nav nepieciešama, brīdī, kad līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzsāk līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru.

3. Nav atļauts sadalīt daļās būvdarbu projektus vai noteiktu paredzamu piegāžu un/vai pakalpojumu apjoma iegādi, lai noslēgtu pēc būtības identiskus līgumus par šādām daļām vai kā citādi pielāgotu atsevišķus daudzumus un tādējādi izvairītos no šīs direktīvas piemērošanas.

4. Aprēķinot būvdarbu līguma paredzamo vērtību, ņem vērā gan būvdarbu vērtību, gan to preču piegāžu paredzamo kopējo vērtību, kuri ir nepieciešami būvdarbu līguma izpildei un kurus līgumslēdzējas iestādes/subjekti uztic uzņēmējam.

5.

a) Ja plānoto būvdarbu vai pakalpojumu līguma priekšmetu sadala daļās, vienlaikus slēdzot līgumu par katru iepirkuma daļu, paredzamo vērtību nosaka kā visu daļu kopējo vērtību.

Šo direktīvu piemēro katrai iepirkuma daļai atsevišķi, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.

Tomēr līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atteikties no šīs piemērošanas attiecībā uz iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība bez PVN pakalpojumu gadījumā ir mazāka par EUR 80 000 un būvdarbu gadījumā – par EUR 1 000 000 , ar nosacījumu, ka attiecīgo daļu kopējā paredzamā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās paredzamās vērtības.

b) Ja paredz iepirkt līdzīgas preces, vienlaikus slēdzot vairākus līgumus katrai iepirkuma daļai atsevišķi, paredzamo vērtību nosaka kā visu daļu kopējo vērtību, piemērojot 8. panta a) un b) punktu.

Šo direktīvu piemēro katrai iepirkuma daļai atsevišķi, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 8. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām.

Tomēr līgumslēdzējas iestādes/subjekti var nepiemērot šo noteikumu iepirkuma daļām, kuru paredzamā vērtība bez PVN ir mazāka par EUR 80 000 , ar nosacījumu, ka attiecīgo daļu kopējā paredzamā vērtība nepārsniedz 20 % no visu iepirkuma daļu kopējās paredzamās vērtības.

6. Paredzamo vērtību piegādes līgumiem, kuru priekšmets ir preču nomaksas pirkums, noma vai iznomāšana ar izpirkuma tiesībām, aprēķina šādi:

a) ja līgumiem ir noteikts termiņš un ja minētais termiņš ir 12 mēneši vai īsāks, paredzamo vērtību aprēķina kā kopējo vērtību līguma darbības laikā vai, ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, – kā kopējo vērtību līguma darbības laikā, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību;

b) beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuriem nevar noteikt termiņu, paredzamo vērtību aprēķina kā paredzamo mēneša maksājumu, kas reizināts ar 48.

7. Ja slēdz regulārus piegādes jeb pakalpojumu līgumus vai noteiktā laikposmā līguma termiņu plāno pagarināt, paredzamo vērtību nosaka, pamatojoties uz:

a) vai nu kopējo iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām atbilstīgo viena veida secīgo līgumu kopējo faktisko vērtību, ņemot vērā, ja ir iespējams, izmaiņas daudzumos vai vērtībā, kuras varētu rasties 12 mēnešos pēc sākotnējā līguma; vai arī

b) to secīgo līgumu kopējo paredzamo vērtību, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai finanšu gadā, ja tas ir garāks par 12 mēnešiem.

Nav atļauts iepirkuma paredzamās vērtības aprēķinam izvēlēties tādu metodi, kas dod iespēju izvairīties no šīs direktīvas piemērošanas.

8. Pakalpojumu līgumu paredzamo vērtību nosaka, par pamatu ņemot šādas vērtības:

a) šādiem turpmāk minētiem pakalpojumiem:

i) apdrošināšanas pakalpojumi: maksājamās apdrošināšanas prēmijas un citi atlīdzības veidi;

ii) projektēšanas līgumi: maksājamie honorāri, komisijas maksas un citi atlīdzības veidi;

b) pakalpojumu līgumi, kuros nenorāda kopējo vērtību:

i) līgumiem, kuriem ir noteikts termiņš, kas ir 48 mēneši vai īsāks: kopējā vērtība līguma darbības laikā;

ii) beztermiņa līgumam vai līgumam, kura termiņš pārsniedz 48 mēnešus: mēneša vērtība, kas reizināta ar 48.

9. Pamatnolīgumu gadījumā paredzamā vērtība, kas jāņem vērā, ir visu pamatnolīguma darbības laikā paredzamo līgumu kopējā maksimālā vērtība bez PVN.







2. iedaļa

Centrālās iepirkumu iestādes

10. pants

Līgumi un pamatnolīgumi, kuru slēgšanas tiesības piešķīrušas centrālās iepirkumu iestādes

1. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas iestādes/subjekti var iepirkt būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus no centrālās iepirkumu iestādes vai ar tās starpniecību.

2. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas būvdarbus, piegādes un/vai pakalpojumus iepērk no centrālās iepirkuma iestādes vai ar tās starpniecību, kā paredzēts 1. panta 18. punktā, uzskata par izpildījušiem šīs direktīvas prasības, ja:

— direktīvas prasības ir izpildījusi centrālā iepirkumu iestāde vai

— gadījumā, kad centrālā iepirkumu iestāde nav līgumslēdzēja iestāde/subjekts, tās piemērotie līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas noteikumi atbilst visiem šīs direktīvas noteikumiem, un piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām var piemērot efektīvu pārskatīšanu, kas ir līdzvērtīga IV sadaļā paredzētajai pārskatīšanai.







3. iedaļa

Piemērošanas izņēmumi

11. pants

Izņēmumu piemērošana

Nevienu no šīs iedaļas noteikumiem, procedūrām, programmām, nolīgumiem, pasākumiem vai līgumiem nedrīkst izmantot tam, lai apietu šīs direktīvas noteikumus.

12. pants

Līgumi, kurus noslēdz saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem

Šo direktīvu nepiemēro līgumiem, kurus reglamentē:

a) īpaši procedūras noteikumi saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai vienošanos starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm;

b) īpaši procedūras noteikumi saskaņā ar noslēgtu starptautisku nolīgumu vai vienošanos par karaspēka izvietošanu un kuri attiecas uz dalībvalsts vai trešās valsts uzņēmumiem;

c) starptautiskas organizācijas īpaša procedūra, vai nu šai organizācijai pašai veicot iepirkumu, vai arī kādai dalībvalstij piešķirot līgumslēgšanas tiesības saskaņā ar minēto procedūru.

13. pants

Īpaši izņēmumi

Šo direktīvu nepiemēro šādos gadījumos:

a) līgumiem, saistībā ar kuriem šīs direktīvas noteikumu piemērošana liktu dalībvalstīm sniegt informāciju, kuras izpaušanu tās uzskatīta par pretēju savām drošības pamatinteresēm;

b) līgumiem izlūkošanas darbību vajadzībām;

c) līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas saskaņā ar sadarbības programmu, kas balstīta uz pētniecību un attīstību, ko kopīgi veic vismaz divas dalībvalstis, lai radītu jaunu izstrādājumu un, attiecīgā gadījumā, arī turpmākā šī izstrādājuma vai tā daļu aprites ciklā. Ja šāda sadarbības programma tiek noslēgta vienīgi starp dalībvalstīm, tām Komisijai jāsniedz ziņas par pētniecības un attīstības izdevumu daļu attiecībā pret kopējo sadarbības programmas izdevumu daļu, par izmaksu dalīšanas vienošanos, kā arī par paredzēto katras dalībvalsts iepirkumu daļu, ja tāda paredzēta;

d) līgumiem, kurus noslēdz trešā valstī, tostarp attiecībā uz civilajiem iepirkumiem, kas tiek veikti situācijā, kad karaspēks ir izvietots ārpus Savienības teritorijas, un ja operāciju nodrošināšanai tie jānoslēdz ar uzņēmējiem, kuri darbojas operāciju zonā;

e) pakalpojumu līgumiem par zemes, esošu būvju vai cita nekustamā īpašuma pirkšanu vai nomu vai citu tiesību iegūšanu uz šādu nekustamo īpašumu, izmantojot jebkādus finanšu nosacījumus;

f) līgumiem, kurus viena valdība slēdz ar otru valdību par:

i) militārā aprīkojuma vai sensitīva aprīkojuma piegādi;

ii) būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši saistīti ar šādu aprīkojumu; vai

iii) būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši paredzēti militāriem mērķiem vai sensitīviem būvdarbiem un pakalpojumiem;

g) šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumiem;

h) finanšu pakalpojumiem, izņemot apdrošināšanas pakalpojumus;

i) darba līgumiem;

j) pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde/subjekts, lai to izmantotu paša vajadzībām savu darbību veikšanai, ar nosacījumu, ka visu sniegto pakalpojumu atlīdzina līgumslēdzēja iestāde/subjekts.







4. iedaļa

Īpaša kārtība

14. pants

Priviliģēto tiesību līgumi

Dalībvalstis var rezervēt aizsargātām darbnīcām tiesības piedalīties līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās vai paredzēt šādu līgumsaistību izpildi saskaņā ar aizsargātas nodarbinātības programmām, ja lielākā daļa attiecīgo darbinieku ir invalīdi, kas savas invaliditātes veida vai pakāpes dēļ nevar strādāt normālos apstākļos.

Paziņojumā par līgumu ietver atsauci uz šo noteikumu.







III NODAĻA

Pakalpojumu līgumiem piemērojamā kārtība

15. pants

Pakalpojumu līgumi, kas minēti I pielikumā

Tiesības noslēgt līgumus par tādiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2. pants un kuri uzskaitīti I pielikumā, piešķir saskaņā ar 18. līdz 54. pantu.

16. pants

Pakalpojumu līgumi, kas minēti II pielikumā

Uz līgumiem par tādiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2. pants un kuri uzskaitīti II pielikumā, attiecas tikai 18. pants un 30. panta 3. punkts.

17. pants

Jaukti līgumi, kas ietver I un II pielikumā uzskaitītos pakalpojumus

Tiesības noslēgt līgumus par tādiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas 2. pants un kuri uzskaitīti gan I pielikumā, gan II pielikumā, piešķir saskaņā ar 18. līdz 54. pantu, ja I pielikumā minēto pakalpojumu vērtība ir lielāka, nekā II pielikumā minēto pakalpojumu vērtība. Citos gadījumos tiesības noslēgt līgumus piešķir saskaņā ar 18. pantu un 30. panta 3. punktu.







IV NODAĻA

Īpaši noteikumi par līguma dokumentāciju

18. pants

Tehniskās specifikācijas

1. Tehniskās specifikācijas, kuru definīcija ir sniegta III pielikuma 1. punktā, norāda līguma dokumentācijā (paziņojumos par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošos dokumentos vai papildu dokumentos).

2. Tehniskās specifikācijas nodrošina vienādas iespējas visiem pretendentiem un nerada nepamatotus ierobežojumus konkurencei iepirkuma procedūrās.

3. Neskarot ne valstu obligātos tehniskos noteikumus (tostarp noteikumus, kas saistīti ar produktu drošību), ne tehniskās prasības, kādas jāievēro dalībvalstij saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem par standartizāciju, lai garantētu šajos nolīgumos prasīto savietojamību un ievērojot atbilstību Kopienas tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas sagatavo:

a) vai nu atsaucoties uz III pielikumā minētajām tehniskajām specifikācijām un uz standartiem šādā secībā:

— valsts civilie standarti, kuros ir transponēti Eiropas standarti,

— Eiropas tehniskie apstiprinājumi,

— kopējās civilās tehniskās specifikācijas,

— valsts civilie standarti, kuros ir transponēti starptautiskie standarti,

— citi starptautiskie civilie standarti,

— citas tehniskās atsauces sistēmas, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas struktūras, vai – ja minēto standartu nav – citi valsts civilie standarti, valsts tehniskie apstiprinājumi vai valsts tehniskās specifikācijas, kuras piemēro objektu projektēšanā, tāmēšanā un celtniecībā, kā arī produktu izmantošanā,

— civilās tehniskās specifikācijas, ko izstrādājuši paši ražotāji un kuras tie plaši atzīst, vai

— valstu “aizsardzības standarti”, kas definēti III pielikuma 3. punktā, kā arī aizsardzības aprīkojuma specifikācijas, kas līdzīgas šiem standartiem.

Katrā atsaucē iekļauj vārdus “vai ekvivalents”;

b) vai arī nosakot tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības; tās var ietvert arī vides aizsardzības prasības.

Tomēr šādiem parametriem jābūt pietiekami precīziem, lai pretendenti varētu izvērtēt pasūtījuma priekšmetu un līgumslēdzējas iestādes/subjekti varētu piešķirt līgumslēgšanas tiesības;

c) vai arī nosakot b) apakšpunktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības un iekļaujot atsauci uz a) apakšpunktā minētajām specifikācijām, tādējādi veidojot pieņēmumu par atbilstību šiem tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām;

d) vai arī dažiem parametriem nosakot a) apakšpunktā minētās specifikācijas, bet citiem parametriem nosakot b) apakšpunktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības.

4. Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti sagatavo tehniskās specifikācijas saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, tie nevar noraidīt piedāvājumu tikai tāpēc, ka piedāvātās preces un pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajām tehniskajām specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, pierāda, ka viņa piedāvātie risinājumi ir ekvivalenti un apmierina līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības, kas definētas tehniskajās specifikācijās.

Kā piemērotu līdzekli var izmantot ražotāja tehnisko dokumentāciju vai kompetentās iestādes izdotu apliecinājumu par pārbaudes rezultātiem.

5. Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti sagatavo tehniskās specifikācijas, nosakot 3. punktā minētos tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības, tie nenoraida būvdarbu, preces vai pakalpojumu piedāvājumus, kuri atbilst valsts standartam, kurā transponēti Eiropas standarti, Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, citiem starptautiskajiem standartiem vai citām tehniskās atsauces sistēmām, ko izveidojušas Eiropas standartizācijas struktūras, ja šīs specifikācijas nosaka tos pašus tehniskos parametrus vai funkcionālās prasības, kuras noteikusi līgumslēdzēja iestāde/subjekts.

Pretendentam, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, savā piedāvājumā jāpierāda, ka piedāvātie būvdarbi, prece vai pakalpojumi atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajiem tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām.

Kā piemērotu līdzekli var izmantot ražotāja tehnisko dokumentāciju vai kompetentās iestādes izdotu apliecinājumu par pārbaudes rezultātiem.

6. Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti vides aizsardzības prasības nosaka kā tehniskos parametrus vai kā funkcionālās prasības saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, tās var piemērot detalizētas specifikācijas, kas noteiktas ar Eiropas, daudznacionālu vai jebkuru citu ekomarķējumu, vai, ja tas ir nepieciešams, specifikāciju daļas, ja:

— šīs specifikācijas ir pietiekamas, lai aprakstītu preces vai pakalpojumus, kas ir paredzamā līguma priekšmets,

— prasības ekomarķējumam sagatavotas, pamatojoties uz zinātnisku informāciju,

— ekomarķējums apstiprināts, izmantojot procedūras, kurās var piedalīties visas ieinteresētās personas – valdības struktūras, patērētāji, ražotāji, izplatītāji un vides organizācijas,

— šīs specifikācijas ir pieejamas visām ieinteresētajām personām.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var norādīt, ka tās pieņem, ka preces vai pakalpojumi, kuriem ir ekomarķējums, atbilst tehniskajām specifikācijām, kas ir noteiktas līguma dokumentos; tām kā citu atbilstības pierādījumu jāpieņem ražotāja tehniskā dokumentācija vai kompetentas iestādes izdots apliecinājums par pārbaudes rezultātiem.

7. Kompetentās iestādes šā panta nozīmē ir testēšanas un kalibrēšanas laboratorijas un pārraudzības un sertifikācijas iestādes, kuras atbilst Eiropas prasībām.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti pieņem citu dalībvalstu kompetento iestāžu izdotus sertifikātus.

8. Ja vien tas nav izšķiroši līguma priekšmeta mērķim, tehniskajās specifikācijās nedrīkst norādīt konkrētu ražotāju, vai specifisku izcelsmi, vai īpašu procesu un atsaukties uz konkrētu zīmolu, patentu vai preces paraugu, izcelsmi vai ražošanas veidu, kas dažiem piegādātājiem vai precēm var radīt priekšrocības vai noraidīšanas iemeslu. Izņēmuma gadījumos šādu norādi vai atsauci var iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru līguma priekšmeta aprakstu saskaņā ar 3. un 4. punktu; tādā gadījumā norādi vai atsauci lieto kopā ar vārdiem “vai ekvivalents”.

19. pants

Piedāvājumu varianti

1. Ja par piedāvājuma izvēles kritēriju noteikts ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var atļaut pretendentiem iesniegt piedāvājumu variantus.

2. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti paziņojumā par līgumu norāda, vai ir atļauts iesniegt piedāvājumu variantus. Bez šādas norādes variantu iesniegšana nav pieļaujama.

3. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kuri pieļauj variantu iesniegšanu, iepirkuma tehniskajā uzdevumā norāda minimālo prasību līmeni variantiem un specifiskās prasības variantu norādīšanai piedāvājumā.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti izskata tikai tos piedāvājumu variantus, kuri atbilst to noteiktajam minimālajam prasību līmenim.

4. Ja iepirkuma procedūrās ir paredzēts noslēgt piegādes vai pakalpojumu līgumu un līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir atļāvuši iesniegt piedāvājumu variantus, tie nenoraida piedāvājuma variantu, pamatojoties tikai uz to, ka piedāvājuma izvēles gadījumā piegādes līguma vietā tiks noslēgts pakalpojumu līgums vai pakalpojumu līguma vietā – piegādes līgums.

20. pants

Līguma izpildes nosacījumi

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir tiesīgi paredzēt speciālus līguma izpildes nosacījumus, ja vien šie nosacījumi nav pretrunā ar Kopienas tiesībām un ir norādīti līguma dokumentācijā (paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošajos dokumentos vai papildu dokumentos). Šādus nosacījumus drīkst paredzēt, lai risinātu ar apakšuzņēmuma līgumiem saistītos jautājumus, garantētu līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteikto klasificētas informācijas drošību vai piegādes drošību saskaņā ar 21., 22. un 23. pantu, vai lai ievērotu sociālos apstākļus vai vides aizsardzības prasības.

21. pants

Apakšuzņēmuma līgumi

1. Izraudzītais pretendents var brīvi izvēlēties apakšuzņēmējus visiem apakšuzņēmuma līgumiem, uz kuriem neattiecas 3. un 4. punkta minētās prasības, un tam jo īpaši nenosaka prasību diskriminēt iespējamos apakšuzņēmējus pēc to valstspiederības.

2. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai dalībvalsts tai var uzdot lūgt, lai pretendents:

— piedāvājumā norāda, kādu līguma daļu tas paredzējis ar apakšuzņēmuma līgumu nodot trešām personām, kādi varētu būt iespējamie apakšuzņēmēji, kā arī par kādu priekšmetu apakšuzņēmuma līgumi varētu tikt slēgti, un/vai

— norāda jebkādas pārmaiņas, kādas apakšuzņēmēju līmenī notiek līguma izpildes laikā.

3. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai dalībvalsts tai var uzdot lūgt izraudzītajam pretendentam piemērot III sadaļas noteikumus visiem vai dažiem apakšuzņēmuma līgumiem, kurus izraudzītais pretendents gatavojas piešķirt trešām personām.

4. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai tai var uzdot lūgt izraudzītajam pretendentam ar apakšuzņēmuma līgumu nodot daļu no līguma trešām personām. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, kas pieprasa šāda apakšuzņēmuma līguma noslēgšanu, izsaka minimālo nododamā līguma apjoma procentuālo lielumu, uzrādot minimālo un maksimālo robežu. Maksimālā robeža nedrīkst pārsniegt 30 % no līguma vērtības. Šim apjomam jāatbilst gan līguma priekšmetam un vērtībai, gan arī attiecīgās rūpniecības nozares būtībai, tostarp ņemot vērā konkurences līmeni šajā tirgū un rūpniecības bāzes attiecīgās tehniskās spējas.

Jebkura procentuālā vērtība, kas iekļaujas līgumslēdzējas iestādes/subjekta noteiktajās robežās, ir uzskatāma par šajā pantā noteiktās apakšuzņēmuma līguma prasības izpildi.

Pretendenti var ierosināt noslēgt apakšuzņēmuma līgumu arī par līguma daļu, kas ir lielāka nekā tā daļa, ko pieprasa līgumslēdzēja iestāde/subjekts.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts prasa pretendentiem savā piedāvājumā precizēt, kādu daļu (daļas) no sava piedāvājuma tie gatavojas nodot apakšuzņēmējiem, lai izpildītu pirmajā daļā noteiktās prasības.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt vai dalībvalsts tai var uzdot lūgt pretendentam konkretizēt, kādu daļu vai daļas no sava piedāvājuma tie gatavojas nodot apakšuzņēmējiem vēl papildus pieprasītajam apjomam, kā arī informēt par tiem apakšuzņēmējiem, kuri vēl varētu tikt piesaistīti.

Izraudzītais pretendents piešķir apakšuzņēmuma līgumus atbilstoši tam procentuālajam apjomam, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts tam pieprasa saskaņā ar III sadaļā minētajiem noteikumiem.

5. Visos gadījumos, kad dalībvalsts ļauj līgumslēdzējai iestādei/subjektam noraidīt pretendenta izvēlēto apakšuzņēmēju galvenā līguma piešķiršanas procedūrā vai izraudzītā pretendenta izvēlēto apakšuzņēmēju līguma izpildes laikā, tas darāms vienīgi pamatojoties uz tiem kritērijiem, kurus pielietoja pretendentu izvēlē galvenā līguma izpildei. Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts noraida apakšuzņēmēju, tai jāsagatavo rakstisks paskaidrojums pretendentam vai izraudzītajam pretendentam, kurā jānorāda apakšuzņēmēja (apakšuzņēmēju) nepiemērotības iemesli.

6. Šā panta 2.līdz 5. punktā paredzētās prasības norāda paziņojumā par līgumu.

7. Šā panta 1. līdz 5. punkts neskar galvenā uzņēmēja atbildības jautājumu.

22. pants

Informācijas drošība

Ja, pildot līgumu noteikumus, ir nepieciešama klasificēta informācija un/vai šajos līgumos ir iekļauta klasificēta informācija, līgumslēdzēja iestāde/subjekts iepirkuma dokumentācijā (paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošos dokumentos vai papildu dokumentos) precizē visus pasākumus un prasības, kas jāievēro, lai garantētu šīs informācijas drošību noteiktajā līmenī.

Šajā nolūkā līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pieprasīt, lai piedāvājumā būtu iekļauti, inter alia, šādi elementi:

a) pretendenta un piedāvājumā jau minēto apakšuzņēmēju apņemšanās atbilstoši nodrošināt visas tās klasificētās informācijas konfidencialitāti, kura būs viņu rīcībā vai par kuru viņi uzzinās visā līguma darbības laikā un pēc līguma pārtraukšanas vai izbeigšanas, atbilstoši attiecīgajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem;

b) pretendenta apņemšanās saņemt a) apakšpunktā minēto apņemšanos arī no citiem apakšuzņēmējiem, kuri līguma darbības laikā tiks iesaistīti tā izpildē;

c) pietiekama informācija par jau zināmajiem apakšuzņēmējiem, kas ļauj līgumslēdzējai iestādei/subjektam konstatēt, vai šie apakšuzņēmēji spēj atbilstoši prasībām nodrošināt un aizsargāt tās klasificētās informācijas konfidencialitāti, kura viņiem būs pieejama vai arī kura viņiem būs jāsagatavo, pildot darbu saskaņā ar apakšuzņēmuma līgumu;

d) pretendenta apņemšanās iesniegt c) punktā minēto informāciju par visiem turpmākajiem apakšuzņēmējiem, pirms viņiem tiek piešķirtas tiesības slēgt apakšuzņēmuma līgumu.

Tā kā valstu drošības pārbaužu sistēmas Kopienas līmenī nav saskaņotas, dalībvalstis var noteikt, ka otrajā daļā minētajiem pasākumiem un prasībām ir jāatbilst attiecīgo valstu drošības pārbaužu noteikumiem. Dalībvalstis atzīst drošības pārbaužu apliecinājumus, kurus tās uzskata par līdzvērtīgiem tiem, kuri izsniegti saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem, neskarot iespēju pašām veikt un ņemt vērā turpmākus pašu veiktus izmeklējumus, ja to uzskata par vajadzīgu.

23. pants

Piegādes drošība

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts līguma dokumentācijā (paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos, aprakstošajos dokumentos vai papildu dokumentos) nosaka piegādes drošības prasības.

Šim nolūkam līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pieprasīt, lai piedāvājumā būtu iekļauti, inter alia, šādi elementi:

a) sertifikāts vai dokumentācija, kas līgumslēdzēja iestādei/subjektam apliecina, ka pretendents ievēros saistības attiecībā uz līgumā norādīto preču izvešanu (eksportu), nodošanu un tranzītu; tostarp jebkāda papildu dokumentācija, kas saņemta no attiecīgās(-ajām) dalībvalsts(-īm);

b) norādes par jebkādiem ierobežojumiem līgumslēdzēja iestādei/subjektam, kas attiecas uz produktu un pakalpojumu izplatīšanu, nodošanu un izmantošanu vai jebkādu ietekmi uz šiem produktiem un pakalpojumiem, kas izriet no eksporta kontroles vai drošības noteikumiem;

c) sertifikāts vai dokumentācija, kas apliecina, ka pretendenta piegādes ķēdes organizēšana un izvietojums ļaus tam izpildīt līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasības par piegādes drošību, kuri precizēti līguma dokumentos, kā arī apņemšanās nodrošināt, ka iespējamās izmaiņas piegādes ķēdē līguma izpildes laikā negatīvi neietekmēs šo prasību izpildi;

d) pretendenta apņemšanās izveidot un uzturēt jaudas, kas nepieciešamas, lai izpildītu līgumslēdzējas iestādes/subjekta papildu uzdevumus krīzes situācijā, atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem jāpanāk vienošanās;

e) jebkādi papildu dokumenti, kas saņemti no pretendenta valsts iestādēm attiecībā uz papildu uzdevumu izpildi, kuri pēc līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasījuma jāveic saistībā ar krīzi;

f) pretendenta apņemšanās nepārtraukt, modernizēt vai pielāgot līgumā paredzētās piegādes;

g) pretendenta apņemšanās laikus brīdināt līgumslēdzēju iestādi/subjektu par jebkurām izmaiņām viņa darbības organizēšanā, piegādes ķēdē vai uzņēmuma stratēģijā, kuras var ietekmēt viņa saistības attiecībā pret līgumslēdzēju iestādi/subjektu;

h) pretendenta apņemšanās nodot līgumslēdzējai iestādei/subjektam (atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, par kuriem jāpanāk vienošanās) visus specifiskos līdzekļus, kuri nepieciešami rezerves daļu, detaļu un mezglu ražošanai, īpašo pārbaužu aprīkojumu, tostarp tehniskos rasējumus, licences un lietošanas instrukcijas gadījumā, ja pretendents vairs nespēj nodrošināt šīs piegādes.

Pretendentam nevar noteikt prasību saņemt dalībvalsts apliecinājumu, kas ierobežotu dalībvalsts brīvību piemērot šīs valsts eksporta, nodošanas vai tranzīta licencēšanas kritērijus atbilstoši attiecīgiem starptautiskiem vai Kopienas tiesību aktiem apstākļos, kādi ir laikā, kad tiek pieņemts šāds licencēšanas lēmums.

24. pants

Saistības attiecībā uz nodokļiem, vides aizsardzību, darba aizsardzību un darba apstākļiem

1. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, pamatojoties uz pašas lēmumu vai dalībvalsts prasībām, līguma dokumentos var norādīt iestādi vai iestādes, kurā(-ās) kandidāti vai pretendenti var saņemt kompetentu informāciju par pienākumiem saistībā ar nodokļiem, vides aizsardzības prasībām, darba aizsardzības un darba apstākļu noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstī, reģionā, pašvaldībā vai trešā valstī, kurā paredzēts sniegt pakalpojumus, un kas attiecas uz līguma izpildes laikā veicamajiem būvdarbiem vai pakalpojumiem.

2. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts, kas sniedz 1. punktā minēto informāciju, pieprasa, lai pretendenti savos priekšlikumos norāda, ka tie ir ņēmuši vērā saistības, kuras izriet no spēkā esošajiem noteikumiem par darba aizsardzību un darba apstākļiem un kuras jāievēro pakalpojumu sniegšanas vietā.

Šā punkta pirmā daļa neskar to 49. panta noteikumu piemērošanu, kuri attiecas uz nepamatoti lētu piedāvājumu pārbaudi.







V NODAĻA

Procedūras

25. pants

Piemērojamās procedūras

Piešķirot līgumslēgšanas tiesības, līgumslēdzējas iestādes/subjekti piemēro attiecīgās valsts iepirkuma procedūras, kas pielāgotas šīs direktīvas vajadzībām.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var nolemt piešķirt līgumslēgšanas tiesības, izmantojot slēgtu procedūru vai sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu.

Savukārt 27. pantā paredzētajos gadījumos tās var piešķirt līgumslēgšanas tiesības ar konkursa dialoga palīdzību.

Īpašos gadījumos un apstākļos, kuri ir precīzi noteikti 28. pantā, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var piemērot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu.

26. pants

Sarunu procedūra ar paziņojuma par līgumu publicēšanu

1. Sarunu procedūrā ar paziņojuma par līgumu publicēšanu līgumslēdzējas iestādes/subjekti ar pretendentiem apspriež iesniegtos piedāvājumus, lai saskaņotu tos ar prasībām, kas minētas paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos un papildu dokumentos, un noteiktu atbilstošāko piedāvājumu saskaņā ar 47. panta kritērijiem.

2. Sarunu laikā līgumslēdzējas iestādes/subjekti nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pretendentiem. Jo īpaši līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst rīkoties diskriminējoši, darot zināmu kādam pretendentam tādu informāciju, kas attiecībā pret pārējiem pretendentiem radītu viņam labvēlīgākus apstākļus.

3. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt, ka sarunu procedūra norisināsies vairākos secīgos posmos, lai samazinātu to piedāvājumu skaitu, kurus apspriedīs saskaņā ar izvēles kritērijiem, kas noteikti paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos. Paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos norāda, vai ir izmantota šī iespēja.

27. pants

Konkursa dialogs

1. Ja līgumi ir īpaši sarežģīti, dalībvalstis var atļaut līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem izmantot konkursa dialogu saskaņā ar šo pantu, ja tie uzskata, ka ar slēgtas procedūras vai sarunu procedūras ar paziņojuma par līgumu publicēšanu izmantošanu nebūs iespējams piešķirt līgumslēgšanas tiesības.

Par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas vienīgo izvēles kritēriju noteikts ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums.

2. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti publicē paziņojumu par līgumu, norādot tajā savas vajadzības un prasības, kuru raksturojums sniegts minētajā paziņojumā un/vai aprakstošajā dokumentā.

3. Ar kandidātiem, kas atlasīti saskaņā ar 38. līdz 46. panta attiecīgajiem noteikumiem, līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzsāk dialogu, kura mērķis ir noteikt un definēt līdzekļus, kas visvairāk piemēroti to vajadzībām. Sarunu laikā līgumslēdzējas iestādes/subjekti ar atlasītajiem kandidātiem var apspriest visus līguma aspektus.

Aptaujas gaitā līgumslēdzējas iestādes/subjekti nodrošina vienādu attieksmi pret visiem pretendentiem. Jo īpaši līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst rīkoties diskriminējoši, darot zināmu kādam pretendentam tādu informāciju, kas attiecībā pret pārējiem pretendentiem radītu viņam labvēlīgākus apstākļus.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst aptaujas dalībniekiem atklāt jau piedāvātos risinājumus vai kādu citu konfidenciālu informāciju, ko tām paziņojis kāds aptaujas dalībnieks, ja vien attiecīgais kandidāts pats nav piekritis šīs informācijas atklāšanai.

4. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt, ka aptauja norisināsies vairākos secīgos posmos, lai samazinātu to risinājumu skaitu, kurus aptaujas laikā apspriedīs saskaņā ar izvēles kritērijiem, kas norādīti paziņojumā par līgumu vai iepirkuma aprakstā. Šo noteikumu iekļauj paziņojumā par līgumu vai iepirkuma aprakstā.

5. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts turpina šādu dialogu tik ilgi, kamēr neatrod vienu vai vairākus risinājumus, kuri varētu atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām, vajadzības gadījumā pirms tam salīdzinot dažādus risinājumus.

6. Pēc dialoga noslēgšanas un tā rezultātu paziņošanas dalībniekiem līgumslēdzēja iestāde/subjekts aicina tos iesniegt galīgos piedāvājumus, kurus sagatavo, pamatojoties uz dialoga laikā izvirzītajiem un precizētajiem risinājumiem. Šajos piedāvājumos ietver visu pieprasīto informāciju, kas ir vajadzīga, lai realizētu projektu.

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts to pieprasa, pretendenti drīkst savus piedāvājumus izskaidrot, precizēt un uzlabot. Tomēr šie precizējumi, skaidrojumi, uzlabojumi vai papildinājumi nedrīkst izmainīt piedāvājuma vai uzaicinājuma uz konkursu būtiskus elementus, kuru grozīšana var radīt konkurences ierobežojumus vai diskriminējošas sekas.

7. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti novērtē saņemtos piedāvājumus atbilstīgi piedāvājuma izvēles kritērijiem, kas noteikti paziņojumā par līgumu vai iepirkuma aprakstā, un izvēlas ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu saskaņā ar 47. pantu.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt pretendentam, kura piedāvājums atzīts par ekonomiski visizdevīgāko, izskaidrot sava piedāvājuma aspektus vai apstiprināt piedāvājumā minētās saistības ar nosacījumu, ka tas negroza piedāvājuma vai uzaicinājuma uz konkursu būtiskus elementus un nerada konkurences izkropļošanas vai diskriminācijas varbūtību.

8. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var dialoga gaitā precizēt cenas vai maksājumus dalībniekiem.

28. pants

Gadījumi, kuri pamato sarunu procedūras piemērošanu, nepublicējot paziņojumu par līgumu

Turpmāk minētajos gadījumos līgumslēdzējas iestādes/subjekti līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai var piemērot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu, taču pamatojot šādas procedūras piemērošanu paziņojumā par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu saskaņā ar 30. panta 3. punkta prasībām:

1) būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumiem:

a) ja slēgtā procedūrā nav iesniegti ne piedāvājumi vai piemēroti piedāvājumi, ne arī pieteikumi – izmanto sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, vai arī konkursa dialogu, taču nodrošinot, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti un Komisijai pēc tās pieprasījuma tiek nosūtīts paziņojums;

b) ja slēgtā procedūrā saņemti nestandarta piedāvājumi vai piedāvājumi, kas nav pieņemami saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuri ir saderīgi ar 5., 19., 21., 24. pantu un II sadaļas VII nodaļu, izmanto sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, vai arī konkursa dialogu, ja:

i) netiek veiktas sākotnējo līguma noteikumu būtiskas izmaiņas; un

ii) ja sarunu procedūrā iesaista tikai visus tos pretendentus, kas atbilst 39. līdz 46. panta kritērijiem, un kas iepriekš slēgtā procedūrā vai konkursa dialogā ir iesnieguši piedāvājumus atbilstīgi formālajām konkursa procedūras prasībām;

c) ja termiņi, kas noteikti slēgtai procedūrai un sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp saīsinātie termiņi, kas noteikti 33. panta 7. punktā, nav piemēroti, jo krīzes dēļ ir jārīkojas ātri; tas, piemēram, var attiekties uz 23. panta otrās daļas d) punktā minētajiem gadījumiem;

d) ja tas noteikti nepieciešams, jo citādi nav iespējams ievērot termiņus, kuri noteikti slēgtai procedūrai vai sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp saīsinātos termiņus, kas noteikti 33. panta 7. punktā, turklāt ja šāda ārkārtēja steidzamība radusies attiecīgajām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem neparedzamu iemeslu dēļ. Iemesli ārkārtējas steidzamības pamatošanai nekādā ziņā nedrīkst būt radušies līgumslēdzējas iestādes/subjekta dēļ;

e) ja tehnisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar izņēmuma tiesību aizsardzību, līgumu var noslēgt tikai ar konkrētu uzņēmēju;

2) pakalpojumu un piegādes līgumiem:

a) pētniecības un attīstības pakalpojumiem, izņemot tos, kuri minēti 13. pantā;

b) precēm, kuras izgatavotas, lai kalpotu vienīgi pētniecībai un attīstībai; šis noteikums neattiecas uz preču ražošanu lielos apjomos, lai izpētītu attiecīgās preces noietu vai segtu pētniecības un attīstības darba izmaksas;

3) piegādes līgumiem:

a) sākotnējā preču piegādātāja veiktām papildu piegādēm, lai daļēji nomainītu bieži izmantojamas preces vai iekārtas, vai arī papildinātu ekspluatācijā esošo preču vai iekārtu krājumus, jo, izvēloties citu preču piegādātāju, līgumslēdzējai iestādei/subjektam vajadzētu iepirkt preces, kuras tehniski atšķirtos no tās rīcībā jau esošajām precēm, un šāda atšķirība radītu nesamērīgas tehniskas grūtības saistībā ar šo preču ekspluatāciju un apkopi.

Šādu līgumu, kā arī atkārtotu līgumu darbības termiņš nedrīkst pārsniegt piecus gadus, izņemot ārkārtas apstākļus, kurus nosaka, ņemot vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu;

b) piegādēm, ko kotē un iegādājas preču tirgū;

c) preču iegādei uz īpaši izdevīgiem noteikumiem vai nu no piegādātāja, kas pārtrauc saimniecisko darbību pavisam, vai no bankrota administratoriem vai likvidatoriem, atbilstīgi mierizlīgumam ar kreditoru vai tamlīdzīgai procedūrai saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem;

4) būvdarbu un pakalpojumu līgumiem:

a) papildu būvdarbiem vai pakalpojumiem, kuri sākotnēji netika iekļauti ne projektā, ne līgumā, bet kuri neparedzamu apstākļu dēļ kļuvuši nepieciešami sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu vai pakalpojumu izpildei ar nosacījumu, ka šos papildu būvdarbus veiks vai pakalpojumus sniegs sākotnējo būvdarbu vai pakalpojumu izpildītājs:

i) ja papildu būvdarbus vai pakalpojumus nevar tehniski vai ekonomiski nodalīt no sākotnējā līgumā noteiktajiem būvdarbiem vai pakalpojumiem, neradot ievērojamas grūtības līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem; vai

ii) ja papildu būvdarbi vai pakalpojumi ir būtiski nepieciešami sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu vai pakalpojumu pilnveidošanai, kaut arī tos iespējams nodalīt no šajā līgumā paredzēto būvdarbu izpildes vai pakalpojumu sniegšanas.

Tomēr kopējā summa papildu būvdarbu vai pakalpojumu līgumos nedrīkst pārsniegt 50 % no sākotnējā līguma summas;

b) par atkārtotu sākotnējā līgumā noteikto būvdarbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kuru tās pašas līgumslēdzējas iestādes/subjekti uztic sākotnējā līguma izpildītājam ar nosacījumu, ka atkārtoti nepieciešamie būvdarbi vai pakalpojumi atbilst sākotnējā līguma pamatā esošajam projektam, un ka sākotnējais līgums tika piešķirts saskaņā ar slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai konkursa dialogu.

Izsludinot konkursu par pirmo projektu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti norāda uz iespējamību piemērot šo procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu, un ņem vērā papildu būvdarbu vai pakalpojumu kopējo paredzamo vērtību, ja tie piemēro 8. pantu.

Šādu procedūru var piemērot tikai piecus gadus no sākotnējā līguma noslēgšanas dienas, izņemot ārkārtas apstākļus, kurus nosaka nepieciešamība ņemt vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu;

5) attiecībā uz līgumiem par gaisa un jūras pārvadājumu pakalpojumiem tiem dalībvalstu bruņotajiem spēkiem vai drošības spēkiem, kuri jau izvietoti vai tiks izvietoti ārzemēs, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts iepērk šādus pakalpojumus no uzņēmējiem, kuri garantē savu piedāvājumu derīgumu vien tik īsu laiku, ka nav iespējams ievērot termiņus, kuri noteikti slēgtai procedūrai vai sarunu procedūrai ar paziņojuma par līgumu publicēšanu, tostarp 33. panta 7. punktā paredzētos saīsinātos termiņus.

29. pants

Pamatnolīgumi

1. Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem ir tiesības slēgt pamatnolīgumus.

2. Lai noslēgtu pamatnolīgumu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti ievēro šajā direktīvā paredzētos procedūras noteikumus visos posmos līdz pat līgumu noslēgšanai saskaņā ar pamatnolīgumu. Pamatnolīguma dalībniekus nosaka, piemērojot 47. pantā noteiktos piedāvājuma izvēles kritērijus.

Līgumus, kuri pamatojas uz pamatnolīgumu, slēdz saskaņā ar 3. un 4. punktā paredzētajām procedūrām. Šīs procedūras piemēro vienīgi tām līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem un uzņēmējiem, kuri pamatnolīgumam ir pievienojušies tā noslēgšanas dienā.

Slēdzot līgumus saskaņā ar pamatnolīgumu, puses nekādā gadījumā nedrīkst izdarīt būtiskus grozījumus pamatnolīgumā, jo īpaši 3. punktā paredzētajā gadījumā.

Pamatnolīguma darbības termiņš nedrīkst pārsniegt septiņus gadus, izņemot ārkārtējus apstākļus, kurus nosaka nepieciešamība ņemt vērā jebkādu piegādāto preču, iekārtu vai sistēmu paredzamo izmantošanas laiku, kā arī tehniskās grūtības, kādas varētu būt saistītas ar piegādātāja nomaiņu.

Šādos ārkārtējos apstākļos līgumslēdzējas iestādes/subjekti 30. panta 3. punktā minētajā paziņojumā sniedz šādu apstākļu atbilstīgu pamatojumu.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nedrīkst izmantot pamatnolīgumus nelikumīgi vai lai traucētu, ierobežotu vai apietu konkurenci.

3. Ja pamatnolīgumu slēdz ar vienu uzņēmēju, tiesības slēgt līgumus, kuru pamatā ir šis pamatnolīgums, var piešķirt saskaņā ar pamatnolīgumu.

Lai noslēgtu šādus līgumus, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var konsultēties ar attiecīgo uzņēmēju rakstiski, vajadzības gadījumā prasot papildināt piedāvājumu.

4. Ja pamatnolīgumu slēdz ar vairākiem uzņēmējiem, to skaits nevar būt mazāks par trim, ja vien konkrētajā tirgū darbojas pietiekams skaits uzņēmēju, kuri atbilst atlases kritērijiem, un/vai ja ir iespējams saņemt pietiekamu skaitu kritērijiem atbilstošu piedāvājumu.

Tiesības slēgt līgumus, kuru pamatā ir pamatnolīgumi, kuri noslēgti ar vairākiem uzņēmējiem, piešķir:

— piemērojot pamatnolīgumu un neorganizējot atkārtotu konkursu,

— ja pamatnolīgumā nav paredzēti visi nepieciešamie noteikumi, ja puses izvērtē atkārtoti, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, kurus vajadzības gadījumā formulē precīzāk, vai arī citiem noteikumiem, kuri izklāstīti līguma dokumentos, piemērojot turpmāk minēto procedūru: — a) lai noslēgtu konkrētu līgumu, līgumslēdzējas iestādes/subjekti rakstiski konsultējas ar uzņēmējiem, kas spēj izpildīt attiecīgo līgumu; b) līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosaka termiņu, kas ir pietiekams attiecīgo piedāvājumu iesniegšanai, ņemot vērā tādus faktorus kā līguma priekšmeta sarežģītības pakāpe un vajadzīgais laiks piedāvājumu iesniegšanai; c) piedāvājumus iesniedz rakstiski, un to saturam jāpaliek konfidenciālam līdz rezultātu paziņošanas termiņa beigām; d) līgumslēdzējas iestādes/subjekti konkrēto līgumu slēdz ar pretendentu, kurš ir iesniedzis labāko piedāvājumu, pamatojoties uz piedāvājuma izvēles kritērijiem, kas noteikti pamatnolīguma tehniskajā uzdevumā.







VI NODAĻA

Publicēšanas un pārredzamības noteikumi







1. iedaļa

Paziņojumu publicēšana

30. pants

Paziņojumi

1. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti iepriekšējā informatīvajā paziņojumā, kuru publicē Komisija vai pašas iestādes/subjekti savā “pircēja profilā”, kas minēts VI pielikuma 2. punktā, var sniegt šādu informāciju:

a) attiecībā uz piegādes līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu kopējo paredzamo vērtību, kurus tie gatavojas slēgt nākamo divpadsmit mēnešu laikā.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosaka preču grupas saskaņā ar CPV nomenklatūru;

b) pakalpojumu līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu kopējo paredzamo vērtību, kurus tie gatavojas slēgt nākamo divpadsmit mēnešu laikā par katru noteiktu pakalpojumu kategoriju;

c) būvdarbu līgumiem – to līgumu vai pamatnolīgumu vispārīgu raksturojumu, kurus tie gatavojas slēgt.

Šā punkta pirmajā daļā minēto informāciju nosūta Komisijai vai publicē pircēja profilā iespējami īsā laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par projektu attiecībā uz kuru līgumslēdzējas iestādes/subjekti plāno piešķirt tiesības slēgt līgumus vai pamatnolīgumus.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kuri publicē iepriekšējo informatīvo paziņojumu savā pircēja profilā, nosūta Komisijai paziņojumu par iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanu savā pircēja profilā, izmantojot elektroniskos līdzekļus saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību.

Šā punkta pirmajā daļā minētie paziņojumi obligāti vienīgi tad, ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti izmanto iespēju saīsināt piedāvājumu iesniegšanai atvēlēto laiku, kā paredzēts 33. panta 3. punktā.

Šo punktu nepiemēro sarunu procedūrām, kurās iepriekš nepublicē paziņojumu par līgumu.

2. Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti vēlas noslēgt līgumu vai pamatnolīgumu, piemērojot slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu vai konkursa dialogu, tie publicē paziņojumu par līgumu.

3. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, kas ir piešķīruši līgumu vai noslēguši pamatnolīgumu, ne vēlāk kā 48 dienās pēc līguma piešķiršanas vai pēc pamatnolīguma noslēgšanas nosūta paziņojumu par piešķiršanas procedūras rezultātiem.

Ja pamatnolīgums ir noslēgts saskaņā ar 29. pantu, līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem saskaņā ar pamatnolīgumu noslēgto līgumu gadījumā nav pienākuma sūtīt paziņojumu par piešķiršanas procedūras rezultātiem.

Daļu informācijas par līguma vai pamatnolīguma noslēgšanu drīkst nepublicēt, ja šādas informācijas izpaušana kavētu normatīvo aktu piemērošanu vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, jo īpaši aizsardzības un/vai drošības interesēm, kaitētu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgajām komerciālajām interesēm vai varētu ierobežot godīgu konkurenci starp šiem uzņēmumiem.

31. pants

Neobligātā publicēšana

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var saskaņā ar 32. pantu publicēt paziņojumus par līgumiem, uz kuriem neattiecas šajā direktīvā paredzētā prasība par publicēšanu.

32. pants

Paziņojumu publicēšanas veidlapas un veids

1. Paziņojumos iekļauj IV pielikumā minēto informāciju un vajadzības gadījumā visu pārējo informāciju, ko līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata par lietderīgu; šos paziņojumus sagatavo saskaņā ar standarta veidlapas paraugu, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 67. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosūta Komisijai paziņojumus, izmantojot vai nu elektroniskos līdzekļus saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, vai arī citus saziņas līdzekļus. Ja izmanto paātrināto procedūru, kas paredzēta 33. panta 7. punktā, paziņojumi jāsūta pa faksu vai arī elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā izklāstīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību.

Paziņojumus publicē saskaņā ar tehniskajiem publicēšanas noteikumiem, kas minēti VI pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

3. Paziņojumus, ko sagatavo un nosūta elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, publicē ne vēlāk kā piecās dienās pēc to nosūtīšanas.

Paziņojumus, kas netika nosūtīti elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, publicē ne vēlāk kā 12 dienās pēc to nosūtīšanas vai, ja piemēro 33. panta 7. punktā minēto paātrināto procedūru, ne vēlāk kā piecās dienās pēc to nosūtīšanas.

4. Pilnu līguma paziņojuma tekstu publicē līgumslēdzēja iestāde/subjekts izvēlētajā Kopienas oficiālajā valodā, un šajā oriģinālvalodā sagatavotais teksts ir vienīgais autentiskais teksts. Paziņojuma galveno elementu kopsavilkumu publicē citās oficiālajās valodās.

Komisijas veiktās paziņojumu publikācijas apmaksā Kopiena.

5. Kamēr paziņojums nav nosūtīts Komisijai, ne pašu paziņojumu, ne to saturu valstī vai pircēja profilā publicēt nedrīkst.

Valsts līmenī publicētos paziņojumos ietvertā informācija nedrīkst atšķirties no informācijas paziņojumos, kas nosūtīti Komisijai vai publicēti pircēja profilā saskaņā ar 30. panta 1. punkta pirmo daļu, bet tajos norāda dienu, kad paziņojums ir nosūtīts Komisijai vai publicēts pircēja profilā.

Iepriekšējus informatīvus paziņojumus pircēja profilā publicēt nedrīkst, iekams Komisijai nav nosūtīts paziņojums par to publicēšanu minētajā veidlapā; tajos norāda šīs nosūtīšanas dienu.

6. To paziņojumu satura apjoms, kuri netika nosūtīti elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, ir ierobežots – apmēram 650 vārdi.

7. Līgumslēdzējām iestādēm/subjektiem jābūt apliecinājuma dokumentam par dienu, kad paziņojums ir nosūtīts.

8. Komisija nosūta līgumslēdzējai iestādei/subjektam apstiprinājumu par attiecīgās informācijas publicēšanu, norādot tajā šīs publikācijas dienu. Šis dokuments ir publikācijas apliecinājums.







2. iedaļa

Termiņi

33. pants

Dalības pieteikumu iesniegšanas un piedāvājumu iesniegšanas termiņi

1. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti, nosakot dalības pieteikumu un piedāvājumu iesniegšanas termiņus, ņem vērā attiecīgā līguma sarežģītības pakāpi un laiku, kāds nepieciešams piedāvājumu sagatavošanai, neskarot šajā pantā noteiktos minimālos termiņus.

2. Ja piemēro slēgtu procedūru, sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un ja izmanto konkursa dialogu, dalības pieteikumu iesniegšanas minimālais termiņš ir 37 dienas no dienas, kad ir nosūtīts paziņojums par līgumu.

Slēgtā procedūrā piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir vismaz 40 dienas no dienas, kad ir nosūtīts attiecīgais uzaicinājums.

3. Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir publicējuši iepriekšēju informatīvu paziņojumu, tad minimālo termiņu, kas jāatvēl piedāvājumu saņemšanai saskaņā ar 2. punkta otro daļu, parasti var saīsināt līdz 36 dienām, bet nekādā gadījumā ne līdz laikposmam, kas mazāks par 22 dienām.

Termiņu sāk skaitīt no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums uz konkursu.

Šā punkta pirmajā daļā minētos saīsinātos termiņus atļauts izmantot tad, ja iepriekšējā informatīvajā paziņojumā iekļauj visu informāciju, kas IV pielikumā minēta kā iekļaujama līguma paziņojumā, ciktāl iepriekšējā informatīvā paziņojuma publicēšanas brīdī šī informācija ir pieejama, un tad, ja iepriekšējo informatīvo paziņojumu publicēšanai nosūta ne agrāk kā 52 dienas un ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms līguma paziņojuma nosūtīšanas dienas.

4. Ja paziņojumi par līgumu ir sagatavoti un nosūtīti elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā izklāstīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, 2. punkta pirmajā daļā minēto termiņu dalības pieteikumu iesniegšanai var saīsināt par septiņām dienām.

5. Termiņu, kas jāatvēl 2. punkta otrajā daļā minēto piedāvājumu saņemšanai, var saīsināt par piecām dienām, ja no dienas, kurā publicē paziņojumu saskaņā ar VI pielikumu, līgumslēdzēja iestāde/subjekts elektroniski piedāvā neierobežotu un pilnīgu tiešu piekļuvi līguma dokumentiem un visiem papildu dokumentiem, paziņojuma tekstā norādot interneta adresi, kurā šī dokumentācija ir pieejama.

Šo termiņa saīsinājumu var piemērot papildus 4. punktā minētajam termiņa saīsinājumam.

6. Ja laikus pieprasītie līguma dokumenti un apliecinošie dokumenti vai papildu informācija kādu iemeslu dēļ tomēr netiek iesniegti 34. pantā paredzētajā termiņā vai ja piedāvājumu iespējams sagatavot tikai pēc vietas apmeklēšanas vai pēc līguma dokumentus apliecinošo dokumentu pārbaudes klātienē, tad termiņu, kas jāatvēl piedāvājumu saņemšanai, pagarina tik ilgi, lai visi attiecīgie uzņēmēji varētu iepazīties ar visu piedāvājuma sagatavošanai vajadzīgo informāciju.

7. Ja piemēro slēgtu procedūru vai sarunu procedūru ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un ja galējas nepieciešamības dēļ nav iespējams ievērot šajā pantā minētos termiņus, līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt:

— dalības pieteikumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 15 dienām no paziņojuma par līgumu nosūtīšanas dienas vai nav īsāks par 10 dienām, ja paziņojums ir nosūtīts elektroniski saskaņā ar VI pielikuma 3. punktā norādīto veidlapu un nosūtīšanas kārtību, un

— slēgtās procedūras gadījumā – piedāvājumu iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 dienām no dienas, kad nosūtīts uzaicinājums uz konkursu.







3. iedaļa

Informācijas saturs un nosūtīšanas līdzekļi

34. pants

Uzaicinājumi uz konkursu, piedalīties sarunās vai konkursa dialogā

1. Slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā ar paziņojuma par līguma publicēšanu un konkursa dialogā līgumslēdzējas iestādes/subjekti vienlaikus rakstiski uzaicina visus atlasītos kandidātus iesniegt to piedāvājumu vai piedalīties sarunās, vai – konkursa dialoga gadījumā – piedalīties šādā dialogā.

2. Kandidātiem nosūtītajā uzaicinājumā ietver vai nu:

— līguma dokumentus vai aprakstošā dokumenta un visu papildu dokumentu eksemplārus, vai

— norādi par piekļuvi pirmajā ievilkumā minētajiem dokumentiem, ja tie ir tieši pieejami elektroniski saskaņā ar 33. panta 5. punktu.

3. Ja līguma dokumenti, aprakstošais dokuments un/vai citi papildu dokumenti ir tāda subjekta rīcībā, kas nav par piešķiršanas procedūru atbildīgā līgumslēdzēja iestāde/subjekts, uzaicinājumā norāda adresi, kur var pieprasīt minētos dokumentus, un attiecīgā gadījumā šādu dokumentu pieprasīšanas termiņu, summu, kas jāmaksā par to saņemšanu, un maksāšanas kārtību. Saņemot pieprasījumu, kompetentie dienesti šos dokumentus nekavējoties nosūta uzņēmējam.

4. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai kompetentie dienesti nosūta papildu informāciju par līguma dokumentiem, iepirkuma aprakstu un/vai citiem papildu dokumentiem ne vēlāk kā sešas dienas pirms noteiktā piedāvājumu iesniegšanas termiņa, ja pieprasījums ir izdarīts laikus. Slēgtā vai paātrinātā procedūrā šis termiņš ir četras dienas.

5. Papildus 2., 3. un 4. punktā paredzētajai informācijai uzaicinājumā iekļauj vēl vismaz šādu informāciju:

a) atsauce uz publicēto paziņojumu par līgumu;

b) piedāvājumu iesniegšanas termiņš, adrese, uz kuru jāsūta piedāvājumi, un valoda vai valodas, kurās jāsagatavo piedāvājums. Konkursa dialoga procedūras gadījumā šo informāciju neietver uzaicinājumā piedalīties šajā aptaujā, taču to ietver uzaicinājumā uz konkursu;

c) konkursa dialoga gadījumā – informācija par sarunu uzsākšanas laiku un vietu, kā arī informācija par valodu vai valodām, kurās notiks sarunas;

d) atsauce uz jebkādiem papildu dokumentiem, kas iesniedzami, lai apliecinātu pārbaudāmas izziņas, ko kandidāts ir pievienojis saskaņā ar 38. pantu, vai papildinātu šajā pantā norādīto informāciju atbilstīgi 41. un 42. panta nosacījumiem;

e) piedāvājumu izvēles kritēriju relatīvais svērums vai, ja tas ir nepieciešams, tādu kritēriju nozīmīguma secība, ar kuriem saskaņā nosaka ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu; šo informāciju iekļauj tikai tad, ja tā nav norādīta paziņojumā par līgumu, līguma dokumentos vai iepirkuma aprakstā.

35. pants

Kandidātu un pretendentu informēšana

1. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti iespējami īsā laikā informē kandidātus un pretendentus par pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz līguma vai pamatnolīguma slēgšanu, tie arī norāda iemeslus, kāpēc ir nolēmuši neslēgt konkrētu iepirkuma līgumu vai pamatnolīgumu, par kuru bijis piedāvājumu konkurss, un atkārtoti organizēt iepirkuma procedūru; ja uzņēmējs to pieprasa, līgumslēdzējas iestādes/subjekti nosūta šo informāciju rakstiski.

2. Pamatojoties uz attiecīgās personas pieprasījumu, līgumslēdzēja iestāde/subjekts, ievērojot 3. punktu, iespējami īsā laikā, bet ne vēlāk kā 15 dienās no dienas, kad ir saņemts rakstisks pieprasījums, informē:

a) visus konkursu neizturējušos kandidātus par to pieteikuma noraidīšanas iemesliem;

b) visus konkursu neizturējušos pretendentus par to piedāvājuma noraidīšanas iemesliem, jo īpaši 18. panta 4. un 5. punktā noteiktajos gadījumos pamato lēmumu par attiecīgā risinājuma neatzīšanu par līdzvērtīgu vai lēmumu par piedāvāto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu neatbilstību tehniskajiem parametriem vai funkcionālajām prasībām, kā arī 22. un 23. pantā minētajos gadījumos – par iemesliem, kāpēc pieņemts lēmums par neatbilstību prasībām attiecībā uz informācijas un piegāžu drošību;

c) visus pretendentus, kuri ir iesnieguši pieņemamu piedāvājumu, kas ir noraidīts, par izraudzītā piedāvājuma raksturojumu un nosacītajām priekšrocībām, kā arī dara zināmu izraudzītā pretendenta pilnu vārdu vai to personu vārdus, kuri parakstīs pamatnolīgumu.

3. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var pieņemt lēmumu neizpaust visu 1. punktā minēto informāciju par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu vai pamatnolīguma slēgšanu, ja attiecīgās informācijas publiskošana var kavēt normatīvo aktu piemērošanu vai citādi būt pretrunā sabiedrības interesēm, jo īpaši aizsardzības un/vai drošības interesēm, vai kaitēt gan valsts, gan privātu uzņēmumu likumīgām komerciālajām interesēm, vai arī ierobežot godīgu konkurenci starp šiem uzņēmumiem.







4. iedaļa

Saziņa

36. pants

Prasības attiecībā uz saziņu

1. Saziņa un apmaiņa ar šajā sadaļā minēto informāciju atkarībā no līgumslēdzējas iestādes/subjekta izvēles notiek pa pastu, faksu, elektroniski saskaņā ar 4. un 5. punktu vai pa tālruni saskaņā ar 6. punktu, vai arī apvienojot šos saziņas veidus.

2. Izvēlas vispārpieejamus saziņas līdzekļus, lai neapgrūtinātu uzņēmējiem piekļuvi iepirkuma procedūrai.

3. Saziņu un informācijas apmaiņu un glabāšanu veic tā, lai nodrošinātu datu integritāti un piedāvājumu un dalības pieteikumu konfidencialitāti, un to, lai līgumslēdzējas iestādes/subjekti dalības pieteikumus un piedāvājumus saturiski pārbaudītu tikai pēc to iesniegšanas termiņa beigām.

4. Elektroniskajai saziņai izmantotajiem līdzekļiem, kā arī to tehniskajiem parametriem jābūt nediskriminējošiem, brīvi pieejamiem un savietojamiem ar vispārlietotiem informācijas un komunikāciju tehnoloģiju produktiem.

5. Elektroniskajām ierīcēm, kuras izmanto piedāvājumu nosūtīšanai un saņemšanai, kā arī dalības pieteikumu saņemšanai, piemēro šādus noteikumus:

a) visām ieinteresētajām personām ir pieejama informācija par specifikācijām, kuras attiecas uz piedāvājumu un dalības pieteikumu elektronisku iesniegšanu, tostarp kodēšanu. Turklāt elektroniskās ierīces, ko izmanto piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanai, atbilst VIII pielikuma prasībām;

b) saskaņā ar Direktīvas 1999/93/EK 5. pantu dalībvalstis var pieprasīt, lai elektroniski iesniegtajos piedāvājumos būtu iekļauts uzlabots elektroniskais paraksts atbilstīgi minētā panta 1. punktam;

c) dalībvalstis var ieviest vai saglabāt brīvprātīgas akreditācijas sistēmas, kas paredzētas, lai paaugstinātu minēto ierīču sertificēšanas pakalpojuma līmeni;

d) kandidāti apņemas līdz piedāvājumu vai dalības pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām iesniegt 39. līdz 44. pantā un 46. pantā paredzētos dokumentus, izziņas un apliecinājumus, ja tie nav pieejami elektroniskā formātā.

6. Dalības pieteikumu nosūtīšanā piemēro šādus noteikumus:

a) pieteikumus par dalību līgumu piešķiršanas procedūrās var iesniegt rakstiski vai pa tālruni;

b) ja dalību piesaka pa tālruni, pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām jāiesniedz rakstisks apstiprinājums;

c) līgumslēdzējas iestādes/subjekti var prasīt, ka pa faksu iesniegtie dalības pieteikumi jāapstiprina pa pastu vai elektroniski, ja tas nepieciešams, lai tiem būtu juridisks spēks. Līgumslēdzējai iestādei/subjektam paziņojumā par līgumu jānorāda jebkāda šāda prasība kopā ar termiņu, kādā tā jāizpilda.







5. iedaļa

Ziņojumi

37. pants

Ziņojumu saturs

1. Par katru līgumu un pamatnolīgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti sagatavo rakstisku ziņojumu, ar kuru apstiprina, ka atlases procedūra veikta pārredzami un bez diskriminācijas un kurā iekļauj vismaz šādu informāciju:

a) līgumslēdzējas iestādes/subjekta pilns vārds/nosaukums un adrese, kā arī līguma vai pamatnolīguma priekšmets un vērtība;

b) izraudzītās piešķiršanas procedūras veids;

c) konkursa dialoga gadījumā – apstākļi, kas pamato šīs procedūras piemērošanu;

d) ja piemēro sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu – 28. pantā minētie apstākļi, kas pamato šīs procedūras piemērošanu; attiecīgā gadījumā – pamatojums 28. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā un 28. panta 4. punkta b) apakšpunkta trešajā daļā noteikto termiņu pagarināšanai un 28. panta 4. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktā 50 % ierobežojuma pārsniegšanai;

e) vajadzības gadījumā, pamatojums tam, ka pamatnolīguma termiņš pārsniedz septiņus gadus;

f) izraudzīto kandidātu pilni vārdi/nosaukumi un kandidātu izvēles pamatojums;

g) noraidīto kandidātu pilni vārdi/nosaukumi un kandidātu noraidīšanas pamatojums;

h) piedāvājuma noraidīšanas pamatojums;

i) izraudzītā pretendenta pilns vārds/nosaukums un pamatojums tā piedāvājuma izvēlei, kā arī informācija (ja tā ir zināma) par to līguma vai pamatnolīguma daļu, kuru izraudzītais pretendents plāno vai plānos nodot apakšuzņēmējiem;

j) ja nepieciešams – pamatojums, kāpēc līgumslēdzēja iestāde/subjekts pieņēmuši lēmumu neslēgt iepirkuma līgumu vai pamatnolīgumu.

2. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti veic attiecīgus pasākumus, lai dokumentētu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras norisi, izmantojot elektroniskos līdzekļus.

3. Ja Komisija to pieprasa, līgumslēdzējas iestādes/subjekti dara tai zināmu ziņojumu vai tā būtiskos elementus.







VII NODAĻA

Procedūras norise







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

38. pants

Dalībnieku atbilstības pārbaude un atlase un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana

1. Līgumslēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties uz 47. un 49. pantā kritērijiem un ievērojot 19. pantu, pēc tam, kad līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir pārbaudījuši saskaņā ar 39. un 40. pantu nenoraidīto uzņēmēju piemērotību, to darot saskaņā ar 41. līdz 46. pantā minētajiem ekonomiskā un finansiālā stāvokļa, profesionālās un tehniskās kompetences vai spēju kritērijiem un, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar šā panta 3. punktā minētajiem nediskriminējošiem noteikumiem un kritērijiem.

2. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti var noteikt kandidātiem minimālo atbilstības līmeni saskaņā ar 41. un 42. pantu.

Šīs direktīvas 41. un 42. pantā minētās informācijas apjomam un konkrētā līguma sakarā prasīto spēju minimālajam līmenim ir jāatbilst līguma priekšmetam un jābūt samērīgam ar to.

Atbilstības un spēju minimālā līmeņa prasības iekļauj paziņojumā par līgumu.

3. Slēgtā procedūrā, sarunu procedūrā ar paziņojuma par līgumu publicēšanu un konkursa dialogā līgumslēdzējas iestādes/subjekti var ierobežot to atbilstošo kandidātu skaitu, kurus aicinās uz konkursu vai piedalīties konkursa dialogā. Šajā gadījumā:

— paziņojumā par līgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti norāda objektīvus un nediskriminējošus kritērijus vai noteikumus, ko tās ir nolēmušas piemērot, kā arī minimālo un, ja nepieciešams, maksimālo kandidātu skaitu, kādu paredzēts uzaicināt. Minimālais kandidātu skaits, kādu paredz uzaicināt, ir vismaz trīs kandidāti,

— pēc tam līgumslēdzējas iestādes/subjekti uzaicina noteiktu kandidātu skaitu, kas nedrīkst būt mazāks par iepriekš noteikto minimālo skaitu, ja vien atbilstošo kandidātu skaits ir pietiekams.

Ja to kandidātu skaits, kuri atbilst atlases kritērijiem un minimālajam spēju līmenim, ir mazāks par minimālo skaitu, līgumslēdzēja iestāde/subjekts var turpināt procedūru, uzaicinot pieprasītajām iespējām atbilstošu(-us) kandidātu(-us).

Ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata, ka piemērotu kandidātu skaits ir par mazu, lai nodrošinātu reālu konkurenci, tie var apturēt procedūru un atkārtoti publicēt sākotnējo paziņojumu par līgumu saskaņā ar 30. panta 2. punktu un 32. pantu, nosakot jaunu dalības pieteikumu iesniegšanas termiņu. Šādā gadījumā tos kandidātus, kuri atlasīti pēc pirmās un otrās publikācijas, uzaicina saskaņā ar 34. pantu. Šī izvēle neskar līgumslēdzējas iestādes/subjekta spēju atcelt notiekošo iepirkuma procedūru un uzsākt jaunu procedūru.

4. Saistībā ar konkrētu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru līgumslēdzēja iestāde/subjekts nedrīkst uzaicināt uzņēmējus, kuri nav iesnieguši dalības pieteikumus, vai kandidātus, kuriem nav pieprasīto spēju.

5. Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti ir nolēmuši samazināt apspriežamo risinājumu vai piedāvājumu skaitu saskaņā ar 26. panta 3. punktu un 27. panta 4. punktu, tie piemēro šim nolūkam izvēles kritērijus, kas norādīti paziņojumā par līgumu vai līguma dokumentos. Noslēguma posmā šis skaits ir tāds, lai panāktu patiesu konkurenci starp kandidātiem, ar nosacījumu, ka pieņemamu risinājumu vai kandidātu skaits ir pietiekams.







2. iedaļa

Kvalitatīvās atlases kritēriji

39. pants

Kandidāta vai pretendenta individuālā situācija

1. Līgumslēdzēja iestāde/subjekts izslēdz jebkuru kandidātu vai pretendentu no dalības līguma piešķiršanas procedūrā, ja to rīcībā ir informācija par to, ka kandidāts vai pretendents ar tiesas spriedumu, kas stājies spēkā, ir atzīts par vainīgu vienā vai vairākos turpmāk minētajos noziegumos:

a) līdzdalība noziedzīgā organizācijā Vienotās rīcības 98/733/TI ( 1 ) 2. panta 1. punkta nozīmē;

b) korupcija 1997. gada 26. maija Akta ( 2 ) 3. panta un Pamatlēmuma 2003/568/TI ( 3 ) 2. panta 1. punkta nozīmē;

c) krāpnieciskas darbības Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību ( 4 ) 1. panta nozīmē;

d) teroristiska rakstura noziegums vai teroristiska rakstura darbības, attiecīgi, Pamatlēmuma 2002/475/TI ( 5 ) 1. un 3. panta nozīmē vai kūdīšana, atbalstīšana vai līdzdalība, vai mēģinājums izdarīt noziegumu minētā pamatlēmuma 4. panta nozīmē;

e) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un teroristu finansēšana Direktīvas 2005/60/EK ( 6 ) 1. panta nozīmē.

Šā punkta piemērošanas nosacījumus dalībvalstis paredz saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem un ievērojot Kopienas tiesību aktus.

Tās var paredzēt atkāpi no šā punkta pirmajā daļā minētās prasības, lai ievērotu sevišķi svarīgas vispārējas intereses.

Šā punkta piemērošanai līgumslēdzējas iestādes/subjekti attiecīgā gadījumā pieprasa, lai kandidāti vai pretendenti iesniedz 3. punktā minētos dokumentus, un, ja tiem rodas šaubas par šo kandidātu vai pretendentu individuālo situāciju, tie var pieprasīt no kompetentajām iestādēm tādu informāciju par attiecīgo kandidātu vai pretendentu individuālo situāciju, ko tie uzskata par vajadzīgu. Ja minētā informācija attiecas uz kandidātu vai pretendentu, kas veic uzņēmējdarbību valstī, kas nav līgumslēdzējas iestādes/subjekta valsts, tad līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt kompetento iestāžu palīdzību. Ņemot vērā tās dalībvalsts tiesību aktus, kurā kandidāti vai pretendenti veic uzņēmējdarbību, šādus pieprasījumus attiecina uz juridiskām un/vai fiziskām personām, tostarp – vajadzības gadījumā – uz sabiedrību direktoriem un citām personām, kam ir pārstāvības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras saistībā ar konkrēto kandidātu vai pretendentu.

2. Uzņēmēju var izslēgt no dalības iepirkuma procedūrā, ja:

a) uzņēmējs ir bankrotējis vai ir likvidācijas procesā, ja tam piemēro sanāciju, ja tas ir noslēdzis mierizlīgumu ar kreditoriem, ja tas ir pārtraucis saimniecisko darbību vai nonācis citā līdzvērtīgā situācijā, kas izriet no līdzīgas procedūras, kura paredzēta valsts normatīvajos aktos;

b) pret uzņēmēju ir uzsākta bankrota pasludināšanas, piespiedu likvidācijas vai sanācijas procedūra vai ja ir sākts mierizlīgums ar kreditoriem vai cita līdzīga procedūra, kas paredzēta valsts normatīvajos aktos;

c) uzņēmējs saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar spriedumu, kuram ir res judicata spēks, ir atzīts par vainīgu tādā pārkāpumā, kas saistīts ar profesionālās ētikas normām, kā, piemēram, tādu spēkā esošu tiesību aktu pārkāpšana, kuri attiecas uz aizsardzības un/vai drošības aprīkojuma eksportu;

d) uzņēmējs savā profesionālajā darbībā pieļāvis nopietnu kļūdu, piemēram, tas nav ievērojis informācijas drošības vai piegādes drošības saistības kāda iepriekšējā iepirkuma līguma darbības laikā, un ja šo faktu līgumslēdzēja iestāde/subjekts var pierādīt ar jebkādiem līdzekļiem;

e) uzņēmējs, pamatojoties uz jebkādiem pierādīšanas līdzekļiem, tostarp aizsargātiem datu avotiem, ir atzīts par nepietiekami uzticamu, lai tiktu novērsti riski dalībvalsts drošībai;

f) uzņēmējs nav izpildījis saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas ir reģistrēts vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde/subjekts;

g) uzņēmējs nav izpildījis saistības attiecībā uz nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas ir reģistrēts vai kurā atrodas līgumslēdzēja iestāde/subjekts;

h) uzņēmējs ir izdarījis smagu pārkāpumu, iesniedzot nepatiesu informāciju, kas ir pieprasīta saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem, vai vispār nav iesniedzis pieprasīto informāciju.

Šā punkta piemērošanas nosacījumus dalībvalstis nosaka saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem un ievērojot Kopienas tiesības.

3. Līgumslēdzējas iestādes/subjekti kā pietiekamu apliecinājumu tam, ka uzņēmējs nav nonācis nevienā no 1. punktā vai 2. punkta a), b), c), f) un g) apakšpunktā minētajām situācijām, pieņem šādus dokumentus:

a) attiecībā uz 1. punktu un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu – izraksts no Sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, cits līdzvērtīgs dokuments, kuru izdevusi uzņēmēja izcelsmes vai mītnes valsts tiesu vai administratīva iestāde un no kura izriet, ka attiecīgās prasības ir izpildītas;

b) attiecībā uz 2. punkta f) un g) apakšpunktu – izziņa, ko izdevusi attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde.

Ja attiecīgā valsts nav izdevusi minēto dokumentu vai izziņu vai šajos dokumentos nav minēta visa 1. punktā un 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktā paredzētā informācija, tad dokumentu, izziņu vai iztrūkstošu informāciju var aizstāt ar notariāli apliecinātu paziņojumu vai, ja attiecīgajā dalībvalstī šāds paziņojums nav paredzēts, ar oficiālu paziņojumu, kuru ieinteresētā persona sniedz izcelsmes vai mītnes valsts kompetentai tiesu vai administratīvai iestādei, notāram vai kompetentai nozares organizācijai.

4. Dalībvalstis nosaka kompetentās iestādes un organizācijas, kuras atbild par 3. punktā minēto dokumentu, izziņu vai apliecinājumu izdošanu, un par tām paziņo Komisijai. Šis paziņojums neskar normatīvos aktus par datu aizsardzību.

40. pants

Piemērotība profesionālās darbības veikšanai

Ja kandidātam, lai veiktu profesionālo darbību, ir jābūt reģistrētam kādā no profesiju reģistriem vai komercreģistriem tā izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību, viņam var pieprasīt pierādījumus tam, ka viņš ir reģistrēts šādā reģistrā, vai lūgt viņam iesniegt attiecīgu notariāli apliecinātu paziņojumu vai izziņu atbilstīgi VII pielikumā minētajām norādēm, A daļā – attiecībā uz būvdarbu līgumiem, B daļā – attiecībā uz piegādes līgumiem un C daļā – attiecībā uz pakalpojumu līgumiem. Saraksti, kuri minēti VII pielikumā, ir indikatīvi. Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par jebkādām izmaiņām reģistros un šajos sarakstos minētajos pierādījumu veidos.

Pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūrā līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt kandidātiem sniegt pierādījumus tam, ka viņiem ir īpaša atļauja vai ka tie ir kādas noteiktas organizācijas biedri, ja kandidātu izcelsmes valstī ir paredzēta šāda prasība, lai sniegtu attiecīgu pakalpojumu.

Šis pants neskar Kopienas tiesību aktus par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu brīvu apriti.

41. pants

Ekonomiskais un finansiālais stāvoklis

1. Uzņēmējs sava ekonomiskā un finansiālā stāvokļa atbilstību izvirzītajām prasībām galvenokārt var apliecināt, iesniedzot vienu vai vairākus turpmāk minētos dokumentus:

a) kredītiestādes apliecinājumi vai, ja nepieciešams, attiecīgas profesionālā riska apdrošināšanas sabiedrības pierādījumi;

b) bilances vai izraksti no bilancēm, ja tie jāpublicē saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā uzņēmējs ir reģistrēts;

c) izziņa par savu kopējo finanšu apgrozījumu vai, ja nepieciešams, finanšu apgrozījums attiecībā uz tās darbības veidu, kas ir saistīta ar līguma priekšmetu; šie dati iesniedzami ne vairāk kā par trim iepriekšējiem gadiem, ņemot vērā uzņēmuma dibināšanas dienu vai attiecīgo darbību uzsākšanas dienu un to, kādā mērā šādi dati ir pieejami.

2. Uzņēmējs var balstīties uz citu uzņēmēju iespējām, ja tas ir nepieciešams konkrētā līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību juridiskā rakstura. Šādā gadījumā uzņēmējs pierāda līgumslēdzējai iestādei/subjektam, ka viņa rīcībā būs nepieciešamie līdzekļi; piemēram, uzņēmējs var iesniegt citu uzņēmēju saistību rakstu par sadarbību konkrētā līguma izpildei.

3. Ar tādiem pašiem nosacījumiem 4. pantā minētā uzņēmēju grupa var balstīties uz grupas dalībnieku vai citu uzņēmēju iespējām.

4. Paziņojumā par līgumu līgumslēdzējas iestādes/subjekti precizē, kāds vai kādi no 1. punktā minētajiem dokumentiem vai citiem apliecinošiem dokumentiem uzņēmējiem jāiesniedz.

5. Ja pamatotu iemeslu dēļ uzņēmējs nespēj iesniegt līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasītos dokumentus, tas ir tiesīgs apliecināt savu ekonomisko vai finansiālo stāvokli ar jebkādiem citiem dokumentiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata tos par pieņemamiem.

42. pants

Tehniskās un/vai profesionālās spējas

1. Uzņēmēju tehniskās spējas galvenokārt var pierādīt ar vienu vai vairākiem no turpmāk minētajiem līdzekļiem saistībā ar būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu veidu, apjomu vai nozīmīgumu:

a) i) saraksts, kurā uzskaitīti piecos iepriekšējos gados veiktie būvdarbi, pievienojot izziņas/atsauksmes par nozīmīgāko darbu izpildi. Šajās izziņās ietver informāciju par attiecīgo būvdarbu vērtību, laikposmu un vietu, kā arī par to, vai visi darbi ir veikti atbilstoši attiecīgajiem normatīviem un vienmēr ir pienācīgi pabeigti; ja nepieciešams, kompetentā iestāde šādu izziņu iesniedz tieši līgumslēdzējai iestādei/subjektam; ii) saraksts, kurā uzskaitītas būtiskākās veiktās piegādes vai sniegtie pakalpojumi galvenokārt piecos iepriekšējos gados, norādot summas, laiku un saņēmējus (publiskas vai privātas personas). Piegādes un pakalpojumu sniegšanu apliecina šādi: — ja saņēmējs bija līgumslēdzēja iestāde/subjekts – apliecinājumi, kurus izdevusi vai ar parakstu apstiprinājusi kompetentā iestāde, — ja saņēmējs bija privāta persona, – pircēja apliecinājums vai, ja tāda nav, vienkārši paša uzņēmēja apliecinājums;

b) ziņas par tehnisko personālu vai tehniskajam struktūrām – neatkarīgi no tā, vai tās ir tieši integrētas uzņēmumā – jo īpaši tām, kuras atbild par kvalitātes kontroli, bet, ja tiks veikti būvdarbi – par tehnisko personālu vai tehniskajām struktūrām, kuras uzņēmējs iesaistīs būvdarbu veikšanā;

c) apraksts gan par tehniskajām iekārtām un pasākumiem, ko veic uzņēmējs, lai nodrošinātu kvalitāti, gan par pētījumu un izmēģinājumu iekārtām, kā arī ar intelektuālo īpašumu saistītiem iekšējiem noteikumiem;

d) pārbaude, ko veic līgumslēdzējas iestādes/subjekti vai to vārdā tās valsts kompetentā iestāde, kurā uzņēmējs ir reģistrēts, ja vien kompetentā iestāde piekrīt šādas pārbaudes veikšanai; minētā pārbaude attiecas uz preču piegādātāja ražošanas iespējām vai uzņēmēja tehniskajām iespējām un, ja nepieciešams, minētā pārbaude var attiekties uz uzņēmēja pētījuma un izmēģinājumu metodēm, kā arī kvalitātes kontroles pasākumiem;

e) attiecībā uz būvdarbu līgumiem, pakalpojumu līgumiem vai piegādes līgumiem, kas attiecas arī uz izvietošanas un uzstādīšanas darbiem vai pakalpojumiem, uzņēmēja un/vai tā vadošā personāla izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, jo īpaši par personu(-ām), kura(-as) ir atbildīga(-as) par pakalpojumu sniegšanu vai būvdarbu vadību;

f) būvdarbu un pakalpojumu līgumiem un tikai attiecīgos gadījumos – apraksts, norādot pasākumus vides aizsardzības prasību nodrošināšanai, ko uzņēmējs ir spējīgs īstenot, izpildot līgumu;

g) informācija par pakalpojumu sniedzēja vai būvdarbu veicēja vidējo nodarbināto skaitu gadā un vadošā personāla skaitu pēdējos trīs gados;

h) informācija par instrumentiem, materiāliem, tehnisko aprīkojumu, darbinieku skaitu un kvalifikāciju un/vai apgādes avotiem – norādot ģeogrāfisko atrašanās vietu, ja tā ir ārpus Savienības teritorijas – kas pieejami uzņēmējam līguma izpildei, iespējamo papildu līgumslēdzējas iestādes/subjekta uzdevumu veikšanai saistībā ar krīzes situāciju vai līgumā norādīto piegāžu nodrošināšanai, modernizēšanai vai pielāgošanai;

i) attiecībā uz piegādājamām precēm nodrošinot:

i) paraugus, aprakstus un/vai fotogrāfijas, kuru autentiskumam jābūt apliecinātam, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts to pieprasa;

ii) sertifikātus, ko izdevuši oficiāli kvalitātes kontroles institūti vai aģentūras, kuru kompetence ir vispāratzīta, un kas apliecina produkcijas atbilstību, to skaidri identificējot ar atsaucēm uz konkrētām specifikācijām vai standartiem;

j) iepirkumu līgumiem, kurus izpildot, ir jāsaskaras ar klasificētu informāciju – pierādījums par uzņēmēja spēju apstrādāt, uzglabāt un pārsūtīt šādu informāciju tādā aizsardzības līmenī, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes/subjekta prasībām.

Tā kā nav valsts drošības pārbaudes sistēmu saskaņotības Kopienas līmenī, dalībvalstis var noteikt, ka šim pierādījumam jāatbilst šo valstu tiesību aktu atbilstīgajiem noteikumiem par valsts drošības pārbaudes apliecinājumu. Dalībvalstis atzīst drošības pārbaudes apliecinājumus, kurus tās uzskata par līdzvērtīgiem un kuri izsniegti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, neskarot iespēju pašām veikt un ņemt vērā turpmākus izmeklējumus, ja to uzskata par vajadzīgu.

Līgumslēdzējas iestādes/subjekti vajadzības gadījumā kandidātiem, kuriem vēl nav drošības pārbaudes apliecinājuma, var piešķirt papildu laiku, lai saņemtu šādu apliecinājumu. Šādā gadījumā paziņojumā par līgumu tie paredz šo iespēju un norāda termiņu.

Līgumslēdzēja iestāde/subjekti var lūgt attiecīgā kandidāta dalībvalsts drošības iestādi vai šīs dalībvalsts nozīmēto drošības iestādi pārbaudīt to telpu un iekārtu atbilstību, kuras paredzēts izmantot, rūpnieciskās un administratīvās procedūras, kuras piemēros, kā arī informācijas apstrādes kārtību un/vai ziņas par personālu, ko paredzēts nodarbināt līguma izpildei.

2. Uzņēmējs var balstīties uz citu uzņēmēju iespējām, ja tas ir nepieciešams konkrētā līguma izpildei, neatkarīgi no savstarpējo attiecību juridiskā rakstura. Šādā gadījumā uzņēmējs pierāda līgumslēdzējai iestādei/subjektam, ka viņa rīcībā būs līguma izpildei vajadzīgie resursi, piemēram, uzrādot minēto juridisko personu apņemšanās rakstu par vajadzīgo resursu nodošanu uzņēmēja rīcībā.

3. Ar tādiem pašiem nosacījumiem uzņēmēju grupa, kā minēts 5. pantā, var izmantot grupas dalībnieku vai citu juridisko personu spējas.

4. To līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, kuru priekšmets ir piegādes, kas ietver izvietošanas vai uzstādīšanas darbus, pakalpojumu sniegšanu un/vai būvdarbu realizāciju, uzņēmēju spēju sniegt konkrēto pakalpojumu vai veikt uzstādīšanu vai būvdarbus, var izvērtēt, jo īpaši ņemot vērā to kvalifikāciju, efektivitāti, pieredzi un uzticamību.

5. Paziņojumā par līgumu līgumslēdzēja iestāde/subjekts precizē, kādu vai kādus no pirmajā punktā minētajiem dokumentiem tie ir izvēlējušies un kādi citi apliecinoši dokumenti uzņēmējiem ir jāiesniedz.

6. Ja pamatotu iemeslu dēļ uzņēmējs nespēj iesniegt līgumslēdzējas iestādes/subjekta pieprasītos dokumentus, tas ir tiesīgs apliecināt savas tehniskās un/vai profesionālās spējas ar jebkādiem citiem dokumentiem, ja līgumslēdzēja iestāde/subjekts uzskata tos par pieņemamiem.

43. pants

Kvalitātes vadības sistēmas standarti

Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti pieprasa, lai būtu iesniegts neatkarīgas akreditētas iestādes sertifikāts par uzņēmēja atbilstību konkrētiem kvalitātes vadības sistēmas standartiem, tie atsaucas uz kvalitātes vadības sistēmām, kas atbilst noteiktiem Eiropas standartiem un ko sertificējušas neatkarīgas akreditētas iestādes, kuras atbilst Eiropas standartiem attiecībā uz akreditāciju un sertifikāciju. Tie atzīst citās dalībvalstīs reģistrētu neatkarīgu akreditētu iestāžu izsniegtus līdzvērtīgus sertifikātus. Tie pieņem arī citus uzņēmēju iesniegtos pierādījumus par līdzvērtīgām kvalitātes vadības sistēmām.

44. pants

Vides pārvaldības standarti

Ja līgumslēdzējas iestādes/subjekti 42. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajos gadījumos pieprasa, lai būtu iesniegts neatkarīgas iestādes sertifikāts par uzņēmēja atbilstību konkrētiem vides pārvaldības standartiem, tie atsaucas uz Kopienas vides vadības un audita sistēmu (EMAS) vai uz vides pārvaldības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas vai starptautiskajām vides pārvaldības normām un ko sertificējušas attiecīgas iestādes, kuras atbilst Kopienas tiesību aktiem vai Eiropas vai starptautiskajiem sertifikācijas standartiem. Tie atzīst līdzvērtīgus sertifikātus, ko izdevušas citu dalībvalstu iestādes. Tie pieņem arī citus uzņēmēju iesniegtos pierādījumus par līdzvērtīgiem vides pārvaldības pasākumiem.

45. pants

Papildu dokumentācija un informācija

Līgumslēdzēja iestāde/subjekts var lūgt, lai uzņēmēji papildina vai izskaidro sertifikātus un dokumentus, kas iesniegti saskaņā ar 39. līdz 44. panta prasībām.

46. pants

Oficiālie apstiprināto uzņēmēju saraksti un sertifikācija, ko veic publisko tiesību vai privāttiesību subjekti

1. Dalībvalstis var ieviest vai nu oficiālus apstiprināto būvuzņēmēju, piegādātāju vai pakalpojumu sniedzēju sarakstus, vai sertificēšanu, kuru veic sertifikācijas struktūra, kas ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekts.

Nosacījumus attiecībā uz reģistrēšanu šajos sarakstos un attiecībā uz sertifikātu izsniegšanu, ko veic sertifikācijas struktūras, dalībvalstis pielāgo noteikumiem, kuri paredzēti 39. panta 1. punktā un 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā un h) apakšpunktā, 40. pantā, 41. panta 1., 4. un 5. punktā, 42. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, 2. un 4. punktā, 43. pantā un, attiecīgā gadījumā, 44. pantā.

Dalībvalstis tos pielāgo arī 41. panta 2. punktam un 42. panta 2. punktam attiecībā uz tādiem pieteikumiem par reģistrēšanu sarakstā, ko iesniedz uzņēmēji, kuri ir uzņēmēju grupā un norāda resursus, ko tiem pieejamus dara citas minētās grupas sabiedrības. Šādā gadījumā minētajiem uzņēmējiem ir jāpierāda oficiālā saraksta reģistrētājai iestādei tas, ka šie resursi būs viņu rīcībā visā tā sertifikāta derīguma laikā, kas apliecina viņu reģistrēšanu oficiālajā sarakstā, un ka visā minētajā laikā grupas sabiedrības atbildīs kvalitatīvās atlases prasībām, kuras paredzētas šā punkta otrajā daļā minētajos pantos un uz kurām uzņēmēji atsaucas minētās reģistrēšanas nolūkā.

2. Uzņēmēji, kas reģistrēti oficiālajos sarakstos vai kam ir sertifikāts, attiecībā uz katru konkrētu līgumu var iesniegt līgumslēdzējai iestādei/