2002A6430 — LV — 22.10.2012 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par atsevišķiem valsts iepirkuma aspektiem







EIROPAS KOPIENA (še turpmāk – “Kopiena”), no vienas puses, un ŠVEICES KONFEDERĀCIJA (še turpmāk – “Šveice”), no otras puses, še turpmāk – “Puses”; ŅEMOT VĒRĀ īstenotos centienus un saistības, kuras uzņēmušās puses, lai liberalizētu savu attiecīgo valsts iepirkumu tirgu, it īpaši 1994. gada 15. aprīlī Marakešā noslēdzot Valsts iepirkuma nolīgumu (VIN), kas stājās spēkā 1996. gada 1. janvārī, un pieņemot valsts likumdošanas aktus, kas paredz ar progresīvas liberalizācijas palīdzību efektīvi atvērt tirgu valsts iepirkuma jomā, ŅEMOT VĒRĀ 1994. gada 25. marta un 5. maija vēstuļu apmaiņu starp Eiropas Komisiju un Šveices Federālo ārējo ekonomisko lietu biroju, ŅEMOT VĒRĀ 1972. gada 22. jūlijā noslēgto Šveices un Kopienas Nolīgumu, VĒLOTIES uzlabot un paplašināt attiecīgo VIN 1. papildinājuma pielikumu darbības jomu, VĒLOTIES arī sekot liberalizācijas centieniem, savstarpēji vienojoties par piekļuvi piegādes, būvdarbu un pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti ar telekomunikāciju operatoriem un dzelzceļa uzņēmumiem, ar uzņēmumiem, kuri darbojas enerģētikas nozarē, kas nav saistīta ar elektroenerģiju, un ar privātiem uzņēmumiem, kas nodrošina komunālo pakalpojumu sniegšanu, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kuras piešķīrusi kompetenta valsts institūcija, un kas darbojas dzeramā ūdens, elektroenerģijas, pilsētu transporta, lidostu un jūras vai iekšējo ostu sektorā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. NODAĻA

PASAULES TIRDZNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS IETVAROS NOLĒGTĀ VALSTS IEPIRKUMA NOLĪGUMA DARBĪBAS JOMAS PAPLAŠINĀŠANA

1. pants

Kopienas pienākumi

1. Lai Kopiena papildinātu un paplašinātu darbības jomu savām saistībām attiecībā uz Šveici saskaņā ar Valsts iepirkuma nolīgumu (VIN), kas noslēgts 1994. gada 15. aprīlī Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) ietvaros, tā apņemas VIN pielikumos un 1. papildinājuma vispārējās piezīmēs izdarīt šādus grozījumus:

svītrot norādi uz “Šveici” vispārējās piezīmes Nr. 2 pirmajā ievilkumā, tādējādi ļaujot Šveices piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar XX pantu apstrīdēt 2. pielikuma 2. punktā uzskaitīto Kopienas uzņēmumu piešķirtos līgumus.

2. Kopiena viena mēneša laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā par šiem grozījumiem ziņo PTO Sekretariātam.

2. pants

Šveices pienākumi

1. Lai Šveice papildinātu un paplašinātu darbības jomu savām saistībām attiecībā uz Kopienu saskaņā ar VIN, tā apņemas VIN pielikumos un 1. papildinājuma vispārējās piezīmēs veikt šādus grozījumus:

Iestarpināt 2. pielikuma “Uzņēmumu sarakstā” jaunu punktu, kas seko 2. punktam:

“3. Apgabala un pašvaldības līmeņa valsts iestādes un dienesti.”

2. Šveice viena mēneša laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā šos grozījumus paziņo PTO sekretariātam.







II NODAĻA

TELEKOMUNIKĀCIJU OPERATORU UN DZELZCEĻA UZŅĒMUMU UN ATSEVIŠĶU KOMUNĀLO PAKALPOJUMU UZŅĒMUMU PIEŠĶIRTAIS IEPIRKUMS

3. pants

Mērķi, definīcijas un darbības joma

1. Šā Nolīguma mērķis ir nodrošināt abu pušu piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem savstarpēju, pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi preču un pakalpojumu, tajā skaitā būvniecības pakalpojumu, iepirkumam, kuru veic telekomunikāciju operatori, dzelzceļa uzņēmumi, uzņēmumi, kas darbojas enerģētikas nozarē, kas nav saistīta ar elektroenerģiju, kā arī abu pušu privātie komunālo pakalpojumu uzņēmumi.

2. Šajā nodaļā:

a) “telekomunikāciju operatori” (še turpmāk “TO”) ir uzņēmumi, kas piegādā vai ekspluatē valsts sakaru tīklus vai sniedz vienu vai vairākus sakaru pakalpojumus un kas ir vai nu publiska institūcija vai publisks uzņēmums, vai arī darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kuras šīs darbības veikšanai nodrošina vienas no pušu kompetentā iestāde;

b) “publisks telekomunikāciju tīkls” ir sabiedrībai pieejama sakaru infrastruktūra, kas nodrošina signālu pārraidi pa vadiem, mikroviļņiem, optiskiem līdzekļiem vai citiem elektromagnētiskiem līdzekļiem starp diviem noteiktiem tīkla pieslēgumpunktiem;

c) “Telekomunikāciju pakalpojumi” ir pakalpojumi, kuru sniegšanu pilnīgi vai daļēji veido signālu izplatīšana un to maršrutēšana publiskajā telekomunikāciju tīklā ar telekomunikāciju procesu palīdzību, izņemot radio apraidi un televīziju;

d) “dzelzceļa uzņēmumi” (še turpmāk “DzU”) ir līgumslēdzēji, kas ir vai nu publiskas institūcijas vai publiski uzņēmumi, vai darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kuras šīs darbības veikšanai nodrošina vienas no pušu kompetentā iestāde, un kuru darbībā ietilpst tādu tīklu ekspluatācija, kas paredzēti komunālo pakalpojumu nodrošināšanai dzelzceļa pārvadājumu jomā;

e) “uzņēmumi, kuri darbojas enerģētikas nozarē, kas nav saistīta ar elektroenerģiju” ir līgumslēdzēji, kas ir vai nu publiskas institūcijas vai publiski uzņēmumi, vai darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kuras šīs darbības veikšanai nodrošina vienas no pušu kompetentā iestāde, un kuru darbībā ietilpst viena no i) un ii) punktā minētajām darbībām vai šo darbību kombinācija: i) komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar gāzes vai siltuma ražošanu, transportēšanu vai piegādi, vai arī gāzes vai siltuma apgādi šādiem tīkliem; vai ii) noteikta ģeogrāfiska apgabala ekspluatācija ar nolūku meklēt vai iegūt naftu, gāzi, ogles vai citu cieto kurināmo;

f) privāti uzņēmumi ir līgumslēdzēji uzņēmumi, uz kuriem neattiecas VIN, bet kas darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kuras šīs darbības veikšanai nodrošinājusi vienas no pušu kompetentā iestāde, un kuru darbībā ietilpst viena no darbībām, kas minēta no i) līdz v) punktam, vai šo darbību kombinācija: i) komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, transportēšanu vai piegādi, vai arī šo tīklu apgādi ar dzeramo ūdeni; ii) sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, transportēšanu vai piegādi, vai arī šo tīklu apgādi ar elektroenerģiju; (iii) gaisa pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar lidostu pakalpojumiem vai citiem terminālu pakalpojumiem; iv) jūras vai iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar jūras vai iekšējām ostām vai citiem terminālu pakalpojumiem; (v) tādu tīklu apsaimniekošana, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumus pilsētas dzelzceļa, automātisko sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai kabeļu transporta jomā.

3. Šis Nolīgums attiecas uz tiem likumiem, regulām un praksi, kas saistīti ar iepirkumiem, kurus veic šajā pantā noteiktie un no I līdz IV pielikumam precizētie Līgumslēdzēju pušu telekomunikāciju operatori (TO) un dzelzceļa uzņēmumi (DzU), uzņēmumi, kuri darbojas enerģētika sektorā, nesaistītā ar elektroenerģiju, un privātie komunālo pakalpojumu uzņēmumi (še turpmāk “piešķīrējuzņēmumi”), kā arī uz visiem iepirkuma līgumiem, kurus piešķir šie piešķīrējuzņēmumi.

4. 5. un 6. pants attiecas uz līgumiem vai līgumu sērijām, kuru paredzamā vērtība bez PVN ir ne mazāk kā:

a) gadījumos, kad līgumus piešķir telekomunikāciju operatori: i) 600 000 EUR vai ekvivalenta vērtība, kas izteikta SDR, piegādes un pakalpojumu līgumiem; ii) 5 000 000 EUR vai ekvivalenta vērtība, kas izteikta SDR, būvdarbu līgumiem;

b) gadījumos, kad līgumus piešķir dzelzceļa uzņēmumi (DzU) un uzņēmumi, kas darbojas enerģētikas nozarē, kas nav saistīta ar elektroenerģiju: i) 400 000 EUR vai ekvivalenta vērtība, kas izteikta SDR, piegādes un pakalpojumu līgumiem; ii) 5 000 000 EUR ekvivalenta vērtība, kas izteikta SDR, būvdarbu līgumiem;

c) kas līgumus piešķir privātie komunālo pakalpojumu uzņēmumi: i) 400 000 SDR vai ekvivalenta vērtība, kas izteikta eiro, piegādes un pakalpojumu līgumiem; ii) 5 000 000 SDR vai ekvivalenta vērtība, kas izteikta eiro, būvdarbu līgumiem.

Eiro konvertācija SDR notiek atbilstoši procedūrām, kuras paredzētas Valsts iepirkuma nolīgumā (VIN).

5. Šī nodaļa neattiecas uz līgumiem, kurus piešķir telekomunikāciju operatori ar nolūku veikt iepirkumus, kas tiem ļautu sniegt vienu vai vairākus telekomunikāciju pakalpojumus, ja arī citi uzņēmumi saskaņā ar identiskiem nosacījumiem var sniegt tādus pašus pakalpojumus tajā pašā ģeogrāfiskajā teritorijā. Katra Līgumslēdzēja puse par līdzīgiem līgumiem nekavējoties informē otru pusi. Tiklīdz kā attiecīgās nozares ir liberalizētas, šis noteikums saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem attiecas arī uz līgumiem, ko piešķir dzelzceļa uzņēmumi (DzU), uzņēmumi, kuri darbojas enerģētikas nozarē, kas nav saistīta ar elektroenerģiju, un privātie komunālo pakalpojumu uzņēmumi.

6. Attiecībā uz pakalpojumiem, tostarp būvniecības pakalpojumiem, šo Nolīgumu piemēro tiem uzņēmumiem, kas iekļauti šā Nolīguma VI un VII pielikumā.

7. Šis Nolīgums neattiecas uz piešķīrējuzņēmumiem, ja tie atbilst nosacījumiem, kas Šveicei izvirzīti VI un VIII pielikumā un Kopienai – 2. panta 4. punktā, 2. panta 5. punktā, 3. pantā, 6. panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā, 9. panta 1. punktā, 10., 11., 12. pantā un 13. panta 1. punktā Direktīvā 93/38/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/4/EK (OV L 101, 4.4.1998., 1. lpp.).

Nolīgums neattiecas arī uz dzelzceļa uzņēmumu piešķirtajiem līgumiem, ja tie noslēgti ar mērķi iepirkt vai nomāt produktus, kas ļautu refinansēt piegādes līgumus, kas piešķirti saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem.

4. pants

Iepirkuma procedūras

1. Līgumslēdzējas puses nodrošina, lai iepirkuma procedūras un līgumu piešķiršanas prakse, kuru ievēro abu pušu piešķīrējuzņēmumi, atbilstu nediskriminācijas, pārredzamības un taisnīguma principiem. Šīm procedūrām un praksei jāatbilst vismaz šādiem nosacījumiem:

a) uzaicinājums uz konkursu notiek, publicējot paziņojumu par plānoto konkursu, paziņojumu par konkursa projektu vai paziņojumu sakarā ar pastāvošo kvalifikācijas sistēmu. Šos paziņojumus vai arī tajos iekļauto vissvarīgāko elementu kopsavilkumu publicē vismaz vienā no VIN oficiālajām valodām valsts līmenī, no vienas puses, Šveices gadījumā, no otras puses – Kopienas līmenī. Tajos jāiekļauj visa nepieciešamā informācija par paredzēto iepirkumu, tajā skaitā, ja iespējams, informācija par līgumu piešķiršanas procedūru, kāda tiks piemērota;

b) termiņiem jābūt noteiktiem tā, lai piegādātāji vai pakalpojumu sniedzēji varētu sagatavot un iesniegt savus piedāvājumus;

c) lai pretendenti varētu iesniegt vērā ņemamus piedāvājumus, konkursa dokumentācijā ietvers visu nepieciešamo informāciju, it sevišķi tehniskās specifikācijas, kā arī atlases un piešķiršanas kritērijus. Konkursa dokumentācija piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem tiks nosūtīta pēc pieprasījuma;

d) atlases kritēriji nedrīkst būt diskriminējoši. Kvalifikācijas sistēma, kuru piemēro piešķīrējuzņēmumiem, ir jāveido, balstoties uz iepriekš noteiktiem un nediskriminējošiem kritērijiem, un par līdzdalības procedūru un nosacījumiem tiek informēts pēc pieprasījuma;

e) kritēriji, pēc kuriem tiek piešķirts līgums, ir vai nu ekonomiskā izdevība, kas ietver konkrētus novērtējuma kritērijus, tādus kā piegādes termiņš, izpildes termiņš, rentabilitāte, kvalitāte, tehniskā vērtība, garantijas apkalpošana, saistības attiecībā uz rezerves detaļu nodrošināšanu, cenu u.c., vai arī vienīgais kritērijs, lai piedāvājumam būtu viszemākā cena.

2. Līgumslēdzējas puses nodrošina arī to, lai tehniskās specifikācijas, kuras konkursa dokumentācijā noteikuši piešķīrējuzņēmumi, tiek izvirzītas galvenokārt attiecībā uz produkta efektivitātes rādītājiem, nevis uz tā projektēšanu vai aprakstošajām īpašībām. Šīs specifikācijas ir jāpamato ar starptautiskajiem standartiem vai, ja tādi nav ieviesti, ar valsts tehniskajiem noteikumiem, atzītiem valsts standartiem vai atzītiem būvniecības noteikumiem. Ja tehniskās specifikācijas ir pieņemtas vai piemērotas ar nolūku vai mērķi radīt liekus šķēršļus kādas puses piešķīrējuzņēmuma preču vai pakalpojumu iepirkumam no otras puses un šādu preču vai pakalpojumu tirdzniecībai abu pušu starpā, tad šādas tehniskās specifikācijas ir aizliegtas.

5. pants

Apstrīdēšanas procedūra

1. Puses ievieš nediskriminējošas, raitas, pārredzamas un efektīvas procedūras, kas ļauj piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem apstrīdēt iespējamos Nolīguma pārkāpumus, kas pieļauti tā iepirkuma kontekstā, kurā viņi ir vai ir bijuši ieinteresēti. Tiek piemērotas V pielikumā noteiktās procedūras.

2. Līgumslēdzējām pusēm jānodrošina, lai attiecīgie piešķīrējuzņēmumi vismaz trīs gadus saglabātu visu dokumentāciju, kas attiecas uz līgumu piešķiršanas procedūrām, kas paredzētas šajā nodaļā.

3. Pusēm jānodrošina, lai lēmumi, kurus pieņem instances, kas atbild par apstrīdēšanas procedūru, tiktu pareizi izpildīti.







III NODAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

6. pants

Nediskriminācijas princips

1. Puses nodrošina, lai savā iepirkuma līgumu piešķiršana praksē un procedūrās, kad iepirkuma vērtība pārsniedz 3. panta 4. punktā noteiktos vērtību sliekšņus, attiecīgajā teritorijā reģistrētie piešķīrējuzņēmumi:

a) pret otras puses precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem izturas tikpat labvēlīgi kā pret: i) vietējām precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem; vai ii) trešo valstu precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem;

b) pret savas valsts teritorijā reģistrētiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem izturas tikpat labvēlīgi kā pret citiem savas valsts teritorijā reģistrētiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem, neņemot vērā to saistību ar otras Līgumslēdzējas puses fiziskajām vai juridiskajām personām, kuru īpašumtiesības vai kontroli pār tām cits attiecīgajā valstī reģistrētais pārvadātājs vai pakalpojumu sniedzējs varētu uzskatīt par neizdevīgām;

c) neizturas diskriminējoši pret savas valsts teritorijā reģistrētiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem tādēļ, ka piegādātajai precei vai pakalpojumam ir otras Puses izcelsme;

d) nepieprasa kompensācijas ne par preču, pakalpojumu, piegādātāju vai pakalpojumu sniedzēju kvalificēšanu vai atlasi, ne par piedāvājumu novērtēšanu un līgumu piešķiršanu.

2. Puses apņemas nepieprasīt, lai kompetentās iestādes vai piešķīrējuzņēmumi tiešā vai netiešā veidā rīkotos diskriminējoši. Orientējošs saraksts, kurā noteiktas tās jomas, kurās šāda diskriminācija ir iespējama, ir iekļauts X pielikumā.

3. Attiecībā uz procedūrām un praksi, saskaņā ar kurām piešķir iepirkumu līgumus, kuru vērtības sliekšņi ir zemāki nekā tas ir noteikts 3. panta 4. punktā, Līgumslēdzējas puses apņemas veicināt savus piešķīrējuzņēmumus, lai tie pret otras Puses piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem izturas saskaņā ar 1. punkta noteikumiem. Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā tiks veikta atkārota šā noteikuma darbības izvērtēšana, ņemot vērā savstarpējo attiecību rezultātā gūto pieredzi. Šajā nolūkā apvienotā komiteja sastādīs sarakstu, kas atspoguļo situācijas, kurās piemēro šajā 6. pantā ietverto principu.

4. Principi, kas izklāstīti 1. punktā, it īpaši a) apakšpunkta i) daļā, kā arī 2. un 3. punktā neskar pasākumus, kas kļuvuši nepieciešami sakarā ar Kopienas integrācijas procesu, Kopienas iekšējā tirgus ieviešanu un darbību, ka arī sakarā ar Šveices vietējā tirgus attīstību. Tādā pašā veidā šie principi, it īpaši tie, kas izklāstīti a) apakšpunkta ii) daļā, neskar atvieglojumu režīmu, kas piešķirts saskaņā ar jau pastāvošajiem vai paredzamajiem nolīgumiem reģionālās ekonomiskās integrācijas jomā. Tomēr šā noteikuma piemērošana nedrīkst apdraudēt šā Nolīguma izpildi. Pasākumi, uz kuriem attiecas šis punkts, ir uzskaitīti IX pielikumā; katra Līgumslēdzēja puse var brīdināt par turpmākiem pasākumiem, kas atbilst šim punktam. Konsultācijas notiks pēc vienas no pušu pieprasījuma apvienotajā komitejā, lai nodrošinātu pienācīgu šā Nolīguma īstenošanu.

7. pants

Informācijas apmaiņa

1. Tik lielā mērā, cik tas nepieciešams efektīvai II nodaļas īstenošanai, Līgumslēdzējas puses informē viena otru par grozījumiem, kurus paredz attiecīgajā likumdošanā, kas ietilpst vai varētu ietilpt šā Nolīguma piemērošanas jomā (direktīvu priekšlikumi, likumu, rīkojumu projekti un Starpkantonu konkordāta grozījumu projekti).

2. Puses informē viena otru arī par jebkuru citu jautājumu, kas attiecas un šā Nolīguma interpretāciju un piemērošanu.

3. Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo to “kontaktpunktu” vārdus un adreses, kuru pienākums ir sniegt informāciju par likuma normām, kas ietilpst šā Nolīguma un VIN piemērošanas jomā, tostarp vietējā līmenī.

8. pants

Uzraudzības iestāde

1. Neatkarīga iestāde pārrauga, kā katra puse īsteno Nolīgumu. Šī iestāde ir tiesīga pieņemt visas sūdzības vai pretenzijas, kas saistītas ar šā Nolīguma piemērošanu, un ātri un efektīvi rīkoties.

2. Ne vēlāk ka divus gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā, iestāde ir tiesīga arī uzsākt tiesvedību vai administratīvas vai juridiskas procedūras gadījumā, ja iepirkuma procedūras sakarā ir noticis šā Nolīguma pārkāpums.

9. pants

Steidzamie pasākumi.

1. Tiklīdz kā viena puse uzskata, ka otra nav pildījusi no šā līguma izrietošās saistības vai ka likumdošanas noteikumi vai otras puses prakse būtiski samazina vai draud samazināt priekšrocības, kuras tai piešķir šis Nolīgums, un ka puses nevar ātri vienoties par piemērotu kompensāciju vai citu konflikta risinājumu, nelabvēlīgi ietekmētā Līgumslēdzēja puse var, neierobežojot citas tiesības un saistības, kas izriet no starptautiskajām tiesībām, vajadzības gadījumā daļēji vai pilnīgi apturēt šā Nolīguma piemērošanu. Par jebkādu šādu apturēšanu tā nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi. Cietusī puse var lauzt šo Nolīgumu arī saskaņā ar 18. panta 3. punktu.

2. Šādu pasākumu darbības jomu un ilgumu nosaka tā, lai varētu noregulēt situāciju un vajadzības gadījumā nodrošināt līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, kas izriet no šā Nolīguma.

10. pants

Strīdu izšķiršana

Katra Līgumslēdzēja puse var Apvienotajā komitejā apstrīdēt jautājumus, kas attiecas uz šā Nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu. Apvienotā komiteja cenšas šo strīdu izšķirt. Visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga padziļinātai situācijas izvērtēšanai, lai atrastu pieņemamu risinājumu, iesniedz Apvienotajai komitejai. Šajā nolūkā Apvienotā komiteja izskata visas iespējas, kas ļauj uzturēt šā Nolīguma pareizu darbību.

11. pants

Apvienotā komiteja

1. Ar šo izveido Apvienoto komiteju. Tā nodrošina šā Nolīguma efektīvu īstenošanu un darbību. Šajā nolūkā tā īsteno viedokļu un informācijas apmaiņu, kā arī izveido satvaru konsultācijām Līgumslēdzēju pušu starpā.

2. Apvienotajā komitejā ir iekļauti Līgumslēdzēju pušu pārstāvji, un lēmumus tā pieņem, savstarpēji vienojoties. Tā apstiprina savu reglamentu un var izveidot darba grupas, kas palīdzētu veikt tās uzdevumus.

3. Lai nodrošinātu šā Nolīguma efektīvu darbību, Apvienotā komiteja tiekas vismaz vienu reizi gadā vai pēc jebkuras puses pieprasījuma.

4. Apvienotā komiteja regulāri izskata šā Nolīguma pielikumus. Pēc jebkuras puses pieprasījuma Apvienotā komiteja var tos grozīt.

12. pants

Informācijas tehnoloģijas

1. Puses sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka viņu datu bāzēs iekļautā informācija, kas attiecas uz iepirkumiem, it īpaši paziņojumi par konkursiem un konkursa dokumentācija, būtu salīdzināma gan tās kvalitātes, gan pieejamības ziņā. Tāpat tās sadarbojas, lai nodrošinātu, ka informācija, kuras apmaiņa ir notikusi elektroniskā veidā starp ieinteresētajām pusēm valsts iepirkuma nolūkos, ir salīdzināma gan kvalitātes, gan pieejamības ziņā.

2. Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar savstarpējo izmantojamību un savienojamību, puses, vienojušās par to, ka 1. punktā minētā informācija ir salīdzināma, veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai piešķirtu otras puses piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem piekļuvi informācijai par iepirkumiem, it īpaši par konkursa paziņojumiem, kas iekļauti attiecīgajās datu bāzēs. Tādā pašā veidā katra puses nodrošina otras puses piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem piekļuvi savām elektroniskajām iepirkumu sistēmām, it īpaši elektroniskajām piedāvājumu konkursa sistēmām. Turklāt Puses pielāgojas VIN XXIV panta 8. punkta noteikumiem.

13. pants

Īstenošana

1. Puses veic visus nepieciešamos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai nodrošinātu no šā Nolīguma izrietošo pienākumu izpildi.

2. Tās atturas no jebkādas rīcības, kas varētu apdraudēt šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.

14. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā trīs gadus pēc tā spēkā stāšanās dienas puses atkārtoti izskata šā Nolīguma darbību, lai vajadzības gadījumā uzlabotu tā piemērošanu.

15. pants

Saistība ar PTO nolīgumiem

Šis Nolīgums neietekmē pušu tiesības un pienākumus, kas izriez no nolīgumiem, kurus tās ir noslēgušas PTO ietvaros.

16. pants

Teritoriālās piemērošanas darbības joma

Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais līgums, un, no otras puses, Šveices teritorijā.

17. pants

Pielikumi

Šā Nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.

18. pants

Stāšanās spēkā un darbības termiņš

1. Šo Nolīgumu puses ratificē vai apstiprina saskaņā ar tām piemērojamām procedūrām. Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā paziņojuma par septiņu šādu Nolīgumu ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumentu deponēšanu:

— Nolīgums par atsevišķiem valsts iepirkuma aspektiem;

— Nolīgums par personu brīvu kustību;

— Nolīgums par gaisa pārvadājumiem;

— Nolīgums par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu vai autoceļiem;

— Nolīgums par lauksaimniecības produktu tirdzniecību;

— Nolīgums par savstarpēju atzīšanu atbilstības novērtēšanas jautājumos;

— Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību.

2. Šo Nolīgumu sākotnēji noslēdz uz septiņiem gadiem. Nolīgumu atjauno uz nenoteiktu laiku, ja vien Kopiena vai Šveice līdz sākotnējā termiņa beigām nepaziņo otrai pusei par pretējo. Šāda paziņojuma gadījumā tiek piemēroti 4. punkta noteikumi.

3. Kopiena vai Šveice var lauzt šo Nolīgumu, savu lēmumu paziņojot otrajai pusei. Šāda paziņojuma gadījumā, tiek piemēroti 4. punkta noteikumi.

4. Septiņus nolīgumus, kas minēti 1. punktā, pārtrauc piemērot pēc sešiem mēnešiem no brīža, kad saņemts paziņojums sakarā ar 2. punktā minēto lēmumu nolīgumu neatjaunot vai 3. punktā minēto nolīguma laušanu.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. El presente Acuerdo se establecer por duplicado en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca y cada uno de estos textos será auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Dieses Abkommen ist in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache abgefaßt, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Η παρούδα συμφωνία καταρτίζεται εις διπλούν στα αγγλικά, τα γαλλικά, τα γερμανικά, τα δανικά, τα ελληνικά, τα ισπανικά, τα ιταλικά, τα ολλανδικά, τα πορτογαλικά, τα σουηδικά και τα φινλανδικά, καθένα από τα κείμενα αυτά είναι αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine. This Agreement is drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of these texts being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Le présent accord est établi, en double exemplaire, en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Il presente Accordo è redatto, in duplice copia, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca; ognuno di questi testi fa ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Deze overeenkomst is opgesteld in tweevoud in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.

Feito no Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. O presente Acordo é estabelecido em exemplar duplo, nas línguas alemã, inglesa, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio itvå exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

I PIELIKUMS

(minēts Nolīguma 3. panta 1. punktā, 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā un 5. punktā)

NOLĪGUMĀ IEKĻAUTIE TELEKOMUNIKĀCIJU PAKALPOJUMU SNIEDZĒJI

▼M1

I A pielikums – Savienība

Nolīgums vairs neattiecas uz telekomunikāciju operatoriem.

▼B

I B pielikums – Šveice

Nolīguma 3. panta 1. punktā un 2. panta a) līdz c) apakšpunktā minēto telekomunikāciju jomas uzņēmumu specifikācija

Uzņēmumi, kas sniedz publisku telekomunikāciju pakalpojumu saskaņā ar koncesiju 1997. gada 30. aprīļa Federālā telekomunikāciju likuma 66. panta pirmā ievilkuma nozīmē.

Piemēram: Swisscom.

II PIELIKUMS

(minēts Nolīguma 3. panta 1. punktā, 2. punkta d) apakšpunktā un 5. punktā)

NOLĪGUMĀ IEKĻAUTIE DZELZCEĻA UZŅĒMUMI

▼M1

II A pielikums – Savienība

Beļģija

— SNCB Holding/NMBS Holding

— Société nationale des Chemins de fer belges / Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen

— Infrabel

Bulgārija

— Национална компания “Железопътна инфраструктура”

— “Български държавни железници” ЕАД

— “БДЖ – Пътнически превози” ЕООД

— “БДЖ – Тягов подвижен състав (Локомотиви)” ЕООД

— “БДЖ – Товарни превози” ЕООД

— “Българска Железопътна Компания” АД

— “Булмаркет – ДМ” ООД

Čehijas Republika

Visi līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus dzelzceļa transporta pakalpojumu jomā, kuri definēti 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā Likumā Nr. 137/2006 Coll. par valsts līgumiem, ņemot vērā tā grozījumus.

Piemēram:

— ČD Cargo, a.s.

— České dráhy, a.s.

— Správa železniční dopravní cesty, státní organizace

Dānija

— DSB

— DSB S-tog A/S

— Metroselskabet I/S

Vācija

— Deutsche Bahn AG

— Citi uzņēmumi, kas sniedz sabiedriskos dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar 2. panta 1. punktu 1993. gada 27. decembraAllgemeines Eisenbahngesetz, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2008. gada 26. februārī

Igaunija

— Uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu (RT I 21.2.2007., 15, 76) 10. panta 3. punktu un Konkurences likuma (RT I 2001, 56 332) 14. pantu

— AS Eesti Raudtee

— AS Elektriraudtee

Īrija

— Iarnród Éireann (Irish Rail)

— Railway Procurement Agency

Grieķija

— “Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος Α.Ε.” (“Ο.Σ.Ε. Α.Ε.”) saskaņā ar Likumu Nr. 2671/98

— “ΕΡΓΟΣΕ Α.Ε.” saskaņā ar Likumu Nr. 2366/95

Spānija

— Ente público Administración de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)

— Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles (RENFE)

— Ferrocarriles de Vía Estrecha (FEVE)

— Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)

— Eusko Trenbideak (Bilbao)

— Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV)

— Serveis Ferroviaris de Mallorca (Ferrocarriles de Mallorca)

— Ferrocarril de Soller

— Funicular de Bulnes

Francija

— Société nationale des chemins de fer français un citi sabiedriskie dzelzceļa tīkli, kas minēti 1982. gada 30. decembraLoi d’orientation des transports intérieurs no 82-1153 II sadaļas 1. nodaļā

— Réseau ferré de France, valsts uzņēmums, kas izveidots saskaņā ar 1997. gada 13. februāraLoi no 97-135

Itālija

— Ferrovie dello Stato S. p. A., ietverot le Società partecipate

— Subjekti, uzņēmējsabiedrības un uzņēmumi, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesiju saskaņā ar 1912. gada 9. maijaRegio Decreto Nr. 1447 10. pantu, kas apstiprina konsolidēto tekstu likumiem par “le ferrovie concesse all’industria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobile”

— Subjekti, uzņēmējsabiedrības un uzņēmumi, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesiju saskaņā ar 4. pantu 1949. gada 4. jūnijaLegge Nr. 410 – Concorso dello Stato per la priattivazione dei pubblici servizi di trasporto in concessione

— Subjekti, uzņēmējsabiedrības un uzņēmumi vai vietējās iestādes, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus, pamatojoties uz koncesiju saskaņā ar 14. pantu 1952. gada 2. augustaLegge Nr. 1221 – Provvedimenti per l’esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di trasporto in regime di concessione

— Subjekti, uzņēmējsabiedrības un uzņēmumi, kas sniedz sabiedriskā transporta pakalpojumus saskaņā ar 8. un 9. pantu 1997. gada 19. novembradecreto legislativo Nr. 422 – Conferimento alle regioni ed agli enti locali di funzioni e compiti in materia di trasporto pubblico locale, a norma dell’articolo 4, comma 4, della L. 15 marzo 1997, n. 9, kas grozīts ar 1999. gada 20. septembradecreto legislativo Nr. 400 un ar 45. pantu 2002. gada 1. augustaLegge Nr. 166

Kipra

Latvija

— Valsts akciju sabiedrība “Latvijas dzelzceļš” un citi uzņēmumi, kas sniedz dzelzceļa pakalpojumus un veic iepirkumus saskaņā ar likumu “Par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām”

— Valsts akciju sabiedrība “Pasažieru vilciens”

Lietuva

— Akcinė bendrovė “Lietuvos geležinkeliai”

— Citi uzņēmumi, kas atbilst Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punkta prasībām un kas darbojas dzelzceļa transporta pakalpojumu jomā saskaņā ar Lietuvas Republikas Dzelzceļa transporta kodeksu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 72-2489, 2004)

Luksemburga

— Chemins de fer luxembourgeois (CFL)

Ungārija

— Uzņēmumi, kas sniedz sabiedriskos dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar 162.-163. pantu 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről un 2005 évi CLXXXIII. törvény a vasúti közlekedésről un pamatojoties uz atļauju saskaņā ar 45/2006. (VII. 11.) GKM rendelet a vasúti társaságok működésének engedélyezéséről

Piemēram:

— Magyar Államvasutak (MÁV)

Malta

Nīderlande

Līgumslēdzēji, kas darbojas dzelzceļa transporta pakalpojumu jomā. Piemēram:

— Nederlandse Spoorwegen

— ProRail

Austrija

— Österreichische Bundesbahn

— Schieneninfrastrukturfinanzierungs-Gesellschaft mbH

— Uzņēmumi, kas ir pilnvaroti sniegt transporta pakalpojumus saskaņā ar Eisenbahngesetz, BGBl. No 60/1957, kurā veikti grozījumi

Polija

Uzņēmumi, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus un darbojas saskaņā ar ustawa o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego “Polskie Koleje Państwowe” z dnia 8 września 2000 r.; tostarp:

— PKP Intercity Sp, z o.o.

— PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o.

— PKP Polskie Linie Kolejowe S.A.

— “Koleje Mazowieckie – KM” Sp. z o.o.

— PKP Szybka Kolej Miejska w Trójmieście Sp. z ο.ο.

— PKP Warszawska Kolej Dojazdowa Sp. z o.o.

Portugāle

— CP – Caminhos de Ferro de Portugal, E.P., saskaņā ar 1977. gada 23. martaDecreto-Lei No 109/77

— REFER, E.P. saskaņā ar 1997. gada 29. aprīļaDecreto-Lei No 104/97

— RAVE, S.A. saskaņā ar 2000. gada 19. decembraDecreto-Lei No 323-H/2000

— Fertagus, S.A. saskaņā ar 2005. gada 13. aprīļaDecreto-Lei 78/2005

— Valsts iestādes un valsts uzņēmumi, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar 1990. gada 17. martaLei No 10/90

— Privātie uzņēmumi, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar 1990. gada 17. martaLei No 10/90, ja tiem ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības

Rumānija

— Compania Națională Căi Ferate – CFR

— Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfă “CFR – Marfă”

— Societatea Națională de Transport Feroviar de Călători “CFR – Călători”

Slovēnija







Mat. Št. Naziv Poštna Št Kraj 5142733 Slovenske železnice, d. o. o. 1000 Ljubljana

Slovākija

— Uzņēmumi, kas ir dzelzceļa līniju un trošu ceļu, un saistīto iekārtu operatori saskaņā ar likumu Nr. 258/1993 Coll. – likumu Nr. 152/1997 Coll. un Nr. 259/2001 Coll. redakcijā

— Uzņēmumi, kas ir pārvadātāji, kuri sniedz sabiedriskos dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar likumu Nr. 164/1996 Coll. – likumu Nr. 58/1997 Coll., Nr. 260/2001 Coll., Nr. 416/2001 Coll. un Nr. 114/2004 Coll. redakcijā un pamatojoties uz 2004. gada 7. jūlija valdības dekrētu Nr. 662

Piemēram:

— Železnice Slovenskej republiky, a. s.

— Železničná spoločnosť Slovensko, a. s.

Somija

— VR-Yhtymä Oy/VR-Group Ab/VR Group Ltd

Zviedrija

— Publisko tiesību subjekti, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar järnvägslagen (2004:519) un järnvägsförordningen (2004:526)

— Reģionālie un vietējie publisko tiesību subjekti, kas nodrošina dzelzceļa satiksmi reģionālā vai vietējā mērogā saskaņā ar lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik

— Privāto tiesību subjekti, kas sniedz dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar atļauju, kura izsniegta saskaņā ar förordningen (1996:734) om statens spåranläggningar, ja šāda atļauja atbilst Direktīvas 2004/17/EK 2. panta 3. punktam

Apvienotā Karaliste

— Network Rail plc

— Eurotunnel plc

— Northern Ireland Transport Holding Company

— Northern Ireland Railways Company Limited

— Dzelzceļa transporta pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, ko piešķir Satiksmes ministrija vai kāda cita kompetenta iestāde

▼B

II B pielikums – Šveice

Nolīguma 3. panta 1. punktā un 2. punkta 2) apakšpunktā minēto dzelzceļa uzņēmumu specifikācija

Chemins de fer fédéraux (CFF) ( 1 )

Uzņēmumi 1957. gada 20. decembra Loi fédérale sur les chemins de fer 1. panta 2. daļas un 2. panta 1. daļas nozīmē, ciktāl tie nodrošina sabiedriskā transporta pakalpojumus pa standarta vai šaursliežu dzelzceļu (1) .

Piemēram: BLS, MthB, Chemin de fer du Jura, RhB, FO, GFM.

III PIELIKUMS

(minēts Nolīguma 3. panta 1. punktā, 2. punkta e) apakšpunktā un 5. punktā)

UZŅĒMUMI, KAS DARBOJAS ENERĢĒTIKAS NOZARĒ

▼M1

III A pielikums – Savienība

a) Gāzes vai siltuma pārvade vai sadale

Beļģija

— Distrigaz

— Pašvaldību iestādes un pašvaldības iestāžu apvienības konkrēto darbību veikšanai

— Fluxys

Bulgārija

Uzņēmumi, kas licencēti siltuma ražošanai vai pārvadei saskaņā ar Законa за енергетиката (обн., ДВ, бр. 107/9.12.2003.) 39. panta 1. punktu:

— АЕЦ Козлодуй – ЕАД

— Брикел – ЕАД

— “Бул Еко Енергия” ЕООД

— “ГЕРРАД” АД

— Девен АД

— ТЕЦ “Марица 3” – АД

— “Топлина електроенергия газ екология” ООД

— Топлофикация Бургас – ЕАД

— Топлофикация Варна – ЕАД

— Топлофикация Велико Търново – ЕАД

— Топлофикация Враца – ЕАД

— Топлофикация Габрово – ЕАД

— Топлофикация Казанлък – ЕАД

— Топлофикация Лозница – ЕАД

— Топлофикация Перник – ЕАД

— ЕВН България Топлофикация – Пловдив – ЕАД

— Топлофикация Плевен – ЕАД

— Топлофикация Правец – ЕАД

— Топлофикация Разград – ЕАД

— Топлофикация Русе – ЕАД

— Топлофикация Сливен – ЕАД

— Топлофикация София – ЕАД

— Топлофикация Шумен – ЕАД

— Топлофикация Ямбол – ЕАД

Uzņēmumi, kas licencēti gāzes pārvadei, sadalei, publiskai piegādei vai apgādei saskaņā ar Законa за енергетиката (обн., ДВ, бр. 107/9.12.2003.) 39. panta 1. punktu:

— Булгаргаз ЕАД

— Булгартрансгаз ЕАД

— Балкангаз 2000 АД

— Бургасгаз ЕАД

— Варнагаз АД

— Велбъждгаз АД

— Газо-енергийно дружество-Елин Пелин ООД

— Газинженеринг ООД

— Газоснабдяване Асеновград АД

— Газоснабдяване Бургас ЕАД

— Газоснабдяване Враца ЕАД

— Газоснабдяване Нова Загора АД

— Газоснабдяване Нови Пазар АД

— Газоснабдяване Попово АД

— Газоснабдяване Първомай АД

— Газоснабдяване Разград АД

— Газоснабдяване Русе ЕАД

— Газоснабдяване Стара Загора ООД

— Добруджа газ АД

— Дунавгаз АД

— Каварна газ ООД

— Камено-газ ЕООД

— Кнежа газ ООД

— Кожухгаз АД

— Комекес АД

— Консорциум Варна Про Енерджи ООД

— Костинбродгаз ООД

— Ловечгаз 96 АД

— Монтанагаз АД

— Овергаз Инк. АД

— Павгаз АД

— Плевенгаз АД

— Правецгаз 1 АД

— Примагаз АД

— Промишлено газоснабдяване ООД

— Раховецгаз 96 АД

— Рилагаз АД

— Севлиевогаз-2000 АД

— Сигаз АД

— Ситигаз България АД

— Софиягаз ЕАД

— Трансгаз Енд Трейд АД

— Хебросгаз АД

— Централ газ АД

— Черноморска технологична компания АД

— Ямболгаз 92 АД

Čehijas Republika

Visi līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus gāzes apgādes un siltumapgādes jomā, kā definēts 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā Likumā Nr. 137/2006 Coll. par valsts iepirkumu, kurā veikti grozījumi.

Piemēram:

— NET4GAS, s.r.o.

— Pražská plynárenská, a.s.

— Severomoravská plynárenská, a.s.

— Plzeňská teplárenská, a.s.

— Pražská teplárenská a.s.

Dānija

— Uzņēmumi, kas veic gāzes vai siltuma sadali, pamatojoties uz atļauju saskaņā ar lov om varmeforsyning 4. pantu, skatīt 2005. gada 17. jūlija Konsolidācijas likumu Nr. 347

— Uzņēmumi, kas veic gāzes transportēšanu, pamatojoties uz licenci saskaņā ar lov om naturgasforsyning 10. pantu, skatīt 2006. gada 8. maija Konsolidācijas likumu Nr. 1116

— Uzņēmumi, kas veic gāzes transportēšanu, pamatojoties uz atļauju saskaņā ar 2006. gada 25. aprīļabekendtgørelse nr. 361 om rørledningsanlæg på dansk kontinentalsokkelområde til transport af kulbrinter

— Energinet Danmark vai tā meitasuzņēmumi, kas pilnībā pieder Energinet Danmark saskaņā ar lov om Energinet Danmark § 2, stk. 2 og 3, skatīt 2004. gada 20. decembra likumu Nr. 1384

Vācija

Pašvaldību iestādes, publisko tiesību subjekti vai publisko tiesību subjektu apvienības, vai valsts uzņēmumi, kas piegādā enerģiju citiem uzņēmumiem, ir energoapgādes tīklu operatori vai kam ir atsavināšanas tiesības attiecībā uz energoapgādes tīklu, pamatojoties uz īpašuma tiesībām, saskaņā ar 3. panta 18. punktu 1998. gada 24. aprīļaGesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 9. decembrī.

Igaunija

— Uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu (RT I 21.2.2007., 15, 76) 10. panta 3. punktu un Konkurences likuma (RT I 2001, 56 332) 14. pantu:

— AS Kohtla-Järve Soojus

— AS Kuressaare Soojus

— AS Võru Soojus

Īrija

— Bord Gáis Éireann

— Citi uzņēmumi, kurus Enerģētikas regulēšanas komisija saskaņā ar 1976. līdz 2002. gada Gas Acts noteikumiem var licencēt dabasgāzes sadalei vai pārvadei

— Uzņēmumi, kas licencēti saskaņā ar 1999. gada Electricity Regulation Act un kas kā koģenerācijas staciju operatori veic siltuma sadali

Grieķija

— “Δημόσια Επιχείρηση Αερίου (Δ.ΕΠ.Α.) Α.Ε.”, kas veic gāzes pārvadi un sadali saskaņā ar likumu Nr. 2364/95, kas grozīts ar likumiem Nr. 2528/97, 2593/98 un 2773/99

— Διαχειριστής Εθνικού Συστήματος Φυσικού Αερίου (ΔΕΣΦΑ) Α.Ε.

Spānija

— Enagas, S.A.

— Bahía de Bizkaia Gas, S.L.

— Gasoducto Al Andalus, S.A.

— Gasoducto de Extremadura, S.A.

— Infraestructuras Gasistas de Navarra, S.A.

— Regasificadora del Noroeste, S.A.

— Sociedad de Gas de Euskadi, S.A

— Transportista Regional de Gas, S.A.

— Unión Fenosa de Gas, S.A.

— Bilbogas, S.A.

— Compañía Española de Gas, S.A.

— Distribución y Comercialización de Gas de Extremadura, S.A.

— Distribuidora Regional de Gas, S.A.

— Donostigas, S.A.

— Gas Alicante, S.A.

— Gas Andalucía, S.A.

— Gas Aragón, S.A.

— Gas Asturias, S.A.

— Gas Castilla – La Mancha, S.A.

— Gas Directo, S.A.

— Gas Figueres, S.A.

— Gas Galicia SDG, S.A.

— Gas Hernani, S.A.

— Gas Natural de Cantabria, S.A.

— Gas Natural de Castilla y León, S.A.

— Gas Natural SDG, S.A.

— Gas Natural de Alava, S.A.

— Gas Natural de La Coruña, S.A.

— Gas Natural de Murcia SDG, S.A.

— Gas Navarra, S.A.

— Gas Pasaia, S.A.

— Gas Rioja, S.A.

— Gas y Servicios Mérida, S.L.

— Gesa Gas, S.A.

— Meridional de Gas, S.A.U.

— Sociedad del Gas Euskadi, S.A.

— Tolosa Gas, S.A.

Francija

— Gaz de France, kas izveidots un darbojas saskaņā ar 1946. gada 8. aprīļaLoi no 46-628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz, kurā veikti grozījumi

— GRT Gaz, gāzes pārvades tīkla pārvaldnieks

— Uzņēmumi, kas veic gāzes sadali, kā minēts 23. pantā 1946. gada 8. aprīļaLoi no 46-628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz, kurā veikti grozījumi (jaukta tipa saimniekošanas uzņēmumi, pārvaldes vai tamlīdzīgi dienesti, ko veido reģionālas vai pašvaldību iestādes) (piemēram, Gaz de Bordeaux, Gaz de Strasbourg)

— Pašvaldību iestādes vai pašvaldību iestāžu apvienības, kas veic siltuma sadali

Itālija

— SNAM Rete Gas SpA, S.G.M. e EDISON T. e S., kas veic gāzes trasnportēšanu

— Uzņēmumi, kuris veic gāzes sadali un kuru darbību reglamentē konsolidētais teksts likumos par pašvaldības iestāžu un provinču veikto valsts dienestu tiešo kontroli, kas apstiprināts ar 1925. gada 15. oktobraRegio Decreto Nr. 2578 un ar 1986. gada 4. oktobraD.P.R. Nr. 902, kā arī ar 2000. gada 23. maijaDecreto Legislativo Nr. 164 14. un 15. pantu

— Uzņēmumi, kas veic siltuma sadali patērētājiem saskaņā ar 1982. gada 29. maijaLegge Nr. 308 10. pantu – Norme sul contenimento dei consumi energetici, lo sviluppo delle fonti rinnovabili di energia, l’esercizio di centrali elettriche alimentate con combustibili diversi dagli idrocarburi

— Pašvaldību iestādes vai pašvaldības iestāžu apvienības, kas veic siltuma sadali patērētājiem

— Società di trasporto regionale, kuras piedāvāto tarifu apstiprināja Autorità per l’energia elettrica ed il gas

Kipra

Latvija

— AS “Latvijas gāze”

— Pašvaldībām piederoši publisko tiesību subjekti, kas piegādā siltumu patērētājiem

Lietuva

— Akcinė bendrovė “Lietuvos dujos”

— Citi uzņēmumi, kas atbilst Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punkta prasībām un kas veic gāzes transportēšanu, sadali vai piegādi saskaņā ar Lietuvas Republikas Likumu par dabasgāzi (Oficiālais Vēstnesis Nr. 89-2743, 2000; Nr. 43-1626, 2007)

— Uzņēmumi, kas atbilst Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punkta prasībām un kas veic siltuma piegādi saskaņā ar Lietuvas Republikas Likumu par siltumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 51-2254, 2003, Nr. 130-5259, 2007)

Luksemburga

— Société de transport de gaz SOTEG S.A.

— Gaswierk Esch-Uelzecht S.A.

— Service industriel de la Ville de Dudelange

— Service industriel de la Ville de Luxembourg

— Pašvaldību iestādes vai tādu pašvaldības iestāžu izveidotas apvienības, kas ir atbildīgas par siltuma sadali

Ungārija

— Uzņēmumi, kas veic gāzes pārvadi vai sadali saskaņā ar 162.-163. pantu 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről un pamatojoties uz atļauju saskaņā ar 2003. évi XLII. törvény a földgázellátásról

— Uzņēmumi, kas veic siltuma pārvadi vai sadali saskaņā ar 162.-163. pantu 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről un pamatojoties uz atļauju saskaņā ar 2005. évi XVIII. törvény a földgázellátásról

Malta

— Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation)

Nīderlande

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar gāzes ražošanu, pārvadi vai sadali saskaņā ar licenci (vergunning), ko izsniedz pašvaldību iestādes saskaņā ar Gemeentewet. Piemēram, NV Nederlandse Gasunie

— Pašvaldību vai provinču iestādes, kas veic gāzes pārvadi vai sadali saskaņā ar Gemeentewet vai Provinciewet

— Pašvaldību iestādes vai pašvaldības iestāžu apvienības, kas veic siltuma sadali patērētājiem

Austrija

— Uzņēmumi, kas saņēmuši atļauju veikt gāzes pārvadi vai sadali saskaņā ar Energiewirtschaftsgesetz, dRGBl. I, 1451.–1935. lpp., vai Gaswirtschaftgesetz, BGBl. I No 121/2000, kurā veikti grozījumi

— Uzņēmumi, kas saņēmuši atļauju veikt siltuma pārvadi vai sadali saskaņā ar Gewerbeordnung, BGBl. No 194/1994, kurā veikti grozījumi

Polija

Enerģētikas uzņēmumi ustawa z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne nozīmē, tostarp:

— Dolnośląska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o. we Wrocławiu

— Europol Gaz S.A Warszawa

— Gdańskie Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej Sp. z o.o.

— Górnośląska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o., Zabrze

— Karpacka Spółka Gazownictwa Sp. z o.o. w Tarnowie

— Komunalne Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej Sp. z o.o., Karczew

— Mazowiecka Spółka Gazownictwa Sp. z o.o. Warszawa

— Miejskie Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej S. Α., Tarnów

— OPEC Grudziądz Sp. z o.o.

— Ostrowski Zakład Ciepłowniczy S.A., Ostrów Wielkopolski

— Pomorska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o., Gdańsk

— Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej – Gliwice Sp. z o, o.

— Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej w Dąbrowie Górniczej S.A.

— Stołeczne Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej S.A., Warszawa

— Wielkopolska Spółka Gazownictwa Sp. z o.o, Poznań

— Wojewódzkie Przedsiębiorstwo Energetyki Cieplnej w Legnicy S.A.

— Zakład Energetyki Cieplnej w Wołominie Sp. z o.o.

— Zespół Elektrociepłowni Bydgoszcz S.A.

— Zespół Elektrociepłowni Bytom S.A.

— Elektrociepłownia Zabrze S.A.

— Ciepłownia Łańcut Sp. z.ο.ο.

Portugāle

Uzņēmumi, kas veic gāzes pārvadi vai sadali saskaņā ar:

— 2006. gada 15. februāraDecreto-Lei No 30/2006, que estabelece os princípios gerais de organização e funcionamento do Sistema Nacional de Gás Natural (SNGN), bem como o exercício das actividades de recepção, armazenamento, transporte, distribuição e comercialização de gás natural

— 2006. gada 26. jūlijaDecreto-Lei No 140/2006, que desenvolve os princípios gerais relativos à organização e funcionamento do SNGN, regulamentando o regime jurídico aplicável ao exercício daquelas actividades

Rumānija

— “Societatea Națională de Transport Gaze Naturale Transgaz – S.A. Mediaș”

— SC Distrigaz Sud S.A.

— E. ON Gaz România S.A.

— E.ON Gaz Distribuție S.A. – Societăți de distribuție locală

Slovēnija

Uzņēmumi, kas veic gāzes pārvadi vai sadali saskaņā ar Energetski zakon (Uradni list RS, 79/99), un uzņēmumi, kas veic siltuma pārvadi vai sadali saskaņā ar turpmāk norādītajiem pašvaldību pieņemtajiem lēmumiem:







Mat. Št. Naziv Poštna Št Kraj 5226406 Javno podjetje Energetika Ljubljana d.o.o. 1000 Ljubljana 5796245 Podjetje Za Oskrbo Z Energijo Ogrevanje Piran d.o.o. Piran 6330 Piran 5926823 JEKO – IN, javno komunalno podjetje, d.o.o., Jesenice 4270 Jesenice 1954288 Geoplin plinovodi d.o.o. 1000 Ljubljana 5034477 Plinarna Maribor, družba za proizvodnjo, distribucijo energentov, trgovino in storitve d.d. 2000 Maribor 5705754 Petrol energetika d.o.o. Ravne na Koroškem 2390 Ravne na Koroškem 5789656 Javno podjetje Plinovod Sevnica 8290 Sevnica 5865379 Adriaplin podjetje za distribucijo zemeljskega plina d.o.o. Ljubljana 1000 Ljubljana 5872928 Mestni plinovodi distribucija plina d.o.o. 6000 Koper 5914531 Energetika Celje javno podjetje d.o.o. 3000 Celje 5015731 Javno komunalno podjetje Komunala Trbovlje d.o.o. 1420 Trbovlje 5067936 Komunala d.o.o. javno podjetje Murska Sobota 9000 Murska Sobota 5067804 Javno komunalno podjetje Komunala Kočevje d.o.o. 1330 Kočevje 1574558 Oks občinske komunalne storitve d.o.o. Šempeter pri Gorici 5290 Šempeter pri Gorici 1616846 Energetika Preddvor, energetsko podjetje d.o.o. 4205 Preddvor 5107199 Javno podjetje Toplotna oskrba, d.o.o. Maribor 2000 Maribor 5231787 Javno podjetje Komunalna energetika Nova Gorica d.o.o. 5000 Nova Gorica 5433215 Toplarna Železniki, proizvodnja in distribucija toplotne energije d.o.o. 4228 Železniki 5545897 Toplarna Hrastnik, javno pPodjetje za proizvodnjo, distribucijo in prodajo toplotne energije, d.o.o. 1430 Hrastnik 5615402 Spitt d.o.o. Zreče 3214 Zreče 5678170 Energetika Nazarje d.o.o. 3331 Nazarje 5967678 Javno podjetje Dom Nazarje, podjetje za oskrbo z energijo in vodo ter upravljanje z mestnimi napravami d.o.o. 3331 Nazarje 5075556 Loška komunala, oskrba z vodo in plinom, d.d. Škofja Loka 4220 Škofja Loka 5222109 Komunalno podjetje Velenje d.o.o. izvajanje komunalnih dejavnosti d.o.o. 3320 Velenje 5072107 Javno komunalno podjetje Slovenj Gradec d.o.o. 2380 Slovenj Gradec 5073162 Komunala Slovenska Bistrica, podjetje za komunalne in druge storitve, d.o.o. 2310 Slovenska Bistrica

Slovākija

— Uzņēmumi, kas atbilstīgi atļaujai veic gāzes ražošanu, sadali, transportēšanu, uzglabāšanu un piegādi patērētājiem saskaņā ar likumu Nr. 656/2004 Coll.

— Uzņēmumi, kas atbilstīgi atļaujai veic siltuma ražošanu, sadali un piegādi patērētājiem saskaņā ar likumu Nr. 657/2004 Coll.

Piemēram:

— Slovenský plynárenský priemysel, a. s.

Somija

Publisko tiesību vai citi subjekti, kas ir gāzes pārvades sistēmas un sadales sistēmu operatori saskaņā ar licenci atbilstīgi maakaasumarkkinalaki//naturgasmarknadslagen (508/2000), kā arī publisko tiesību vai citi subjekti, kas piegādā gāzi šādām sistēmām; pašvaldību uzņēmumi vai valsts uzņēmumi, kas veic siltuma ražošanu, pārvadi vai sadali vai siltuma piegādi tīkliem.

Zviedrija

— Uzņēmumi, kas veic gāzes vai siltuma pārvadi vai sadali, pamatojoties uz koncesiju saskaņā ar lagen (1978:160) om vissa rörledningar

Apvienotā Karaliste

— Valsts gāzes pārvades uzņēmums, kas noteikts 1986. gada Gas Act 7. panta 1. punktā

— Persona, kas deklarēta kā uzņēmējs gāzes piegādei saskaņā ar 1996. gada Gas (Northern Ireland) Order 8. pantu

— Pašvaldības iestāde, kas nodrošina fiksētu tīklu vai ir tā operators un sniedz vai sniegs sabiedriskos pakalpojumus saistībā ar siltuma ražošanu, pārvadi vai sadali

— Persona, kura licencēta saskaņā ar 1989. gada Electricity Act 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu un kuras licencē ietverti minētā likuma 10. panta 3. punktā iekļautie noteikumi

b) Naftas un gāzes izpēte un ieguve

Beļģija

Bulgārija

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar naftas vai gāzes izpēti vai ieguvi saskaņā ar Законa за подземните богатства (обн., ДВ, бр. 23/12.3.1999.) vai Закона за концесиите (обн., ДВ, бр. 36/2.5.2006.):

— “Дайрект Петролеум България” – ЕООД, София

— “Петреко-България” – ЕООД, София

— “Проучване и добив на нефт и газ” – АД, София

— “Мерлоуз Рисорсиз” – ООД, Люксембург

— “Мерлоуз Рисорсиз САРЛ”, Люксембург

— “ОМВ (България) Извънтериториално проучване” – ООД, Виена, Австрия

— “Джей Кей Екс България Лимитид” – Лондон, Англия

— “Рамко България Лимитид” – Абърдийн, Шотландия

— “Болкан Експлорърс (България) Лимитид” – Дъблин, Ирландия

— ОАО “Башкиргеология”, Уфа, Руска федерация

— “Винтидж Петролеум България, Инк.” – Кайманови острови

Čehijas Republika

Visi līgumslēdzēji nozarēs, kas izmanto konkrētus ģeogrāfiskus apgabalus, lai izpētītu vai iegūtu naftu vai gāzi (uz kuriem attiecas 4. panta 1. punkta i) apakšpunkts Likumā Nr. 137/2006 Coll. par valsts iepirkumu, kurā veikti grozījumi).

Piemēram:

— Moravské naftové doly, a.s.

Dānija

Uzņēmumi saskaņā ar:

— Lov om Danmarks undergrund, skatīt 2007. gada 4. jūlija Konsolidācijas likumu Nr. 889

— Lov om kontinentalsoklen, skatīt 2005. gada 18. novembra Konsolidācijas likumu Nr. 1101

Vācija

— Uzņēmumi saskaņā ar 1980. gada 13. augustaBundesberggesetz, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 9. decembrī

Igaunija

— Uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu (RT I 21.2.2007., 15, 76) 10. panta 3. punktu un Konkurences likuma (RT I 2001, 56 332) 14. pantu

Īrija

Uzņēmumi, kam ir atļauja, licence, apstiprinājums vai koncesija naftas un gāzes izpētei vai ieguvei saskaņā ar šādiem tiesību aktiem:

— Continental Shelf Act 1968

— Petroleum and Other Minerals Development Act 1960

— Licensing Terms for Offshore Oil and Gas Exploration and Development 1992

— Petroleum (Production) Act (NI) 1964

Grieķija

— “Ελληνικά Πετρέλαια Α.Ε.” saskaņā ar likumu Nr. 2593/98 για την αναδιοργάνωση της Δ.Ε.Π. Α.Ε. και των θυγατρικών της εταιρειών, το καταστατικό αυτής και άλλες διατάξεις

Spānija

— BG International Limited Quanum, Asesores & Consultores, S.A.

— Cambria Europe, Inc.

— CNWL oil (España), S.A.

— Compañía de investigación y explotaciones petrolíferas, S.A.

— Conoco limited

— Eastern España, S.A.

— Enagas, S.A.

— España Canadá resources Inc.

— Fugro – Geoteam, S.A.

— Galioil, S.A.

— Hope petróleos, S.A.

— Locs oil compay of Spain, S.A.

— Medusa oil Ltd

— Murphy Spain oil company

— Onempm España, S.A.

— Petroleum oil & gas España, S.A.

— Repsol Investigaciones petrolíferas, S.A.

— Sociedad de hidrocarburos de Euskadi, S.A.

— Taurus petroleum, AN.

— Teredo oil limited

— Unión Fenosa gas exploración y producción, S.A.

— Wintersahll, AG

— YCI España, L.C.

— Citi uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de hidrocarburos un tiesību aktiem par tā ieviešanu

Francija

— Uzņēmumi, kas ir atbildīgi par naftas vai gāzes izpēti un ieguvi saskaņā ar code minier un tā īstenošanas noteikumiem, proti, 1995. gada 19. aprīļaDécret no 95-427 un 2006. gada 2. jūnijaDécret no 2006-648 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain

Itālija

Uzņēmumi, kam ir atļauja, licence, apstiprinājums vai koncesija naftas un gāzes izpētei vai ieguvei vai dabasgāzes uzglabāšanai pazemes krātuvēs saskaņā ar šādiem tiesību aktiem:

— 1953. gada 10. februāraLegge Nr. 136

— 1957. gada 11. janvāraLegge Nr. 6, kas grozīts ar 1967. gada 21. jūlijaLegge Nr. 613

— 1991. gada 9. janvāraLegge Nr. 9

— 1996. gada 25. novembraDecreto Legislativo Nr. 625

— 1974. gada 26. aprīļaLegge Nr. 170, kas grozīts ar 2000. gada 23. maijaDecreto Legislativo Nr. 164

Kipra

Latvija

Visi uzņēmumi, kas ir saņēmuši atbilstīgu licenci un sākuši naftas vai gāzes izpēti vai ieguvi.

Lietuva

— Valsts akciju sabiedrība Geonafta

— Lietuvas–Dānijas sabiedrība ar ierobežotu atbildību Minijos nafta

— Lietuvas–Zviedrijas sabiedrība ar ierobežotu atbildību Genčių nafta

— Sabiedrība ar ierobežotu atbildību Geobaltic

— Sabiedrība ar ierobežotu atbildību Manifoldas

— Citi uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punktu un kas darbojas naftas vai gāzes izpētes un ieguves nozarē saskaņā ar Lietuvas Republikas Likumu par zemes dzīlēm (Oficiālais Vēstnesis Nr. 53-1582, 1995; Nr. 35-1164, 2001)

Luksemburga

Ungārija

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar naftas vai gāzes izpēti vai ieguvi, pamatojoties uz atļauju vai koncesiju saskaņā ar 1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról

Malta

— The Petroleum (Production) Act (Cap. 156) un sekundārie tiesību akti, kas saistīti ar šo likumu, un Continental Shelf Act (Cap. 194) un sekundārie tiesību akti, kas saistīti ar šo likumu

Nīderlande

— Uzņēmumi saskaņā ar Mijnbouwwet (2003. gada 1. janvāris)

Austrija

— Uzņēmumi, kam atļauts izpētīt vai iegūt naftu vai gāzi saskaņā ar Mineralrohstoffgesetz, BGBl. I No 38/1999, kurā veikti grozījumi

Polija

Uzņēmumi, kas veic darbības, kuras saistītas ar gāzes, naftas un to dabisko atvasinājumu, brūnogļu, akmeņogļu vai citu cieto kurināmo meklēšanu, izpēti vai ieguvi saskaņā ar ustaw z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze, tostarp:

— Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A.

— Petrobaltic S.A.

— Zakład Odmetanowienia Kopalń Sp. z.o.o.

— Operator Gazociągów Przesyłowych GAZ-SYSTEM Spółka Akcyjna

Portugāle

Uzņēmumi, kam ir atļauja, licence vai koncesijas līgums par naftas un gāzes izpēti un ieguvi saskaņā ar:

— 1994. gada 26. aprīļaDecreto-Lei no 109/94; 1994. gada 31. maijaDeclaração de rectificação no 64/94 un 1994. gada 5. septembraPortaria no 790/94

— 1994. gada 24. augustaDespacho no 82/94 un 1994. gada 17. janvāraDespacho Conjunto no A-87/94-XII

— 1994. gada 21. jūlijaAviso, D.R. III, no 167 un 2002. gada 12. martaAviso, DR III no 60

Rumānija

— Societatea Națională “Romgaz” S.A. Mediaș

— S.C. PETROM S.A.

Slovēnija

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar naftas meklēšanu un ieguvi saskaņā ar Zakon o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99):







Mat. št. Naziv Poštna Št Kraj 1328255 Nafta Lendava 9220 Lendava

Slovākija

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar gāzes ieguvi, pamatojoties uz atļauju, kura izsniegta saskaņā ar likumu Nr. 656/2004 Coll.

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar naftas atradņu ģeoloģisko izpēti vai naftas ieguvi, pamatojoties uz izrakteņu ieguves atļauju, kura izsniegta saskaņā ar likumu Nr. 51/1988 Coll. – likumu Nr. 499/1991 Coll., Nr. 154/1995 Coll., Nr. 58/1998 Coll., Nr. 533/2004 Coll. redakcijā un saskaņā ar likumu Nr. 214/2002 Coll.

Somija

Zviedrija

Uzņēmumi, kam ir koncesija attiecībā uz naftas vai gāzes izpēti vai ieguvi saskaņā ar minerallagen (1991:45) vai kuriem ir izsniegta atļauja saskaņā ar lagen (1966:314) om kontinentalsockeln

Apvienotā Karaliste

— Persona, kas darbojas, izmantojot licenci, kura piešķirta saskaņā ar 1998. gada Petroleum Act vai kurai ir līdzvērtīga nozīme

— Persona, kas licencēta saskaņā ar 1964. gada Petroleum (Production) Act (Northern Ireland)

c) Akmeņogļu un citu cieto kurināmo izpēte un ieguve

Beļģija

Bulgārija

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar akmeņogļu un citu cieto kurināmo izpēti vai ieguvi saskaņā ar Законa за подземните богатства (обн., ДВ, бр. 23/12.3.1999.) vai Законa за концесиите (обн., ДВ, бр. 36/2.5.2006.):

— “Балкан МК” – ЕООД

— “Въгледобив Бобов дол” – ЕООД

— “Въглища Перник” – ООД

— “Геология и геотехника” – ООД

— “Елшица-99” – АД

— “Енемона” – АД

— “Карбон Инвест” – ООД

— “Каусто-голд” – АД

— “Мес Ко ММ5” – ЕООД

— “Мина Балкан – 2000” – АД

— “Мина Бели брег” – АД

— “Мина Открит въгледобив” – АД

— “Мина Станянци” – АД

— “Мина Черно море – Бургас” – ЕАД

— “Мина Чукурово” – АД

— “Мининвест” – ООД

— “Мини Марица-изток” – ЕАД

— “Минно дружество Белоградчик” – АД

— “Рекоул” – АД

— “Руен Холдинг” – АД

— “Фундаментал” – ЕООД

Čehijas Republika

Visi līgumslēdzēji nozarēs, kas izmanto konkrētus ģeogrāfiskus apgabalus, lai izpētītu vai iegūtu akmeņogles vai citus cietos kurināmos (uz kuriem attiecas 4. panta 1. punkta i) apakšpunkts Likumā Nr. 137/2006 Coll. par valsts iepirkumu, kurā veikti grozījumi)

Piemēram:

— Czech Coal Services a. s.

— OKD, a.s.

— Severočeské doly a.s.

— Sokolovská uhelná, právní nástupce, a.s.

Dānija

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar akmeņogļu vai citu cieto kurināmo izpēti vai ieguvi saskaņā ar 2007. gada 21. jūnija Konsolidācijas likumu Nr. 784

Vācija

— Uzņēmumi saskaņā ar 1980. gada 13. augustaBundesberggesetz, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 9. decembrī

Igaunija

— AS Eesti Põlevkivi

Īrija

— Bord na Mona plc., kas izveidots un darbojas saskaņā ar 1946. līdz 1998. gada Turf Development Act

Grieķija

— “Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού”, kas nodarbojas ar akmeņogļu un cita cietā kurināmā meklēšanu un ieguvi saskaņā ar 1973. gada Likumu par derīgo izrakteņu ieguvi, kas grozīts ar 1976. gada 27. aprīļa likumu

Spānija

— Alto Bierzo, S.A.

— Antracitas de Arlanza, S.A.

— Antracitas de Gillon, S.A.

— Antracitas de La Granja, S.A.

— Antracitas de Tineo, S.A.

— Campomanes Hermanos, S.A.

— Carbones de Arlanza, S.A.

— Carbones de Linares, S.A.

— Carbones de Pedraforca, S.A.

— Carbones del Puerto, S.A.

— Carbones el Túnel, S.L.

— Carbones San Isidro y María, S.A.

— Carbonífera del Narcea, S.A.

— Compañía Minera Jove, S.A.

— Compañía General Minera de Teruel, S.A.

— Coto minero del Narcea, S.A.

— Coto minero del Sil, S.A.

— Empresa Nacional Carbonífera del Sur, S.A.

— Endesa, S.A.

— González y Díez, S.A.

— Hijos de Baldomero García, S.A.

— Hullas del Coto Cortés, S.A.

— Hullera Vasco-leonesa, S.A.

— Hulleras del Norte, S.A.

— Industrial y Comercial Minera, S.A.

— La Carbonífera del Ebro, S.A.

— Lignitos de Meirama, S.A.

— Malaba, S.A.

— Mina Adelina, S.A.

— Mina Escobal, S.A.

— Mina La Camocha, S.A.

— Mina La Sierra, S.A.

— Mina Los Compadres, S.A.

— Minas de Navaleo, S.A.

— Minas del Principado, S.A.

— Minas de Valdeloso, S.A.

— Minas Escucha, S.A.

— Mina Mora primera bis, S.A.

— Minas y explotaciones industriales, S.A.

— Minas y ferrocarriles de Utrillas, S.A.

— Minera del Bajo Segre, S.A.

— Minera Martín Aznar, S.A.

— Minero Siderúrgica de Ponferrada, S.A.

— Muñoz Sole hermanos, S.A.

— Promotora de Minas de carbón, S.A.

— Sociedad Anónima Minera Catalano-aragonesa

— Sociedad minera Santa Bárbara, S.A.

— Unión Minera del Norte, S.A.

— Union Minera Ebro Segre, S.A.

— Viloria Hermanos, S.A.

— Virgilio Riesco, S.A.

— Citi uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas un tiesību aktiem, kuri saistīti ar tā īstenošanu

Francija

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar akmeņogļu vai citu cieto kurināmo izpēti vai ieguvi saskaņā ar code minier un tā īstenošanas noteikumiem, proti, 1995. gada 19. aprīļaDécret no 95-427 un 2006. gada 2. jūnijaDécret no 2006-648 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain

Itālija

— Carbosulcis S.p.A.

Kipra

Latvija

Lietuva

— Uzņēmumi, kas atbilst Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punkta prasībām un kas darbojas akmeņogļu un citu cieto kurināmo izpētes un ieguves nozarē saskaņā ar Lietuvas Republikas Likumu par zemes dzīlēm (Oficiālais Vēstnesis Nr. 63-1582, 1995; Nr. 35-1164, 2001)

Luksemburga

Ungārija

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar akmeņogļu vai citu cieto kurināmo izpēti vai ieguvi, pamatojoties uz atļauju vai koncesiju saskaņā ar 1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról

Malta

Nīderlande

— Uzņēmumi saskaņā ar Mijnbouwwet (2003. gada 1. janvāris)

Austrija

— Uzņēmumi, kas saņēmuši atļauju nodarboties ar akmeņogļu vai citu cieto kurināmo izpēti vai ieguvi saskaņā ar Mineralrohstoffgesetz, BGBl. I No 38/1999, kurā veikti grozījumi

Polija

Uzņēmumi, kas veic darbības, kuras saistītas ar gāzes, naftas un to dabisko atvasinājumu, brūnogļu, akmeņogļu vai citu cieto kurināmo meklēšanu, izpēti vai ieguvi saskaņā ar ustaw z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze, tostarp:

— Kompania Węglowa S.A.

— Jastrzębska Spółka Węglowa S.A.

— Katowicki Holding Węglowy S.A.

— Kopalnia Węgla Kamiennego Sobieski Jaworzno Ш

— Lubelski Węgiel Bogdanka S.A.

— Kopalnia Węgla Kamiennego Budryk S.A.

— Kopalnia Węgla Kamiennego Kazimierz-Juliusz Spółka z o.o.

— Kopalnia Węgla Brunatnego Bełchatów S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego Turów S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego “Konin” S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego “Sieniawa” S.A.

— Kopalnia Węgla Brunatnego “Adamów” S.A. w Turku

— Kopalnia Węgla Brunatnego Konin w Kleczewie S.A,

— Południowy KoncernWęglowy S.A.

Portugāle

— Empresa de Desenvolvimento Mineiro, SA saskaņā arDecretos-Lei No 90/90 unNo 87/90, abi datēti ar 1990. gada 16. martu

Rumānija

— Compania Națională a Huilei – S.A. Petroșani

— Societatea Națională a Lignitului Oltenia – S.A.

— Societatea Națională a Cărbunelui – S.A. Ploiești

— Societatea Comercială Minieră “Banat-Anina” S.A.

— Compania Națională a Uraniului S.A. București

— Societatea Comercială Radioactiv Mineral Măgurele

Slovēnija

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar akmeņogļu meklēšanu un ieguvi saskaņā ar Zakon o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99):







Mat. št Naziv Poštna Št. Kraj 5920850 RTH, Rudnik Trbovlje–Hrastnik, d.o.o. 1420 Trbovlje 5040361 Premogovnik Velenje 3320 Velenje

Slovākija

Uzņēmumi, kas nodarbojas ar akmeņogļu atradņu ģeoloģisko izpēti vai akmeņogļu ieguvi, pamatojoties uz izrakteņu ieguves atļauju, kas izsniegta saskaņā ar likumu Nr. 51/1988 Coll. – likumu Nr. 499/1991 Coll., Nr. 154/1995 Coll., Nr. 58/1998 Coll., Nr. 533/2004 Coll. redakcijā un saskaņā ar likumu Nr. 214/2002 Coll.

Somija

Uzņēmumi, kas izmanto īpašu koncesiju cietā kurināmā izpētei vai ieguvei saskaņā ar laki oikeudesta luovuttaa valtion kiinteistövarallisuutta//lagen om rätt att överlåta statlig fastighetsförmögenhet (973/2002).

Zviedrija

Uzņēmumi, kas izmanto koncesiju akmeņogļu un citu cieto kurināmo izpētei vai ieguvei, pamatojoties uz koncesiju saskaņā ar minerallagen (1991:45) vai lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, vai kuriem ir izsniegta atļauja saskaņā ar lagen (1966:314) om kontinentalsockeln.

Apvienotā Karaliste

— Jebkurš licencēts operators (1994. gada Coal Industry Act nozīmē)

— The Department of Enterprise, Trade and Investment (Ziemeļīrija)

— Persona, kas darbojas saskaņā ar meklēšanas licenci, ieguves nomas līgumu, ieguves licenci vai ieguves atļauju, kā definēts 1969. gada Mineral Development Act (Northern Ireland) 57. panta 1. punktā

▼B

III B pielikums – Šveice

a) Gāzes vai siltuma transportēšana vai sadale

Uzņēmumi, kas veic gāzes transportēšanu vai sadali saskaņā ar koncesiju 1963. gada 4. oktobra Loi fédérale sur les installations de transport par conduits de combustibles ou carburants liquides ou gazeux 2. panta nozīmē

Uzņēmumi, kas veic siltuma transportēšanu vai sadali uz kantonu koncesijas pamata

Piemēram: SWISSGAS AG, Gaznat SA, Gasverbund Ostschweiz AG, REFUNA AG, Cadbar SA

b) Naftas vai gāzes ģeoloģiskā izpēte un ieguve

Uzņēmumi, kas veic ģeoloģisko izpēti un naftas vai gāzes ieguvi atbilstoši 1955. gada 24. septembra starpkantonu konkordātam par ģeoloģisko izpēti un naftas ieguvi (“Concordat Intercantonal concernant la prospection et l'exploitaiton du pétrole entre les cantons de Zurich, Schwyz, Glaris, Zoug, Schaffhouse, Appenzell Rh.–Ext., Appenzell Rh.–Int., Saint–Gall, Argovie et Thurgovie”)

Piemēram: Seag AG

c) Ogļu vai cita cietā kurināmā ģeoloģiskā izpēte un ieguve

Šādu uzņēmumu Šveicē nav

IV PIELIKUMS

(minēts Nolīguma 3. panta 1. punktā, 2. punkta f) apakšpunktā un 5. punktā)

NOLĪGUMĀ IEKĻAUTIE PRIVĀTIE KOMUNĀLO PAKALPOJUMU UZŅĒMUMI

▼M1

IV A pielikums – Savienība

a) Dzeramā ūdens ieguve, pārvade vai sadale

Beļģija

— Pašvaldību iestādes vai pašvaldību iestāžu apvienības konkrēto darbību veikšanai

— Société Wallonne des Eaux

— Vlaams Maatschappij voor Watervoorziening

Bulgārija

— “Тузлушка гора” – ЕООД, Антоново

— “В И К – Батак” – ЕООД, Батак

— “В и К – Белово” – ЕООД, Белово

— “Водоснабдяване и канализация Берковица” – ЕООД, Берковица

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Благоевград

— “В и К – Бебреш” – ЕООД Ботевград

— “Инфрастрой” – ЕООД, Брацигово

— “Водоснабдяване” – ЕООД, Брезник

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕАД, Бургас

— “Лукойл Нефтохим Бургас” АД, Бургас

— “Бързийска вода” – ЕООД, Бързия

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Варна

— “ВиК” ООД, к.к. Златни пясъци

— “Водоснабдяване и канализация Йовковци” – ООД, Велико Търново

— “Водоснабдяване, канализация и териториален водоинженеринг” – ЕООД, Велинград

— “ВИК” – ЕООД, Видин

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Враца

— “В И К” – ООД, Габрово

— “В И К” – ООД, Димитровград

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Добрич

— “Водоснабдяване и канализация – Дупница” – ЕООД, Дупница

— ЧПСОВ, в.с. Елени

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Исперих

— “Аспарухов вал” ЕООД, Кнежа

— “В И К – Кресна” – ЕООД, Кресна

— “Меден кладенец” – ЕООД, Кубрат

— “ВИК” – ООД, Кърджали

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Кюстендил

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Ловеч

— “В и К – Стримон” – ЕООД, Микрево

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Монтана

— “Водоснабдяване и канализация – П” – ЕООД, Панагюрище

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Перник

— “В И К” – ЕООД, Петрич

— “Водоснабдяване, канализация и строителство” – ЕООД, Пещера

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Плевен

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Пловдив

— “Водоснабдяване–Дунав” – ЕООД, Разград

— “ВКТВ” – ЕООД, Ракитово

— ЕТ “Ердуван Чакър”, Раковски

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Русе

— “Екопроект-С” ООД, Русе

— “УВЕКС” – ЕООД, Сандански

— “ВиК-Паничище” ЕООД, Сапарева баня

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕАД, Свищов

— “Бяла” – ЕООД, Севлиево

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Силистра

— “В и К” – ООД, Сливен

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Смолян

— “Софийска вода” – АД, София

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, София

— “Стамболово” – ЕООД, Стамболово

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Стара Загора

— “Водоснабдяване и канализация-С” – ЕООД, Стрелча

— “Водоснабдяване и канализация – Тетевен” – ЕООД, Тетевен

— “В и К – Стенето” – ЕООД, Троян

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Търговище

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Хасково

— “Водоснабдяване и канализация” – ООД, Шумен

— “Водоснабдяване и канализация” – ЕООД, Ямбол

Čehijas Republika

Visi līgumslēdzēji nozarēs, kas sniedz pakalpojumus ūdenssaimniecības nozarē, kā definēts Likuma Nr. 137/2006 par valsts iepirkumu 4. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā.

Piemēram:

— Veolia Voda Česká Republika, a.s.

— Pražské vodovody a kanalizace, a.s.

— Severočeská vodárenská společnost a.s.

— Severomoravské vodovody a kanalizace Ostrava a.s.

— Ostravské vodárny a kanalizace a.s.

Dānija

— Uzņēmumi, kas veic ūdensapgādi, kā definēts § 3(3) lov om vandforsyning m.v., skatīt 2007. gada 17. janvāra Konsolidācijas likumu Nr. 71

Vācija

— Uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi vai sadali saskaņā ar federālo zemju Eigenbetriebsverordnungen vai Eigenbetriebsgesetze (komunālo pakalpojumu uzņēmumi)

— Uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi vai sadali saskaņā ar federālo zemju Gesetze über die kommunale Gemeinschaftsarbeit oder Zusammenarbeit

— Uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi saskaņā ar 1991. gada 12. februāraGesetz über Wasser- und Bodenverbände, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2002. gada 15. maijā

— Valsts uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi vai sadali saskaņā ar federālo zemju Kommunalgesetze, jo īpaši Gemeindeverordnungen

— Uzņēmumi, kas izveidoti saskaņā ar 1965. gada 6. septembraAktiengesetz, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 5. janvārī, vai 1892. gada 20. aprīļaGmbH-Gesetz, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 10. novembrī, vai tādi, kuru juridiskais statuss ir Kommanditgesellschaft (komandītsabiedrība), kas veic ūdens ieguvi vai sadali saskaņā ar īpašu līgumu, kurš noslēgts ar reģionālajām vai vietējām iestādēm

Igaunija

Uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu (RT I 21.2.2007., 15, 76) 10. panta 3. punktu un Konkurences likuma (RT I 2001, 56 332) 14. pantu:

— AS Haapsalu Veevärk

— AS Kuressaare Veevärk

— AS Narva Vesi

— AS Paide Vesi

— AS Pärnu Vesi

— AS Tartu Veevärk

— AS Valga Vesi

— AS Võru Vesi

Īrija

Uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi vai sadali saskaņā ar 1878. līdz 1964. gada Local Government (Sanitary Services) Act.

Grieķija

— “Εταιρεία Υδρεύσεως και Αποχετεύσεως Πρωτευούσης Α.Ε.” (“Ε.Υ.Δ.Α.Π.” vai “Ε.Υ.Δ.Α.Π. Α.Ε.”). Uzņēmējsabiedrības juridisko statusu reglamentē Konsolidētā likuma Nr. 2190/1920, likuma Nr. 2414/1996 noteikumi, kā arī likuma Nr. 1068/80 un likuma Nr. 2744/1999 noteikumi

— “Εταιρεία Ύδρευσης και Αποχέτευσης Θεσσαλονίκης Α.Ε.” (“Ε.Υ.Α.Θ. Α.Ε.”), ko regulē likuma Nr. 2937/2001 (Grieķijas Oficiālais Vēstnesis 169 Α') un likuma Nr. 2651/1998 (Grieķijas Oficiālais Vēstnesis 248 Α') noteikumi

— “Δημοτική Επιχείρηση Ύδρευσης και Αποχέτευσης Μείζονος Περιοχής Βόλου” (“ΔΕΥΑΜΒ”), kas darbojas saskaņā ar likumu Nr. 890/1979

— “Δημοτικές Επιχειρήσεις Ύδρευσης – Αποχέτευσης” (ūdensapgādes un kanalizācijas municipālie uzņēmumi), kas veic ūdens ieguvi un sadali saskaņā ar 1980. gada 23. augusta likumu Nr. 1069/80

— “Σύνδεσμοι Ύδρευσης” (municipālie un komunālie ūdensapgādes uzņēmumi), kas darbojas saskaņā ar prezidenta dekrētu Nr. 410/1995 saskaņā ar Κώδικος Δήμων και Κοινοτήτων

— “Δήμοι και Κοινότητες” (pilsētu un lauku pašvaldības), kas darbojas saskaņā ar prezidenta dekrētu Nr. 410/1995 saskaņā ar Κώδικος Δήμων και Κοινοτήτων

Spānija

— Mancomunidad de Canales de Taibilla

— Aigües de Barcelona S.A., y sociedades filiales

— Canal de Isabel II

— Agencia Andaluza del Agua

— Agencia Balear de Agua y de la Calidad Ambiental

— Citi publisko tiesību subjekti, kas ir daļa vai ir atkarīgi no “Comunidades Autónomas” un no “Corporaciones locales” un kas darbojas dzeramā ūdens sadales jomā

— Citi privāto tiesību subjekti, kam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, ko piešķīris “Corporaciones locales” dzeramā ūdens sadales jomā

Francija

Reģionālās vai pašvaldību iestādes un valsts vietējās organizācijas, kas veic dzeramā ūdens ieguvi vai sadali:

— Régies des eaux (piemēram, Régie des eaux de Grenoble, régie des eaux de Megève, régie municipale des eaux et de l’assainissement de Mont-de-Marsan, régie des eaux de Venelles)

— Ūdens pārvades, piegādes un ieguves uzņēmumi (piemēram, Syndicat des eaux d’Ile de France, syndicat départemental d’alimentation en eau potable de la Vendée, syndicat des eaux et de l’assainissement du Bas-Rhin, syndicat intercommunal des eaux de la région grenobloise, syndicat de l’eau du Var-est, syndicat des eaux et de l’assainissement du Bas-Rhin)

Itālija

— Uzņēmumi, kas ir atbildīgi par ūdensapgādes pakalpojumu dažādu posmu pārvaldi saskaņā ar konsolidēto tekstu likumā par pašvaldību iestāžu un provinču veikto valsts dienestu tiešo kontroli, kas apstiprināts ar 1925. gada 15. oktobraRegio Decreto Nr. 2578 un ar 1986. gada 4. oktobraD.P.R. Nr. 902, kā arī ar 2000. gada 18. augustaDecreto Legislativo Nr. 267, kurā izklāstīts likumu par pašvaldību iestāžu struktūru konsolidēts teksts, ar īpašu atsauci uz 112. un 116. pantu

— Acquedotto Pugliese S.p.A. (1999. gada 11. maijaDecreto Legislativo Nr. 141)

— Ente acquedotti siciliani, kas izveidots ar 1979. gada 4. septembraLegge Regionale Nr. 2/2 un 1980. gada 9. augustaLegge Regionale Nr. 81, kas likvidēts ar 2004. gada 31. maijaLegge Regionale Nr. 9 (1. pants)

— Ente sardo acquedotti e fognature, kas izveidots ar 1963. gada 5. jūlijaLegge Nr. 9, kas 2003. gadā pārveidojās par Poi ESAF S.p.A. un pēc tam apvienojās ar ABBANOA S.p.A. ESAF tika atcelts 2005. gada 29. jūlijā un likvidēts ar 2005. gada 21. aprīļaLegge Regionale Nr. 7 (art. 5, comma 1) – Legge finanziaria 2005

Kipra

— Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας, kas veic ūdensapgādi pašvaldību un citos apgabalos saskaņā ar περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350

Latvija

— SIA “Rīgas ūdens” un citi publisko un privāto tiesību subjekti, kas nodarbojas ar dzeramā ūdens ieguvi, pārvadi un sadali fiksētā sistēmā un kas veic iepirkumus saskaņā ar likumu “Par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām”

Lietuva

— Uzņēmumi, kas atbilst Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punkta prasībām un kas nodarbojas ar dzeramā ūdens ieguvi, pārvadi vai sadali saskaņā ar Lietuvas Republikas Likumu par dzeramā ūdens un notekūdeņu apsaimniekošanu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 82-3260, 2006)

Luksemburga

— Pašvaldību iestāžu departamenti, kas ir atbildīgi par ūdens sadali

— Pašvaldības iestāžu apvienības, kas nodarbojas ar ūdens ieguvi vai sadali un kas izveidotas saskaņā ar 2001. gada 23. februāraloi concernant la création des syndicats de communes, kas grozīts un papildināts ar 1958. gada 23. decembra likumu un 1981. gada 29. jūlija likumu, un saskaņā ar 1962. gada 31. jūlijaloi ayant pour objet le renforcement de l’alimentation en eau potable du Grand-Duché du Luxembourg à partir du réservoir d’Esch-sur-Sûre

— Syndicat de communes pour la construction, l’exploitation et l’entretien de la conduite d’eau du Sud-Est – SESE

— Syndicat des Eaux du Barrage d’Esch-sur-Sûre – SEBES

— Syndicat intercommunal pour la distribution d’eau dans la région de l’Est – SIDERE

— Syndicat des Eaux du Sud – SES

— Syndicat des communes pour la construction, l’exploitation et l’entretien d’une distribution d’eau à Savelborn- Freckeisen

— Syndicat pour la distribution d’eau dans les communes de Bous, Dalheim, Remich, Stadtbredimus et Waldbredimus – R

— Syndicat de distribution d’eau des Ardennes – DEA

— Syndicat de communes pour la construction, l’exploitation et l’entretien d’une distribution d’eau dans les communes de Beaufort, Berdorf et Waldbillig

— Syndicat des eaux du Centre – SEC

Ungārija

— Uzņēmumi, kas nodarbojas ar dzeramā ūdens ieguvi, pārvadi vai sadali saskaņā ar 162.–163. pantu 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről un 1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról

Malta

— Korporazzjoni għas-Servizzi ta’ l-Ilma (Water Services Corporation)

— Korporazzjoni għas-Servizzi ta’ Desalinazzjoni (Water Desalination Services)

Nīderlande

Uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi vai sadali saskaņā ar Waterleidingwet.

Austrija

Pašvaldību iestādes un pašvaldību iestāžu apvienības, kas veic dzeramā ūdens ieguvi, pārvadi vai sadali saskaņā ar deviņu federālo zemju Wasserversorgungsgesetze.

Polija

Ūdensapgādes un kanalizācijas uzņēmumi ustaw z dnia 7 czerwca 2001 r., o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków nozīmē, kas veic saimniecisko darbību saistībā ar ūdens piegādi patērētājiem vai kas sniedz notekūdeņu novadīšanas pakalpojumus patērētājiem, tostarp:

— AQUANET S.A., Poznań

— Górnośląskie Przedsiębiorstwo Wodociągów S.A. w Katowicach

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji S.A. w Krakowie

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o. Wrocław

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w Lublinie Sp. z o.o.

— Miejskie Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w m. st. Warszawie S.A.

— Rejonowe Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w Tychach S.A.

— Rejonowe Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o. w Zawierciu

— Rejonowe Przedsiębiorstwo Wodociągów i Kanalizacji w Katowicach S.A.

— Wodociągi Ustka Sp. z o.o.

— Zakład Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o. Łódź

— Zakład Wodociągów i Kanalizacji Sp. z o.o., Szczecin

Portugāle

— Starppašvaldību sistēmas – uzņēmumi, kas ietver valsts uzņēmumus vai citus publisko tiesību subjektus un kam pieder akciju kontrolpakete, un privāti uzņēmumi saskaņā ar 1993. gada 5. novembraDecreto-Lei No 379/93, kas grozīts ar 1999. gada 25. oktobraDecreto-Lei No 176/99, 1999. gada 29. oktobraDecreto-Lei No 439-A/99 un 2003. gada 23. maijaDecreto-Lei No 103/2003. Pieļaujama valsts īstenota tieša pārvaldība

— Pašvaldību sistēmas – pašvaldību iestādes, pašvaldības iestāžu apvienības, pašvaldības iestāžu dienesti, uzņēmumi, kuros viss kapitāls vai tā lielākā daļa pieder valstij, vai privāti uzņēmumi saskaņā ar 2006. gada 29. decembraLei 53-F/2006 un 1993. gada 5. novembraDecreto-Lei No 379/93, kas grozīts ar 1999. gada 25. oktobraDecreto-Lei No 176/99, 1999. gada 29. oktobraDecreto-Lei No 439-A/99 un 2003. gada 23. maijaDecreto-Lei No 103/2003

Rumānija

Departamente ale Autorităților locale și Companii care produc, transportă și distribuie apă (pašvaldības iestāžu departamenti un uzņēmumi, kas veic ūdens ieguvi, pārvadi un sadali), piemēram:

— S.C. APA – C.T.T.A. S.A. Alba Iulia, Alba

— S.C. APA – C.T.T.A. S.A. Filiala Alba Iulia S.A., Alba Iulia, Alba

— S.C. APA – C.T.T.A. S.A. Filiala Blaj, Blaj, Alba

— Compania de Apă Arad

— S.C. Aquaterm AG 98 S.A. Curtea de Argeș, Argeș

— S.C. APA Canal 2000 S.A. Pitești, Argeș

— S.C. APA Canal S.A. Onești, Bacău

— Compania de Apă-Canal, Oradea, Bihor

— R.A.J.A. Aquabis Bistrița, Bistrița-Năsăud

— S.C. APA Grup S.A. Botoșani, Botoșani

— Compania de Apă, Brașov, Brașov

— R.A. APA, Brăila, Brăila

— S.C. Ecoaquasa Sucursala Călărași, Călărași, Călărași

— S.C. Compania de Apă Someș S.A., Cluj, Cluj-Napoca

— S.C. Aquasom S.A. Dej, Cluj

— Regia Autonomă Județeană de Apă, Constanța, Constanța

— R.A.G.C. Târgoviște, Dâmbovița

— R.A. APA Craiova, Craiova, Dolj

— S.C. Apa-Canal S.A., Bailești, Dolj

— S.C. Apa-Prod S.A. Deva, Hunedoara

— R.A.J.A.C. Iași, Iași

— Direcția Apă-Canal, Pașcani, Iași

— Societatea Națională a Apelor Minerale (SNAM)

Slovēnija

Uzņēmumi, kas veic dzeramā ūdens ieguvi, pārvadi vai sadali pēc koncesijas līguma saskaņā ar Zakon o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) un pašvaldību pieņemtajiem lēmumiem:







Mat. Št Naziv Poštna Št Kraj 5015731 Javno komunalno podjetje Komunala Trbovlje d.o.o. 1420 Trbovlje 5067936 Komunala d.o.o. javno podjetje Murska Sobota 9000 Murska Sobota 5067804 Javno komunalno podjetje Komunala Kočevje d.o.o. 1330 Kočevje 5075556 Loška komunala, oskrba z vodo in olinom, d.d. Škofja Loka 4220 Škofja Loka 5222109 Komunalno podjetje Velenje d.o.o. izvajanje komunalnih dejavnosti d.o.o. 3320 Velenje 5072107 Javno komunalno podjetje Slovenj Gradec d.o.o. 2380 Slovenj Gradec 1122959 Komunala javno komunalno podjetje d.o.o. Gornji Grad 3342 Gornji Grad 1332115 Režijski obrat občine Jezersko 4206 Jezersko 1332155 Režijski obrat občine Komenda 1218 Komenda 1357883 Režijski obrat občine Lovrenc na Pohorju 2344 Lovrenc na Pohorju 1563068 Komuna, javno komunalno podjetje d.o.o. Beltinci 9231 Beltinci 1637177 Pindža javno komunalno podjetje d.o.o. Petrovci 9203 Petrovci 1683683 Javno podjetje EDŠ – ekološka družba, d.o.o. Šentjernej 8310 Šentjernej 5015367 Javno podjetje Kovod Postojna, vodovod, kanalizacija, d.o.o., Postojna 6230 Postojna 5015707 Komunalno podjetje Vrhnika proizvodnja in distribucija vode, d.d. 1360 Vrhnika 5016100 Komunalno podjetje Ilirska Bistrica 6250 Ilirska Bistrica 5046688 Javno podjetje Vodovod – kanalizacija, d.o.o. Ljubljana 1000 Ljubljana 5062403 Javno podjetje Komunala Črnomelj d.o.o. 8340 Črnomelj 5063485 Komunala Radovljica, javno podjetje za komunalno dejavnost, d.o.o. 4240 Radovljica 5067731 Komunala Kranj, javno podjetje, d.o.o. 4000 Kranj 5067758 Javno podjetje Komunala Cerknica d.o.o. 1380 Cerknica 5068002 Javno komunalno podjetje Radlje ob Dravi d.o.o. 2360 Radlje ob Dravi 5068126 JKP, javno komunalno podjetje d.o.o. Slovenske Konjice 3210 Slovenske Konjice 5068134 Javno komunalno podjetje Žalec d.o.o. 3310 Žalec 5073049 Komunalno podjetje ormož d.o.o. 2270 Ormož 5073103 Kop javno komunalno podjetje Zagorje ob Savi, d.o.o. 1410 Zagorje ob Savi 5073120 Komunala Novo mesto d.o.o., javno podjetje 8000 Novo Mesto 5102103 Javno komunalno podjetje Log d.o.o. 2390 Ravne na Koroškem 5111501 OKP javno podjetje za komunalne storitve Rogaška Slatina d.o.o. 3250 Rogaška Slatina 5112141 Javno podjetje komunalno stanovanjsko podjetje Litija, d.o.o. 1270 Litija 5144558 Komunalno podjetje Kamnik d.d. 1241 Kamnik 5144574 Javno komunalno podjetje Grosuplje d.o.o. 1290 Grosuplje 5144728 KSP Hrastnik komunalno - stanovanjsko podjetje d.d. 1430 Hrastnik 5145023 Komunalno podjetje Tržič d.o.o. 4290 Tržič 5157064 Komunala Metlika javno podjetje d.o.o. 8330 Metlika 5210461 Komunalno stanovanjska družba d.o.o. Ajdovščina 5270 Ajdovščina 5213258 Javno komunalno podjetje Dravograd 2370 Dravograd 5221897 Javno podjetje Komunala d.o.o. Mozirje 3330 Mozirje 5227739 Javno komunalno podjetje Prodnik d.o.o. 1230 Domžale 5243858 Komunala Trebnje d.o.o. 8210 Trebnje 5254965 Komunala, komunalno podjetje d.o.o., Lendava 9220 Lendava - Lendva 5321387 Komunalno podjetje Ptuj d.d. 2250 Ptuj 5466016 Javno komunalno podjetje Šentjur d.o.o. 3230 Šentjur 5475988 Javno podjetje Komunala Radeče d.o.o. 1433 Radeče 5529522 Radenska-Ekoss, podjetje za stanovanjsko, komunalno in ekološko dejavnost, Radenci d.o.o. 9252 Radenci 5777372 Vit-Pro d.o.o. Vitanje; Komunala Vitanje, javno podjetje d.o.o. 3205 Vitanje 5827558 Komunalno podjetje Logatec d.o.o. 1370 Logatec 5874220 Režijski obrat občine Osilnica 1337 Osilnica 5874700 Režijski obrat občine Turnišče 9224 Turnišče 5874726 Režijski obrat občine Črenšovci 9232 Črenšovci 5874734 Režijski obrat občine Kobilje 9223 Dobrovnik 5881820 Režijski obrat občina Kanal ob Soči 5213 Kanal 5883067 Režijski obrat občina Tišina 9251 Tišina 5883148 Režijski obrat občina Železniki 4228 Železniki 5883342 Režijski obrat občine Zreče 3214 Zreče 5883415 Režijski obrat občina Bohinj 4264 Bohinjska Bistrica 5883679 Režijski obrat občina Črna na Koroškem 2393 Črna na Koroškem 5914540 Vodovod - Kanalizacija javno podjetje d.o.o. Celje 3000 Celje 5926823 JEKO - IN, javno komunalno podjetje, d.o.o., Jesenice 4270 Jesenice 5945151 Javno komunalno podjetje Brezovica d.o.o. 1352 Preserje 5156572 Kostak, komunalno in stavbno podjetje d.d. Krško 8270 Krško 1162431 Vodokomunalni sistemi izgradnja in vzdrževanje vodokomunalnih sistemov d.o.o. Velike Lašče Velike Lašče 1314297 Vodovodna zadruga Golnik, z.o.o. 4204 Golnik 1332198 Režijski obrat občine Dobrovnik 9223 Dobrovnik - Dobronak 1357409 Režijski obrat občine Dobje 3224 Dobje pri Planini 1491083 Pungrad, javno komunalno podjetje d.o.o.Bodonci 9265 Bodonci 1550144 Vodovodi in kanalizacija Nova Gorica d.d. 5000 Nova Gorica 1672860 Vodovod Murska Sobota javno podjetje d.o.o. 9000 Murska Sobota 5067545 Komunalno stanovanjsko podjetje Brežice d.d. 8250 Brežice 5067782 Javno podjetje - Azienda publica Rižanski vodovod Koper d.o.o. - S.R.L. 6000 Koper - Capodistria 5067880 Mariborski vodovod javno podjetje d.d. 2000 Maribor 5068088 Javno podjetje Komunala d.o.o. Sevnica 8290 Sevnica 5072999 Kraški vodovod Sežana javno podjetje d.o.o. 6210 Sežana 5073251 Hydrovod d.o.o. Kočevje 1330 Kočevje 5387647 Komunalno-stanovanjsko podjetje Ljutomer d.o.o. 9240 Ljutomer 5817978 Vodovodna zadruga Preddvor, z.b.o. 4205 Preddvor 5874505 Režijski obrat občina Laško Laško 5880076 Režijski obrat občine Cerkno 5282 Cerkno 5883253 Režijski obrat občine Rače Fram 2327 Rače 5884624 Vodovodna zadruga Lom, z.o.o. 4290 Tržič 5918375 Komunala, javno podjetje, Kranjska Gora, d.o.o. 4280 Kranjska Gora 5939208 Vodovodna zadruga Senično, z.o.o. 4294 Križe 1926764 Ekoviz d.o.o. 9000 Murska Sobota 5077532 Komunala Tolmin, javno podjetje d.o.o. 5220 Tolmin 5880289 Občina Gornja Radgona 9250 Gornja Radgona 1274783 Wte Wassertechnik Gmbh, podružnica Kranjska Gora 4280 Kranjska Gora 1785966 Wte Bled d.o.o. 4260 Bled 1806599 Wte Essen 3270 Laško 5073260 Komunalno stanovanjsko podjetje d.d. Sežana 6210 Sežana 5227747 Javno podjetje centralna čistilna naprava Domžale - Kamnik d.o.o. 1230 Domžale 1215027 Aquasystems gospodarjenje z vodami d.o.o. 2000 Maribor 1534424 Javno komunalno podjetje d.o.o. Mežica 2392 Mežica 1639285 Čistilna naprava Lendava d.o.o. 9220 Lendava - Lendva 5066310 Nigrad javno komunalno podjetje d.d. 2000 Maribor 5072255 Javno podjetje-Azienda Pubblica Komunala Koper, d.o.o. - S.R.L. 6000 Koper - Capodistria 5156858 Javno podjetje Komunala Izola, d.o.o. Azienda Pubblica Komunala Isola, S.R.L. 6310 Izola - Isola 5338271 Gop gradbena, organizacijska in prodajna dejavnost, d.o.o. 8233 Mirna 5708257 Stadij, d.o.o., Hruševje 6225 Hruševje 5144647 Komunala, javno komunalno podjetje Idrija, d.o.o. 5280 Idrija 5105633 Javno podjetje Okolje Piran 6330 Piran - Pirano 5874327 Režijski obrat občina Kranjska Gora 4280 Kranjska Gora 1197380 Čista narava, javno komunalno podjetje d.o.o. Moravske Toplice 9226 Moravske Toplice

Slovākija

— Uzņēmumi, kas nodrošina sabiedriskās ūdensapgādes sistēmas saistībā ar dzeramā ūdens ieguvi vai pārvadi un sadali patērētājiem, pamatojoties uz tirdzniecības licenci un profesionālās kompetences sertifikātu darbībai sabiedriskās ūdensapgādes sistēmās, kurš izsniegts saskaņā ar likumu Nr. 442/2002 Coll. – likumu Nr. 525/2003 Coll., Nr. 364/2004 Coll., Nr. 587/2004 Coll. un Nr. 230/2005 Coll. redakcijā

— Uzņēmumi, kas nodrošina sabiedriskās ūdensapgādes sistēmas saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti likumā Nr. 364/2004 Coll. – likumu Nr. 587/2004 Coll. un Nr. 230/2005 Coll. redakcijā, pamatojoties uz atļauju, kas izsniegta saskaņā ar likumu Nr. 135/1994 Coll. – likumu Nr. 52/1982 Coll., Nr. 595/1990 Coll., Nr. 128/1991 Coll., Nr. 238/1993 Coll., Nr. 416/2001 Coll., Nr. 533/2001 Coll. redakcijā, un vienlaicīgi nodrošina dzeramā ūdens pārvadi vai sadali patērētājiem saskaņā ar likumu Nr. 442/2002 Coll. – likumu Nr. 525/2003 Coll., Nr. 364/2004 Coll., Nr. 587/2004 Coll. un Nr. 230/2005 Coll. redakcijā

Piemēram:

— Bratislavská vodárenská spoločnosť, a. s.

— Západoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s.

— Považská vodárenská spoločnosť, a. s.

— Severoslovenské vodárne a kanalizácie, a. s.

— Stredoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s.

— Podtatranská vodárenská spoločnosť, a. s.

— Východoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s.

Somija

— Ūdensapgādes iestādes, kas atbilst vesihuoltolaki/lagen om vattentjänster (119/2001) 3. iedaļai

Zviedrija

Pašvaldību iestādes un pašvaldību uzņēmumi, kas veic dzeramā ūdens ieguvi, pārvadi vai sadali saskaņā ar lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster.

Apvienotā Karaliste

— Uzņēmējsabiedrība, kas norīkota veikt ūdensapgādi vai notekūdeņu apsaimniekošanu saskaņā ar 1991. gada Water Industry Act

— Ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu apsaimniekošanas iestāde, kas izveidota saskaņā ar 1994. gada Local Government etc (Scotland) Act 62. pantu

— The Department for Regional Development (Northern Ireland)

b) Elektroenerģijas ražošana, pārvade vai sadale

Beļģija

— Pašvaldību iestādes vai pašvaldības iestāžu apvienības konkrēto darbību veikšanai

— SPE/Elektriciteitsproductie Maatschappij

— Electrabel/Electrabel

— Elia

Bulgārija

Uzņēmumi, kas licencēti elektroenerģijas ražošanai, pārvadei, sadalei, publiskai piegādei vai apgādei saskaņā ar Законa за енергетиката (обн., ДВ, бр. 107/9.12.2003.) 39. panta 1. punktu:

— АЕЦ Козлодуй – ЕАД

— Болкан Енерджи АД

— Брикел – ЕАД

— Българско акционерно дружество Гранитоид АД

— Девен АД

— ЕВН България Електроразпределение АД

— ЕВН България Електроснабдяване АД

— ЕЙ И ЕС – 3С Марица Изток 1

— Енергийна компания Марица Изток III – АД

— Енерго-про България – АД

— ЕОН България Мрежи АД

— ЕОН България Продажби АД

— ЕРП Златни пясъци АД

— ЕСО ЕАД

— ЕСП “Златни пясъци” АД

— Златни пясъци-сервиз АД

— Калиакра Уинд Пауър АД

— НЕК ЕАД

— Петрол АД

— Петрол Сторидж АД

— Пиринска Бистрица-Енергия АД

— Руно-Казанлък АД

— Сентрал хидроелектрик дьо Булгари ЕООД

— Слънчев бряг АД

— ТЕЦ – Бобов Дол ЕАД

— ТЕЦ – Варна ЕАД

— ТЕЦ “Марица 3” – АД

— ТЕЦ Марица Изток 2 – ЕАД

— Топлофикация Габрово – ЕАД

— Топлофикация Казанлък – ЕАД

— Топлофикация Перник – ЕАД

— Топлофикация Плевен – ЕАД

— ЕВН България Топлофикация – Пловдив – ЕАД

— Топлофикация Русе – ЕАД

— Топлофикация Сливен – ЕАД

— Топлофикация София – ЕАД

— Топлофикация Шумен – ЕАД

— Хидроенергострой ЕООД

— ЧЕЗ България Разпределение АД

— ЧЕЗ Електро България АД

Čehijas Republika

Visi līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus elektroenerģijas ražošanas nozarē, kura definēta 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā Likumā Nr. 137/2006 Coll. par valsts iepirkumu, kurā veikti grozījumi.

Piemēram:

— ČEPS, a.s.

— ČEZ, a. s.

— Dalkia Česká republika, a.s.

— PREdistribuce, a.s.

— Plzeňská energetika a.s.

— Sokolovská uhelná, právní nástupce, a.s.

Dānija

— Uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju, pamatojoties uz licenci, kura izsniegta saskaņā ar lov om elforsyning 10. pantu, skatīt 2006. gada 8. novembra Konsolidācijas likumu Nr. 1115

— Uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju, pamatojoties uz licenci, kura izsniegta saskaņā ar lov om elforsyning 19. pantu, skatīt 2006. gada 8. novembra Konsolidācijas likumu Nr. 1115

— Energinet Danmark vai tā meitasuzņēmumi, kuri pilnībā pieder Energinet Danmark saskaņā ar lov om Energinet Danmark § 2, stk. 2 og 3, skatīt 2004. gada 20. decembra likumu Nr. 1384

Vācija

Pašvaldību iestādes, publisko tiesību subjekti vai publisko tiesību subjektu apvienības, vai valsts uzņēmumi, kas piegādā enerģiju citiem uzņēmumiem, ir energoapgādes tīklu operatori vai kam ir atsavināšanas tiesības attiecībā uz energoapgādes tīklu, pamatojoties uz īpašuma tiesībām, saskaņā ar 3. panta 18. punktu 1998. gada 24. aprīļaGesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 9. decembrī.

Igaunija

Uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu (RT I 21.2.2007., 15, 76) 10. panta 3. punktu un Konkurences likuma (RT I 2001, 56 332) 14. pantu:

— AS Eesti Energia

— OÜ Jaotusvõrk (Jaotusvõrk LLC)

— AS Narva Elektrijaamad

— OÜ Põhivõrk

Īrija

— The Electricity Supply Board

— ESB Independent Energy (ESBIE – energoapgāde)

— Synergen Ltd (elektroenerģijas ražošana)

— Viridian Energy Supply Ltd (energoapgāde)

— Huntstown Power Ltd (elektroenerģijas ražošana)

— Bord Gáis Éireann (energoapgāde)

— Elektroenerģijas piegādātāji un ražotāji, kuriem licence piešķirta saskaņā ar 1999. gada Electricity Regulation Act

— EirGrid plc

Grieķija

— “Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού Α.Ε.”, kas izveidots saskaņā ar likumu Nr. 1468/1950 περί ιδρύσεως της ΔΕΗ un darbojas saskaņā ar likumu Nr. 2773/1999 un prezidenta dekrētu Nr. 333/1999

Spānija

— Red Eléctrica de España, S.A.

— Endesa, S.A.

— Iberdrola, S.A.

— Unión Fenosa, S.A.

— Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A.

— Electra del Viesgo, S.A.

— Citi uzņēmumi, kas veic elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali saskaņā ar Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del Sector eléctrico un tiesību aktiem par tā īstenošanu

Francija

— Électricité de France, kas izveidots un darbojas saskaņā ar 1946. gada 8. aprīļa likumu Nr. 46-628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz, kurā veikti grozījumi

— RTE, elektroenerģijas pārvades tīkla pārvaldnieks

— Uzņēmumi, kas veic elektroenerģijas sadali un kas minēti 23. pantā 1946. gada 8. aprīļa likumā Nr. 46-628 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz, kurā veikti grozījumi (jaukta tipa saimniekošanas uzņēmumi, pārvaldes vai tamlīdzīgi dienesti, kas sastāv no reģionālajām vai vietējām iestādēm) (piemēram, Gaz de Bordeaux, Gaz de Strasbourg)

— Compagnie nationale du Rhône

— Electricité de Strasbourg

Itālija

— Gruppo Enel iekļautās uzņēmējsabiedrības, kam piešķirta atļauja veikt elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali saskaņā ar 1999. gada 16. martaDecreto Legislativo No 79, kurā veikti turpmāki grozījumi un papildinājumi

— TERNA – Rete elettrica nazionale SpA

— Citi uzņēmumi, kas darbojas, pamatojoties uz koncesijām saskaņā ar 1999. gada 16. martaDecreto Legislativo No 79

Kipra

— Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου, kas izveidots ar περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171

— Διαχειριστής Συστήματος Μεταφοράς, kas izveidots saskaņā ar 57. pantu Περί Ρύθμισης της Αγοράς Ηλεκτρισμού Νόμου 122(Ι) του 2003

— Citas personas, tiesību subjekti vai uzņēmumi, kas veic Direktīvas 2004/17/EK 3. pantā minēto darbību un darbojas ar licenci, kas piešķirta saskaņā ar 34. pantu περί Ρύθμισης της αγοράς Ηλεκτρισμού Νόμου του 2003 {Ν. 122(Ι)/2003}

Latvija

— AS “Latvenergo”

— AS “Augstsprieguma tīkls”

— AS “Sadales tīkls” un citi uzņēmumi, kas veic elektroenerģijas ražošanu, pārvadi un sadali un kas veic iepirkumus saskaņā ar likumu “Par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām”

Lietuva

— Valsts uzņēmums Ignalina Nuclear Power Plant

— Akcinė bendrovė “Lietuvos energija”

— Akcinė bendrovė “Lietuvos elektrinė”

— Akcinė bendrovė Rytų skirstomieji tinklai

— Akcinė bendrovė “VST”

— Citi uzņēmumi, kas atbilst Lietuvas Republikas Likuma par valsts iepirkumu (Oficiālais Vēstnesis Nr. 84-2000, 1996; Nr. 4-102, 2006) 70. panta 1. un 2. punkta prasībām un kas veic elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali saskaņā ar Lietuvas Republikas Likumu par elektroenerģiju (Oficiālais Vēstnesis Nr. 66-1984, 2000; Nr. 107-3964, 2004) un Lietuvas Republikas Likumu par kodolenerģiju (Oficiālais Vēstnesis Nr. 119-2771, 1996)

Luksemburga

— Compagnie grand-ducale d’électricité de Luxembourg (CEGEDEL), kas ražo elektroenerģiju vai veic tās sadali saskaņā ar 1927. gada 11. novembraconvention concernant l’établissement et l’exploitation des réseaux de distribution d’énergie électrique dans le Grand-Duché du Luxembourg, kas apstiprināta ar 1928. gada 4. janvāra likumu

— Pašvaldību iestādes, kas ir atbildīgas par elektroenerģijas pārvadi vai sadali

— Société électrique de l’Our (SEO)

— Syndicat de communes SIDOR

Ungārija

Uzņēmumi, kas veic elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali saskaņā ar 162.–163. pantu 2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről un 2007. évi LXXXVI. törvény a villamos energiáról.

Malta

— Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation)

Nīderlande

Uzņēmumi, kas veic elektroenerģijas sadali saskaņā ar licenci (vergunning), ko izsniedz pašvaldību iestādes saskaņā ar Provinciewet.

Piemēram:

— Essent

— Nuon

Austrija

Uzņēmumi, kas ir pārvades vai sadales tīkla operatori saskaņā ar Elektrizitätswirtschafts- und Organisationsgesetz, BGBl. I No 143/1998, kurā veikti grozījumi, vai saskaņā ar deviņu federālo zemju Elektrizitätswirtschafts(wesen)gesetze

Polija

Enerģijas ražošanas uzņēmumi saskaņā ar ustawa z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne, tostarp:

— BOT Elektrownia “Opole” S.A., Brzezie

— BOT Elektrownia Bełchatów S.A.

— BOT Elektrownia Turów S.A., Bogatynia

— Elbląskie Zakłady Energetyczne S.A. w Elblągu

— Elektrociepłownia Chorzów “ELCHO” Sp. z o.o.

— Elektrociepłownia Lublin – Wrotków Sp. z o.o.

— Elektrociepłownia Nowa Sarzyna Sp. z o.o.

— Elektrociepłownia Rzeszów S.A.

— Elektrociepłownie Warszawskie S.A.

— Elektrownia “Kozienice” S.A.

— Elektrownia “Stalowa Wola” S.A.

— Elektrownia Wiatrowa, Sp. z o.o., Kamieńsk

— Elektrownie Szczytowo-Pompowe S.A., Warszawa

— ENEA S.A., Poznań

— Energetyka Sp. z o.o., Lublin

— EnergiaPro Koncern Energetyczny S.A., Wrocław

— ENION S.A., Kraków

— Górnośląski Zakład Elektroenergetyczny S.A., Gliwice

— Koncern Energetyczny Energa S.A., Gdańsk

— Lubelskie Zakłady Energetyczne S.A.

— Łódzki Zakład Energetyczny S.A.

— PKP Energetyka Sp. z o.o., Warszawa

— Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A., Warszawa

— Południowy Koncern Energetyczny S.A., Katowice

— Przedsiębiorstwo Energetyczne w Siedlcach Sp. z o.o.

— PSE-Operator S.A., Warszawa

— Rzeszowski Zakład Energetyczny S.A,

— Zakład Elektroenergetyczny “Elsen” Sp. z o.o., Częstochowa

— Zakład Energetyczny Białystok S.A.

— Zakład Energetyczny Łódź-Teren S.A.

— Zakład Energetyczny Toruń S.A.

— Zakład Energetyczny Warszawa-Teren

— Zakłady Energetyczne Okręgu Radomsko-Kieleckiego S.A.

— Zespół Elektrociepłowni Bydgoszcz S.A.

— Zespół Elektrowni Dolna Odra S.A., Nowe Czarnowo

— Zespół Elektrowni Ostrołęka S.A.

— Zespół Elektrowni Pątnów-Adamów-Konin S.A.

— Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A.

— Przedsiębiorstwo Energetyczne MEGAWAT Sp. z.ο.ο.

— Zespół Elektrowni Wodnych Niedzica S.A.

— Energetyka Południe S.A.

Portugāle

1. Elektroenerģijas ražošana

Uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju saskaņā ar:

— 2006. gada 15. februāraDecreto-Lei no 29/2006, que estabelece as bases gerais da organização e o funcionamento dos sistema eléctrico nacional (SEN), e as bases gerais aplicáveis ao exercício das actividades de produção, transporte, distribuição e comercialização de electricidade e à organização dos mercados de electricidade

— 2006. gada 23. augustaDecreto-Lei no 172/2006, que desenvolve os princípios gerais relativos à organização e ao funcionamento do SEN, regulame