2005R0027 — LV — 29.11.2005 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

▼C1

PADOMES REGULA (EK) NR. 27/2005

(2004. gada 22. decembris),

ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ), un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus ( 2 ), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā to Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai ( 3 ), un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa, lai Padome pieņemtu pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja. (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir jāizveido kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zvejniecībai vai zvejniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šīs regulas 20. pantā. (3) Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, būtu jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi. (4) Ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu pārvaldību. (5) Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu ( 4 ) apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi. (6) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumiem vai protokoliem par zvejniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju ( 5 ), Farēru salām ( 6 ) un Grenlandi ( 7 ). (7) Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu zvejniecības nolīgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem nolīgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju. (8) Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākām reģionālajām zvejniecības organizācijām. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai būtu jāīsteno. (9) Gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šīs organizācijas jurisdikciju. (10) Gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem. (11) Lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales atslēgu, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu. (12) Gadskārtējā sanāksmē ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot zilās tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2005. gadā līdz tam, kad būs pieņemta Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai ( 8 ). (13) Gadskārtējā sanāksmē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētās teritorijās, lai aizsargātu jūtīgus dziļūdens biotopus. Šis ieteikums būtu jāīsteno Kopienai. (14) Kā pagaidu pasākumu siļķes nozveju jauktajās zvejniecībās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 973/2001 2. pantā, būtu jāaprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu. (15) Kā pagaidu pasākumu būtu jāsamazina zvejas piepūle konkrētām grunts sugām saskaņā ar Starptautiskās jūras pētniecības padomes (ICES) zinātnisko ieteikumu. (16) Zvejas iespēju īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jautājumā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju ( 9 ), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju ( 10 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zvejniecības politikai ( 11 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas piepūles pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem, Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā ( 12 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām ( 13 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā ( 14 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā ( 15 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 16 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā ( 17 ), Padomes Regulu Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus ( 18 ), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām ( 19 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības ( 20 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai ( 21 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļūdens krājumos ( 22 ) un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko 2005. un 2006. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem ( 23 ); (17) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā būtu jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem. (18) Jūrasmēles krājumiem Lamanša rietumu daļā, dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumiem nepieciešams piemērot pagaidu zvejas piepūles pārvaldības shēmu. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā ir jāpielāgo spēkā esošā zvejas piepūles pārvaldības shēma. (19) Saskaņā ar 20. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, Padomei ir pienākums lemt par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, ietekmē zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītos nosacījumus, kas uzlabos to nozvejas iespēju ieviešanu, par kurām ir panākta vienošanās. (20) Sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zvejniecības zvejas piepūli ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos. (21) Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes nezvejo ilgtspējīgi un ka nozveju izmetums ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietderīgi precizēt nozvejas iespējas, izsakot zvejas piepūles veidā, kuģiem, kas zvejo zeltplekstes. (22) Lai regulētu zvejas piepūles ierobežojumus mencai, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 423/2004, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas piepūli konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā. (23) 25. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu Grenlandes paltusam NAFO zonā 2 un 3 KLMNO rajonos. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu jāīsteno pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu Grenlandes paltusa krājumus. (24) 26. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām 3LNO rajonos, sarkanasarim 3O rajonā un Amerikas baltajai jūrasvēdzelei 3NO rajonos. Tādēļ šos pasākumus ir jāīsteno un jānosaka sadali starp dalībvalstīm. (25) Lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja puse, ietverot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, būtu jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2004.–2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi. (26) XXIII ikgadējā sanāksmē 2004. gadā CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību ilkņzivju pētnieciskajā zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi būtu jāīsteno. (27) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu laikposmam, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumiem pievienotā protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Temats

Šī regula nosaka zvejas iespējas 2005. gadam konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un īpašus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas izmantojamas.

Tomēr konkrētiem Antarktikas krājumiem tā nosaka zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IF pielikumā.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz:

a) Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”);

b) zvejas kuģiem, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešās valsts kuģi”), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija (“EK ūdeņi”).

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas:

a) “zvejas iespējas” nozīmē: i) kopējo pieļaujamo nozveju (“KPN”) vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju ilgumu; ii) KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai; iii) kvotas, kas piešķirtas Kopienai trešās valsts ūdeņos; iv) Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar ii) un iii) apakšpunktu dalībvalstīm kvotu veidā; v) kvotu piešķiršana trešām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos;

b) “starptautiskie ūdeņi” nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija;

c) “NAFO uzraudzības apgabals” nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija;

d) “Skageraks” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

e) “Kategats” nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta — uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids, no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen;

f) “Ziemeļjūra” nozīmē ICES apakšapgabalu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta d) punktā;

g) “Rīgas jūras līcis” nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Ovīšu bākas (57°34.1234′N, 21°42.9574′E) Latvijas rietumu piekrastē līdz Loades zemesraga dienvidu klintij (57°57.4760′N, 21°58.2789′E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sirves pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu — austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0′N 23°13.2′E līdz 58°30.0′N 23°41′1E;

h) “Kadisas jūras līcis” nozīmē ICES IXa apakšapgabalu uz austrumiem no meridiāna 7o23′48″W.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā izmanto šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā jūras pētniecības padome) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91 ( 24 ) (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā;

b) CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 2597/95 ( 25 ) (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku;

c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2018/93 ( 26 ) (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas piepūli;

d) CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004.







II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Zvejas iespējas un piešķiršana

1. Zvejas iespējas Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos un šādu zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm ir tāds, kā izklāstīts I pielikumā.

▼M1

2. Ar šo Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās ļauj zvejot ūdeņos, uz kuriem attiecas Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas zvejniecību jurisdikcija, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 9., 16. un 17. pantā izklāstītos nosacījumus.

▼C1

3. Komisija nosaka zvejas iespējas moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilstīgi 7,7 % no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

4. Zvejas iespējas sudrabotā heka krājumiem zonās I–XIV (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķei zonās I un II (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielināt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) No 2371/2002 30. panta 2. punktā, kad trešās valstis nerespektē šo krājumu atbildīgu apsaimniekošanu.

6. pants

Īpaši noteikumi un piešķiršana

Zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I pielikumā, neskar:

a) izmaiņas, kas izdarītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam;

b) otrreizēju piešķiršanu, kas veikta atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam;

c) papildu izkraušanu krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas aizturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) ieturējumus, kas izdarīti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

7. pants

Kvotu elastība

2005. gadam šīs regulas I pielikumā ir norādīti šādi krājumi:

a) krājumi, uz kuriem attiecas piesardzības vai analītiskā KPN;

b) krājumi, uz kuriem attiecas katra gada elastības nosacījumi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā; un

c) krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti minētās regulas 5. panta 2. punktā.

8. pants

Noteikumi zvejas un piezvejas izkraušanai krastā

1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut krastā, ja vien:

a) nozveju nav izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, un minētā kvota nav izmantota; vai

b) nozveja neveido daļu no Kopienas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai

c) attiecībā uz visām sugām, kas nav siļķe un Atlantijas makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja nav izdarīta ar zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un tās nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai

d) attiecībā uz siļķi, nozvejas neatbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai

e) attiecībā uz makreli, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10 % no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un nozvejas netiek šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai

f) nozvejas nav nozvejotas zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98 vai Regulu (EK) Nr. 88/98.

2. Visu krastā izkrauto uzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, attiecībā pret Kopienas daļu, izņemot nozvejas, kas veiktas saskaņā ar 1. punkta c), e) un f) apakšpunktu.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, kad dalībvalstu zvejas iespējas siļķei apakšapgabalos II (EK ūdeņi), III, IV un apakšrajonā VII d ir izmantotas, ir aizliegts kuģiem, kas kuģo ar konkrētās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā un zvejo zvejniecībās, uz kurām attiecas būtiski nozvejas ierobežojumi, izkraut nozvejas, kuras ir nešķirotas un kurās ir siļķes.

4. Piezvejas procentuālās attiecības noteikšanu un tās izvietošanu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu un Regulas (EK) Nr. 88/98 2. un 3. pantu.

9. pants

Piekļuves ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas kuģo ar Dānijas vai Zviedrijas karogiem, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

▼M1

Islandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalā, kuru ierobežo taisnes, kas secīgi savieno punktus ar šādām koordinātām:

Dienvidrietumu apgabals 1. No 63° 12′ N un 23° 05′ W līdz 62° 00′ N un 26° 00′ W, 2. 62° 58′ N un 22° 25′ W, 3. 63° 06′ N un 21° 30′ W, 4. 63° 03′ N un 21° 00′ W, un no turienes – 180° 00′ S;

Dienvidaustrumu apgabals 1. 63° 14′ N un 10° 40′ W, 2. 63° 14′ N un 11° 23′ W, 3. 63° 35′ N un 12° 21′ W, 4. 64° 00′ N un 12° 30′ W, 5. 63° 53′ N un 13° 30′ W, 6. 63° 36′ N un 14° 30′ W, 7. 63° 10′ N un 17° 00′ W, un no turienes – 180° 00′ S.

▼C1

10. pants

Īpaši noteikumi nešķirotu nozveju izkraušanai krastā apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId

Pasākumus, kas izklāstīti II pielikumā, piemēro attiecībā uz nešķirotu nozveju, kas izkrauta krastā apakšapgabalos IIa (EK ūdeņi), III, IV un VIId, izkraušanai krastā.

11. pants

Citi tehniskie un kontroles pasākumi

Tehniskos pasākumus, kas izklāstīti III pielikumā, 2005. gadā piemēro papildus tiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/98, Regulā (EK) Nr. 88/98, Regulā (EK) Nr. 1626/94 un Regulā (EK) Nr. 973/2001.

Sīki izstrādāti noteikumi III pielikuma 10. punkta īstenošanai var tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā.

12. pants

Piepūles ierobežojumi un saistītie noteikumi krājumu pārvaldībai

1. No 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. janvārim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldību Kategatā, Ziemeļjūrā, Lamanša austrumu daļā, Skagerakā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā piemēro zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2287/2003 (2003. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi ( 27 ), V pielikuma 1.–5., 6.a, 6.c, 6.d, 6.e un 7.–22. punktā.

2. Laikposmam no 2005. gada 1. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldību, kas minēti 1. punktā, piemēro zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVa pielikumā.

3. No 2005. gada 1. februāra zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVb pielikumā, piemēro zvejas pārvaldībai Kantabrijas jūrā un Rietumibērijas pussalā.

4. No 2005. gada 1. februāra zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas noteikti IVc pielikumā, piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai Lamanša rietumu daļā.

5. Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistītie noteikumi, kas noteikti V pielikumā, jāpiemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai Skagerakā un Ziemeļjūrā.

6. Komisija noteiks galīgo zvejas piepūli 2005. gadam tūbīšu zvejai zonās IIa, IIIa, IV, pamatojoties uz noteikumiem, kas noteikti V pielikuma 6. punktā.

7. Visiem kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti, attiecīgi, IVa, IVb, IVc pielikuma 4. punktā, un kas veic zveju apgabalos, kuri noteikti, attiecīgi, IVa, IVb, IVc pielikumu 2. punktā, ir īpaša zvejas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1627/94.

8. Dalībvalstis nodrošina, ka 2005. gadā zvejas piepūles līmenis, kuru mēra kilovatdienās, ko pavada prom no ostas, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, nepārsniedz 90 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, kuriem bija dziļūdens zvejas atļaujas, un zvejojot grunts sugas, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) 2347/2002 I un II pielikumā, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.







III NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOTEIKUMI TREŠO VALSTU KUĢIEM

13. pants

Atļauja

Kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, un Venecuēlas karogiem un kuģi, kas reģistrēti Farēru salās, ir atļauts veikt nozveju Kopienas ūdeņos kvotas robežās, kas izklāstītas I pielikumā un uz kuriem attiecas 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24. pantā paredzētie nosacījumi.

14. pants

Ģeogrāfiskie ierobežojumi

Zvejošana ar kuģiem, kas kuģo ar:

a) Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00′ N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas;

b) Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, un Venecuēlas karogu, ir ierobežota ar tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta.

15. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai krastā

Zivis no krājumiem, kurām ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut, ja vien nozveja nav izdarīta ar kuģiem no trešās valsts, kuriem ir kvota, kas nav izmantota.







IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS PASĀKUMI KOPIENAS KUĢIEM

16. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1. Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašajām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, zvejai trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, kuru izsniedz trešās valsts iestādes.

Tomēr pirmo daļu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, kas zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos:

a) ar tilpību, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT;

b) kas zvejo lietošanai pārtikā sugas, kuras nav makreles;

c) kas kuģo ar Zviedrijas karogu, saskaņā ar iedibināto praksi.

2. Maksimālais licenču skaits un citi ar tām saistīti noteikumi ir tādi, kā noteikts VI pielikuma I daļā. Pieprasījumos pēc licencēm norāda zvejas veidu un kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgo trešo valstu iestādēm.

Ja viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti I daļas VI pielikumā, nodošanā ietver attiecīgo licenču nodošanu un par to informē Komisiju. Tomēr kopējais licenču skaits katram zvejas apgabalam, kā noteikts I daļas VI pielikumā, netiek pārsniegts.

3. Kopienas kuģi izpilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas reglamentē zonu, kurā tie darbojas.

17. pants

Farēru salas

Kopienas kuģi, kas licencēti specializētas zvejas veikšanai konkrētām sugām Farēru salu ūdeņos, var veikt specializēto zveju citām sugām ar noteikumu, ka tie iepriekš paziņo Farēru iestādēm par izmaiņām.







V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU KUĢIEM

18. pants

Pienākums iegūt licenci un īpašu zvejas atļauju

1. Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 2847/93 28.b) panta kuģus, kas kuģo ar Norvēģijas karogu un kam ir ar mazāk nekā 200 GT, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un zvejas atļauju.

2. Licenci un īpašo zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr kuģi, kas reģistrēti Farēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3. Kuģi no trešajām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2004. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot, sākot ar 2005. gada 1. janvāri, kamēr kuģu saraksts, kuriem atļauts zvejot, tiek iesniegts Komisijai, un Komisija to apstiprina.

19. pants

Pieteikums licencei un īpašai zvejas atļaujai

Trešās valsts iestādes pieteikumam Komisijai licences un īpašas zvejas atļaujas iegūšanai pievieno šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums;

b) reģistrācijas numurs;

c) ārējā marķējuma burti un numuri;

d) reģistrācijas osta;

e) īpašnieka vai nomnieka uzvārds un adrese;

f) bruto tilpība un lielākais garums;

g) dzinēja jauda;

h) izsaukuma signāls un radio frekvence;

i) paredzētais zvejas veids;

j) paredzētā zvejas vieta;

k) sugas, kuras paredzēts zvejot;

l) laikposms, kuram pieprasīta licence.

20. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie noteikumi ir noteikti VI pielikuma II daļā.

21. pants

Anulēšana un atsaukšana

1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt nolūkā izsniegt jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana notiek iepriekšējā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā no to izsniegšanas dienas.

2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigšanās dienas, ja I pielikumā noteiktā kvota attiecīgajam krājumam tikusi izmantota.

3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc visos gadījumos, kad netiek izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

22. pants

Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem

1. Nevienam zvejas kuģim netiek izsniegta licence vai īpašā zvejas atļauja laikposmam, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā regulā.

2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem nav atļauts zvejot Kopienas zvejas zonā sekojošā mēneša vai mēnešu laikā attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ.

23. pants

Licences īpašnieka pienākumi

1. Trešās valsts kuģi izpilda saglabāšanas un kontroles pasākumus, un citus noteikumus, kas reglamentē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 88/98, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un (EEK) Nr. 1381/87.

2. Kuģi, kas minēti 1. punktā, izdara ierakstus zvejas žurnālā, kurā ieraksta informāciju, kas izklāstīta VII pielikuma I daļā.

3. Trešās valsts kuģi, izņemot tos, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, zvejo ICES rajonā IIIa, iesniedz Komisijai informāciju, kas izklāstīta VIII pielikumā, saskaņā ar noteikumiem, kas noteikti šajā pielikumā.

24. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu

1. Licences zvejošanai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir ar noteikumu, ka attiecīgā kuģa īpašnieks apņemas pēc Komisijas pieprasījuma atļaut uz kuģa uzkāpt novērotājam.

2. Katra kuģa kapteinis, kuram ir licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, pēc katra brauciena izkraujot nozveju krastā, iesniedz deklarāciju franču iestādēm, kurā norāda nozvejoto un uz kuģa glabāto garneļu daudzumu kopš pēdējās deklarācijas. Šī deklarācija ir saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts VI pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šīs deklarācijas precizitāti. Franču iestādes veic visus attiecīgos pasākumus, lai pārbaudītu šo deklarāciju precizitāti, jo īpaši pārbaudot tās attiecībā pret zvejas žurnālu, kas minēts 23. panta 2. punktā. Pēc tam, kad deklarācija pārbaudīta, to paraksta kompetenta amatpersona. Pirms katra mēneša beigām franču iestādes Komisijai nosūta visas deklarācijas, kas attiecas uz iepriekšējo mēnesi.

3. Kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst paraugam VII pielikuma II daļā. Šī zvejas žurnāla kopiju ar franču iestāžu starpniecību nosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc katra zvejas brauciena pēdējās dienas.

4. Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu attiecībā uz kuģi, kam ir licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šī kuģa licence tiek anulēta.







VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO UZRAUDZĪBAS APGABALĀ







1. IEDAĻA

Kopienas dalība

25. pants

Kuģu saraksts

1. Tikai Kopienas kuģiem ar vairāk nekā 50 bruto tilpību, kuriem izsniegta īpaša viņu karoga dalībvalsts zvejas atļauja un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, ir tiesīgi ar nosacījumiem, kas izklāstīti atļaujā, zvejot, glabāt uz kuģa, pārkraut un izkraut krastā zivju resursus no NAFO uzraudzības apgabala.

2. Katra dalībvalsts, vismaz 15 dienas pirms tam, kad jauns kuģis iebrauc NAFO uzraudzības apgabalā, elektroniskā veidā informē Komisiju par visiem grozījumiem to kuģu sarakstā, kuri kuģo ar tās karogu un reģistrēti Kopienā, kuriem atļauts zvejot NAFO uzraudzības apgabalā. Komisijai šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

3. Informācija, kas minēta 2. punktā, ietver šādu informāciju:

a) kuģa iekšējais reģistrācijas numurs, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru ( 28 ) I pielikumā;

b) starptautiskais radio izsaukuma signāls;

c) kuģa nomnieks, attiecīgā gadījumā;

d) kuģa tips.

4. Informācijā, kas nosūtīta par kuģiem, kas īslaicīgi kuģo ar kādas dalībvalsts karogu (kuģa nomāšana bez apkalpes), ietver:

a) datumu, no kura kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu;

b) datumu, no kura kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO uzraudzības apgabalā;

c) tās valsts nosaukumu, kurā kuģis ir reģistrēts vai ir bijis iepriekš reģistrēts, un datumu, no kura tas beidzis kuģot ar šīs valsts karogu;

d) kuģa nosaukumu;

e) kuģa oficiālo reģistrācijas numuru, kuru piešķīrušas kompetentās valsts iestādes;

f) kuģa pieraksta osta pēc nodošanas;

g) kuģa īpašnieka vai nomnieka vārds;

h) paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta to noteikumu eksemplārs, kas ir spēkā NAFO uzraudzības apgabalā;

i) galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO uzraudzības apgabalā;

j) apakšapgabali, kur kuģis, iespējams, varētu zvejot.







2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

26. pants

Linuma acu izmēri

1. Traļa linuma izmantošana, kuram ikvienā tā posmā linuma acu izmēri ir mazāki par 130 mm, ir aizliegta specializētajai grunts sugu zvejai, kas minēta IX pielikumā. Šo linuma acs izmēru var samazināt minimāli līdz 60 mm specializētai īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) zvejai. Specializētai raju dzimtas (Rajidae) zvejai šo linuma acs izmēru palielina minimāli līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās citās traļa daļās.

2. Kuģi, kas zvejo ziemeļu garneli (Pandalus borealis), izmanto linumu ar minimālo acs izmēru 40 mm.

27. pants

Piestiprinājumi zvejas rīkiem

1. Jebkuru līdzekļu vai iekārtu izmantošana, izņemot tos, kas aprakstīti šajā pantā, kuri aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru, ir aizliegta.

2. Buru audekls, linums vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts āmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu.

3. Iekārtas var būt piestiprinātas pie augšējās āmja daļas ar noteikumu, ka tās neaizsprosto āmja acis. Augšējās daļas apvalka izmantošana ir ierobežota līdz tām, kas minētas X pielikumā.

4. Kuģi, kas zvejo ziemeļu garneles (Pandalus borealis), izmanto šķirošanas restes vai režģus ar maksimālo 22 mm atstarpi starp stieņiem. Kuģi, kas zvejo garneles rajonā 3L, arī ir aprīkoti ar savienojuma ķēdēm, ar minimālo garumu 72 cm, kā aprakstīts III pielikuma 4. papildinājumā.

28. pants

Piezveja

1. Kuģu kapteiņi nedrīkst veikt specializēto zveju attiecībā uz sugām, kurām piemēro piezvejas ierobežojumus. Specializētā zveja attiecībā uz kādu sugu tiek veikta, kad šīs sugas veido vislielāko nozvejas svara procentuālo daudzumu ikvienā nozvejā.

2. To sugu piezvejas, kas minētas ID pielikumā, kam Kopiena nav noteikusi kvotas attiecībā uz NAFO uzraudzības apgabalu, un kas veiktas šajā daļā, veicot jebkuru sugu specializēto zveju, nedrīkst pārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10 % no kopējā nozvejas svara, kas palicis uz kuģa, atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks. Tomēr NAFO uzraudzības apgabala daļā, kur specializētā zveja konkrētām sugām ir aizliegta, vai “citu” kvota ir pilnībā izlietota, katras tādas sugas piezveja, kas minēta ID pielikumā, nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1 250 kg vai 5 %.

3. Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nozvejā pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 2. punktā, lai kuru no tiem piemēro, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas. Kad vien kopējais daudzums sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nākamajā nozvejā pārsniedz minētos ierobežojumus, kuģi atkal nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas un neatgriežas šajā zonā vismaz 48 stundas.

4. Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ziemeļu garneles (Pandalus borealis), gadījumā, ja visu ID pielikumā minēto sugu kopējā piezveja katrā nozvejā pārsniedz 5 % no svara rajonā 3M un 2,5 % rajonā 3L, kuģi nekavējoties pārvietojas minimāli piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas darbības vietas.

5. Garneļu nozvejas neizmanto grunts sugu piezvejas līmeņu aprēķināšanai.

29. pants

Zivs minimālais lielums

Zivis no NAFO uzraudzības apgabala, kurām nav tāds lielums, kāds noteikts XI pielikumā, nedrīkst apstrādāt, atstāt uz kuģa, pārkraut, izkraut, pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt aplūkošanai vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties atgriež jūrā. Ja nozvejoto zivju daudzums, kurām nav vajadzīgā lieluma, pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis pirms zvejas turpināšanas pārvietojas vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras iepriekšējās zvejas darbības vietas. Par ikvienu apstrādātu zivi, uz ko attiecas minimālā zivs lieluma prasības, kas ir īsāka par garuma ekvivalentu XI pielikumā, uzskata, ka tās izcelsme ir no zivs, kas ir zem minimālā zivs lieluma.







3. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

30. pants

Produkta marķēšana un atsevišķa novietošana

1. Visas apstrādātās zivis, kas nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā, marķē tādā veidā, lai katra suga un produktu kategorija būtu identificējama. Tās arī marķē kā nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā.

2. Visas garneles, kas nozvejotas rajonā 3L un visu Grenlandes paltusu, kas nozvejots apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos, marķē kā nozvejotus šajos attiecīgajos rajonos.

3. Tās pašas sugas nozvejas izvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu nozvejām. Visas nozvejas, kas nozvejotas NAFO uzraudzības apgabalā, novieto atsevišķi no nozvejām, kas nozvejotas ārpus šā rajona.

Nozvejas var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katrā kravas telpas daļā, kur nozveja ir izvietota, to tur nepārprotami atsevišķi no citu sugu nozvejām, izmantojot plastmasu, finieri, linumu utt.

31. pants

Produkcijas zvejas žurnāls un izkraušanas plāns

1. Papildus tam, lai atbilstu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11., un 12. pantam, kuģu kapteiņi zvejas žurnālā ieraksta šīs regulas XII pielikumā minēto informāciju.

2. Katra dalībvalsts pirms katra mēneša 15. datuma elektroniskā veidā paziņo Komisijai par krājumu daudzumiem, kuri norādīti XIII pielikumā, kuri izkrauti krastā iepriekšējā mēneša laikā, un paziņo jebkuru saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju.

3. Kopienas kuģa kapteinis attiecībā uz to sugu nozvejām, kas minētas ID pielikumā, veic ierakstus:

a) produkcijas zvejas žurnālā, kurā katrai sugai norādīta tās kopējā produkcija;

b) kraušanas plānā, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa pēc produkta svara, kas norādīts kilogramos.

4. Produkcijas zvejas žurnālu un kraušanas plānu, kas minēti 3. punktā, katru dienu atjauno par iepriekšējo dienu, rēķinot no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC), un glabā uz kuģa, kamēr tas netiek pilnībā izkrauts.

5. Kuģa kapteinis sniedz nepieciešamo atbalstu zvejas žurnālā uzrādīto daudzumu un apstrādāto produktu, kurus glabā uz klāja, pārbaudes veikšanai.

32. pants

Zvejas rīki

Kad veic specializēto zveju attiecībā uz vienu vai vairākām sugām, kas minētas IX pielikumā, kuģiem nav zvejas rīku, kuru acu izmērs ir mazāks nekā tas, kas noteikts 26. pantā. Tomēr kuģi, kas zvejo tā paša brauciena gaitā rajonos, kas nav NAFO uzraudzības apgabals, var šādus zvejas rīkus turēt uz kuģa, nodrošinot, ka šie zvejas rīki ir droši piestiprināti un nokrauti, un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, proti:

a) zvejas rīki ir atvienoti no traļu durvīm un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un vejeriem; un

b) zvejas rīki, kas atrodas uz vai virs klāja, ir droši nostiprināti pie virsbūves daļas.

33. pants

Pārkraušana

Kopienas kuģi neveic pārkraušanas darbības NAFO uzraudzības apgabalā, ja vien tie no savām kompetentajām iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai.

34. pants

Zvejas piepūles kontrole

1. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kuģu zvejas piepūle, kas minēta 25. pantā, ir proporcionāla zvejas iespējām, kas pieejamas šai NAFO uzraudzības apgabalā.

2. Dalībvalstis nosūta Komisijai zvejas plānus to kuģiem, kas zvejo sugas NAFO uzraudzībasapgabalā, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. janvārim vai pēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu darbību uzsākšanas. Zvejas plānā, inter alia, norāda kuģi vai kuģus, kuri nodarbosies ar zveju, un plānoto zvejas dienu skaitu NAFO uzraudzības apgabalā.

Dalībvalstis orientējoši informē Komisiju par kuģu paredzētajām darbībām citos apgabalos.

Zvejas plāns atspoguļo kopējo nozvejas piepūli, kas tiks izvērsta, ņemot vērā zveju saistībā ar zvejas iespējām, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu.

Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. decembrim ziņo Komisijai par savu zvejas plānu īstenošanu, ietverot to kuģu skaitu, kas faktiski iesaistīti zvejniecībā, un kopējo zvejoto dienu skaitu.







4. IEDAĻA

Īpaši noteikumi ziemeļu garnelēm

35. pants

Ziemeļu garneļu zvejošana

Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, ko NAFO uzraudzības apgabala 3L rajonā nozvejojuši kuģi, kas kuģo ar Kopienas karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības notiek dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus un ir ierobežotas līdz vienam kuģim katrai dalībvalstij vienlaikus.







5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi Grenlandes paltusa atjaunošanas plānam

36. pants

Aizliegums attiecībā uz Grenlandes paltusu

Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot Grenlandes paltusu NAFO apakšrajonā 2 un 3KLMNO rajonos un atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut šajā zonā nozvejoto Grenlandes paltusu, ja tiem nav īpašas zvejas atļaujas, kuru izsniegusi dalībvalsts, ar kuras karogu tie kuģo.

37. pants

Kuģu saraksts

1. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kuriem ir jāizsniedz 36. pantā minētās īpašās zvejas atļaujas, ir ietverti sarakstā, kur minēts to nosaukums un iekšējais reģistrācijas numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā. Dalībvalstis izsniedz īpašu zvejas atļauju tikai tad, ja kuģis reģistrēts NAFO kuģu reģistrā.

2. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai elektroniskā veidā sarakstu, kas noteikts 1. punktā, un visus turpmākos labojumus.

3. Labojumus 1. punktā noteiktajam sarakstam iesniedz Komisijai vismaz piecas dienas pirms datuma, kad šim sarakstam jaunpievienots kuģis iebrauc apakšrajonā 2 un 3KLMNO rajonos. Komisija grozījumus sarakstā nekavējoties pārsūta NAFO sekretariātam.

4. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai sadalītu tās kvotu Grenlandes paltusam starp tās kuģiem, kas ietverti 1. punktā minētajā sarakstā. Dalībvalstis informē Komisiju par kvotu sadalījumu ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

38. pants

Ziņojumi

1. Kuģu kapteiņi, kas minēti 37. panta 2. punktā, iesniedz karoga dalībvalstij šādus ziņojumus:

a) Grenlandes paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa iebraukšanas šajā zonā;

b) Grenlandes paltusa katras nedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos, vai, ja zvejas braucieni ilgst vairāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā nozvejām, kas nozvejotas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdien pusnaktī;

c) Grenlandes paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no apakšapgabala 2 un 3KLMNO rajoniem. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa izbraukšanas no šīs zonas, un tajā ietver zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju šajā zonā;

d) daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras Grenlandes paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas apakšapgabalā 2 un 3KLMNO rajonos. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas.

2. Dalībvalstis pēc saņemšanas iesniedz Komisijai 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā noteiktos ziņojumus.

3. Kad tiek uzskatīts, ka Grenlandes paltusa nozveja, kas paziņota saskaņā ar 2. punktu, ir pārsniegusi 70 % no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, kuģu kapteiņi ik pēc trim dienām iesniedz ziņojumus, kas attiecas uz 1. punkta b) apakšpunktu.

39. pants

Norādītās ostas

1. Aizliegts izkraut krastā jebkuru daudzumu Grenlandes paltusa jebkurā citā vietā, kas nav ostas, kuras ir noteikušas NAFO Līgumslēdzējas puses. Grenlandes paltusa izkraušana ostās, kas nav Līgumslēdzēju pušu ostas, ir aizliegta.

2. Dalībvalstis nosaka ostas, kurās var notikt Grenlandes paltusa izkraušana, un nosaka saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, ietverot noteikumus un nosacījumus Grenlandes paltusa daudzumu reģistrēšanai un ziņošanai par to katrā izkraušanā.

3. Dalībvalstis 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas iesniedz Komisijai norādīto ostu sarakstu, un pēc tam 15 dienu laikā saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. punktā. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.

4. Komisija nekavējoties nosūta visām dalībvalstīm 2. punktā minēto norādīto ostu, kā arī citu NAFO Līgumslēdzēju pušu norādītos ostu sarakstu.

40. pants

Pārbaude ostā

1. Dalībvalstis nodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc norādītajā ostā izkraut un/ vai pārkraut Grenlandes paltusu, kas nozvejots NAFO apakšapgabalā 2 un 3 KLMNO rajonos, tiek pakļauti pārbaudei ostā saskaņā ar NAFO ostas pārbaudes shēmu.

2. Ir aizliegts izkraut un/ vai pārkraut nozvejas no kuģiem, kas minēti 1. punktā, kamēr nav ieradušies inspektori.

3. Visu izkrauto daudzumu pirms pārvešanas uz saldētavu vai uz citu galamērķi nosver pa sugām.

4. Dalībvalstis septiņu darba dienu laikā no datuma, kad pārbaude tika pabeigta, iesniedz NAFO sekretariātam, ar kopiju Komisijai, attiecīgo ostas pārbaudes ziņojumu.

41. pants

Izkraušanas un pārkraušanas aizliegšana kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi

Dalībvalstis nodrošina, ka Grenlandes paltusa izkraušana un pārkraušana no kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi, kuri ir iesaistīti zvejas darbībās NAFO uzraudzības apgabalā, ir aizliegta.

42. pants

Zvejas pasākumu pārraudzība

Dalībvalstis vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par pasākumu īstenošanu, kas noteikti no 36. līdz 41. pantam, ietverot kopējo zvejas dienu skaitu.







6. IEDAĻA

Īpaši noteikumi sarkanasariem

43. pants

Sarkanasaru zvejniecība

1. Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasari NAFO uzraudzības apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3Kun 3M, paziņo kompetentām to dalībvalstu iestādēm, ar kuru karogu kuģis kuģo vai kurās kuģis ir reģistrēts, par nozvejoto sarkanasaru daudzumiem šajās zonās divu nedēļu laikā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katru nedēļu pirmdienā.

2. Dalībvalstis ziņo Komisijai katru otro otrdienu pirms plkst. 12 pusdienlaikā par divu nedēļu laikposmu, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī, par to kuģu nozvejotajiem sarkanasara daudzumiem NAFO uzraudzības apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3K un 3M, kas kuģo ar to karogiem un ir reģistrēti to teritorijā.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.







VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ







1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģi

44. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1. Specializētā to sugu zveja, kas norādītas XIV pielikumā, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos.

2. Jaunai un pētnieciskai zvejai nozvejas un piezvejas ierobežojumi, kas norādīti XV pielikumā, attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem apakšapgabaliem.

45. pants

Informācijas prasības attiecībā uz kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā

1. Papildus informācijas prasībām attiecībā uz apstiprinātajiem kuģiem, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā, dalībvalstis attiecībā uz šiem kuģiem, sākot ar 2005. gada 1. augustu, Komisijai dara zināmu šādu informāciju:

a) kuģa IMO numurs (ja izdots);

b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir;

c) starptautiskais radio izsaukuma signāls;

d) kuģa īpašnieka (-u) un ikviena īpašuma beneficiāra (-u), vārds un adrese, ja zināms;

e) kuģa veids;

f) kur un kad uzbūvēts;

g) garums;

h) krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no: i) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes; ii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa kreiso bortu visā tā garumā un visas konstruktīvās iezīmes; iii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 × 7 cm, kas parāda kuģa pakaļgalu, kas fotografēta tieši no kuģa pakaļgala;

i) pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa uzstādīto satelītuzraudzības iekārtu darbību.

2. No 2005. gada 1. augusta dalībvalstis, ciktāl tas ir iespējams, Komisijai dara zināmu arī šādu informāciju, kas attiecas kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR rajonā:

a) kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka(u) vārda un adreses;

b) kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas meistara vārds un tautība;

c) zvejas metodes vai metožu veids;

d) traļa rāmis(m);

e) bruto reģistrētā kravnesība;

f) kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);

g) parastais apkalpes sastāvs;

h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW);

i) kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m3);

j) jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu.







2. IEDAĻA

Pētnieciskā zveja

46. pants

Piedalīšanās pētnieciskajā zvejā

1. Zvejas kuģi, kas kuģo ar Spānijas karogu un reģistrēti Spānijā, un ir pieteikti CCAMLR, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. pantu var piedalīties pētnieciskajā ilkņzivju āķu — jedu zvejā apakšapgabalā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem, un 58.4.3b) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem.

2. Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaikus nedrīkst zvejot vairāk kā viens zvejas kuģis.

3. Ņemot vērā apakšapgabalu 88.1 un rajonus 58.4.1 un 58.4.2, kopējie nozvejas un piezvejas ierobežojumi katrā apakšapgabalā un rajonā un to sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRUs) katrā no tiem ir noteikts XV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad ziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu, un SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4. Zveja notiek lielā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai būtu iespējams iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu zvejniecības iespējas un izvairītos no pārmērīgas nozvejas un zvejas piepūles koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1 un 58.4.2 ir aizliegta dziļumos, kas mazāki par 550 m.

47. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, izmanto šādas nozvejas un piepūles ziņojumu sistēmas:

a) piecu dienu nozveja un piepūles ziņojumu sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un piepūles ziņojumus iesniedz Komisijai tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma laikposma beigām. Apakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.1 un 58.42 ziņošanu veiks maza mēroga pētniecības vienības;

b) katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un piepūles ziņošanas sistēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

c) ziņo par izkrauto Patagonijas ilkņzivju un Antarktisko ilkņzivju kopējo skaitu un svaru, ietverot tos, kas ir “recekļainas masas” stāvoklī.

48. pants

Īpašās prasības

1. Pētnieciskās zvejas, kas minētas 46. pantā, veic saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 600/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija ( 29 ), ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušās mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem:

a) atkritumu izmešana šajās zvejniecībās ir aizliegta;

b) kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu gremdēm, atbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr kuģi, kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atgriežas pie nakts uzstādīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;

c) kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā apakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri noķer kopsummā trīs (3) jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/05. gada sezonas beigām.

2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētnieciskajā zvejā FAO apakšapgabalā 88.1, attiecas šādas papildu prasības:

a) kuģiem ir aizliegts izmest: i) naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I pielikumā; ii) atkritumus; iii) pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kuri nav lielāki par 25 mm; iv) mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (tostarp olu čaumalas); v) notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; vi) dedzināšanas pelnus.

b) apakšapgabalā 88.1 neieved dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no apakšapgabala 88.1 aizvāc apstrādātus mājputnus, kas nav apēsti;

c) ilkņzivju zveja apakšapgabalā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Bolenī salu krasta.

49. pants

Zvejas darbību definīcija

1. Šajā iedaļā zvejas darbība nozīmē vienu vai vairāku jedu ievietošanu vienā vietā. Precīzu zvejas darbības ģeogrāfisko atrašanās vietu nosaka jedas vai jedu vidus punkts, kas izvietots ziņošanai par nozveju un piepūli.

2. Lai zvejas darbība tiktu uzskatīta par pētniecisku zvejas darbību:

a) katra pētnieciska zvejas darbība tiek veikta atstatus no otras pētnieciskas zvejas darbības ne mazāk par 5 jūras jūdzēm, attālums jāmēra no katras pētnieciskas zvejas darbības ģeogrāfiskā viduspunkta;

b) katrā zvejas darbībā izmanto vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā;

c) katrai zvejas darbībai ar āķu jedām tralim ir ūdenī atrašanās laiks, kas nav mazāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no ievietošanas procesa pabeigšanas laika līdz izvilkšanas procesa sākšanai.

50. pants

Izpētes plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kas minēta 46. pantā, īsteno pētniecības plānus katrā un visos SSRUs, kuros FAO apakšapgabals 88.1 un rajoni 58.4.1 un 58.4.2 ir sadalīti. Pētniecības plānu īsteno šādi:

a) pirmās ieiešanas laikā SSRU pirmos 10 tralējumus, kas apzīmēti kā “pirmās sērijas”, apzīmē kā “pētniecības tralējumi” saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 49. panta 2. punktā;

b) nākamās 10 zvejas darbības vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš ierobežojošais līmenis sasniegts, tiek apzīmētas kā “otrās sērijas”. Otrās sērijas zvejas darbības, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētnieciskās zvejas. Tomēr, nodrošinot, ka tās atbilst 49. panta 2. punkta prasībām, šīs zvejas darbības var apzīmēt arī kā pētnieciskas zvejas darbības;

c) pēc zvejas darbību pirmās un otrās sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk “trešā sērija”, kas noved kopsummā pie 20 pētnieciskās zvejas darbībām, kuras paveiktas trīs sērijās. Zvejas darbību trešo sēriju pabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā pirmo un otro sēriju SSRU;

d) pēc trešās sērijas 20 pētniecisko zvejas darbību pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU;

e) SSRU A, B, C, E un G apakšapgabalā 88.1, kur zvejošanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km2, b), c) un d) punktu nepiemēro, un pēc 10 pētniecisku zvejas darbību pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU.

51. pants

Datu savākšanas plāni

1. Zvejas kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, ievieš datu savākšanas plānus katrā un visās SSRU, kurās iedalīts FAO apakšapgabals 88.1 un rajoni 58.4.1, un 58.4.2. Datu vākšanas plāns ietver šādus datus:

a) atrašanās vieta un jūras dziļums katra vada galā nozvejā;

b) izlikšana, atrašanās ūdenī un nozvejas laiks;

c) to zivju skaits un sugas, kas palikušas uz ūdens virsmas pie izvilkšanas;

d) izlikto āķu skaits;

e) ēsmas veids;

f) piekošanās rezultativitāte (%);

g) āķa veids; un

h) jūras un mākoņu apstākļi un mēness fāze vadu izlikšanas laikā.

2. Visus datus, kas minēti 1. punktā, vāc katrai pētniecības nozvejai; konkrēti, visas zivis pētniecības nozvejā līdz 100 zivīm tiek nomērītas, un tiek izveidoti vismaz 30 zivju paraugi bioloģiskiem pētījumiem. Kad nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, zivju paraugu izveidē tiek izmantota nejaušības metode.

52. pants

Marķēšanas programma

Katrs zvejas kuģis, kas piedalās pētnieciskajās zvejā, kura minēta 46. pantā, īsteno šādu marķēšanas programmu:

a) Ilkņzivju īpatņus marķē un atlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no nozvejotā jēlsvara, kas nozvejots visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc marķēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zvejniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu nozvejotā jēlsvara;

b) programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu nozvejotā jēlsvara. Visus atlaistos īpatņus marķē dubulti, un atlaišana ietver pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko apgabalu;

c) visi marķējumi ir skaidri uzdrukāti ar vienreizējo sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni nozvejo atkārtoti;

d) visi atkārtoti nozvejotie īpatņi (t.i., nozvejotās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laikposmu;

e) visus atkārtoti nozvejotos īpatņus bioloģiski pārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski nofotografē, ja iespējams, atjauno otolītu un noņem marķējumu;

f) visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, elektroniski nosūta CCAMLR formātā uz CCAMLR trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zvejniecībām;

g) visus būtiskos marķēšanas datus, jebkurus datus, kas reģistrē marķējumu otrreizēju nozvejošanu, un īpatņus no otrreizējas nozvejošanas, elektroniski nosūta CCAMLR formātā attiecīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā.

53. pants

Zinātniskie novērotāji

Katram zvejas kuģim, kas piedalās pētnieciskajā zvejā, kura minēta 46. pantā, uz kuģa visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR Starptautiskās zinātniskās novērošanas shēmu.







VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

54. pants

Zinātniskā uzraudzība

1. Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, kas tiek veiktas tikai zinātnisko pētījumu mērķiem, kurus veic saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un tās vadībā un par kuriem Komisija un dalībvalstis, kurās šis pētījums veikts, ir bijušas iepriekš informētas.

2. Jūras organismi, kas nozvejoti 1. apakšpunktā minētajiem mērķiem, var tikt pārdoti, uzglabāti, izlikti apskatei vai piedāvāti pārdošanai, paredzot, ka:

a) tie atbilst standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju ( 30 ) 2. pantam, vai

b) tie ir tieši pārdoti nolūkā, kas nav lietošana pārtikā.

55. pants

Datu nosūtīšana

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93 datus, kas attiecas uz nozvejoto krājumu daudzumu izkraušanu, dalībvalstis elektroniskā veidā nosūta Komisijai, izmantojot krājumu kodus, kas izklāstīti katrā krājuma tabulā.

56. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Kur CCAMLR apgabala KPN ir noteikta laikposmiem, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, 44. pants stājas spēkā ar KPN pieteikuma attiecīgo laikposmu sākumu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS, KAS PIEMĒROJAMAS KOPIENAS ZVEJAS KUĢIEM RAJONOS, KUR PASTĀV NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM EK ŪDEŅOS, PĒC SUGĀM UN RAJONIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA VIEN NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Šīs regulas 9. panta piemērošanas nolūkiem visi šajā pielikumā noteiktie zvejas ierobežojumi ir uzskatāmi par kvotām, un tāpēc uz tiem attiecas noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2847/93, un jo īpaši tās 14. un 15. pantā.

Attiecībā uz katru rajonu zivju krājumi ir noteikti sugu latīņu nosaukumu alfabēta kārtībā. Šīs regulas nolūkā ir dota šāda sugas vārdu un latīņu nosaukumu atbilstību tabula:







Sugas plaši pazīstams nosaukums Alfa-3 kods Zinātniskais nosaukums Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Beriksi ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Anšovs ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelnu dzimta ANF Lophiidae Antarktiskā leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Atlantijas vilkzivs CAT Anarhichas lupus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas lasis SAL Salmo salar Milzu haizivs BSK Cetorhinus maximus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Ogļzivs BSF Aphanopus carbo Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Zilā jūraslīdaka BLI Molva dypterigia Blue marlin BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Menca COD Gadus morhua Jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Limanda DAB Limanda limanda Plekstveidīgie FLX Pleuronectiformes Baltijas plekste FLX Platichthys flesus Diegspuru vēdzeles FOX Phycis spp. Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zilā nototēnija NOG Gobionotothen gibberifrons Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Laternzivs LAC Lampanyctus achirus Pelēkā īsradzes haizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūraslīdaka LIN Molva molva Atlantijas makrele MAC Scomber scombrus Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarki Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus “Penaeus” garneles PEN Penaeus spp. Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Polārmenca POC Boreogadus saida Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Sarkanspuru pagele SBR Pagellus bogaraveo Ziemeļu markūrzivs RHG Macrourus berglax Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Saida POK Pollachius virens Tūbīšu dzimta SAN Ammodytidae Īsspuras kalmāri SQI Illex illecebrosus Raju dzimta SRX-RAJ Rajidae Melnā dzelkņhaizivs ETP Etmopterus pusillus Sniega krabis PCR Chionoecetes spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Lielacu jūraslīdaka SLI Molva macrophthalmus Brētliņas SPR Sprattus sprattus Dzelkņhaizivs DGS Squalus acanthias Zobenzivs SWO Xiphias gladius Bāra haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Nakts dzelkņhaizivs ETX Etmopterus spinax Amerikas baltā jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā marlīna WHM Tetrapturus alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

BALTIJAS JŪRA

Visas KPN šajā rajonā, izņemot buti un mencu apakšrajonos 25–32, ir pieņemti saskaņā ar IBSFC.

▼M4







Sugas: Siļķes Clupea harengus Zona: Apakšrajoni 30–31 HER/3D30.; HER/3D31. Somija 72 625 Zviedrija 14 231 EK 86 856 KPN 86 856 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

▼C1







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: Apakšrajoni 22-24 HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. Dānija 6 448 Vācija 25 380 Somija 3 Polija 5 985 Zviedrija 8 184 EK 46 000 KPN 46 000 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: Apakšrajoni 25-29 (izņemot Rīgas jūras līci) un 32 HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. Dānija 2 588 Vācija 686 Igaunija 13 218 Somija 25 801 Latvija 3 262 Lietuva 3 405 (1) Polija 27 862 (2) Zviedrija 39 350 EK 116 172 (3) KPN 130 000 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 30 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem. (2) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 1 450 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem. (3) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 1 480 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.







Sugas: Reņģe Clupea harengus Zona: Rīgas jūras līcis HER/03D.RG Igaunija 16 972 (1) Latvija 20 452 EK 37 424 (1) KPN 38 000 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 576 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Apakšrajoni 25-32 (EK ūdeņi) COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Dānija 8 959 Vācija 3 564 Igaunija 873 Somija 686 Latvija 3 331 Lietuva 2 189 (1) Polija 10 203 (2) Zviedrija 9 077 EK 38 882 (3) KPN Nav piemērojams Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 6 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem. (2) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 112 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem. (3) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 118 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Apakšrajoni 22-24 (EK ūdeņi) COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Dānija 10 781 Vācija 5 271 Igaunija 239 Somija 212 Latvija 892 Lietuva 579 Polija 2 885 Zviedrija 3 841 EK 24 700 KPN 24 700 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IIIbcd (EK ūdeņi) PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Dānija 2 697 Vācija 300 Zviedrija 203 Polija 565 EK 3 766 KPN Neattiecas Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Atlantijas lasis Salmo salar Zona: IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot apakšrajonu 32 SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Dānija 93 512 (1) Vācija 10 404 (1) Igaunija 9 504 (1) Somija 116 603 (1) Latvija 59 478 (1) Lietuva 6 992 (1) Polija 28 368 (1) Zviedrija 126 400 (1) EK 451 260 (1) KPN 460 000 (1) Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izteikts ar zivju skaitu.







Sugas: Atlantijas lasis Salmo salar Zona: Apakšrajons 32 SAL/3D32. Igaunija 1 581 (1) Somija 13 838 (1) EK 15 419 (1) KPN 17 000 (1) Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izteikts ar zivju skaitu.







Sugas: Brētliņas Sprattus sprattus Zona: IIIbcd (EK ūdeņi) SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Dānija 48 785 Vācija 30 907 Igaunija 56 650 Somija 25 538 Latvija 68 420 Lietuva 24 750 Polija 141 275 (1) Zviedrija 94 311 EK 490 636 (1) KPN 550 000 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Pārzvejas 2003. gadā rezultātā kvota ir samazināta par 3 924 tonnām saskaņā ar IBSFC lēmumiem.









IB PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻJŪRA UN RIETUMU KOPIENAS ŪDEŅI

ICES apgabali Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EK ūdeņi) un Franču Gviāna







Sugas: Tūbīšu dzimta Ammodytidae Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) SAN/04-N. Dānija 9 500 Apvienotā Karaliste 500 EK 10 000 KPN Neattiecas Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Tūbīšu dzimta Ammodytidae Zona: IIa (1), IIIa, IV (1) SAN/2A3A4. Dānija 618 767 Apvienotā Karaliste 13 525 Visas dalībvalstis 23 668 (2) EK 655 960 Norvēģija 5 000 (3) KPN 660 960 Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) EK ūdeņi, izņemot ūdeņus 6 jūdžu platumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām Shetland, Fair Isle un Foula. (2) Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti. (3) Paredzēts zvejošanai Ziemeļjūrā.







Sugas: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Vācija 31 Francija 10 Nīderlande 25 Apvienotā Karaliste 50 EK 116







Sugas: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: III, IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Dānija 1 180 Vācija 12 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 55 Zviedrija 46 Apvienotā Karaliste 21 EK 1 331







Sugas: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: V, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Vācija 405 Francija 9 Īrija 375 Nīderlande 4 225 Apvienotā Karaliste 297 EK 5 310 KPN 5 310







Sugas: Brosme Brosme brosme Zona: EK ūdeņi, zonas IIa, IV, Vb, VI, VII USK/2A47-C EK Neattiecas (1) Norvēģija 4 000 (2) (3) KPN Neattiecas (1) Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004. (2) No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā vienam kuģim, jebkurā brīdī, apakšapgabalos Vb, VI un VII. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšapgabalos Vb,VI un VII nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas. (3) Tostarp jūraslīdaka. Kvotas Norvēģijai ir 6 800 tonnas jūraslīdakai un 4 000 tonnas brosmei, un tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām ICES rajonā Vb, kā arī VI un VII apakšapgabalā.







Sugas: Brosme Brosme brosme Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) USK/04-N. Beļģija 1 Dānija 191 Vācija 1 Francija 1 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 5 EK 200 KPN Neattiecas Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro







Sugas: Milzu haizivs Cetorhinus maximus Zona: EK ūdeņi zonās IV, VI un VII BSK/467. EK 0 KPN 0







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa HER/03A. Dānija 40 104 Vācija 642 Zviedrija 41 950 EK 82 696 Farēru salas 500 (2) KPN 96 000 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izkrauts kā visa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma. (2) Paredzēts zvejošanai Skageraka apgabalā.

▼M3







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV uz ziemeļiem no 53o 30′ N HER/4AB Dānija 95 211 Vācija 57 215 Francija 20 548 Nīderlande 56 745 Zviedrija 5 443 Apvienotā Karaliste 70 395 EC 305 557 Norvēģija 60 000 (2) KPN 535 000 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Izkrauts kā visa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma, dalībvalstij ir jāinformē Komisija par to siļķu izkrāvumiem, atsevišķi pa ICES rajoniem IVa un IVb (zonas HER/04A. un HER/04B.). (2) Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N (HER/*04N-) EK 60 000

▼C1







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N HER/04-N. Zviedrija 1 102 (1) EK 1 102 KPN Neattiecas (1) Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas skaita uz šo sugu kvotu rēķina.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa HER/03A-BC Dānija 20 642 Vācija 184 Zviedrija 3 324 EK 24 150 KPN 24 150 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Siļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvejā, kuras nav siļķes, un kas izkrautas nešķirotas.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV, VIId HER/2A47DX Beļģija 248 Dānija 47 865 Vācija 248 Francija 248 Nīderlande 248 Zviedrija 234 Apvienotā Karaliste 909 EK 50 000 KPN 50 000 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Siļķu piezvejas, kas ņemtas to sugu zvejā, kuras nav siļķes, un kas izkrautas nešķirotas.







Sugas: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc (2), VIId HER/4CXB7D Beļģija 9 684 (3) Dānija 1 882 (3) Vācija 1 131 (3) Francija 19 341 (3) Nīderlande 34 704 (3) Apvienotā Karaliste 7 551 (3) EK 74 293 KPN 535 000 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izkrauts kā visa nozveja vai šķirots no nozvejas atlikuma. (2) Izņemot Blackwater krājumu: tas attiecas uz siļķu krājumu Temzas estuāra jūras reģionā zonā, ko ierobežo līnija, kura iet taisni uz dienvidiem no Landguard Point (51°56′ N, 1°19.1′ E) līdz paralēlei 51°33′ N un pēc tam taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam. (3) Līdz 50 % no šīs kvotas var pārvest uz ICES rajonu IVb. Tomēr par šādiem pārvedumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: Vb, VIaN (1) (EK ūdeņi), VIb HER/5B6ANB Vācija 3 291 Francija 623 Īrija 4 447 Nīderlande 3 291 Apvienotā Karaliste 17 788 EK 29 440 Farēru salas 660 (2) KPN 30 100 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Tas attiecas uz siļķu krājumu ICES rajonā VIa, uz ziemeļiem no 56°00′ N un tajā VIa daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00′ W un ziemeļiem no 55°00′ N, izņemot Clyde. (2) Šī kvota var tikt zvejota tikai apgabalā VIa uz ziemeļiem no 56°30′ N.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIbc HER/6AS7BC Īrija 12 727 Nīderlande 1 273 EK 14 000 KPN 14 000 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Tas attiecas uz siļķu krājumiem ICES rajonā VIa, uz dienvidiem no 56°00′ N un uz rietumiem no 07°00′ W.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIa Clyde (1) HER/06ACL. Apvienotā Karaliste 1 000 EK 1 000 KPN 1 000 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Clyde krājums: attiecas uz siļķu krājumu jūras rajonā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta starp Mull of Kintyre un Corsewall Point.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) HER/07A/MM Īrija 1 250 Apvienotā Karaliste 3 550 EK 4 800 KPN 4 800 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) ICES rajons VIIa ir samazināts ar ICES rajonam VIIg,h,j,k pievienoto apgabalu, ko ierobežo: — uz ziemeļiem no paralēles 52° 30′N — uz dienvidiem no paralēles 52° 00′N — uz rietumiem — Īrijas krasts — uz austrumiem — Apvienotās Karalistes krasts







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe,f HER/7EF. Francija 500 Apvienotā Karaliste 500 EK 1 000 KPN 1 000 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg,h,j,k (1) HER/7G-K. Vācija 144 Francija 802 Īrija 11 236 Nīderlande 802 Apvienotā Karaliste 16 EK 13 000 KPN 13 000 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) ICES rajons VIIg,h,j,k ir palielināts par apgabalu, ko ierobežo: — uz ziemeļiem no paralēles 52° 30′N, — uz dienvidiem no paralēles 52° 00′N, — uz rietumiem — Īrijas krasts, — uz austrumiem — Apvienotās Karalistes krasts.







Sugas: Anšovi Engraulis encrasicolus Zona: VIII ANE/08. Spānija 27 000 Francija 3 000 EK 30 000 KPN 30 000 Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3.un 4. pantu.







Sugas: Anšovi Engraulis encrasicolus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) ANE/9/3411 Spānija 3 826 Portugāle 4 174 EK 8 000 KPN 8 000 Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks COD/03AN. Beļģija 10 Dānija 3 119 Vācija 78 Nīderlande 20 Zviedrija 546 EK 3 773 KPN 3 900 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Kategats COD/03AS. Dānija 617 Vācija 13 Zviedrija 370 EK 1 000 KPN 1 000 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: IIa (EK ūdeņi), IV COD/2AC4. Beļģija 807 Dānija 4 635 Vācija 2 939 Francija 997 Nīderlande 2 619 Zviedrija 31 Apvienotā Karaliste 10 631 EK 22 659 Norvēģija 4 641 (1) KPN 27 300 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Norvēģijas ūdeņi (COD/*04N-) EK 19 694







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N COD/04-N. Zviedrija 411 EK 411 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV COD/561214 Beļģija 1 Vācija 11 Francija 114 Īrija 162 Apvienotā Karaliste 433 EK 721 KPN 721 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Vb (EK zona), VIa (COD/*5BC6A) Beļģija 1 Vācija 10 Francija 110 Īrija 156 Apvienotā Karaliste 415 EK 692







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: VIIa COD/07A. Beļģija 29 Francija 79 Īrija 1 416 Nīderlande 7 Apvienotā Karaliste 619 EK 2 150 KPN 2 150 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Menca Gadus morhua Zona: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) COD/7X7A34 Beļģija 266 Francija 4 554 Īrija 849 Nīderlande 38 Apvienotā Karaliste 493 EK 6 200 KPN 6 200 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) LEZ/2AC4-C Beļģija 5 Dānija 4 Vācija 4 Francija 28 Nīderlande 22 Apvienotā Karaliste 1 677 EK 1 740 KPN 1 740 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV LEZ/561214 Spānija 327 Francija 1 277 Īrija 373 Apvienotā Karaliste 903 EK 2 880 KPN 2 880 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII LEZ/07. Beļģija 520 Spānija 5 779 Francija 7 013 Īrija 3 189 Apvienotā Karaliste 2 762 EK 19 263 KPN 19 263 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIabde LEZ/8ABDE. Spānija 1 238 Francija 999 EK 2 237 KPN 2 237 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) LEZ/8C3411 Spānija 1 233 Francija 62 Portugāle 41 EK 1 336 KPN 1 336 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Limanda un Baltijas plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) D/F/2AC4-C Beļģija 491 Dānija 1 844 Vācija 2 766 Francija 192 Nīderlande 11 151 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 550 EK 18 000 KPN 18 000 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūrasvelnu dzimta Lophiidae Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) ANF/2AC4-C Beļģija 365 Dānija 804 Vācija 393 Francija 75 Nīderlande 276 Zviedrija 9 Apvienotā Karaliste 8 392 EK 10 314 KPN 10 314 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūrasvelnu dzimta Lophiidae Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) ANF/04-N. Beļģija 54 Dānija 1 381 Vācija 22 Nīderlande 20 Apvienotā Karaliste 323 EK 1 800 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūrasvelnu dzimta Lophiidae Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV ANF/561214 Beļģija 168 Vācija 192 Spānija 180 Francija 2 073 Īrija 469 Nīderlande 162 Apvienotā Karaliste 1 442 EK 4 686 KPN 4 686 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūrasvelnu dzimta Lophiidae Zona: VII ANF/07. Beļģija 2 318 Vācija 258 Spānija 921 Francija 14 874 Īrija 1 901 Nīderlande 300 Apvienotā Karaliste 4 510 EK 25 082 KPN 25 082 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūrasvelnu dzimta Lophiidae Zona: VIIIa,b,d,e ANF/8ABDE. Spānija 932 Francija 5 188 EK 6 120 KPN 6 120 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūrasvelnu dzimta Lophiidae Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) ANF/8C3411 Spānija 1 629 Francija 2 Portugāle 324 EK 1 955 KPN 1 955 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi) HAD/3A/BCD Beļģija 18 Dānija 3 036 Vācija 193 Nīderlande 4 Zviedrija 359 EK 3 610 (1) KPN 4 018 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 239 tonnas.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV HAD/2AC4. Beļģija 544 Dānija 3 742 Vācija 2 381 Francija 4 150 Nīderlande 408 Zviedrija 264 Apvienotā Karaliste 39 832 EK 51 321 (1) Norvēģija 14 679 KPN 66 000 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 578 tonnas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Norvēģijas ūdeņi (HAD/*04N-) EK 38 175







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N HAD/04-N. Zviedrija 761 EK 761 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIb, XII, XIV HAD/6B1214 Beļģija 2 Vācija 2 Francija 77 Īrija 55 Apvienotā Karaliste 566 EK 702 KPN 702 Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Vb, VIa (EK ūdeņi), HAD/5BC6A. Beļģija 17 Vācija 20 Francija 838 Īrija 598 Apvienotā Karaliste 6 127 EK 7 600 KPN 7 600 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) HAD/7/3411 Beļģija 128 Francija 7 680 Īrija 2 560 Apvienotā Karaliste 1 152 EK 11 520 KPN 11 520 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







VIIa (HAD/*07A.) Beļģija 24 Francija 109 Īrija 649 Apvienotā Karaliste 718 EK 1 500 Ziņojot Komisijai par to kvotu izmantošanu, dalībvalstīm jānorāda rajonā VIIa ņemtie daudzumi. Rajonā VIIa noķerto pikšu izkrāvums ir aizliegts, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1 500 tonnas.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa WHG/03A. Dānija 651 Nīderlande 2 Zviedrija 70 EK 723 (1) KPN 1 500 Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 750 tonnas.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV WHG/2AC4. Beļģija 605 Dānija 2 618 Vācija 681 Francija 3 935 Nīderlande 1 513 Zviedrija 4 Apvienotā Karaliste 10 444 EK 19 800 (1) Norvēģija 2 800 (2) KPN 28 000 Piesardzīga KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas 5 400 tonnas. (2) Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Norvēģijas ūdeņi (WHG/*04N-) EK 17 073







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV WHG/561214 Vācija 10 Francija 195 Īrija 478 Apvienotā Karaliste 917 EK 1 600 KPN 1 600 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa WHG/07A. Beļģija 1 Francija 18 Īrija 296 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 199 EK 514 KPN 514 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb-k WHG/7X7A. Beļģija 211 Francija 12 960 Īrija 6 006 Nīderlande 105 Apvienotā Karaliste 2 318 EK 21 600 KPN 21 600 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII WHG/08. Spānija 1 440 Francija 2 160 EK 3 600 KPN 3 600 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) WHG/9/3411 Portugāle 816 EK 816 KPN 816 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N W/P/04-N. Zviedrija 190 EK 190 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi) HKE/3A/BCD Dānija 1 183 Zviedrija 101 EK 1 284 KPN 1 284 (1) Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) HKE/2AC4-C Beļģija 21 Dānija 866 Vācija 99 Francija 191 Nīderlande 50 Apvienotā Karaliste 269 EK 1 496 KPN 1 496 (1) Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Beļģija 220 Spānija 7 042 Francija 10 873 Īrija 1 318 Nīderlande 142 Apvienotā Karaliste 4 293 EK 23 888 KPN 23 888 (1) Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







VIIIabde (HKE/*8ABDE) Beļģija 28 Spānija 1 137 Francija 1 137 Īrija 142 Nīderlande 14 Apvienotā Karaliste 639 EK 3 096







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa,b,d,e HKE/8ABDE. Beļģija 7 Spānija 4 902 Francija 11 009 Nīderlande 14 EK 15 932 KPN 15 932 (1) Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Saskaņā ar kopējo KPN — 42 600 tonnas — heka ziemeļu krājumam.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57–14) Beļģija 1 Spānija 1 420 Francija 2 557 Nīderlande 4 EK 3 982







Sugas: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) HKE/8C3411 Spānija 3 819 Francija 367 Portugāle 1 782 EK 5 968 KPN 5 968 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) WHB/2AC4-C Dānija 118 475 Vācija 195 Nīderlande 359 Zviedrija 382 Apvienotā Karaliste 2 613 EK 122 024 Norvēģija 40 000 (1) KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. (1) Saskaņā ar kopējo kvotu — 120 000 tonnas — EK ūdeņos.







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) WHB/04-N. Dānija 18 050 Apvienotā Karaliste 950 EK 19 000 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: V, VI, VII, XII un XIV WHB/571214 Dānija 9 803 Vācija 37 947 Spānija 63 244 (1) Francija 52 809 Īrija 75 893 Nīderlande 119 216 Portugāle 4 743 (1) Apvienotā Karaliste 110 678 EK 474 333 Norvēģija 120 000 (2) (3) Farēru salas 45 000 (4) (5) KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Līdz 75 % var tikt ņemti apgabalos VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi). (2) Var tikt zvejoti EK ūdeņos apgabalos II, IVa, VIa uz ziemeļiem no 56°30′N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W. (3) No kā līdz pm tonnām var būt Argentīna (Argentina spp.). (4) Putasu nozvejas var ietvert nenovēršamas Argentīnas piezvejas (Argentina spp.). (5) Var tikt zvejoti EK ūdeņos apgabalos VIa uz ziemeļiem no 56°30′N, VIb, VII uz rietumiem no 12°W.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







IVa WHB/*04A-C Norvēģija 40 000







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIa,b,d,e WHB/8ABDE. Spānija 24 404 Francija 18 936 Portugāle 3 661 Apvienotā Karaliste 17 672 EK 64 673 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Jebkura iepriekšminēto kvotu daļa var tikt zvejota ICES rajonā Vb (EK ūdeņi), apakšapgabalos VI, VII, XII un XIV (WHB/*5B-14).







Sugas: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) WHB/8C3411 Spānija 107 382 Portugāle 26 845 EK 134 227 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) L/W/2AC4-C Beļģija 352 Dānija 970 Vācija 125 Francija 265 Nīderlande 807 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 970 EK 6 500 KPN 6 500 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Zilā jūraslīdaka Molva dypterigia Zona: IIa, IV, Vb, VI, VII (EK ūdeņi) BLI/2A47-C EK Neattiecas (1) Norvēģija 200 KPN Neattiecas (1) Noteikts Regulā (EK) Nr. 2270/2004.







Sugas: Zilā jūraslīdaka Molva dypterigia Zona: EK ūdeņi zonās VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb BLI/6AN6B. Farēru salas 900 (1) KPN Neattiecas (1) Jāzvejo ar traļiem, strupdegunu garastu un ogļzivju piezveja jāskaita uz kvotas rēķina.







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: I, II (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Dānija 10 Vācija 10 Francija 10 Apvienotā Karaliste 10 Pārējas (1) 5 EK 45 (1) Vienīgi piezvejai. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta.

▼M1







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Beļģija 10 (1) Dānija 76 Vācija 10 Zviedrija 30 Apvienotā Karaliste 10 (1) EK 136 (1) Nedrīkst zvejot rajonā 3 IIIb, c, d.

▼C1







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: IV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Beļģija 25 Dānija 397 Vācija 246 Francija 221 Nīderlande 8 Zviedrija 17 Apvienotā Karaliste 3 052 EK 3 966







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: V (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Beļģija 12 Dānija 9 Vācija 9 Francija 9 Apvienotā Karaliste 9 EK 48







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Beļģija 56 Dānija 10 Vācija 204 Spānija 4 124 Francija 4 397 Īrija 1 102 Portugāle 10 Apvienotā Karaliste 5 063 EK 14 966







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: EK ūdeņi zonās IIa, IV, Vb, VI, VII LIN/2A47-C EK Neattiecas (1) Norvēģija 6 800 (2) (3) Farēru salas 800 (4) (5) KPN Neattiecas (1) Noteikts Regulā EK Nr. 2270/2004. (2) No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim apakšapgabalos VI un VII. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšapgabalos VI un VII nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas. (3) Tostarp brosmes. Jūraslīdaku kvotas Norvēģijai ir 6 000 tonnas un brosmēm — 4 000 tonnas, un tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2000 tonnām un var tikt zvejotas tikai ar āķu jedām ICES rajonā Vb un apakšapgabalos VI un VII. (4) Tostarp zilā jūraslīdaka un brosmes. Zvejošanai tikai ar āķu jedām VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) un VIb apakšapgabalā. (5) No kā pieļaujama citu sugu nejauša nozveja 20 % vienam kuģim apakšapgabalā VI. Tomēr šo procentuālo vērtību var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma specifiskās vietās. Kopējā citu sugu nejauša nozveja apakšapgabalā VI nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.







Sugas: Jūraslīdaka Molva molva Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) LIN/04-N. Beļģija 7 Dānija 878 Vācija 25 Francija 10 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 79 EK 1 000 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi) NEP/3A/BCD Dānija 3 454 Vācija 10 Zviedrija 1 236 EK 4 700 KPN 4 700 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) NEP/2AC4-C Beļģija 1 117 Dānija 1 117 Vācija 16 Francija 33 Nīderlande 575 Apvienotā Karaliste 18 492 EK 21 350 KPN 21 350 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) NEP/04-N. Dānija 946 Vācija 1 Apvienotā Karaliste 53 EK 1 000 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Vb (EK ūdeņi), VI NEP/5BC6. Spānija 26 Francija 103 Īrija 172 Apvienotā Karaliste 12 399 EK 12 700 KPN 12 700 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII NEP/07. Spānija 1 173 Francija 4 753 Īrija 7 207 Apvienotā Karaliste 6 411 EK 19 544 KPN 19 544 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa,b,d,e NEP/8ABDE. Spānija 186 Francija 2 914 EK 3 100 KPN 3 100 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc NEP/08C. Spānija 156 Francija 6 EK 162 KPN 162 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) NEP/9/3411 Spānija 135 Portugāle 405 EK 540 KPN 540 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa PRA/03A. Dānija 3 717 Zviedrija 2 002 EK 5 719 KPN 10 710 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

▼M1







Sugas: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi) PAR/2AC4-C Dānija 3 700 Nīderlande 35 Zviedrija 149 Apvienotā Karaliste 1 096 EK 4 980 KPN 4 980 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

▼C1







Sugas: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N PRA/04-N. Dānija 900 Zviedrija 151 (1) EK 1 051 KPN Neattiecas (1) Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas jāskaita uz šo sugu kvotu rēķina.







Sugas: “Penaeus” garneles Penaeus spp. Zona: Franču Gviāna PEN/FGU. Francija 4 000 (1) EK 4 000 (1) Barbadosa 24 (1) Gviāna 24 (1) Surinama 0 (1) Trinidāda un Tobāgo 60 (1) KPN 4 108 (1) Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zvejošana ūdeņos līdz 30 m dziļumam ir aizliegta.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks PLE/03AN. Beļģija 46 Dānija 5 917 Vācija 30 Nīderlande 1 138 Zviedrija 317 EK 7 448 KPN 7 600 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats PLE/03AS. Dānija 1 691 Vācija 19 Zviedrija 190 EK 1 900 KPN 1 900 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IIa (EK ūdeņi), IV PLE/2AC4. Beļģija 3 530 Dānija 11 474 Vācija 3 310 Francija 662 Nīderlande 22 066 Apvienotā Karaliste 16 328 EK 57 370 Norvēģija 1 630 KPN 59 000 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Norvēģijas ūdeņi (PLE/*04N-) EK 30 000







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV PLE/561214 Francija 27 Īrija 358 Apvienotā Karaliste 597 EK 982 KPN 982 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa PLE/07A. Beļģija 41 Francija 18 Īrija 1 051 Nīderlande 13 Apvienotā Karaliste 485 EK 1 608 KPN 1 608 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIb,c PLE/7BC. Francija 32 Īrija 128 EK 160 KPN 160 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIId,e PLE/7DE. Beļģija 843 Francija 2 810 Apvienotā Karaliste 1 498 EK 5 151 KPN 5 151 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIf,g PLE/7FG. Beļģija 73 Francija 132 Īrija 202 Apvienotā Karaliste 69 EK 476 KPN 476 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIh,j,k PLE/7HJK. Beļģija 29 Francija 58 Īrija 204 Nīderlande 117 Apvienotā Karaliste 58 EK 466 KPN 466 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) PLE/8/3411 Spānija 75 Francija 298 Portugāle 75 EK 448 KPN 448 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pollaks Pollachius pollachius Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV POL/561214 Spānija 8 Francija 270 Īrija 79 Apvienotā Karaliste 206 EK 563 KPN 563 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII POL/07. Beļģija 529 Spānija 32 Francija 12 177 Īrija 1 298 Apvienotā Karaliste 2 964 EK 17 000 KPN 17 000 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIa,b,d,e POL/8ABDE. Spānija 286 Francija 1 394 EK 1 680 KPN 1 680 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc POL/08C. Spānija 295 Francija 33 EK 328 KPN 328 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Pollaks Pollachius pollachius Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) POL/9/3411 Spānija 278 Portugāle 10 EK 288 KPN 288 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Saida Pollachius virens Zona: IIa (EK ūdeņi), IIIa, IIIbcd (EK ūdeņi), IV POK/2A34. Beļģija 51 Dānija 6 013 Vācija 15 184 Francija 35 733 Nīderlande 152 Zviedrija 826 Apvienotā Karaliste 11 641 EK 69 600 Norvēģija 75 400 (1) KPN 145 000 Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Var tikt zvejotas tikai IV (EK ūdeņos) un Skageraka apgabalā. Šajā kvota zvejotās nozvejas ir jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašie nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nevar zvejot vairāk par šādiem daudzumiem:







Norvēģijas ūdeņi (POK/*04N-) EK 69 600







Sugas: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N POK/04-N. Zviedrija 947 EK 947 KPN Neattiecas Analītiskās KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Saida Pollachius virens Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV POK/561214 Vācija 984 Francija 9 774 Īrija 494 Apvienotā Karaliste 3 792 EK 15 044 KPN 15 044 Analītiskās KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Saida Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) POK/7X1034 Beļģija 14 Francija 3 137 Īrija 1 568 Apvienotā Karaliste 855 EK 5 574 KPN 5 574 Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Sugas: Akmeņplekste un gl