02016R0919 — LV — 11.03.2020 — 002.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/919 (2016. gada 27. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 158, 15.6.2016., 1. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/919

(2016. gada 27. maijs)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)







1. pants

Priekšmets

Ar šo tiek pieņemta pielikumā izklāstītā savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu (CCS) apakšsistēmām.

2. pants

Darbības joma

▼M1

1. SITS piemēro visām jaunām, modernizētām vai atjaunotām dzelzceļa sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu un vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 ( 1 ) II pielikuma 2.3. un 2.4. punktā. Pielikuma 7.2.1.a iedaļu piemēro visām esošas borta iekārtu apakšsistēmas izmaiņām.

▼M2

2. Šo SITS nepiemēro esošajām dzelzceļa sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu un vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām, kuras dienā, kad šī regula stājas spēkā, jau ir nodotas ekspluatācijā visā jebkuras dalībvalsts dzelzceļa tīklā vai tā daļā, izņemot gadījumus, kad:

a) apakšsistēmu atjauno vai modernizē saskaņā ar šīs regulas pielikuma 7. iedaļu; vai

b) tās izmantošanas telpa ir paplašināta saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/797 54. panta 3. punktu, un šādā gadījumā piemēro šīs regulas pielikuma 7.4.2.4. iedaļas noteikumus.

▼M1 —————

▼B

4. Šīs SITS tehniskā un ģeogrāfiskā darbības joma ir noteikta pielikuma 1.1. un 1.2. punktā.

3. pants

Atklātie punkti un īpašie gadījumi

1. Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai sarakstu ar iestādēm, kas saskaņā ar ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 14. pantu ◄ izraudzītas atbilstības novērtēšanas un verifikācijas procedūras veikšanai attiecībā uz:

a) atklātiem punktiem, kas norādīti G pielikumā;

b) īpašiem gadījumiem, kas noteikti pielikuma 7.6.2. punktā.

2. Ja dalībvalsts atbilstoši iepriekšējiem Komisijas lēmumiem šo informāciju jau ir nosūtījusi, tad uzskata, ka dalībvalsts šo pienākumu ir izpildījusi.

4. pants

Projekti izstrādes beigu posmā

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu katra dalībvalsts paziņo Komisijai to projektu sarakstu, kuri tiek īstenoti valsts teritorijā un ir izstrādes beigu posmā. Šo sarakstu nosūta viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

▼M1 —————

▼B

6. pants

Īstenošana

1. Piegādātāji un ekspluatācijas atļauju pieteikumu iesniedzēji nodrošina, ka visas 2. panta 1. punktā minētās iekārtas, kuras paredzēts izmantot 2. panta 3. punktā minētajos tīklos, atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajai SITS.

2. Paziņotās iestādes nodrošina, ka sertifikātus, kas balstās uz šīs regulas pielikumā izklāstīto SITS, konkrētāk, uz 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem, to atbildības jomās izsniedz saskaņā ar ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 10. un 15. pantu ◄ .

3. Valstu drošības iestādes to atbildības jomās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ►M1 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 ( 2 ) 16. pantu ◄ nodrošina, ka visas iekārtas, kas minētas 2. pantā un to teritorijā nodotas ekspluatācijā, atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajai SITS.

4. Dalībvalstis sagatavo valsts īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību SITS saskaņā ar pielikuma 7. punktu, nosakot kārtību, kas jāievēro, lai ieviestu pilnīgi savstarpēji izmantojamas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas.

5. Viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis savus valsts īstenošanas plānus nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai.

7. pants

Tādu ETCS borta izstrādājumu pieejamība, kas atbilst 3. bāzlīnijas specifikācijām

Aģentūra līdz 2018. gada 1. janvārim sagatavos Komisijai ziņojumu par tādu ETCS borta izstrādājumu pieejamību, kas atbilst 3. bāzlīnijas specifikācijām. Komisija ar to iepazīstinās komiteju, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktā, un veiks attiecīgus pasākumus.

8. pants

B klases sistēmas

Dalībvalstis nodrošina, ka B klases sistēmu funkcionalitāte, darbība un saskarnes tiek saglabātas tādas, kā pašlaik noteikts, izņemot, ja ir nepieciešamas modifikācijas, lai mazinātu minēto sistēmu ar drošību saistītās nepilnības.

9. pants

ES finansētie projekti

1. ETCS uzstāda dzelzceļa infrastruktūras projektos, kam piešķirts finansiāls atbalsts no Eiropas fondiem, ja:

1) CCS apakšsistēmas vilcienu aizsardzības daļa tiek uzstādīta pirmo reizi; vai

2) tiek modernizēta jau ekspluatācijā esoša CCS apakšsistēmas vilcienu aizsardzības daļa, ja modernizācija maina apakšsistēmas funkcijas vai darbību.

2. Komisija var piešķirt atkāpi no iepriekšējos punktos noteiktajiem pienākumiem, ja signalizāciju atjaunina īsos (mazāk nekā 150 km) un pārtrauktos dzelzceļa līnijas iecirkņos un ja ETCS ir ierīkota pirms:

— dienas, kad pagājuši pieci gadi pēc projekta pabeigšanas, vai

— dienas, kad dzelzceļa līnijas iecirkni savieno ar citu dzelzceļa līniju, kas aprīkota ar ETCS , atkarībā no tā, kura no minētajām dienām pienāk ātrāk.

3. Attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai dokumentāciju, kurā ietverta projekta ekonomiskā analīze, kas apliecina, ka ir iespējams gūt nozīmīgas ekonomiskas un/vai tehniskas priekšrocības, ERTMS nododot ekspluatācijā agrākajā no divām iepriekš minētajām dienām, nevis ES finansētā projekta īstenošanas gaitā.

4. Komisija veic dokumentācijas un dalībvalsts ierosināto pasākumu analīzi un par saviem konstatējumiem informē ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 51. panta 1. punktā ◄ minēto komiteju. Ja Komisija piešķir atkāpi, dalībvalsts nodrošina, ka ERTMS ir ierīkota pirms agrākās no divām 2. punktā minētajām dienām.

5. Šī atkāpe nekavē ►M1 Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/6 ( 3 ) 2. panta 1. punkta un šīs regulas pielikuma 7.4.1.1. punkta ◄ piemērošanu.

▼M1

10. pants

Kļūdu labojumi

Ja tiek konstatētas kļūdas, kas neļauj sistēmai normāli funkcionēt, Aģentūra pēc savas iniciatīvas vai Komisijas pieprasījuma pēc iespējas ātrāk nosaka iespējamos risinājumus kļūdu labošanai un izstrādā novērtējumu par to ietekmi uz esošā ERTMS izvērsuma savietojamību un stabilitāti. Šādos gadījumos Aģentūra nosūta Komisijai atzinumu par šādiem risinājumiem un novērtējumu. Komisija ar Direktīvas (ES) 2016/797 51. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzību analizē Aģentūras atzinumu un var ieteikt, ka Aģentūras atzinumā noteiktie risinājumi ir piemērojami līdz nākamajai SITS pārskatīšanai.

11. pants

ERTMS situāciju mainošās tehnoloģijas

1. Ņemot vērā kopuzņēmuma Shift2Rail un Aģentūras ieguldījumu, Komisija līdz 2021. gada jūnijam izstrādā ziņojumu par nākamās paaudzes sakaru sistēmas definīciju. Ziņojumā iekļauj nosacījumus un iespējamās stratēģijas pārejai uz minēto sistēmu, pienācīgi ņemot vērā šīs sistēmas un spektra prasību līdzāspastāvēšanu.

2. Ja Aģentūra ir izdevusi atzinumu ar specifikāciju projektu attiecībā uz ERTMS situāciju mainošu tehnoloģiju, kā norādīts ERA-REP-150, piegādātāji un agrīnie īstenotāji izmanto minētās specifikācijas izmēģinājuma projektos un informē Aģentūru.

▼M1

11.a pants

ERTMS savietojamība un turpmāka pārskatīšana

1. Līdz 2020. gada 1. jūnijam Aģentūra nosūta Komisijai ziņojumu par ETCS sistēmas savietojamības (ESC) un radiosakaru sistēmas savietojamības (RSC) īstenošanu. Ziņojumā iekļauj dažādu tipu ESC un RSC novērtējumu un izskata iespēju samazināt ESC un RSC tipu tehniskās pamatatšķirības. Dalībvalstis sniedz Aģentūrai analīzes pabeigšanai nepieciešamo informāciju.

2. Līdz 2021. gada 1. decembrim Komisija, pamatojoties uz Aģentūras ieguldījumu, nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu testēšanu un pārbaudes nolūkā pierādīt borta iekārtu vienību tehnisko savietojamību ar dažādām ERTMS lauka iekārtām, jo īpaši nolūkā panākt inženiertehnisko un ekspluatācijas noteikumu harmonizāciju dalībvalsts līmenī un starp dalībvalstīm. Dalībvalstis sniedz Komisijai un Aģentūrai analīzes pabeigšanai nepieciešamo informāciju.

3. Līdz 2020. gada 1. decembrim Aģentūra nosūta Komisijai ziņojumu par iespēju iekļaut vilcienu vadības un signalizācijas lauka un ritekļa iekārtu sistēmas arhitektūras papildelementus, jo īpaši, lai sasniegtu nākotnes prasībām atbilstošu modeli, veicinātu jaunāko tehnoloģiju izmantošanu un nodrošinātu atpakaļsaderību.

▼B

12. pants

Atcelšana

Lēmumu 2012/88/ES atceļ.

13. pants

Pārejas noteikumi

Lēmuma 2012/88/ES III pielikuma 7.3.1., 7.3.2., 7.3.4. un 7.3.5. punkts ir spēkā līdz Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. panta 2. punktā minēto īstenošanas aktu piemērošanas dienai.

▼M1

2. Dalībvalstis tikai pienācīgi pamatotos gadījumos var atļaut pieprasījuma iesniedzējiem pielikuma 7.4.2.1. iedaļu atbilstīgi Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nepiemērot projektiem, kuriem ir iespējams piemērot pielikuma 7.4.2.3. iedaļu vai kuriem šāda iespēja ir beigusies. Pielikuma 7.4.2.3. iedaļas piemērošana neprasa piemērot Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

3. Neskarot pielikuma 6.1.2.4. un 6.1.2.5. iedaļu, pieteikuma iesniedzēji var turpināt Regulas (ES) 2016/919 (un attiecīgo Aģentūras atzinumu) oriģinālās redakcijas noteikumu piemērošanu, kad tie pieprasa atļauju:

a) lauka iekārtu projektiem, kas šīs regulas spēkā stāšanās dienā ir izstrādes beigu posmā; un

b) borta iekārtu projektiem, kas izstrādāti saskaņā ar ERTMS 2. vai 3. specifikāciju kopumu, kurš norādīts A pielikuma A2. tabulā, un kas šīs regulas spēkā stāšanās dienā ir izstrādes beigu posmā.

▼B

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

Savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā

SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads 1.1. Tehniskā darbības joma 1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma 1.3. Šīs SITS saturs 2. Apakšsistēmu definīcija un darbības joma 2.1. Ievads 2.2. Darbības joma 2.3. Lietojuma līmeņi (ETCS) 3. Pamatprasības vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām 3.1. Vispārīgi noteikumi 3.2. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu konkrēti aspekti 3.2.1. Drošība 3.2.2. Drošums un darbgatavība 3.2.3. Veselības aizsardzība 3.2.4. Vides aizsardzība 3.2.5. Tehniskā savietojamība 3.2.5.1. Inženiertehniskā savietojamība 3.2.5.1.1. Fiziskie vides apstākļi 3.2.5.1.2. Dzelzceļa iekšējā elektromagnētiskā savietojamība 3.2.6. Pieejamība 4. Apakšsistēmu raksturojums 4.1. Ievads 4.1.1. Pamatparametri 4.1.2. Prasību pārskats 4.1.3. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu daļas 4.2. Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas 4.2.1. Ar drošumu, darbgatavību un drošību saistīti vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu raksturlielumi, kas ir būtiski savstarpējai izmantojamībai 4.2.1.1. Drošība 4.2.1.2. Darbgatavība/drošums 4.2.2. ETCS borta iekārtu funkcionalitāte 4.2.3. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte 4.2.4. Mobilo sakaru funkcijas dzelzceļiem - GSM-R 4.2.4.1. Sakaru pamatfunkcija 4.2.4.2. Balss un operatīvo sakaru lietojumi 4.2.4.3. ETCS datu sakaru lietojumi 4.2.5. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes 4.2.5.1. Radiosakari ar vilcienu 4.2.5.2. Eurobalise sakari ar vilcien 4.2.5.3. Euroloop sakari ar vilcienu 4.2.6. Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu iekšējās saskarnes 4.2.6.1. ETCS un B klases vilcienu aizsardzība 4.2.6.2. GSM-R datu radiosakaru un ETCS saskarne 4.2.6.3. Nobrauktā attāluma mērīšana 4.2.7. Vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu iekšējās saskarnes 4.2.7.1. RBC funkcionālā saskarne 4.2.7.2. RBC/RBC 4.2.7.3. GSM-R/ETCS lauka iekārtas 4.2.7.4. Eurobalise/LEU 4.2.7.5. Euroloop/LEU 4.2.8. Šifratslēgu pārvaldība 4.2.9. ETCS-ID pārvaldība 4.2.10. Vilcienu detektēšanas lauka iekārtu sistēmas 4.2.11. Ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība 4.2.12. ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne) 4.2.13. GSM-R DMI (mašīnista un mašīnas saskarne) 4.2.14. Saskarne ar datu reģistrēšanas ierīci regulatīvām vajadzībām 4.2.15. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība 4.2.16. CCS apakšsistēmās izmantoto iekārtu konstrukcija 4.2.17. ETCS un radiosakaru sistēmu savietojamība 4.2.17.1. ETCS sistēmu savietojamība 4.2.17.2. Radiosakaru sistēmu savietojamība 4.3. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas saskarnēm ar citām apakšsistēmām 4.3.1. Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu 4.3.2. Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu 4.3.3. Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu 4.3.4. Saskarnes ar energoapgādes apakšsistēmu 4.4. Ekspluatācijas noteikumi 4.5. Tehniskās apkopes noteikumi 4.5.1. Iekārtas ražotāja atbildība 4.5.2. Pieteikuma iesniedzēja atbildība par apakšsistēmas verifikāciju 4.6. Profesionālā kompetence 4.7. Veselības un drošības nosacījumi 4.8. Reģistri 4.9. Maršruta savietojamības pārbaudes pirms atļauto ritekļu izmantošanas 5. Savstarpējās izmantojamības komponenti 5.1. Definīcija 5.2. Savstarpējās izmantojamības komponentu saraksts 5.2.1. Savstarpējās izmantojamības pamatkomponenti 5.2.2. Savstarpējās izmantojamības komponentu grupēšana 5.3. Komponentu darbības parametri un specifikācijas 6. Komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtēšana un apakšsistēmu verifikācija 6.1. Ievads 6.1.1. Vispārīgi principi 6.1.1.1. Atbilstība pamatparametriem 6.1.1.2. Pamatprasības, ko izpilda atbilstīgi valstu noteikumiem 6.1.1.3. Daļēja SITS prasību izpilde 6.1.2. ETCS un GSM-R testēšanas principi 6.1.2.1. Princips 6.1.2.2. Darbības testa scenāriji 6.1.2.3. Darbības testa scenāriju prasības 6.1.2.4. ETCS sistēmu savietojamības prasības 6.1.2.5. Radiosakaru sistēmu savietojamības prasības 6.2. Savstarpējas izmantojamības komponenti 6.2.1. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas procedūras 6.2.2. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi 6.2.3. Novērtēšanas prasības 6.2.4. Īpašie jautājumi 6.2.4.1. Obligātie ETCS borta iekārtu testi 6.2.4.2. Īpašais pārraides modulis (STM) 6.3. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas 6.3.1. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu novērtēšanas procedūras 6.3.2. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu moduļi 6.3.2.1. Borta iekārtu apakšsistēma 6.3.2.2. Lauka iekārtu apakšsistēma 6.3.2.3. Nosacījumi moduļu izmantošanai borta iekārtu un lauka iekārtu apakšsistēmām 6.3.3. Borta iekārtu apakšsistēmas novērtēšanas prasības 6.3.3.1. ETCS un radiosakaru sistēmu savietojamības pārbaudes 6.3.4. Lauka iekārtu apakšsistēmas novērtēšanas prasības 6.4. Noteikumi daļējas SITS prasību izpildes gadījumā 6.4.1. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu daļu novērtējums 6.4.2. Novērtēšana valsts noteikumu piemērošanas gadījumā 6.4.3. Daļēja prasību izpilde sakarā ar SITS ierobežotu piemērošanu 6.4.3.1. Savstarpējas izmantojamības komponenti 6.4.3.2. Apakšsistēmas 6.4.3.3. Sertifikātu saturs 6.4.4. Verifikācijas starpposma atestācija 6.5. Kļūdu pārvaldība 7. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu SITS īstenošana 7.1. Ievads 7.2. Vispārīgi piemērojami noteikumi 7.2.1. Vilcienu vadības un signalizācijas apakšsistēmu vai to daļu modernizācija vai atjaunošana 7.2.1.a. Esošas borta iekārtu apakšsistēmas izmaiņas 7.2.1.a.1. Noteikumi izmaiņu pārvaldībai CCS borta iekārtu apakšsistēmās 7.2.1.a.2. Nosacījumi borta iekārtu ETCS funkcionalitātes izmaiņām, kas neietekmē galvenos konstrukcijas raksturlielumus 7.2.1.a.3. Nosacījumi dzelzceļa mobilo sakaru borta iekārtu funkciju izmaiņām, kas neietekmē galvenos konstrukcijas raksturlielumus 7.2.1.b. Esošas lauka iekārtu apakšsistēmas izmaiņas 7.2.1.b.1. Noteikumi izmaiņu pārvaldībai CCS lauka iekārtu apakšsistēmās 7.2.1.b.2. Lauka iekārtu ETCS funkcionalitātes izmaiņu nosacījumi, kuru neizpildes gadījumā nepieciešama jauna ekspluatācijas atļauja 7.2.1.b.3. Lauka iekārtu dzelzceļa mobilo sakaru funkciju izmaiņu nosacījumi, kuru neizpildes gadījumā nepieciešama jauna ekspluatācijas atļauja 7.2.1.b.4. Ietekme uz CCS apakšsistēmu borta iekārtu daļas un lauka iekārtu daļas tehnisko savietojamību 7.2.2. Mantotās sistēmas 7.2.3. Īpašu pārraides moduļu pieejamība 7.2.4. B klases papildiekārtas uz dzelzceļa līnijas, kas aprīkota ar A klases iekārtām 7.2.5. Ritošais sastāvs ar A klases un B klases iekārtām 7.2.6. Noteikumi attiecībā uz obligātajām un izvēles funkcijām 7.3. Īpaši GSM-R ieviešanas noteikumi 7.3.1. Lauka iekārtas 7.3.2. Borta iekārtas 7.4. Īpaši ETCS ieviešanas noteikumi 7.4.1 Lauka iekārtas 7.4.1.1. Ātrgaitas dzelzceļu tīkls 7.4.2 Borta iekārtas 7.4.2.1. Jauni ritekļi 7.4.2.2. Esošo ritekļu modernizācija un atjaunināšana 7.4.2.3. SITS prasību piemērošana jauniem ritekļiem pārejas perioda laikā 7.4.2.4. Noteikumi par esoša ritekļa izmantošanas telpas paplašināšanu 7.4.3. Valsts prasības 7.4.4. Valsts īstenošanas plāni 7.4.a ETCS un radiosakaru sistēmu savietojamības pārbaužu īstenošanas noteikumi 7.5. Īpaši vilcienu detektēšanas sistēmu ieviešanas noteikumi 7.6. Īpašie gadījumi 7.6.1. Ievads 7.6.2. Īpašo gadījumu uzskaitījums 7.6.2.1. Beļģija 7.6.2.2. Apvienotā Karaliste 7.6.2.3. Francija 7.6.2.4. Polija 7.6.2.5. Lietuva, Latvija un Igaunija 7.6.2.6. Zviedrija 7.6.2.7. Luksemburga 7.6.2.8. Vācija 7.6.2.9. Itālija 7.6.2.10. Čehija 7.6.2.11. Nīderlande A pielikums B pielikums C pielikums D pielikums E pielikums F pielikums G pielikums

1. IEVADS

1.1. Tehniskā darbības joma

Šī SITS attiecas uz vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu un uz vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmu.

Šo SITS piemēro vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmām dzelzceļa tīklā, kas definēts šīs SITS 1.2. punktā (Ģeogrāfiskā darbības joma), un tādu ritekļu vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām, kurus ekspluatē (vai kurus paredzēts ekspluatēt) šajā tīklā. Šie ritekļi pieder pie viena no turpmāk minētajiem tipiem (kā noteikts ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 I pielikuma 2. punktā ◄ ):

▼M1

1) lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs, tostarp dīzeļvilces vai elektrovilces vienības, pašgājēji pasažieru dīzeļvilcieni vai elektrovilcieni un pasažieru vagoni, ja tie ir aprīkoti ar mašīnista kabīni;

2) specializētie ritekļi, piemēram, sliežu ceļa mašīnas, ja tie ir aprīkoti ar mašīnista kabīni un paredzēti izmantošanai transporta režīmā uz saviem riteņiem.

Šajā ritekļu sarakstā iekļauj ritekļus, kuri ir īpaši projektēti, lai tos ekspluatētu dažādu tipu ātrgaitas līnijās, kas aprakstītas 1.2. punktā (Ģeogrāfiskā darbības joma).

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir visas dzelzceļu sistēmas tīkls, kas aprakstīts Direktīvas (ES) 2016/797 I pielikuma 1. punktā, un neietver infrastruktūras gadījumus, kas minēti Direktīvas (ES) 2016/797 1. panta 3. un 4. punktā.

Šo SITS piemēro tīkliem ar 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platumu. Tomēr to nepiemēro īsām robežu šķērsojošām līnijām ar 1 520 mm sliežu ceļa platumu, kuras ir savienotas ar trešo valstu tīklu.

▼B

1.3. Šīs SITS saturs

Saskaņā ar ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 4. panta 3. punktu ◄ šī SITS:

1) norāda tās paredzēto darbības jomu – 2. nodaļa (Apakšsistēmu definīcija un darbības joma);

2) nosaka pamatprasības attiecīgajām vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām un to saskarnēm ar citām apakšsistēmām – 3. nodaļa (Pamatprasības vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām);

3) nosaka ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas, kas ir jāievēro attiecībā uz apakšsistēmām un to saskarnēm ar citām apakšsistēmām – 4. nodaļa (Apakšsistēmu raksturojums);

4) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz ko attiecināmas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, un kas ir vajadzīgi, lai panāktu savstarpēju izmantojamību Savienības dzelzceļu sistēmā – 5. nodaļa (Savstarpējas izmantojamības komponenti);

5) katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai vai lai veiktu apakšsistēmu “EK” verifikāciju – 6. nodaļa (Komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtēšana un apakšsistēmu verifikācija);

6) norāda šīs SITS īstenošanas stratēģiju. – 7. nodaļa (Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu SITS īstenošana);

7) norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī darba drošības un veselības aizsardzības apstākļus darba vietā, kas ir vajadzīgi šo apakšsistēmu ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī SITS īstenošanai – 4. nodaļa (Apakšsistēmu raksturojums);

▼M1

8) norāda esošajām apakšsistēmām piemērojamos noteikumus, jo īpaši modernizācijas un atjaunošanas gadījumā, un šādos gadījumos – pārveidošanas darbus, kam vajadzīgs pieteikums jaunai atļaujai attiecībā uz ritekli vai lauka iekārtu apakšsistēmu – 7. nodaļa (Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu SITS īstenošana);

9) norāda apakšsistēmu parametrus, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāpārbauda, un procedūras, kas piemērojamas minēto parametru pārbaudei pēc tam, kad piešķirta atļauja ritekli laist tirgū, un pirms ritekļa pirmās izmantošanas reizes, lai nodrošinātu savietojamību starp ritekļiem un maršrutiem, kuros tos paredzēts ekspluatēt – 4. nodaļa (Apakšsistēmu raksturojums).

▼B

Saskaņā ar ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 4. panta 5. punktu ◄ noteikumi attiecībā uz īpašiem gadījumiem ir norādīti 7. nodaļā (Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu SITS īstenošana).

Šīs SITS 4. nodaļā (Apakšsistēmu raksturojums) norādīti arī ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumi, kas jo īpaši attiecas uz 1.1. un 1.2. punktā minēto darbības jomu.

2. APAKŠSISTĒMU DEFINĪCIJA UN DARBĪBAS JOMA

2.1. Ievads

▼M1

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas ir definētas Direktīvas (ES) 2016/797 II pielikumā šādi:

a) vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtas kā “visas stacionārās lauka iekārtas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu vilcienu satiksmes drošību un kontrolētu to vilcienu kustību, kuriem atļauts izmantot attiecīgo tīklu”;

b) vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas kā “visas borta iekārtas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu vilcienu satiksmes drošību un kontrolētu to vilcienu kustību, kuriem atļauts izmantot attiecīgo tīklu”.

▼B

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu raksturīgās pazīmes ir:

1) funkcijas, kuras ir būtiskas dzelzceļa satiksmes drošai vadībai un darbībai, tostarp traucētas darbības režīmos ( 4 );

2) saskarnes;

3) darbības efektivitāte, kas vajadzīga, lai izpildītu pamatprasības.

2.2. Darbības joma

▼M1

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu (CCS) apakšsistēmas SITS nosaka tikai tās prasības, kuras nepieciešamas, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un atbilstību pamatprasībām ( 5 ).

▼B

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmās ir šādas daļas:

1) vilcienu aizsardzības sistēma;

2) balss radiosakari;

3) datu radiosakari;

4) vilcienu detektēšana.

A klases vilcienu aizsardzības sistēma ir ETCS ( 6 ), un A klases radiosakaru sistēma ir GSM-R.

A klases vilcienu detektēšanas sistēmai šajā SITS nosaka tikai prasības saskarnei ar citām apakšsistēmām.

▼M1

B klases sistēmas Eiropas dzelzceļu sistēmas tīklā ir ierobežots tādu vilcienu aizsardzības un balss radiosakaru mantoto sistēmu kopums, kuras Eiropas dzelzceļu tīklā jau tika izmantotas pirms 2001. gada 20. aprīļa.

B klases sistēmas Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla citās daļās ir ierobežots tādu vilcienu aizsardzības un balss radiosakaru mantoto sistēmu kopums, kuras minētajos tīklos jau tika izmantotas pirms 2015. gada 1. jūlija.

B klases sistēmu saraksts ir noteikts Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras tehniskajā dokumentā “CCS B klases sistēmu saraksts”, ERA/TD/2011-11, versija 4.0.

▼B

Prasības vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmai ir norādītas saistībā ar A klases mobilajiem radiosakariem un vilcienu aizsardzību.

Prasības vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmai ir norādītas saistībā ar:

1) A klases radiotīklu;

2) A klases vilcienu aizsardzības sistēmu;

3) prasībām vilcienu detektēšanas sistēmu saskarnēm, lai nodrošinātu šo sistēmu savietojamību ar ritošo sastāvu.

▼M1

Visas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas, pat ja tās nav norādītas šajā SITS, novērtē atbilstoši Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 402/2013.

▼M1

2.3. Lauka iekārtu lietojuma līmeņi (ETCS)

Saskarnes, kas norādītas šajā SITS, nosaka līdzekļus datu pārraidei uz vilcieniem un (vajadzības gadījumā) no tiem. ETCS specifikācijas, kas norādītas šajā SITS, nosaka lietojuma līmeņus, no kuriem īstenošanai lauka iekārtās var izvēlēties prasībām atbilstošus pārraides līdzekļus.

Šajā SITS ir noteiktas visiem lietojuma līmeņiem piemērojamās prasības.

ETCS lietojuma līmeņu tehnisko definīciju skatīt A pielikuma 4.1. punkta c) apakšpunktā.

▼B

3. PAMATPRASĪBAS VILCIENU VADĪBAS UN SIGNALIZĀCIJAS IEKĀRTU APAKŠSISTĒMĀM

3.1. Vispārīgi noteikumi

►M1 Direktīvā (ES) 2016/797 ◄ noteikts, ka apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm, jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgi izklāstītas direktīvas III pielikumā.

Pamatprasības ir:

1) drošība;

2) drošums un darbgatavība;

3) veselības aizsardzība;

4) vides aizsardzība;

5) tehniskā savietojamība;

▼M1

6) pieejamība.

▼B

Pamatprasības A klases sistēmām ir norādītas turpmāk.

Par prasībām B klases sistēmām ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts.

3.2. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu konkrētie aspekti

▼M1

3.2.1. Drošība

Katrā vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu projektā īsteno pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka negadījuma iespējamības riska pakāpe vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu darbības jomā nav augstāka par pakalpojuma mērķi.

Lai nodrošinātu, ka drošības panākšanai veiktie pasākumi neapdraud savstarpēju izmantojamību, ņem vērā pamatparametra prasības, kas noteiktas 4.2.1. punktā (Ar drošumu, darbgatavību un drošību saistīti vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu raksturlielumi, kas ir būtiski savstarpējai izmantojamībai).

ETCS A klases sistēmas drošības mērķis vienlīdz attiecas uz vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu un lauka iekārtu apakšsistēmu. Pamatparametra prasības ir sīki izklāstītas 4.2.1. punktā (Ar drošumu, darbgatavību un drošību saistīti vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu raksturlielumi, kas ir būtiski savstarpējai izmantojamībai). Šī drošības prasība jāizpilda kopā ar darbgatavības prasībām, kas noteiktas 3.2.2. punktā (Drošums un darbgatavība).

Attiecībā uz ETCS A klases sistēmu:

a) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju veiktās izmaiņas pārvalda atbilstoši to drošības pārvaldības sistēmas procesiem un procedūrām;

b) citu dalībnieku (piemēram, ražotāju vai citu piegādātāju) veiktās izmaiņas pārvalda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 402/2013 ( 7 ) I pielikumā izklāstīto riska pārvaldības procesu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 ( 8 ) 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

Turklāt Regulas (ES) Nr. 402/2013 I pielikumā izklāstītā riska pārvaldības procesa pareizu piemērošanu, kā arī šīs piemērošanas rezultātu atbilstību neatkarīgi novērtē kopīgās drošības metodes (CSM) novērtēšanas iestāde saskaņā ar minētās regulas 6. pantu. CSM novērtēšanas iestāde ir akreditēta vai atzīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 402/2013 II pielikuma prasībām tādās jomās kā “Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas” un “Droša sistēmu integrācija”, kā norādīts ERADIS novērtēšanas iestāžu datubāzes ieraksta 5. punktā “klasifikācija”.

A pielikuma A3. tabulā minēto specifikāciju piemērošana ir atbilstošs līdzeklis pilnvērtīgai riska pārvaldības procesa ievērošanai, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 402/2013 I pielikumā, attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu projektēšanu, īstenošanu, ražošanu, uzstādīšanu un validāciju (tai skaitā drošības akceptēšanu). Ja piemēro specifikācijas, kas nav A pielikuma 3. tabulā minētās specifikācijas, nepieciešams pierādīt vismaz to līdzvērtību A pielikuma 3. tabulas specifikācijām.

Ja A pielikuma A3. tabulā minētās specifikācijas tiek izmantotas kā atbilstošs līdzeklis pilnvērtīgai riska pārvaldības procesa ievērošanai, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 402/2013 I pielikumā, lai izvairītos no nevajadzīgas neatkarīgās novērtēšanas darba dublēšanās, neatkarīgās drošības novērtēšanas darbības, kas paredzētas A pielikuma A3. tabulā minētajās specifikācijās, veic novērtēšanas iestāde, kas ir akreditēta vai atzīta saskaņā ar iepriekš minēto iedaļu, nevis neatkarīgs drošības novērtētājs saskaņā ar Cenelec.

▼B

3.2.2. Drošums un darbgatavība

A klases sistēmas drošuma un darbgatavības mērķi vienlīdz attiecas uz vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu un lauka iekārtu apakšsistēmu. Pamatparametra prasības ir sīki izklāstītas 4.2.1. punktā (Ar drošību saistīti vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu raksturlielumi, kas ir būtiski savstarpējai izmantojamībai).

▼M1

Uzrauga apakšsistēmā izmantoto komponentu kalpošanas ilguma un nolietojuma radīto riska pakāpi. Ievēro 4.5. punktā norādītās tehniskās apkopes prasības.

▼B

3.2.3. Veselības aizsardzība

Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, jānodrošina, lai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu konstrukcija un tajās lietotie materiāli neapdraudētu to personu veselību, kurām šīs apakšsistēmas ir pieejamas.

3.2.4. Vides aizsardzība

Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, jānodrošina šādu prasību izpilde:

1) vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas, ja tās pakļautas pārliekai siltuma vai uguns iedarbībai, nedrīkst pārsniegt videi kaitīgo tvaiku un gāzu izmešu robežkoncentrācijas;

2) vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas nesatur vielas, kas normālos ekspluatācijas apstākļos pārmērīgi piesārņo vidi;

3) uz vilcienu vadības un signalizācijas iekārtām attiecas spēkā esošie Savienības tiesību akti, ar ko kontrolē pieļaujamo elektromagnētisko starojumu un jutīgumu pret elektromagnētiskajiem traucējumiem dzelzceļa īpašuma robežās;

4) vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas atbilst spēkā esošajiem noteikumiem par trokšņa piesārņojumu;

5) vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas neizraisa vibrāciju paaugstināšanos līdz nepieļaujamam līmenim, kas var apdraudēt infrastruktūras veselumu (ja infrastruktūra ir pienācīgā tehniskā stāvoklī).

3.2.5. Tehniskā savietojamība

Tehniskā savietojamība ietver funkcijas, saskarnes un darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību.

Prasības tehniskajai savietojamībai iedalītas šādās trīs kategorijās:

1) pirmajā kategorijā noteiktas vispārīgās inženiertehniskās prasības savstarpējai izmantojamībai, konkrēti, vides apstākļi, iekšējā elektromagnētiskā savietojamība (EMS) dzelzceļa robežās un iekārtas. Šīs prasības savietojamībai noteiktas šajā nodaļā;

2) otrajā kategorijā aprakstīts, kā vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas tehniski jāizmanto un kādas funkcijas tām jāveic, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību. Šī kategorija noteikta 4. nodaļā;

3) trešajā kategorijā aprakstīts, kā vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas jāekspluatē, lai panāktu savstarpējo izmantojamību. Šī kategorija noteikta 4. nodaļā.

3.2.5.1. Inženiertehniskā savietojamība

3.2.5.1.1. Fiziskie vides apstākļi

Jānodrošina, lai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas spētu darboties tādos klimatiskajos un fiziskajos apstākļos, kas raksturīgi teritorijai, kurā atrodas attiecīgā Savienības dzelzceļu sistēmas daļa.

Jāievēro 4.2.16. punktā (CCS apakšsistēmās izmantoto iekārtu konstrukcija) noteiktās pamatparametra prasības.

3.2.5.1.2. Dzelzceļa iekšējā elektromagnētiskā savietojamība

Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, vilcienu vadības un signalizācijas iekārta nedrīkst izraisīt citas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtas vai citu apakšsistēmu darbības traucējumus un otrādi.

Ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskās savietojamības pamatparametrs ir aprakstīts 4.2.11. punktā (Elektromagnētiskā savietojamība).

▼M1 —————

▼M1

3.2.6. Pieejamība

CCS apakšsistēmām nav izvirzītas nekādas prasības attiecībā uz pamatprasību “pieejamība”.

▼B

4. APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS

4.1. Ievads

4.1.1. Pamatparametri

Saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas raksturo šādi pamatparametri:

1) ar drošību saistīti vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu raksturlielumi, kas ir būtiski savstarpējai izmantojamībai (4.2.1. punkts);

2) ETCS borta iekārtu funkcionalitāte (4.2.2. punkts);

3) ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (4.2.3. punkts);

4) mobilo sakaru funkcijas dzelzceļiem – GSM-R (4.2.4. punkts);

5) ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes (4.2.5. punkts);

6) vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu iekšējās saskarnes (4.2.6. punkts);

7) vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu iekšējās saskarnes (4.2.7. punkts);

8) šifratslēgu pārvaldība (4.2.8. punkts);

9) ETCS-ID pārvaldība (4.2.9. punkts);

10) vilcienu detektēšanas lauka iekārtu sistēmas (4.2.10. punkts);

11) ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība (4.2.11. punkts);

12) ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne) (4.2.12. punkts);

13) GSM-R DMI (mašīnista un mašīnas saskarne) (4.2.13. punkts);

14) saskarne ar datu reģistrēšanas ierīci regulatīvām vajadzībām (4.2.14. punkts);

15) vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība (4.2.15. punkts);

16) CCS apakšsistēmās izmantoto iekārtu konstrukcija (4.2.16. punkts);

▼M1

17) ETCS un radiosakaru sistēmu savietojamība (4.2.17. punkts).

▼B

4.1.2. Prasību pārskats

A klases sistēmai piemēro visas prasības, kas norādītas 4.2. punktā (Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas) un ir saistītas ar šiem pamatparametriem.

Par prasībām B klases sistēmām un STM (kas nodrošina A klases borta iekārtu sistēmas darbību B klases infrastruktūrā) ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts.

Šī SITS ir balstīta uz principiem, kas nodrošina vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas savietojamību ar SITS atbilstošām vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām. Lai sasniegtu šo mērķi:

1) vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas funkcijas, saskarnes un darbības ir standartizētas, nodrošinot, ka katrs vilciens prognozējamā veidā reaģēs uz datiem, ko saņem no lauka iekārtām;

2) šajā SITS vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmai ir pilnībā standartizēti sakari no lauka iekārtām uz vilcienu un no vilciena uz lauka iekārtām. Turpmākajos punktos norādītās specifikācijas ļauj elastīgi izmantot vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu funkcionalitāti, lai to varētu optimāli integrēt dzelzceļu sistēmā. Šo elastību izmanto, ►M1 neierobežojot tādu ritekļu kustību, kuros ir SITS atbilstīgas borta iekārtu apakšsistēmas. ◄

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu funkcijas klasificē kategorijās, norādot, vai tā ir izvēles vai obligāta funkcija. Kategorijas ir noteiktas A pielikumā minētajās specifikācijās, un šajos dokumentos noteikts arī tas, kā funkcijas ir klasificētas.

A pielikuma 4.1.c punktā ir iekļauta A pielikumā minētajās specifikācijās izmantoto ETCS terminu un definīciju skaidrojošā vārdnīca.

4.1.3. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu daļas

Saskaņā ar 2.2. punktu (Darbības joma) vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas var iedalīt daļās.

Turpmāk tabulā norādīts, kuri pamatparametri attiecas uz katru apakšsistēmu un katru daļu.

▼M1







4.1. tabula Apakšsistēma Daļa Pamatparametri Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma Vilcienu aizsardzība 4.2.1., 4.2.2., 4.2.5., 4.2.6., 4.2.8., 4.2.9., 4.2.12., 4.2.14., 4.2.16., 4.2.17. Balss radiosakari 4.2.1.2., 4.2.4.1., 4.2.4.2., 4.2.5.1., 4.2.13., 4.2.16., 4.2.17. Datu radiosakari 4.2.1.2., 4.2.4.1., 4.2.4.3., 4.2.5.1., 4.2.6.2., 4.2.16., 4.2.17. Vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēma Vilcienu aizsardzība 4.2.1., 4.2.3., 4.2.5., 4.2.7., 4.2.8., 4.2.9., 4.2.15., 4.2.16., 4.2.17. Balss radiosakari 4.2.1.2., 4.2.4., 4.2.5.1., 4.2.7., 4.2.16., 4.2.17. Datu radiosakari 4.2.1.2., 4.2.4., 4.2.5.1., 4.2.7., 4.2.16., 4.2.17. Vilcienu detektēšana 4.2.10., 4.2.11., 4.2.16.

▼B

4.2. Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1. ►M1 Ar drošumu, darbgatavību un drošību saistīti vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu raksturlielumi, kas ir būtiski savstarpējai izmantojamībai ◄

Ar šo pamatparametru raksturo vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmai un lauka iekārtu apakšsistēmai piemērojamās prasības ar atsauci uz 3.2.1. punktu (Drošība) un 3.2.2. punktu (Darbgatavība un drošums).

Lai panāktu savstarpēju izmantojamību, ieviešot vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu un lauka iekārtu apakšsistēmu, ir jānodrošina šādu noteikumu izpilde:

1) saistībā ar vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas un lauka iekārtu apakšsistēmas konstrukciju, ieviešanu un ekspluatāciju neizriet nekādas prasības: a) vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas un lauka iekārtu apakšsistēmas saskarnei papildus šajā SITS noteiktajām prasībām; b) nevienai citai apakšsistēmai papildus attiecīgajās SITS noteiktajām prasībām;

2) ir jāizpilda 4.2.1.1. un 4.2.1.2. punktā noteiktās prasības.

4.2.1.1. Drošība

Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu un lauka iekārtu apakšsistēmas atbilst šajā SITS noteiktajām prasībām attiecībā uz ETCS aprīkojumu un iekārtām.

Attiecībā uz “ETCS ieteicamo ātruma un/vai attāluma ierobežojumu pārsniegšanu” pieļaujamā atteices intensitāte (THR) ir 10-9 h-1 nejaušām atteicēm gan ETCS borta iekārtām, gan ETCS lauka iekārtām. Skatīt A pielikuma 4.2.1.a punktu.

Lai panāktu savstarpēju izmantojamību, ETCS borta iekārtām ir pilnībā jāatbilst visām A pielikuma 4.2.1. punktā norādītajām prasībām. Tomēr ETCS lauka iekārtām var piemērot mazāk stingras drošības prasības, ja apvienojumā ar SITS atbilstīgu vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu tiek nodrošināts atbilstošs ekspluatācijas drošības līmenis.

4.2.1.2. Darbgatavība/drošums

Šis punkts attiecas uz atteices gadījumiem, kas nerada drošības apdraudējumu, bet izraisa traucētas darbības situācijas, kuru pārvaldība varētu mazināt sistēmas vispārējo drošību.

Šī parametra kontekstā “atteice” ir situācija, kad beidzas kāda objekta spēja izpildīt nepieciešamo funkciju ar vajadzīgo veiktspēju, un “atteices režīms” ir sekas, kas ļauj konstatēt atteici.

Lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir sniegta visa informācija, kas tiem vajadzīga, lai noteiktu piemērotas procedūras traucētas darbības situāciju pārvaldībai, tehniskajā dokumentācijā, kuru pievieno CCS borta iekārtu vai lauka iekārtu apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijai, ietver aprēķinātās darbgatavības/drošuma vērtības, kas saistītas ar atteices režīmiem, kuri ietekmē CCS apakšsistēmas spēju uzraudzīt viena vai vairāku ritekļu drošu kustību vai nodibināt balss radiosakarus starp satiksmes vadības dienestu un vilcienu mašīnistiem.

Ir jānodrošina atbilstība šādām aprēķinātajām vērtībām:

1) vidējais darbības laiks stundās starp CCS borta iekārtu apakšsistēmas atteicēm, kuru dēļ nepieciešams izolēt vilciena aizsardzības funkcijas: [atklāts punkts];

2) vidējais darbības laiks stundās starp CCS borta iekārtu apakšsistēmas atteicēm, kuras neļauj nodibināt balss radiosakarus starp satiksmes vadības dienestu un vilcienu mašīnistiem: [atklāts punkts].

Lai infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi apakšsistēmu darbmūža laikā varētu uzraudzīt riska līmeni un to drošuma/darbgatavības vērtību ievērošanu, kuras izmanto, lai definētu traucētas darbības situāciju pārvaldības procedūras, jāievēro tehniskās apkopes prasības, kas norādītas 4.5. punktā (Tehniskās apkopes noteikumi).

▼M1

4.2.2. ETCS borta iekārtu funkcionalitāte

Pamatparametrs, kas attiecas uz ETCS borta iekārtu funkcionalitāti, nosaka visas funkcijas, kas nepieciešamas, lai droši vadītu vilcienu. Galvenā funkcija ir nodrošināt automātisku vilciena aizsardzību un signalizāciju kabīnē, proti:

1) vilciena raksturlielumu (piemēram, vilciena maksimālā ātruma, bremzēšanas veiktspējas) noteikšanu;

2) uzraudzības režīma izvēli, pamatojoties uz informāciju no lauka iekārtām;

3) nobrauktā attāluma mērīšanas funkciju veikšanu;

4) vilciena pozicionēšanu koordinātu sistēmā, pamatojoties uz Eurobalise atrašanās vietām;

5) ātruma dinamiskā profila aprēķināšanu vilciena gaitai, pamatojoties uz vilciena raksturlielumiem un informāciju no lauka iekārtām;

6) ātruma dinamiskā profila uzraudzību vilciena gaitas laikā;

7) iejaukšanās funkcijas nodrošināšanu.

Šīs funkcijas īsteno saskaņā ar A pielikuma 4.2.2.b punkta prasībām, un to darbība atbilst A pielikuma 4.2.2.a punkta prasībām.

Prasības testiem norādītas A pielikuma 4.2.2.c punktā.

Galveno funkcionalitāti atbalsta citas funkcijas, uz kurām arī attiecas A pielikuma 4.2.2.a un 4.2.2.b punkta prasības kopā ar turpmāk norādītajām papildu specifikācijām:

1) sakari ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmu: a) Eurobalise datu pārraide. Skatīt 4.2.5.2. punktu (Eurobalise sakari ar vilcienu); b) Euroloop datu pārraide. Skatīt 4.2.5.3. punktu (Euroloop sakari ar vilcienu); Borta iekārtu sistēmā šī funkcionalitāte nav obligāta, izņemot gadījumus, kad 1. līmeņa ETCS lauka iekārtās ir uzstādīta Euroloop un palaišanas ātrums iestatīts uz nulli drošības apsvērumu dēļ (piemēram, aizsardzībai bīstamos punktos); c) datu radiopārraide uz papildu radiosakaru (infill) iekārtu. Skatīt A pielikuma 4.2.2.d punktu, 4.2.5.1. punktu (Radiosakari ar vilcienu), 4.2.6.2. punktu (GSM-R datu radiosakaru un ETCS saskarne) un 4.2.8. punktu (Šifratslēgu pārvaldība). Borta iekārtu sistēmā šī funkcionalitāte nav obligāta, izņemot gadījumus, kad 1. līmeņa ETCS lauka iekārtās ir uzstādīta datu radiopārraide uz papildu radiosakaru iekārtu un palaišanas ātrums iestatīts uz nulli drošības apsvērumu dēļ (piemēram, aizsardzībai bīstamos punktos); d) datu radiopārraide. Skatīt 4.2.5.1. punktu (Radiosakari ar vilcienu), 4.2.6.2. punktu (GSM-R datu radiosakaru un ETCS saskarne) un 4.2.8. punktu (Šifratslēgu pārvaldība). Šī datu radiopārraides funkcionalitāte nav obligāta, izņemot gadījumus, kad ekspluatācija notiek 2. līmeņa vai 3. līmeņa ETCS līnijā;

2) sakari ar mašīnistu. Skatīt A pielikuma 4.2.2.e punktu un 4.2.12. punktu (ETCS DMI);

3) sakari ar īpašo pārraides moduli (STM). Skatīt 4.2.6.1. punktu (ETCS un STM saskarne). Šajā funkcijā ietilpst: a) STM izvades pārvaldība; b) STM izmantojamo datu nodrošināšana; c) STM pārslēgšanās pārvaldība;

4) informācijas par vilciena pilnīgumu (vilciena veselumu) pārvaldība – nodrošina borta iekārtu apakšsistēmai informāciju par vilciena veselumu; funkcionalitāte nav obligāta, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams lauka iekārtām;

5) iekārtu darbības uzraudzība un atbalsts traucētas darbības režīmā. Šajā funkcijā ietilpst: a) ETCS borta iekārtu funkcionalitātes inicializēšana; b) atbalsta nodrošināšana traucētas darbības režīmā; c) ETCS borta iekārtu funkcionalitātes izolēšana;

6) datu ierakstīšanas atbalsts regulatīvām vajadzībām. Skatīt 4.2.14. punktu (Saskarne ar datu reģistrēšanas ierīci regulatīvām vajadzībām);

7) informācijas/rīkojumu nodošana un informācijas saņemšana par ritošā sastāva stāvokli: a) uz DMI. Skatīt 4.2.12. punktu (ETCS DMI); b) uz vilciena saskarnes bloku un no tā. Skatīt A pielikuma 4.2.2.f punktu.

4.2.3. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte

Šis pamatparametrs nosaka ETCS lauka iekārtu funkcionalitāti. Tas ietver visu ETCS funkcionalitāti, lai konkrētam vilcienam nodrošinātu drošu ceļu.

Galvenā funkcionalitāte ir:

1) konkrēta vilciena pozicionēšana koordinātu sistēmā, pamatojoties uz Eurobalise atrašanās vietām (2. līmenis un 3. līmenis);

2) lauka signalizācijas iekārtu informācijas pārveidošana vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas standarta formātā;

3) kustības atļauju nosūtīšana, tostarp sliežu ceļa apraksts un rīkojumi konkrētam vilcienam.

Šīs funkcijas īsteno saskaņā ar A pielikuma 4.2.3.b punkta prasībām, un to darbība atbilst A pielikuma 4.2.3.a punkta prasībām.

Galveno funkcionalitāti atbalsta citas funkcijas, uz kurām arī attiecas A pielikuma 4.2.3.a un 4.2.3.b punkta prasības kopā ar turpmāk norādītajām papildu specifikācijām:

1) sakari ar vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu. Tostarp: a) Eurobalise datu pārraide. Skatīt 4.2.5.2. punktu (Eurobalise sakari ar vilcienu) un 4.2.7.4. punktu (Eurobalise/sliežu ceļu elektroniskais bloks (LEU)); b) Euroloop datu pārraide. Skatīt 4.2.5.3. punktu (Euroloop sakari ar vilcienu) un 4.2.7.5. punktu (Euroloop/LEU). Euroloop attiecas tikai uz 1. līmeni, kurā tā nav obligāta; c) datu radiopārraide uz papildu radiosakaru (infill) iekārtu. Skatīt A pielikuma 4.2.3.d punktu, 4.2.5.1. punktu (Radiosakari ar vilcienu), 4.2.7.3. punktu (GSM-R/ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte) un 4.2.8. punktu (Šifratslēgu pārvaldība). Papildu radiosakaru iekārta attiecas tikai uz 1. līmeni, kurā tā nav obligāta; d) datu radiopārraide. Skatīt 4.2.5.1. punktu (Radiosakari ar vilcienu), 4.2.7.3. punktu (GSM-R/ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte) un 4.2.8. punktu (Šifratslēgu pārvaldība). Datu radiopārraide attiecas tikai uz 2. līmeni un 3. līmeni;

2) ETCS borta iekārtām paredzētās informācijas/rīkojumu ģenerēšana, piemēram, informācijas, kas saistīta ar gaisa vārstu atvēršanu/aizvēršanu, pantogrāfa nolaišanu/pacelšanu, galvenā energoapgādes slēdža atvēršanu/aizvēršanu, pāreju no A vilces sistēmas uz B vilces sistēmu. Šīs funkcionalitātes īstenošana lauka iekārtās nav obligāta; tomēr tā var būt prasīta citās piemērojamās SITS vai valstu noteikumos, vai, piemērojot riska izvērtēšanu un novērtēšanu, lai nodrošinātu apakšsistēmu drošu integrāciju;

3) pārslēgšanās nodrošināšana starp zonām, kuras uzrauga dažādi radiobloku centri (RBC) (attiecas tikai uz 2. līmeni un 3. līmeni). Skatīt 4.2.7.1. punktu (Funkcionālā saskarne starp RBC) un 4.2.7.2. punktu (Tehniskā saskarne starp RBC).

▼B

4.2.4. Mobilo sakaru funkcijas dzelzceļiem - GSM-R

Ar šo pamatparametru raksturo radiosakaru funkcijas. Šīs funkcijas īsteno vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmā un lauka iekārtu apakšsistēmā saskaņā ar turpmāk norādītajām specifikācijām.

4.2.4.1. Sakaru pamatfunkcija

Vispārīgās prasības ir noteiktas A pielikuma 4.2.4.a punktā.

Turklāt jāievēro šādas specifikācijas:

1) ASCI raksturīgās pazīmes; A pielikuma 4.2.4.b punkts;

2) SIM karte; A pielikuma 4.2.4.c punkts;

3) adresācija atkarībā no atrašanās vietas; A pielikuma 4.2.4.e punkts.

4.2.4.2. Balss un operatīvo sakaru lietojumi

Vispārīgās prasības ir noteiktas A pielikuma 4.2.4.f punktā.

Prasības testiem norādītas A pielikuma 4.2.4.g punktā.

Turklāt jāievēro šādas specifikācijas:

1) prioritāru izsaukumu apstiprināšana; A pielikuma 4.2.4.h punkts;

2) funkcionālā adresācija; A pielikuma 4.2.4.j punkts;

3) funkcionālo numuru indikācija; A pielikuma 4.2.4.k punkts;

4) signalizācija “lietotājs-lietotājs”; A pielikuma 4.2.4.d punkts.

4.2.4.3. ETCS datu sakaru lietojumi

Vispārīgās prasības ir noteiktas A pielikuma 4.2.4.f punktā.

Prasības testiem norādītas A pielikuma 4.2.4.g punktā.

Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas “datu radiosakaru” daļai ir jāspēj atbalstīt vismaz divu vienlaicīgu sakaru sesiju izveidi ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmu.

Šī funkcionalitāte ir obligāta tikai 2. un 3. līmeņa ETCS un papildu radio lietojumiem.

4.2.5. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes

Ar šo pamatparametru nosaka prasības attiecībā uz gaisa spraugu starp vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu un borta iekārtu apakšsistēmām, un tas jāņem vērā kopā ar prasībām attiecībā uz ETCS un GSM-R iekārtu saskarnēm, kā norādīts 4.2.6. punktā (Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu iekšējās saskarnes) un 4.2.7. punktā (Vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu iekšējās saskarnes).

Šis pamatparametrs ietver:

1) fizikālās, elektriskās un elektromagnētiskās vērtības, kuras jāievēro, lai panāktu drošu darbību;

2) sakaru protokolu, kas jāpielieto;

3) sakaru kanāla pieejamību.

Piemērojamās specifikācijas ir norādītas turpmāk.

4.2.5.1. Radiosakari ar vilcienu

A klases radiosakaru saskarnes darbojas frekvenču diapazonā, kas norādīts A pielikuma 4.2.5.a punktā un A pielikuma 4.2.4.f punktā.

Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām ir jābūt aizsargātām pret traucējumiem, izpildot prasības, kas norādītas A pielikuma 4.2.4.f punktā.

Datu sakaru protokoli atbilst A pielikuma 4.2.5.b punkta prasībām.

Ja ir ieviests papildu radio, ņem vērā A pielikuma 4.2.5.c punktā noteiktās prasības.

4.2.5.2. Eurobalise sakari ar vilcienu

Eurobalise sakaru saskarnes atbilst A pielikuma 4.2.5.d punkta prasībām.

4.2.5.3. Euroloop sakari ar vilcienu

Euroloop sakaru saskarnes atbilst A pielikuma 4.2.5.e punkta prasībām.

4.2.6. Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu iekšējās saskarnes

Šis pamatparametrs sastāv no trim daļām.

4.2.6.1. ETCS un B klases vilciena aizsardzība

Ja vilcienā ir ierīkotas ETCS un B klases vilciena aizsardzības funkcijas, pārslēgšanos starp tām var vadīt ar standartizētu saskarni, kā norādīts A pielikuma 4.2.6.a punktā.

A pielikuma 4.2.6.b punktā norādīta “K” saskarne (kas ļauj konkrētiem STM ar ETCS borta antenas palīdzību nolasīt informāciju no B klases radiobākām) un A pielikuma 4.2.6.c punktā – “G” saskarne (gaisa sprauga starp ETCS borta antenu un B klases radiobākām).

“K” saskarnes ieviešana nav obligāta, bet, ja tas tiek darīts, tad saskarnei jāatbilst A pielikuma 4.2.6.b punktam.

Turklāt, ja “K” saskarne tiek ieviesta, borta pārraides kanāla funkcionalitātei jāspēj nodrošināt A pielikuma 4.2.6.c punktā norādītās raksturīgās pazīmes.

Ja pārslēgšanās starp ETCS un B klases vilciena aizsardzības borta iekārtām netiek vadīta, izmantojot standartizētu saskarni, kas norādīta A pielikuma 4.2.6.a punktā, jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka izmantotā metode nerada papildu prasības vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmai.

4.2.6.2. GSM-R datu radiosakaru un ETCS saskarne

Prasības A klases radio un ETCS borta iekārtu funkcionalitātes saskarnei ir norādītas A pielikuma 4.2.6.d punktā.

Ja ir ieviests papildu radio, ņem vērā A pielikuma 4.2.6.e punkta prasības.

4.2.6.3. Nobrauktā attāluma mērīšana

Nobrauktā attāluma mērīšanas funkcijas un ETCS borta iekārtu saskarnei ir jāatbilst A pielikuma ►M1 ————— ◄ prasībām. Šī saskarne attiecas uz šo pamatparametru tikai tad, ja attāluma mērīšanas iekārtu piegādā kā atsevišķu savstarpējas izmantojamības komponentu (skatīt 5.2.2. punktu (Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana)).

4.2.7. Vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu iekšējās saskarnes

Šis pamatparametrs sastāv no piecām daļām.

4.2.7.1. RBC funkcionālā saskarne

Šī saskarne nosaka, kādu datu pārraide ir jāveic starp blakusesošiem radiobloku centriem (RBC), lai nodrošinātu vilciena drošu kustību no vienas RBC zonas uz citu:

1) informācija no “nododošā”RBC“pieņemošajam”RBC;

2) informācija no “pieņemošā”RBC“nododošajam”RBC.

Prasības norādītas A pielikuma 4.2.7.a punktā.

4.2.7.2. RBC/RBC

Šī ir divu RBC tehniskā saskarne. Prasības norādītas A pielikuma 4.2.7.b punktā.

4.2.7.3. GSM-R/ETCS lauka iekārtas

Šī ir A klases radiosistēmas un ETCS lauka iekārtu funkcionalitātes saskarne. Prasības norādītas A pielikuma 4.2.7.c punktā.

4.2.7.4. Eurobalise/LEU

Šī ir Eurobalise un LEU saskarne. Prasības norādītas A pielikuma 4.2.7.d punktā.

Šī saskarne attiecas uz šo pamatparametru tikai tad, ja Eurobalise un LEU piegādā kā atsevišķus savstarpējas izmantojamības komponentus (skatīt 5.2.2. punktu (Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana)).

4.2.7.5. Euroloop/LEU

Šī ir Euroloop un LEU saskarne. Prasības norādītas A pielikuma 4.2.7.e punktā.

Šī saskarne attiecas uz šo pamatparametru tikai tad, ja Euroloop un LEU piegādā kā atsevišķus savstarpējas izmantojamības komponentus (skatīt 5.2.2. punktu (Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana)).

4.2.8. Šifratslēgu pārvaldība

Šis pamatparametrs nosaka prasības pa radio pārraidīto datu aizsardzībai izmantoto šifratslēgu pārvaldībai.

Prasības norādītas A pielikuma 4.2.8.a punktā. Šīs SITS darbības jomā ir tikai prasības attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu saskarnēm.

4.2.9. ETCS-ID pārvaldība

Šis pamatparametrs attiecas uz vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas un borta iekārtu apakšsistēmas iekārtu ETCS identitātēm (ETCS-IDs).

Prasības norādītas A pielikuma 4.2.9.a punktā.

4.2.10. Vilcienu detektēšanas lauka iekārtu sistēmas

Ar šo pamatparametru nosaka prasības vilcienu detektēšanas lauka iekārtu sistēmu un ritošā sastāva saskarnei saistībā ar ritekļu konstrukciju un ekspluatāciju.

Prasības saskarnei, kas jāievēro attiecībā uz vilcienu detektēšanas sistēmām, ir norādītas A pielikuma 4.2.10.a punktā.

4.2.11. Ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība

Ar šo pamatparametru nosaka saskarnes prasības ritošā sastāva un ►M1 vilcienu vadības un signalizācijas vilcienu detektēšanas iekārtu ◄ elektromagnētiskajai savietojamībai.

Prasības saskarnei, kas jāievēro attiecībā uz vilcienu detektēšanas sistēmu, ir norādītas A pielikuma 4.2.11.a punktā.

4.2.12. ETCS DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)

Ar šo pamatparametru raksturo informāciju, ko ETCS nosūta mašīnistam un ko mašīnists ievada ETCS borta sistēmā. Skatīt A pielikuma 4.2.12.a punktu.

Tas ietver:

1) ergonomiku (tostarp redzamību);

2) ETCS funkcijas, kuras tiek attēlotas displejā;

3) ETCS funkcijas, kuras aktivizē mašīnists.

4.2.13. GSM-R DMI (mašīnista un mašīnas saskarne)

Ar šo pamatparametru raksturo informāciju, ko GSM-R nosūta mašīnistam un ko mašīnists ievada GSM-R borta sistēmā. Skatīt A pielikuma 4.2.13.a punktu.

Tas ietver:

1) ergonomiku (tostarp redzamību);

2) GSM-R funkcijas, kuras tiek attēlotas displejā;

3) izejošo informāciju, kas saistīta ar izsaukumiem;

4) ienākošo informāciju, kas saistīta ar izsaukumiem.

4.2.14. Saskarne ar datu reģistrēšanas ierīci regulatīvām vajadzībām

Ar šo pamatparametru raksturo:

1) datu apmaiņu starp ETCS borta iekārtām un ritošā sastāva datu reģistrēšanas ierīci;

2) sakaru protokolus;

3) fizisko saskarni.

Skatīt A pielikuma 4.2.14.a punktu.

4.2.15. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība

Ar šo pamatparametru raksturo:

1) atstarojošo zīmju raksturīgās pazīmes, lai nodrošinātu pienācīgu redzamību;

2) savstarpēji izmantojamu signālzīmju raksturlielumus.

Skatīt A pielikuma 4.2.15.a punktu.

Turklāt vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektus uzstāda tā, lai tie atrastos mašīnista redzeslaukā un atbilstu infrastruktūras prasībām.

4.2.16. CCS apakšsistēmās izmantoto iekārtu konstrukcija

Jāievēro šīs SITS A pielikuma A2. tabulā minētajos dokumentos norādītie vides nosacījumi.

►M1 Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām ◄ jāatbilst prasībām attiecībā uz materiāliem, kas minētas Regulā (ES) Nr. 1302/2014 (Lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS) (piemēram, attiecībā uz ugunsdrošību).

▼M1

4.2.17. ETCS un radiosakaru sistēmu savietojamība

Sakarā ar dažādajām īstenošanas iespējām un situāciju pārejā uz pilnībā atbilstīgām CCS apakšsistēmām veic pārbaudes, kuru mērķis ir pierādīt tehnisko savietojamību starp CCS borta iekārtu un lauka iekārtu apakšsistēmām. Šo pārbaužu nepieciešamību uzskata par pasākumu CCS apakšsistēmu tehniskās savietojamības uzticamības palielināšanai. Paredzams, ka šīs pārbaudes tiks samazinātas, līdz tiks sasniegts 6.1.2.1. punktā minētais princips.

4.2.17.1. ETCS sistēmu savietojamība

ETCS sistēmu savietojamību (ESC) reģistrē kā CCS apakšsistēmu ETCS borta iekārtu daļas un ETCS lauka iekārtu daļas tehnisko savietojamību konkrētā izmantošanas telpā.

ESC tips ir vērtība, kas piešķirta, lai reģistrētu ETCS borta iekārtu tehnisko savietojamību ar konkrētu izmantošanas telpas posmu. Visiem Savienības tīkla posmiem, kuriem nepieciešams viens un tas pats pārbaužu kopums ESC pierādīšanai, ir vienāds ESC tips.

4.2.17.2. Radiosakaru sistēmu savietojamība

Radiosakaru sistēmu savietojamību (RSC) reģistrē kā CCS apakšsistēmu balss vai datu radiosakaru borta iekārtu daļas un GSM-R lauka iekārtu daļas tehnisko savietojamību.

RSC tips ir vērtība, kas piešķirta, lai reģistrētu balss vai datu radiosakaru tehnisko savietojamību ar konkrētu izmantošanas telpas posmu. Visiem Savienības tīkla posmiem, kuriem nepieciešams viens un tas pats pārbaužu kopums RSC pierādīšanai, ir vienāds RSC tips.

▼B

4.3. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas saskarnēm ar citām apakšsistēmām

▼M1

4.3.1. Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu







Saskarne ar Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS Atsauce uz CCS SITS Atsauce uz Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS (1) Parametrs Punkts Parametrs Punkts Ekspluatācijas noteikumi (normālos un traucētas darbības apstākļos) 4.4. Procedūru rokasgrāmata Ekspluatācijas noteikumi 4.2.1.2.1. 4.4. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība 4.2.15. Gar dzelzceļa līniju izvietoto signālu un zīmju saskatāmība 4.2.2.8. Vilciena bremzēšanas veiktspēja un tās raksturlielumi 4.2.2. Bremzēšanas veiktspēja 4.2.2.6. Smiltnīcas izmantošana Uzmalas eļļošana vilcienā Kompozītmateriālu bremžu kluču izmantošana 4.2.10. Procedūru rokasgrāmata 4.2.1.2.1. Saskarne ar datu reģistrēšanas ierīci regulatīvām vajadzībām 4.2.14. Datu reģistrēšana vilcienā 4.2.3.5. ETCS DMI 4.2.12. Vilciena kustības numurs 4.2.3.2.1. GSM-R DMI 4.2.13. Vilciena kustības numurs 4.2.3.2.1. Šifratslēgu pārvaldība 4.2.8. Vilciena darbgatavības nodrošināšana 4.2.2.7. Maršruta savietojamības pārbaudes pirms atļauto ritekļu izmantošanas 4.9. Parametri ritekļa un vilciena savietojamībai ar maršrutu, ko paredzēts izmantot D.1. papildinājums (1) Komisijas 2015. gada 8. jūnija Regula (ES) 2015/995, ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2012/757/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas “satiksmes nodrošināšanas un vadības” apakšsistēmu (OV L 165, 30.6.2015., 1. lpp.).

4.3.2. Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu







Saskarne ar Ritošā sastāva SITS Atsauce uz CCS SITS Atsauce uz Ritošā sastāva SITS Parametrs Punkts Parametrs Punkts Savietojamība ar vilcienu detektēšanas lauka iekārtu sistēmām: ritekļa konstrukcija 4.2.10. Ritošā sastāva raksturlielumi savietojamībai ar vilcienu detektēšanas sistēmām uz sliežu ceļa elektrisko ķēžu bāzes HS RS SITS (1) riteņpāru novietojums 4.2.7.9.2. slodze uz ass 4.2.3.2. smiltnīcas izmantošana 4.2.3.10. elektriskā pretestība starp riteņiem 4.2.3.3.1. CR RS SITS (2) 4.2.3.3.1.1. LOC & PAS SITS (3) 4.2.3.3.1.1. Kravas vagonu SITS (4) 4.2.3.2. Ritošā sastāva raksturlielumi savietojamībai ar vilcienu detektēšanas sistēmām uz asu skaitītāju bāzes HS RS SITS riteņpāra ģeometrija 4.2.7.9.2. riteņi 4.2.7.9.3. CR RS SITS 4.2.3.3.1.2. LOC & PAS SITS 4.2.3.3.1.2. Kravas vagonu SITS 4.2.3.3. Ritošā sastāva raksturlielumi savietojamībai ar induktīvās cilpas iekārtām HS RS SITS Nav CR RS SITS 4.2.3.3.1.3. LOC & PAS SITS 4.2.3.3.1.3. Kravas vagonu SITS 4.2.3.3. Ritošā sastāva un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu elektromagnētiskā savietojamība 4.2.11. Ritošā sastāva raksturlielumi savietojamībai ar vilcienu detektēšanas sistēmām uz sliežu ceļa elektrisko ķēžu bāzes HS RS SITS 4.2.6.6.1. CR RS SITS 4.2.3.3.1.1. LOC & PAS SITS 4.2.3.3.1.1. Kravas vagonu SITS 4.2.3.3. Ritošā sastāva raksturlielumi savietojamībai ar vilcienu detektēšanas sistēmām uz asu skaitītāju bāzes HS RS SITS 4.2.6.6.1. CR RS SITS 4.2.3.3.1.2. LOC & PAS SITS 4.2.3.3.1.2. Kravas vagonu SITS 4.2.3.3. Vilciena bremzēšanas veiktspēja un tās raksturlielumi 4.2.2. Avārijas bremzēšanas veiktspēja HS RS SITS avārijas bremzēšana 4.2.4.1. darba bremzēšana 4.2.4.4. CR RS SITS avārijas bremzēšana 4.2.4.5.2. darba bremzēšana 4.2.4.5.3. LOC & PAS SITS avārijas bremzēšana 4.2.4.5.2. darba bremzēšana 4.2.4.5.3. Kravas vagonu SITS 4.2.4.1.2. Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu antenu novietojums 4.2.2. Gabarīta kontūra HS RS SITS 4.2.3.1. CR RS SITS 4.2.3.1. LOC & PAS SITS 4.2.3.1. Kravas vagonu SITS Nav ETCS borta iekārtu funkcionalitātes izolēšana 4.2.2. Ekspluatācijas noteikumi HS RS SITS 4.2.7.9.1. CR RS SITS 4.2.12.3. LOC & PAS SITS 4.2.12.3. Kravas vagonu SITS Nav Datu saskarnes 4.2.2. Uzraudzības un diagnostikas koncepcijas HS RS SITS 4.2.7.10. CR RS SITS 4.2.1.1. LOC & PAS SITS 4.2.1.1. Kravas vagonu SITS Nav Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība 4.2.15. Ārējā redzamība Galvenie lukturi HS RS SITS 4.2.7.4.1.1. CR RS SITS 4.2.7.1.1. LOC & PAS SITS 4.2.7.1.1. Kravas vagonu SITS Nav Mašīnista ārējais redzeslauks HS RS SITS tiešās redzamības līnija 4.2.2.6.b vējstikls 4.2.2.7. CR RS SITS tiešās redzamības līnija 4.2.9.1.3.1. vējstikls 4.2.9.2. LOC & PAS SITS tiešās redzamības līnija 4.2.9.1.3.1. vējstikls 4.2.9.2. Kravas vagonu SITS Nav Saskarne ar datu reģistrēšanas ierīci regulatīvām vajadzībām 4.2.14. Datu reģistrēšanas ierīce HS RS SITS 4.2.7.10. CR RS SITS 4.2.9.6. LOC & PAS SITS 4.2.9.6. Kravas vagonu SITS Nav Komandas ritošā sastāva iekārtām 4.2.2. 4.2.3. Fāžu atdalīšana HS RS SITS 4.2.8.3.6.7. CR RS SITS 4.2.8.2.9.8. LOC & PAS SITS 4.2.8.2.9.8. Kravas vagonu SITS Nav Avārijas bremzēšanas vadība 4.2.2. Avārijas bremzēšanas vadība HS RS SITS Nav CR RS SITS 4.2.4.4.1. LOC & PAS SITS 4.2.4.4.1. Kravas vagonu SITS Nav Iekārtu konstrukcija 4.2.16. Prasības attiecībā uz materiāliem HS RS SITS 4.2.7.2.2. CR RS SITS 4.2.10.2.1. LOC & PAS SITS 4.2.10.2.1. Kravas vagonu SITS Nav (1) HS RS SITS ir Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/232/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai. (2) CR RS SITS ir Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/291/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”. (3) LOC & PAS SITS ir Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”. (4) Kravas vagonu SITS ir Komisijas 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 321/2013 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu.

▼B

4.3.3. Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu







Saskarne ar infrastruktūras SITS Atsauce uz CCS SITS Atsauce uz infrastruktūras SITS Parametrs Punkts Parametrs Punkts Vilcienu detektēšanas sistēmas (telpa uzstādīšanai) 4.2.10. Minimālais infrastruktūras gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts HS INF SITS (1) CR INF SITS (2) INF SITS (3) 4.2.3. 4.2.4.1. 4.2.3.1. Eurobalise sakari (telpa uzstādīšanai) 4.2.5.2. Minimālais infrastruktūras gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts HS INF SITS CR INF SITS INF SITS 4.2.3. 4.2.4.1. 4.2.3.1. Euroloop sakari (telpa uzstādīšanai) 4.2.5.3. Minimālais infrastruktūras gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts HS INF SITS CR INF SITS INF SITS 4.2.3. 4.2.4.1. 4.2.3.1. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība 4.2.15. Minimālais infrastruktūras gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts Būvju tuvinājuma gabarīts HS INF SITS CR INF SITS INF SITS 4.2.3. 4.2.4.1. 4.2.3.1. (1) HS INF SITS ir Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/217/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 77, 19.3.2008., 1. lpp.). (2) CR INF SITS ir Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/275/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 53. lpp.). (3) INF SITS ir Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1299/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 1. lpp.).

4.3.4. Saskarnes ar energoapgādes apakšsistēmu







Saskarne ar energoapgādes SITS Atsauce uz CCS SITS Atsauce uz energoapgādes SITS Parametrs Punkts Parametrs Punkts Komandas ritošā sastāva iekārtām 4.2.2. 4.2.3. ►M1 Fāžu atdalīšanas sekcijas ◄ Sistēmu atdalīšanas sekcijas Fāzu atdalīšanas sekcijas Sistēmu atdalīšanas sekcijas Fāzu atdalīšanas sekcijas Sistēmu atdalīšanas sekcijas HS ENE SITS (1) CR ENE SITS (2) ENE SITS (3) 4.2.21. 4.2.22. 4.2.19. 4.2.20. 4.2.15. 4.2.16. (1) HS ENE SITS ir Komisijas 2008. gada 6. marta Lēmums 2008/284/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmai. (2) CR ENE SITS ir Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/274/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmai. (3) ENE SITS ir Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai.

4.4. Ekspluatācijas noteikumi

Noteikumi dzelzceļa satiksmes nodrošināšanai ar ETCS un GSM-R ir norādīti satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

4.5. Tehniskās apkopes noteikumi

To apakšsistēmu tehniskās apkopes noteikumi, uz kurām attiecas šī SITS, nodrošina 4. nodaļā norādīto pamatparametru vērtību uzturēšanu vajadzīgajās robežās visā apakšsistēmu darbmūža laikā. Tomēr profilaktiskas vai koriģējošas tehniskās apkopes laikā apakšsistēma ne vienmēr var nodrošināt pamatparametru norādītās vērtības; izstrādājot tehniskās apkopes noteikumus, nodrošina, lai šo darbību veikšanas laikā netiktu kaitēts drošībai.

Struktūra, kas atbild par vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām, izstrādā tehniskās apkopes noteikumus iepriekšminēto mērķu sasniegšanai. Lai atvieglotu šo noteikumu izstrādes procesu, ņem vērā šādas prasības.

4.5.1. Iekārtas ražotāja atbildība

Apakšsistēmā iekļautās iekārtas ražotājs nosaka:

1) visas tehniskās apkopes prasības un procedūras (tostarp iekārtu darbības uzraudzība, diagnostika, testēšanas metodes un rīki, kā arī vajadzīgā profesionālā kompetence), kas nepieciešamas šīs SITS obligātajās prasībās minēto pamatprasību un vērtību sasniegšanai visā iekārtas darbmūža laikā (transportēšana un uzglabāšana pirms uzstādīšanas, normāla ekspluatācija, atteices, remonta pasākumi, pārbaude un tehniskā apkope, izņemšana no ekspluatācijas utt.). ►M1 Attiecībā uz iekārtu kļūdu labojumiem skatīt 6.5. punktu; ◄

2) riskus veselībai un drošībai, kuri varētu skart sabiedrību un tehniskās apkopes personālu;

3) pirmās operatīvās tehniskās apkopes nosacījumus, t. i., nosaka operatīvi nomaināmos blokus (LRU), pieņemamās savietojamās aparatūras un programmatūras versijas, procedūras atteikušu LRU nomaiņai, LRU uzglabāšanas un atteikušu LRU remonta nosacījumus;

4) pārbaudes, kas jāveic, ja iekārta pakļauta ārkārtīgai spriedzei (piemēram, nelabvēlīgiem vides apstākļiem vai pārmērīgām slodzēm);

5) pārbaudes, kas jāveic, ja tehniskā apkope tiek veikta iekārtai, kas nav vilcienu vadības un signalizācijas iekārta, bet kas ietekmē vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas (piemēram, riteņa diametra izmaiņas).

4.5.2. Pieteikuma iesniedzēja atbildība par apakšsistēmas verifikāciju

Pieteikuma iesniedzējs:

1) nodrošina, lai tehniskās apkopes prasības, kas aprakstītas 4.5.1. punktā (Iekārtas ražotāja atbildība), būtu noteiktas visiem komponentiem šīs SITS darbības jomā neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav savstarpējas izmantojamības komponenti;

2) izpilda iepriekšminētās prasības, ņemot vērā riskus, ko rada apakšsistēmas dažādo komponentu mijiedarbība un saskarnes ar citām apakšsistēmām.

4.6. Profesionālā kompetence

Iekārtas un apakšsistēmas ražotāji sniedz pietiekamu informāciju, lai noteiktu profesionālo kompetenci, kas nepieciešama vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu uzstādīšanai, galīgajai pārbaudei un tehniskajai apkopei. Skatīt 4.5. punktu (Tehniskās apkopes noteikumi).

4.7. Veselības un drošības nosacījumi

Jārūpējas, lai tehniskās apkopes un ekspluatācijas personālam nodrošinātu veselības aizsardzību un darba drošību atbilstoši Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem.

Ražotāji norāda riskus veselībai un drošībai, kuri rodas, lietojot ražotāja iekārtas un apakšsistēmas un veicot to tehnisko apkopi. Skatīt 4.4. punktu (Ekspluatācijas noteikumi) un 4.5. punktu (Tehniskās apkopes noteikumi).

▼M1

4.8. Reģistri

Informācija, kas jāsniedz Direktīvas (ES) 2016/797 48. un 49. pantā norādītajiem reģistriem, ir informācija, kas norādīta Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/665/ES ( 9 ) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/777 ( 10 ).

▼M1

4.9. Maršruta savietojamības pārbaudes pirms atļauto ritekļu izmantošanas

CCS borta iekārtu apakšsistēmas parametri, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāizmanto, lai pārbaudītu savietojamību ar maršrutu, ir aprakstīti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/773 ( 11 ) D1. papildinājumā.

▼B

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

▼M1

5.1. Definīcija

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/797 2. panta 7. punktu savstarpējas izmantojamības komponenti ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība, aptverot gan materiālas lietas, gan nemateriālas lietas.

▼B

5.2. Savstarpējas izmantojamības komponentu saraksts

5.2.1. Savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti ir noteikti:

1) 5.1.a tabulā – vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmai;

2) 5.2.a tabulā – vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmai.

5.2.2. Savstarpējas izmantojamības komponentu grupēšana

Savstarpējas izmantojamības pamatkomponentu funkcijas var apvienot, izveidojot grupu. Tad grupu nosaka šīs funkcijas un grupas atlikušās ārējās saskarnes. Ja grupa izveidota tādā veidā, tad tā uzskatāma par savstarpējas izmantojamības komponentu.

1) 5.1.b tabulā norādītas vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu grupas.

2) 5.2.b tabulā norādītas vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu grupas.

▼M1

SIK grupas iekšējo saskarņu atbilstība 4. nodaļas pamatparametriem nav jāpārbauda. SIK grupas ārējo saskarņu atbilstība jāpārbauda, lai pierādītu atbilstību pamatparametriem, kas saistīti ar šo ārējo saskarņu prasībām.

▼B

5.3. Komponentu darbības parametri un specifikācijas

Katram savstarpējas izmantojamības pamatkomponentam vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupai 5. nodaļas tabulās nosaka:

1) tabulas 3. slejā – funkcijas un saskarnes. Jāievēro, ka dažiem savstarpējas izmantojamības komponentiem ir funkcijas un/vai saskarnes, kuras nav obligātas;

2) tabulas 4. slejā – obligātās specifikācijas katras funkcijas vai saskarnes (attiecīgā gadījumā) atbilstības novērtēšanai, norādot atsauci uz 4. nodaļas attiecīgo punktu.

▼M1







5.1.a tabula Savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmā 1 2 3 4 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponents (SIK) Raksturlielumi Īpašās prasības, kas jānovērtē, ar norādi uz 4. nodaļu 1. ETCS borta iekārtas Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS borta iekārtu funkcionalitāte (izņemot nobrauktā attāluma mērīšanu) 4.2.2. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes — RBC (datu radiopārraide nav obligāta) — Papildu radiosakaru iekārta (funkcionalitāte nav obligāta) — Eurobalise gaisa sprauga — Euroloop gaisa sprauga (funkcionalitāte nav obligāta) 4.2.5. 4.2.5.1. 4.2.5.1. 4.2.5.2. 4.2.5.3. Saskarnes — STM (K saskarnes īstenošana nav obligāta) — GSM-R ETCS tikai datu radiopārraide — Nobrauktā attāluma mērīšana — Šifratslēgu pārvaldības sistēma — ETCS-ID pārvaldība — ETCS mašīnista un mašīnas saskarne — Vilciena saskarne — Datu reģistrēšanas borta ierīce 4.2.6.1. 4.2.6.2. 4.2.6.3. 4.2.8. 4.2.9. 4.2.12. 4.2.2. 4.2.14. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 2. Nobrauktā attāluma mērīšanas iekārta Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS borta iekārtu funkcionalitāte: tikai nobrauktā attāluma mērīšana 4.2.2. Saskarnes — ETCS borta iekārtas 4.2.6.3. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 3. Ārējā STM saskarne Saskarnes — ETCS borta iekārtas 4.2.6.1. 4. GSM-R balss radiosakari kabīnē Piezīme: SIM karte, antena, savienojošie kabeļi un filtri nav šā savstarpējās izmantojamības komponenta daļas Drošums, darbgatavība, remontējamība (RAM) 4.2.1.2. 4.5.1. Sakaru pamatfunkcijas 4.2.4.1. Balss un operatīvo sakaru lietojumi 4.2.4.2. Saskarnes — GSM-R gaisa sprauga — GSM-R mašīnista un mašīnas saskarne 4.2.5.1. 4.2.13. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 5. GSM-R ETCS tikai datu radiopārraide Piezīme: SIM karte, antena, savienojošie kabeļi un filtri nav šā savstarpējās izmantojamības komponenta daļas Drošums, darbgatavība, remontējamība (RAM) 4.2.1.2. 4.5.1. Sakaru pamatfunkcijas 4.2.4.1. ETCS datu sakaru lietojumi 4.2.4.3. Saskarnes — ETCS borta iekārtas — GSM-R gaisa sprauga 4.2.6.2. 4.2.5.1. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 6. GSM-R SIM karte Piezīme: GSM-R tīkla operators ir atbildīgs par GSM-R termināliekārtā ievietojamo SIM karšu piegādi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem Sakaru pamatfunkcijas 4.2.4.1. Iekārtu konstrukcija 4.2.16.







5.1.b tabula Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu grupas (Šī tabula ir piemērs, kurā parādīta struktūra. Ir iespējamas citas grupas.) 1 2 3 4 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponentu grupa Raksturlielumi Īpašās prasības, kas jānovērtē, ar norādi uz 4. nodaļu 1. ETCS borta iekārtas Nobrauktā attāluma mērīšanas iekārta Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS borta iekārtu funkcionalitāte 4.2.2. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes — RBC (datu radiopārraide nav obligāta) — Papildu radiosakaru iekārta (funkcionalitāte nav obligāta) — Eurobalise gaisa sprauga — Euroloop gaisa sprauga (funkcionalitāte nav obligāta) 4.2.5. 4.2.5.1. 4.2.5.1. 4.2.5.2. 4.2.5.3. Saskarnes — STM (K saskarnes īstenošana nav obligāta) — GSM-R ETCS tikai datu radiopārraide — Šifratslēgu pārvaldības sistēma — ETCS-ID pārvaldība — ETCS mašīnista un mašīnas saskarne — Vilciena saskarne — Datu reģistrēšanas borta ierīce 4.2.6.1. 4.2.6.2. 4.2.8. 4.2.9. 4.2.12. 4.2.2. 4.2.14. Iekārtu konstrukcija 4.2.16.







5.2.a tabula Savstarpējas izmantojamības pamatkomponenti vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmā 1 2 3 4 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponents (SIK) Raksturlielumi Īpašās prasības, kas jānovērtē, ar norādi uz 4. nodaļu 1. RBC Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (izņemot sakarus, izmantojot Eurobalise, papildu radiosakaru iekārtu un Euroloop) 4.2.3. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes: tikai radiosakari ar vilcienu 4.2.5.1. Saskarnes — Blakusesošie RBC — Datu radiosakari — Šifratslēgu pārvaldības sistēma — ETCS-ID pārvaldība 4.2.7.1., 4.2.7.2. 4.2.7.3. 4.2.8. 4.2.9. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 2. Papildu radiosakaru iekārta Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (izņemot sakarus, izmantojot Eurobalise, Euroloop un 2. līmeņa un 3. līmeņa funkcionalitāti) 4.2.3. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes: tikai radiosakari ar vilcienu 4.2.5.1. Saskarnes — Datu radiosakari — Šifratslēgu pārvaldības sistēma — ETCS-ID pārvaldība — Centralizācijas sistēma un LEU 4.2.7.3. 4.2.8. 4.2.9. 4.2.3. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 3. Eurobalise Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes: tikai Eurobalise sakari ar vilcienu 4.2.5.2. Saskarnes — LEU – Eurobalise 4.2.7.4. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 4. Euroloop Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes: tikai Euroloop sakari ar vilcienu 4.2.5.3. Saskarnes — LEU – Euroloop 4.2.7.5. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 5. LEU Eurobalise Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (izņemot sakarus, izmantojot papildu radiosakaru iekārtu, Euroloop un 2. līmeņa un 3. līmeņa funkcionalitāti) 4.2.3. Saskarnes — LEU – Eurobalise 4.2.7.4. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 6. LEU Euroloop Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (izņemot sakarus, izmantojot papildu radiosakaru iekārtu, Eurobalise un 2. līmeņa un 3. līmeņa funkcionalitāti) 4.2.3. Saskarnes — LEU – Euroloop 4.2.7.5. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 7. Asu skaitītājs Vilcienu detektēšanas lauka iekārtu sistēmas (tikai parametri, kas attiecas uz asu skaitītājiem) 4.2.10. Elektromagnētiskā savietojamība (tikai parametri, kas attiecas uz asu skaitītājiem) 4.2.11. Iekārtu konstrukcija 4.2.16.

▼B







5.2.b tabula Vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu grupas 1 2 3 4 Nr. Savstarpējas izmantojamības komponentu grupa Raksturīgās pazīmes Īpašās prasības, kas jānovērtē, ar norādi uz 4. nodaļu 1. Eurobalise LEU Eurobalise Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (izņemot sakarus, izmantojot Euroloop un 2. un 3. līmeņa funkcionalitāti) 4.2.3. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes: tikai Eurobalise sakari ar vilcienu 4.2.5.2. Iekārtu konstrukcija 4.2.16. 2. Euroloop LEU Euroloop Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) 4.2.1. 4.5.1. ETCS lauka iekārtu funkcionalitāte (izņemot sakarus, izmantojot Eurobalise un 2. un 3. līmeņa funkcionalitāti) 4.2.3. ETCS un GSM-R gaisa spraugas saskarnes: tikai Euroloop sakari ar vilcienu 4.2.5.3. Iekārtu konstrukcija 4.2.16.

6. KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMU VERIFIKĀCIJA

▼M1

6.1. Ievads

6.1.1. Vispārīgi principi

6.1.1.1. Atbilstība pamatparametriem

Šīs SITS 3. nodaļā noteikto pamatprasību izpildi nodrošina, panākot atbilstību 4. nodaļā noteiktajiem pamatparametriem.

Šo atbilstību pierāda:

1) novērtējot 5. nodaļā norādīto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību (skatīt 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4. punktu);

2) verificējot apakšsistēmas (skatīt 6.3. un 6.4. punktu).

6.1.1.2. Pamatprasības, ko izpilda atbilstīgi valstu noteikumiem

Noteiktos gadījumos dažu pamatprasību izpildi var nodrošināt, panākot atbilstību valstu noteikumiem, ar šādu pamatojumu:

1) B klases sistēmu izmantošana;

2) SITS atklātie punkti;

3) SITS nepiemērošana (izņēmumi) atbilstoši Direktīvas (ES) 2016/797 7. pantam;

4) īpašie gadījumi, kas aprakstīti 7.6. punktā.

Šādos gadījumos attiecīgo dalībvalstu atbildībā ir novērtēt atbilstību minētajiem noteikumiem saskaņā ar paziņotajām procedūrām. Skatīt 6.4.2. punktu.

6.1.1.3. Daļēja SITS prasību izpilde

Attiecībā uz pārbaudi, vai ir izpildītas pamatprasības, nodrošinot atbilstību pamatparametriem, un neskarot šīs SITS 7. nodaļā noteiktos pienākumus, vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām, kas nenodrošina visas funkcijas, darbības parametrus un saskarnes, kā noteikts 4. nodaļā (tostarp specifikācijās, kas minētas A pielikumā), var piešķirt “EK” atbilstības sertifikātus vai attiecīgi verifikācijas sertifikātus, ievērojot šādus sertifikātu izdošanas un izmantošanas nosacījumus:

1) vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikācijas pieteikuma iesniedzēja atbildībā ir izlemt, kuras funkcijas, darbības parametri un saskarnes jānodrošina, lai sasniegtu pakalpojuma mērķus un lai nodrošinātu, ka no prasībām, kas ir pretrunā ar SITS vai pārsniedz SITS, neizriet nekādas prasības vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmām;

2) ja ekspluatē vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu, kas nenodrošina visas šajā SITS norādītās funkcijas, darbības parametrus un saskarnes, uz to var attiekties izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi saistībā ar savietojamību un/vai drošu integrāciju ar vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmām. Neskarot paziņotās iestādes uzdevumus, kas aprakstīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos un saistītajos dokumentos, “EK” verifikācijas pieteikuma iesniedzēja atbildībā ir nodrošināt, ka tehniskajā dokumentācijā ietilpst visa informācija ( 12 ), kas ekspluatantam vajadzīga, lai identificētu šādus izmantošanas nosacījumus un ierobežojumus;

3) pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ atļaujas piešķīrēja struktūra var atteikt ekspluatācijas atļauju vai atļauju ritekli laist tirgū vai noteikt izmantošanas nosacījumus un ierobežojumus ekspluatācijā vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām, kas nenodrošina visas šajā SITS norādītās funkcijas, darbības parametrus un saskarnes.

Ja vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponents vai apakšsistēma nenodrošina visas šajā SITS norādītās funkcijas, darbības parametrus un saskarnes, piemēro 6.4.3. punkta noteikumus.

6.1.2. ETCS un GSM-R testēšanas principi

6.1.2.1. Princips

Princips ir tāds, ka vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma, kam ir “EK” verifikācijas deklarācija, spēj darboties jebkurā vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmā, kam ir “EK” verifikācijas deklarācija, saskaņā ar šajā SITS norādītajiem nosacījumiem un bez papildu verifikācijas.

Šā principa izpildi atvieglo:

1) vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu un lauka iekārtu apakšsistēmu projektēšanas un uzstādīšanas noteikumi;

2) specifikācijas testiem, ar ko pierāda, ka vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu un lauka iekārtu apakšsistēmas atbilst šīs SITS prasībām un ir savstarpēji savietojamas.

6.1.2.2. Darbības testa scenāriji

Šajā SITS “darbības testa scenārijs” ir secīgi notikumi uz lauka un vilcienā, kas saistīti ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām vai ietekmē tās (piemēram, ziņojumu nosūtīšana/saņemšana, ātruma ierobežojuma pārsniegšana, operatoru darbības), un konkrēta laika norādīšana starp tiem, lai testētu dzelzceļa sistēmas ieplānoto darbību situācijās, kas attiecas uz ETCS un GSM-R (piemēram, vilciena iebraukšana aprīkotā zonā, vilciena aktivēšana, signāla bloķēšana pieturvietā).

Darbības testu scenāriji ir balstīti uz projekta vajadzībām pieņemtajiem inženiertehniskajiem noteikumiem.

Pārbaudīt reālas īstenošanas atbilstību darbības testa scenārijam ir iespējams, vācot informāciju ar viegli pieejamu saskarņu (vēlams ar šajā SITS noteiktu standarta saskarņu) palīdzību.

6.1.2.3. Darbības testa scenāriju prasības

Ar inženiertehnisko noteikumu kopumu attiecībā uz ETCS un GSM-R lauka daļām un saistītiem darbības testa scenārijiem attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmu jāpietiek, lai aprakstītu visas plānotās sistēmas darbības, kas attiecas uz vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmu normālas darbības un identificētās traucētas darbības situācijās, un:

1) tiem jābūt saskanīgiem ar šajā SITS minētajām specifikācijām;

2) tajos jāpieņem, ka vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu, kas mijiedarbojas ar lauka iekārtu apakšsistēmu, funkcijas, saskarnes un darbības parametri atbilst šīs SITS prasībām;

3) tiem jābūt tādiem, ko izmanto vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikācijā, lai pārbaudītu, ka nodrošinātās funkcijas, saskarnes un darbības parametri spēj garantēt, ka tiek ievērota paredzētā sistēmas darbība apvienojumā ar attiecīgajiem režīmiem un pārslēgšanos starp vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu līmeņiem un režīmiem.

6.1.2.4. ETCS sistēmu savietojamības prasības

Aģentūra tehniskā dokumentā nosaka un pārvalda pārbaužu kopumu, kura mērķis ir pierādīt borta iekārtu apakšsistēmas tehnisko savietojamību ar lauka iekārtu apakšsistēmu.

Infrastruktūras pārvaldītāji ar to piegādātāju atbalstu, kuri to tīklam piegādā ETCS, ne vēlāk kā līdz 2020. gada 16. janvārim iesniedz Aģentūrai savā tīklā nepieciešamo pārbaužu definīciju (kā noteikts 4.2.17. punktā).

Infrastruktūras pārvaldītāji ETCS līnijas klasificē saskaņā ar ESC tipiem RINF.

Infrastruktūras pārvaldītāji paziņo Aģentūrai visas minēto pārbaužu izmaiņas savā tīklā. Aģentūra atjaunina tehnisko dokumentu piecu darbdienu laikā.

6.1.2.5. Radiosakaru sistēmu savietojamības prasības

Aģentūra tehniskā dokumentā nosaka un pārvalda pārbaužu kopumu, kura mērķis ir pierādīt borta iekārtu apakšsistēmas tehnisko savietojamību ar lauka iekārtu apakšsistēmu.

Infrastruktūras pārvaldītāji ar to piegādātāju atbalstu, kuri to tīklam piegādā GSM-R, ne vēlāk kā līdz 2020. gada 16. janvārim iesniedz Aģentūrai savā tīklā nepieciešamo pārbaužu definīciju (kā noteikts 4.2.17. punktā).

Infrastruktūras pārvaldītāji klasificē savas līnijas atbilstīgi RSC balss radiosakaru un, attiecīgā gadījumā, ETCS datu radiosakaru tipiem RINF.

Infrastruktūras pārvaldītāji paziņo Aģentūrai visas minēto pārbaužu izmaiņas savā tīklā. Aģentūra atjaunina tehnisko dokumentu piecu darbdienu laikā.

▼B

6.2. Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.2.1. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas procedūras

Pirms savstarpējas izmantojamības komponenta un/vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupas laišanas tirgū ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, saskaņā ar ►M1 Direktīvas (ES) 2016/797 9. panta 2. punktu un 10. panta 1. punktu ◄ sagatavo “EK” atbilstības deklarāciju.

Novērtēšanas procedūru veic, izmantojot vienu no moduļiem, kas norādīti 6.2.2. punktā (Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi).

Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem nav vajadzīga “EK” deklarācija par piemērotību lietošanai. Ar atbilstību attiecīgajiem pamatparametriem, kas pierādīta “EK” atbilstības deklarācijā, pietiek, lai savstarpējas izmantojamības komponentus laistu tirgū ( 13 ).

6.2.2. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

Lai novērtētu vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu savstarpējas izmantojamības komponentus, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, var izvēlēties:

1) tipa pārbaudes procedūru (CB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam apvienojumā ar ražošanas kvalitātes vadības sistēmas procedūru (CD modulis) ražošanas posmam vai

2) tipa pārbaudes procedūru (CB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam apvienojumā ar izstrādājuma verifikācijas procedūru (CF modulis), vai

3) visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu ar projekta pārbaudes procedūru (CH1 modulis).

Turklāt SIM kartes savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudei ražotājs vai tā pārstāvis var izvēlēties CA moduli.

Moduļi sīki aprakstīti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES ( 14 ).

Dažu moduļu izmantošanai piemērojami šādi precizējumi:

1) atsaucoties uz 2. nodaļu CB moduļa aprakstā, “EK” tipa pārbaudi veic, apvienojot produkcijas tipa un projekta tipa pārbaudi;

2) atsaucoties uz 3. nodaļu CF moduļa (izstrādājuma verifikācija) aprakstā, statistiskā verifikācija nav pieļaujama, t. i., visus savstarpējas izmantojamības komponentus pārbauda atsevišķi.

6.2.3. Novērtēšanas prasības

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa:

1) attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentu “ETCS borta iekārta” ņem vērā prasības, kas norādītas šīs SITS 6.2.4.1. punktā;

2) darbības, kas norādītas 6.1. tabulā, veic, novērtējot savstarpējas izmantojamības komponenta vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupas atbilstību, kā noteikts šīs SITS 5. nodaļā. Visas verifikācijas veic ar atsauci uz attiecīgo tabulu 5. nodaļā un tajā norādītajiem pamatparametriem.

▼M1







6.1. tabula Atbilstības novērtēšanas prasības savstarpējas izmantojamības komponentam vai savstarpējas izmantojamības komponentu grupai Nr. Aspekts Kas jānovērtē Apstiprinoši pierādījumi 1. Funkcijas, saskarnes un darbības parametri Pārbauda, vai visas obligātās funkcijas, saskarnes un darbības parametri, kā noteikts pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā, ir īstenoti un atbilst šīs SITS prasībām Projekta dokumentācija un testu gadījumu un testu secības izpilde, kā noteikts pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā Pārbauda, kuras izvēles funkcijas un saskarnes, kā noteikts pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā, ir īstenotas un vai tās atbilst šīs SITS prasībām Projekta dokumentācija un testu gadījumu un testu secības izpilde, kā noteikts pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā Pārbauda, kuras papildu funkcijas un saskarnes (kas nav norādītas šajā SITS) ir īstenotas un vai tās nav pretrunā ar īstenotajām šajā SITS norādītajām funkcijām Ietekmes analīze 2. Iekārtu konstrukcija Pārbauda atbilstību obligātajiem nosacījumiem, ja tie norādīti pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā Dokumentācija par izmantotajiem materiāliem un vajadzības gadījumā testi nolūkā nodrošināt, ka ir izpildītas 5. nodaļas attiecīgajā tabulā norādīto pamatparametru prasības Papildus pārbauda, vai savstarpējas izmantojamības komponents pareizi darbojas vides apstākļos, kādiem tas projektēts Testi atbilstoši pieteikuma iesniedzēja specifikācijām 3. Drošums, darbgatavība, remontējamība, drošība (RAMS) Pārbauda atbilstību drošības prasībām, kas noteiktas pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā, t. i.,: 1. Vai nejaušas atteices gadījumu izraisītā pieļaujamā atteices intensitāte (THR) atbilst kvantitatīvajiem rādītājiem? 2. Vai izstrādes procesā ir iespējams konstatēt un novērst sistemātiskas atteices? 1. Nejaušas atteices gadījumu izraisītas THR aprēķins, pamatojoties uz drošuma datiem. 2.1. Ražotāja kvalitātes un drošības pārvaldība visā projektēšanas, ražošanas un testēšanas procesā atbilst atzītam standartam (skatīt piezīmi). 2.2. Programmatūras izstrādes cikls, aparatūras izstrādes cikls, kā arī aparatūras un programmatūras integrācija ir veikta saskaņā ar atzītu standartu (skatīt piezīmi). 2.3. Drošības verifikācijas un validācijas process ir veikts saskaņā ar atzītu standartu (skatīt piezīmi), un ir ievērotas drošības prasības, kas noteiktas pamatparametros, uz kuriem izdarīta atsauce 5. nodaļas attiecīgajā tabulā. 2.4. Funkcionālās un tehniskās drošības prasības (pareiza darbība darbderīgā stāvoklī, atteices un ārējo faktoru ietekmes sekas) ir verificētas saskaņā ar atzītu standartu (skatīt piezīmi). Piezīme. Standartam jāatbilst vismaz šādām prasībām: 1. Tam jāatbilst prakses kodeksa prasībām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 402/2013 I pielikuma 2.3.2. punktā. 2. Tam ir jābūt plaši atzītam dzelzceļa nozarē. Ja tā nav, standarta atbilstība jāpamato un jānodrošina, lai to atzītu paziņotā iestāde. 3. Tam jābūt tādam standartam, kas attiecas uz to risku pārvaldību, kuri tiek aplūkoti, veicot sistēmas novērtējumu. 4. Tam jābūt publiski pieejamam visiem dalībniekiem, kuri vēlas to izmantot. 4. Pārbauda, vai ir sasniegts pieteikuma iesniedzēja norādītais drošuma kvantitatīvais mērķis (kas saistīts ar nejaušām atteicēm) Aprēķini 5. Sistemātisku atteiču novēršana Iekārtu testi (visam savstarpējas izmantojamības komponentam vai tā atsevišķiem mezgliem) darbības apstākļos, veicot remontu, ja tiek konstatēti bojājumi. Sertifikātam pievieno dokumentus, kuros norādīts, kāda veida verifikācijas ir veiktas, kādi standarti ir piemēroti un kādi kritēriji ir pieņemti, lai uzskatītu testus par pabeigtiem (atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja lēmumiem). 6. Pārbauda atbilstību tehniskās apkopes prasībām – 4.5.1. punkts Dokumentu pārbaude

▼B

6.2.4. Īpašie jautājumi

6.2.4.1. Obligātie ETCS borta iekārtu testi

Īpaši rūpīgi ir jānovērtē savstarpējas izmantojamības komponenta “ETCS borta iekārta” atbilstība, jo tas ir komplekss komponents, kam ir būtiska nozīme savstarpējas izmantojamības nodrošināšanā.

Neatkarīgi no tā, vai ir izvēlēts CB vai CH1 modulis, paziņotā iestāde pārbauda, vai

1) savstarpējas izmantojamības komponenta reprezentatīvajam paraugam ir veikts viss testu secības cikls, tostarp visi testu gadījumi, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu 4.2.2. punktā (ETCS borta iekārtu funkcionalitāte) minētās funkcijas. Pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par testu gadījumu definēšanu un to sakārtošanu secībā, ja šajā SITS minētajās specifikācijās tas nav atrunāts;

▼M1

2) šie testi ir veikti laboratorijā, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 ( 15 ) un A pielikuma A4. tabulā minētajiem standartiem akreditēta testu veikšanai, izmantojot A pielikuma 4.2.2.c punktā norādīto testu arhitektūru un procedūru.

▼B

Laboratorija sniedz pilnīgu ziņojumu, kurā skaidri norādīti testu gadījumu rezultāti un izmantotā secība. Paziņotā iestāde ir atbildīga par testu gadījumu un testu secības piemērotības novērtēšanu, lai pārbaudītu atbilstību visām attiecīgajām prasībām un izvērtētu testu rezultātus savstarpējas izmantojamības komponenta sertifikācijas kontekstā.

6.2.4.2. Īpašais pārraides modulis (STM)

Katras dalībvalsts atbildībā ir pārliecināties, ka STM atbilst attiecīgās valsts prasībām.

STM un ETCS borta iekārtu saskarnes verifikācijai nepieciešams paziņotās iestādes veikts atbilstības novērtējums.

▼M1 —————

▼B

6.3. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas

▼M1

6.3.1. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu novērtēšanas procedūras

Šajā nodaļā sniegts izklāsts par vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikācijas deklarāciju un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikācijas deklarāciju.

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma paziņotā iestāde saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/797 IV pielikumu veic vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas vai vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikāciju.

Pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/797 15. panta 1. punktu un 15. panta 9. punktu sagatavo vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas vai vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikācijas deklarāciju.

“EK” verifikācijas deklarācijas saturam jāatbilst Direktīvas (ES) 2016/797 15. panta 9. punktam.

Novērtēšanas procedūru veic, izmantojot moduļus, kas norādīti 6.3.2. punktā (Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu moduļi).

Uzskata, ka vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas un vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas “EK” verifikācijas deklarācijas kopā ar atbilstības sertifikātiem pietiekamā mērā nodrošina, ka apakšsistēmas ir savietojamas saskaņā ar šajā SITS norādītajiem nosacījumiem.

▼B

6.3.2. Vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu moduļi

Visi turpmāk norādītie moduļi ir precizēti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES.

6.3.2.1. Borta iekārtu apakšsistēma

Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas verifikācijai pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties:

1) tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam apvienojumā ar ražošanas kvalitātes vadības sistēmas procedūru (SD modulis) ražošanas posmam vai

2) tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam apvienojumā ar izstrādājuma verifikācijas procedūru (SF modulis), vai

3) visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu ar projekta pārbaudes procedūru (SH1 modulis).

6.3.2.2. Lauka iekārtu apakšsistēma

Vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu apakšsistēmas verifikācijai pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties:

1) vienības verifikācijas procedūru (SG modulis) vai

2) tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam apvienojumā ar ražošanas kvalitātes vadības sistēmas procedūru (SD modulis) ražošanas posmam, vai

3) tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam apvienojumā ar izstrādājuma verifikācijas procedūru (SF modulis), vai

4) visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu ar projekta pārbaudes procedūru (SH1 modulis).

▼M1

6.3.2.3. Nosacījumi moduļu izmantošanai borta iekārtu un lauka iekārtu apakšsistēmām

Atsaucoties uz SB moduļa (tipa pārbaude) 4.2. punktu, jāveic projekta pārskatīšana.

Atsaucoties uz SH1 moduļa (visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar projekta pārbaudi) 4.2. punktu, jāveic papildu tipa tests.

▼B

6.3.3. Borta iekārtu apakšsistēmas novērtēšanas prasības

Pārbaudes, kas jāveic vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmas verifikācijai, kā arī pamatparametri, kuri jāievēro, norādīti 6.2. tabulā.

Neatkarīgi no izvēlētā moduļa:

1) verifikācijas procesā gūst apliecinājumu tam, ka riteklī integrētā vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma atbilst pamatparametriem;

2) tiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kuriem jau ir “EK” atbilstības deklarācija, nav papildus jāveic funkcionalitātes un darbības parametru verifikācija.

▼M1







6.2. tabula Borta iekārtu apakšsistēmas atbilstības novērtēšanas prasības Nr. Aspekts Kas jānovērtē Apstiprinoši pierādījumi 1. Savstarpējas izmantojamības komponentu izmantošana Pārbauda, vai visiem savstarpējas izmantojamības komponenti