1997L0068 — LV — 01.01.2007 — 005.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 97/68/EK

(1997. gada 16. decembris)

par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100.a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), rīkojoties Līguma ( 3 ) 189.b pantā paredzētajā kārtībā saskaņā ar Samierināšanas komitejas 1997. gada 11. novembrī apstiprināto kopīgo dokumentu, (1) Tā kā Komitejas rīcības programma un darbība attiecībā uz vidi un noturīgu attīstību ( 4 ) par pamatprincipu atzīst to, ka visas personas ir efektīvi jāaizsargā pret atzītu veselības apdraudējumu gaisa piesārņojuma dēļ un ka tādēļ jo īpaši slāpekļa dioksīda (NO2), makrodaļiņu (PT) — melno dūmu — un citu piesārņotāju, tādu kā oglekļa oksīds (CO), emisija ir jākontrolē; tā kā, attiecībā uz troposfēras ozona (O3) veidošanās kavēšanu un ar to saistīto ietekmi uz veselību un vidi, ir jāsamazina prekursoru — slāpekļa oksīdu (NOx) un ogļūdeņražu (HC) — emisija; tā kā paskābināšanas radītie vides postījumi inter alia arī prasa samazināt NOx un HC emisiju; (2) Tā kā 1992. gada aprīlī Kopiena ir parakstījusi ANO/EEK protokolu par gaistošo organisko savienojumu (GOS) samazināšanu un 1993. gada decembrī pievienojusies protokolam par NOx samazināšanu, kas abi saistīti ar 1982. gada jūlijā apstiprināto 1979. gada Konvenciju par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos; (3) Tā kā mērķi samazināt piesārņotāju emisiju no visurgājējas tehnikas motoriem un izveidot motoru un mehānismu iekšējo tirgu un likt tam darboties atsevišķas dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, un tādēļ labāk to var sasniegt, tuvinot dalībvalstu likumus, kas attiecas uz pasākumiem pret visurgājējas tehnikas motoru radīto gaisa piesārņojumu; (4) Tā kā Komisijas jaunākie pētījumi rāda, ka ievērojama daļa no kopējās cilvēku radītās dažu indīgu atmosfēras piesārņotāju emisijas ir emisija no visurgājējas tehnikas; tā kā kompresijas aizdedzes motoru kategorija, ko reglamentē šī direktīva, ir cēlonis ievērojamai daļai gaisa piesārņojuma ar NOx un PT, jo īpaši, salīdzinot ar autotransporta nozarē radīto attiecīgo piesārņojumu; (5) Tā kā emisija no visurgājējas tehnikas, kas aprīkota ar kompresijas aizdedzes motoriem, un jo īpaši NOx un PT emisija ir galvenais bažu iemesls šajā jomā; tā kā šie avoti būtu jāreglamentē pirmām kārtām; tā kā tomēr būtu lietderīgi vēlāk paplašināt šīs direktīvas darbības jomu, lai, pamatojoties uz piemērotiem testa cikliem, ietvertu citu visurgājējas tehnikas motoru, tai skaitā pārvietojamu ģeneratoru iekārtu, emisijas kontroli un jo īpaši benzīna motoru emisijas kontroli; tā kā CO un HC emisijas ievērojamu samazinājumu var sasniegt ar paredzēto šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu, ietverot benzīna motorus; (6) Tā kā tiesību akti par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru motoru emisijas kontroli, kas nodrošina, ka vides aizsardzības līmenis ir līdzvērtīgs līmenim, kurš noteikts saskaņā ar šo direktīvu un kura standarti un prasības tai pilnībā atbilst, būtu jāīsteno iespējami drīz; (7) Tā kā attiecībā uz sertificēšanas kārtību ir pieņemta tā tipa apstiprinājumu metode, kas kā Eiropas metode jau ir attaisnojusies sauszemes transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprināšanai; tā kā ir ieviests jauns elements — standarta motora apstiprināšana, kurš pārstāv motoru grupu (motoru saimi), kas izgatavoti, izmantojot līdzīgas sastāvdaļas saskaņā ar līdzīgiem konstrukcijas principiem; (8) Tā kā saskaņā ar šo direktīvu ražotie motori būs attiecīgi jāmarķē un jāpiesaka apstiprinātājām iestādēm; tā kā, lai saglabātu mazus administratīvos izdevumus, iestādei nav paredzēts tieši kontrolēt motoru izlaides datumus, uz ko attiecas stingrāku prasību noteikšana; tā kā šīs darbības brīvības dēļ ražotājiem ir jāatvieglo iestādes veicamo testu, kas notiek uz vietas, sagatavošana un regulāri jādara pieejama informācija par attiecīgās ražošanas plānošanu; tā kā pilnīga atbilstība saskaņā ar šo kārtību nosūtāmajam paziņojumam nav obligāta, bet liela atbilstības pakāpe atvieglotu apstiprinātājām iestādēm vērtēšanas plānošanu un dotu ieguldījumu uzticības palielināšanā starp ražotājiem un tipa apstiprinātājām iestādēm; (9) Tā kā apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar Direktīvu 88/77/EEK ( 5 ) un ar ANO/EEK Noteikumu Nr.49, sērija 02, kā uzskaitīts Direktīvas 92/53/EEK IV pielikuma II papildinājumā ( 6 ), ir atzīti par līdzvērtīgiem šīs direktīvas pirmajā posmā nepieciešamajiem apstiprinājumiem; (10) Tā kā motorus, kas atbilst šīs direktīvas prasībām un uz ko attiecas tās darbības joma, ir jāatļauj laist dalībvalstu tirgū; tā kā šie motori nav jāpakļauj citām valstu prasībām par emisiju; tā kā dalībvalsts, kas piešķir apstiprinājumu, veic vajadzīgos kontroles pasākumus; (11) Tā kā, nosakot jaunu testu kārtību un robežlielumus, ir jāņem vērā šo motoru tipu īpašie izmantošanas veidi; (12) Tā kā ir lietderīgi ieviest šos jaunos standartus saskaņā ar pārbaudīto divu posmu metodes principu; (13) Tā kā jaudīgākiem motoriem, šķiet, vieglāk sasniegt būtisku emisijas samazinājumu, jo var izmantot esošo tehnoloģiju, kas ir izstrādāta sauszemes transportlīdzekļu motoriem; tā kā, ņemot to vērā, ir paredzēta prasību pakāpienveida īstenošana, I posmā sākot ar augstāko no trim jaudas grupām; tā kā šis princips ir saglabāts II posmam, izņemot jaunu ceturto jaudas grupu, uz ko neattiecas I posms; (14) Tā kā šajā visurgājējas tehnikas nozarē, kas tagad ir reglamentēta un kas kopā ar lauksaimniecības traktoriem ir vissvarīgākā, ja salīdzina ar autotransporta emisiju, ir sagaidāms ievērojams emisijas samazinājums, īstenojot šo direktīvu; tā kā dīzeļmotori attiecībā uz CO un HC emisiju vispār darbojas ļoti labi, uzlabojumu rezerve attiecībā uz emisijas kopējo daudzumu ir ļoti maza; (15) Tā kā, lai ņemtu vērā izņēmuma tehniskos vai ekonomiskos apstākļus, ir paredzēta kārtība, kā var atbrīvot ražotājus no šīs direktīvas radītajiem pienākumiem; (16) Tā kā, lai nodrošinātu produkcijas atbilstību (PA), ja motoram ir piešķirts apstiprinājums, ražotājiem ir jāveic attiecīgi pasākumi; tā kā gadījumam, kad ir atklāta neatbilstība, ir paredzēta informēšanas kārtība, izlabošanas pasākumi un sadarbības kārtība, kā atrisināt iespējamās dalībvalstu atzinumu atšķirības attiecībā uz sertificētu motoru atbilstību; (17) Tā kā šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesības noteikt prasības, kas nodrošina strādājošo aizsardzību, lietojot visurgājēju tehniku; (18) Tā kā šīs direktīvas dažu pielikumu tehniskie noteikumi būtu jāpapildina un pēc vajadzības jāpieskaņo tehnikas progresam saskaņā ar komitoloģiju; (19) Tā kā būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu motoru testus atbilstīgi labas laboratoriju prakses noteikumiem; (20) Tā kā šajā nozarē ir jāveicina pasaules mēroga tirdzniecība, cik iespējams, saskaņojot emisijas standartus Kopienā ar trešās valstīs piemērojamiem vai plānojamiem standartiem; (21) Tā kā tādēļ ir jāparedz iespēja atkārtoti caurlūkot stāvokli, pamatojoties uz jaunu tehnoloģiju pieejamību un ekonomisko lietderību un ņemot vērā otrā posma īstenošanā sasniegto progresu; (22) Tā kā 1994. gada 20. decembrī ir panākts nolīgums par pagaidu vienošanos starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par aktu, kas pieņemti Līguma 189.b pantā paredzētajā kārtībā, īstenošanas pasākumiem ( 7 ), IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

Mērķi

Šīs direktīvas mērķis ir tuvināt dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz emisijas standartiem un tipa apstiprināšanas procedūru motoriem, kas jāuzstāda visurgājējā tehnikā. Tā dos ieguldījumu iekšējā tirgus vienmērīgā darbībā, vienlaikus aizsargājot cilvēku veselību un vidi.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

— “visurgājēja tehnika” ir jebkurš mobils mehānisms, pārvietojama rūpnieciska iekārta vai transportlīdzeklis ar virsbūvi vai bez tās, kas nav paredzēts pasažieru vai kravu autopārvadājumiem un kurā ir uzstādīts iekšdedzes motors, kā norādīts I pielikuma 1. iedaļā,

— “tipa apstiprināšana” ir procedūra, saskaņā ar ko dalībvalsts apliecina to, ka iekšdedzes motora tips vai motoru saime attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no motora(-iem) atbilst šīs direktīvas attiecīgajām tehniskajām prasībām,

— “motora tips” ir motora kategorija, kas neatšķiras pēc tādām būtiskajiem motora parametriem, kuri noteiktas II pielikuma 1. papildinājumā,

— “motoru saime” ir ražotāja tādu motoru grupējums, kuriem konstrukcijas dēļ sagaidāmi vienādi izplūdes gāzu emisijas parametri un kuri atbilst šīs direktīvas prasībām,

— “standarta motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, lai tas atbilstu I pielikuma 6. un 7. iedaļas prasībām,

— “motora jauda” ir lietderīgā jauda, kā noteikts I pielikuma 2.4. punktā,

— “motora izlaides datums” ir datums, kad motoram izdara pēdējo pārbaudi pēc noņemšanas no ražošanas līnijas. Šajā posmā motors ir gatavs nosūtīšanai vai nodošanai noliktavā,

▼M2

— “laišana tirgū” ir darbība, kad ražojumu par samaksu vai bez tās pirmo reizi dara pieejamu Kopienas tirgū izplatīšanai un/vai izmantošanai Kopienā,

▼B

— “ražotājs” ir persona vai struktūra, kas ir atbildīga apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un par ražošanas atbilstību. Nav būtiski, vai persona vai struktūra ir tieši iesaistīta visos motora izgatavošanas posmos,

— “apstiprinātāja iestāde” ir dalībvalsts kompetenta iestāde vai iestādes, kas atbild par motora vai motoru saimes tipa apstiprināšanas visiem aspektiem, par apstiprinājuma sertifikātu izdošanu un anulēšanu, par sakariem ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm un par ražotāja pasākumu pārbaudi attiecībā uz ražošanas atbilstību,

— “tehniskais dienests” ir organizācija(-s) vai struktūra(-s), kas ir iecelta(-s) par testēšanas laboratoriju(–ām), lai veiktu testus vai pārbaudes dalībvalsts apstiprinātājas iestādes vārdā. Šo funkciju var izpildīt arī pati apstiprinātāja iestāde,

— “informācijas dokuments” ir II pielikumā izklāstītais dokuments, kas nosaka, kādu informāciju pretendentam ir jāsniedz,

— “informācijas mape” ir kopējā datu, rasējumu, fotogrāfiju u. c. mape, ko pretendents iesniedz tehniskajam dienestam vai apstiprinātājai iestādei, kā noteikts informācijas dokumentā,

— “informācijas pakete” ir informācijas mape kopā ar testu ziņojumiem vai citiem dokumentiem, ko tehniskais dienests vai apstiprinātāja iestāde, pildot savas funkcijas, ir pievienojusi informācijas mapei,

— “informācijas paketes rādītājs” ir dokuments, kurā ir uzskaitīts informācijas paketes saturs, atbilstīgi numurējot vai citādi apzīmējot, lai skaidri identificētu visas lapas,

▼M2

— “aizstājējmotori” ir jauni motori, kas izgatavoti attiecīgo iekārtu esošo motoru nomaiņai un kas piegādāti tikai šim nolūkam,

— “pārnēsājams motors” ir motors, kas atbilst vismaz vienai no šādām prasībām: — a) motoram jābūt uzstādītam iekārtā, kuru nes lietotājs visā tai paredzēto funkciju izpildes laikā; b) motoram jābūt uzstādītam iekārtā, kura visā tai paredzēto funkciju izpildes laikā izmantojama dažādos stāvokļos, piemēram, otrādi apgrieztā veidā vai novietotu uz sāniem; c) motors jāizmanto iekārtā, kuras masa ar motoru bez degvielas nepārsniedz 20 kg un kurai ir vismaz viena šāda pazīme: i) operatoram iekārta jābalsta vai jānes visā tai paredzēto funkciju izpildes laikā; ii) operatoram iekārta jābalsta vai noteiktā pozīcijā jāvada visā tai paredzēto funkciju izpildes laikā; iii) motors jāizmanto ģeneratoram vai sūknim,

— “nepārnēsājams motors” ir motors, kas neatbilst pārnēsājama motora definīcijai,

— “daudzpozīciju pārnēsājams motors profesionālai lietošanai” ir pārnēsājams motors, kas atbilst pārnēsājamu motoru definīcijas a) un b) punktā noteiktajām prasībām un attiecībā uz kuru tā ražotājs apstiprinātājai iestādei apliecina, ka uz šo motoru ir attiecināms 3. kategorijas emisiju ilgizturības periods (saskaņā ar IV pielikuma 4. papildinājuma 2.1. iedaļu),

— “emisiju ilgizturības periods” ir IV pielikuma 4. papildinājumā norādītais stundu skaits, ko izmanto nolietošanās koeficientu noteikšanai,

— “mazas sērijas motoru saime” ir tādu dzirksteļaizdedzes (DA) motoru saime, kuru ražošanas apjoms nepārsniedz 5 000 vienību gadā,

— “mazas sērijas DA motoru ražotājs” ir tāds ražotājs, kura kopējais ražošanas apjoms nepārsniedz 25 000 vienību gadā,

▼M3

— “iekšējo ūdensceļu kuģis” ir kuģis, kurš paredzēts izmantošanai iekšējos ūdensceļos un kura garums ir 20 metri vai lielāks, un kura tilpums pēc formulas, kas noteikta I pielikuma 2. iedaļas 2.8.a punktā, ir 100 m3 vai lielāks, vai velkonis vai stūmējkuģis, kurš būvēts, lai vilktu vai stumtu vai grūstu 20 un vairāk metru garus kuģus vai lai peldētu tiem līdzās. — Šī definīcija neietver: — — kuģus, kas paredzēti pasažieru pārvadājumiem un papildus apkalpei ved ne vairāk kā 12 cilvēkus, — izpriecu kuģus, kuru garums ir mazāks nekā 24 metri (kā noteikts 1. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 16. jūnija Direktīvā 94/25/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem ( 8 )), — uzraudzības iestādēm piederošos dienesta kuģus, — ugunsdzēsības dienesta kuģus, — jūras spēku kuģus, — zvejas kuģus, kas ir Kopienas zvejas kuģu reģistrā, — jūras kuģus, tostarp jūras velkoņus un stūmējkuģus, kas darbojas vai ir bāzēti plūdmaiņu ūdeņos vai – uz laiku – iekšējos ūdensceļos, ja vien tiem ir derīgs navigācijas vai drošības sertifikāts, kā noteikts I pielikuma 2. iedaļas 2.8.b punktā,

— “pamatiekārtu ražotājs” (OEM) ir kāda noteikta tipa visurgājējas tehnikas ražotājs,

— “elastīguma sistēma” ir procedūra, kas laika periodā starp diviem secīgiem robežvērtību piemērošanas posmiem ļauj dzinēju ražotājam ierobežotā daudzumā laist tirgū visurgājējai tehnikai uzstādāmus iekšdedzes dzinējus, kas atbilst tikai iepriekšējam posmam noteiktajām emisijas robežvērtībām.

▼B

3. pants

Tipa apstiprinājuma pieteikums

1. Motora vai motoru saimes tipa apstiprinājuma pieteikumu ražotājs iesniedz dalībvalsts apstiprinātājai iestādei. Pieteikumam pievieno informācijas mapi, kuras saturs ir norādīts informācijas dokumentā II pielikumā. Motoru, kas atbilst II pielikuma 1. papildinājumā aprakstītajiem motora tipa parametriem, nodod par apstiprinājuma testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam.

2. Iesniedzot motoru saimes tipa apstiprinājuma pieteikumu, ja apstiprinātāja iestāde nosaka, ka attiecībā uz izvēlēto standarta motoru iesniegtais pieteikums pilnībā nepārstāv II pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto motoru saimi, apstiprināšanai saskaņā ar 1. punktu nodod citu standarta motoru un, vajadzības gadījumā, papildu standarta motoru, ko nosaka apstiprinātāja iestāde.

3. Pieteikumu viena motoru tipa vai motoru saimes apstiprināšanai nevar iesniegt vairāk kā vienai dalībvalstij. Par katru apstiprināmo motoru tipu vai katru motoru saimi iesniedz atsevišķu pieteikumu.

4. pants

Tipa apstiprināšanas procedūra

1. Pieteikuma saņēmēja dalībvalsts piešķir tipa apstiprinājumu visiem motoru tipiem vai motoru saimēm, kas atbilst datiem informācijas mapē un atbilst šīs direktīvas prasībām.

2. Dalībvalsts aizpilda visas tipa apstiprinājuma sertifikāta attiecīgās iedaļas saskaņā ar paraugu ►M2 VII pielikumā ◄ , par katru motora tipu vai motoru saimi, ko dalībvalsts apstiprina, un izveido informācijas paketes rādītāju vai pārbauda tā saturu. Tipa apstiprinājuma sertifikātus numurē saskaņā ar ►M2 VIII pielikumā ◄ aprakstīto metodi. Aizpildīto tipa apstiprinājuma sertifikātu un tā pielikumus nosūta pretendentam. ►M3 Šīs direktīvas VIII pielikumu groza saskaņā ar 15. pantā minēto procedūru. ◄

3. Ja apstiprināmais motors pilda savu funkciju tikai kopā ar citām visurgājējas tehnikas daļām vai tam ir specifiskas pazīmes tikai kopā ar tām un ja šā iemesla dēļ atbilstību vienai vai vairākām prasībām var pārbaudīt tikai tad, ja apstiprināmais motors darbojas kopā ar citām īstām vai modelētām mašīnas daļām, motora tipa apstiprinājuma darbības joma ir attiecīgi jāierobežo. Tādā gadījumā motora tipa vai motoru saimes apstiprinājuma sertifikātā ietver visus motora izmantošanas ierobežojumus un norāda tā montāžas nosacījumus.

4. Katras dalībvalsts apstiprinātāja iestāde:

a) katru mēnesi nosūta citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm sarakstu (kas ietver ►M2 IX pielikumā ◄ parādītos datus) par motoru un motoru saimju tipa apstiprinājumiem, kurus tā piešķīrusi, atteikusies piešķirt vai anulējusi attiecīgajā mēnesī;

b) saņēmusi citas dalībvalsts apstiprinātājas iestādes pieprasījumu, tūlīt nosūta: — motora vai motoru saimes tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju ar informācijas paketi vai bez tās par katru motora tipu vai motoru saimi, ko tā ir apstiprinājusi vai atteikusies apstiprināt, vai anulējusi un/vai — saskaņā ar piešķirtiem tipa apstiprinājumiem ražoto motoru sarakstu, kurš aprakstīts 6. panta 3. punktā un kurā ietverti ►M2 X pielikumā ◄ norādītie dati, un/vai — šīs direktīvas 6. panta 4. punktā aprakstītās deklarācijas kopiju.

5. Katras dalībvalsts apstiprinātāja iestāde reizi gadā vai papildus tam, ja ir saņēmusi attiecīgu pieteikumu, nosūta Komisijai ►M2 XI pielikumā ◄ parādīto tehnisko datu kopiju attiecībā uz motoriem, kas ir apstiprināti kopš iepriekšējā paziņojuma.

▼M3

6. Kompresijaizdedzes dzinējus, ko nelieto kā galvenos dzinējus lokomotīvēs, drezīnās un iekšējo ūdensceļu kuģos, drīkst laist tirgū, izmantojot elastīguma sistēmu saskaņā ar procedūru, kura minēta XIII pielikumā un papildina 1. līdz 5. punktu.

▼B

5. pants

Apstiprinājumu grozījumi

1. Dalībvalstij, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka tā ir informēta par visām izmaiņām informācijas paketes datos.

2. Pieteikumu par tipa apstiprinājuma grozījumiem vai attiecinājumiem iesniedz vienīgi tajā dalībvalsts apstiprinātājā iestādē, kura ir piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu.

3. Ja informācijas paketē esošie dati ir mainījušies, attiecīgā dalībvalsts apstiprinātāja iestāde:

— vajadzības gadījumā izdod informācijas paketes pārskatīto(-ās) lapu(-as), katru pārskatīto lapu apzīmējot, lai skaidri parādītu izmaiņu būtību un atkārtotās izdošanas datumu. Izdodot pārskatītās lapas, groza arī informācijas paketes rādītāju (kas ir pievienots tipa apstiprinājuma sertifikātam), lai parādītu pārskatīto lapu jaunākos datumus, un

— izdod pārskatīto tipa apstiprinājuma sertifikātu (apzīmētu ar attiecinājuma numuru), ja ir mainījusies tajā esošā informācija (izņemot pielikumus) vai ja kopš apstiprinājuma dienas ir mainījušies šīs direktīvas standarti. Pārskatītajā sertifikātā skaidri parāda pārskatīšanas iemeslu un jaunās izdošanas datumu.

Ja attiecīgās dalībvalsts apstiprinātāja iestāde konstatē, ka informācijas paketes grozījumi prasa jaunus testus vai pārbaudes, tā par to informē ražotāju un izdod iepriekš minētos dokumentus tikai pēc veiksmīgiem jauniem testiem vai pārbaudēm.

6. pants

Atbilstība

1. Katrai atbilstīgi apstiprinātajam tipam izgatavotai vienībai ražotājs piestiprina marķējumu, kā noteikts I pielikuma 3. iedaļā, tai skaitā tipa apstiprinājuma numuru.

2. Ja saskaņā ar 4. panta 3. punktu tipa apstiprinājuma sertifikāts ietver izmantošanas ierobežojumus, ražotājs kopā ar katru izgatavoto vienību nosūta sīki izstrādātu informāciju par šiem ierobežojumiem un par vienības montāžas nosacījumiem. Ja vairāku tipu motorus nosūta vienam tehnikas ražotājam, ir pietiekami, vēlākais, pirmā motora nosūtīšanas dienā dot tikai vienu šādu informācijas dokumentu, kurā papildus ir uzskaitīti attiecīgo motoru identifikācijas numuri.

3. Ražotājs pēc apstiprinātājas iestādes, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, pieprasījuma 45 dienu laikā pēc katra kalendāra gada beigām un, ja mainās šīs direktīvas prasības, tūlīt pēc katras piemērošanas dienas, un tūlīt pēc katras papildu dienas, ko var noteikt iestāde, nosūta sarakstu, kas ietver identifikācijas numuru diapazonu katram motoru tipam, kas ražots saskaņā ar šīs direktīvas prasībām, kopš pēdējā ziņojuma vai kopš šīs direktīvas prasības bija pirmoreiz piemērojamas. Ja šo sarakstu neprecizē motoru kodēšanas sistēma, tajā ir jānorāda identifikācijas numuru korelācija ar attiecīgiem motoru tipiem vai motoru saimēm un ar tipa apstiprinājumu numuriem. Papildus tam šajā sarakstā ir jāietver īpaša informācija, ja ražotājs izbeidz ražot apstiprinātu motora tipu vai motoru saimi. Ja šis saraksts nav regulāri jānosūta apstiprinātājai iestādei, ražotājam šie pieraksti ir jāsaglabā vismaz 20 gadus.

4. Ražotājs 45 dienu laikā pēc katra kalendārā gada beigām un katrā 9. pantā minētajā piemērošanas dienā apstiprinātājai iestādei, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, nosūta deklarāciju, kurā norādīti motoru tipi un motoru saimes kopā ar attiecīgiem motoru identifikācijas kodiem tiem motoriem, ko viņš paredz ražot no šīs dienas.

▼M3

5. Kompresijaizdedzes dzinējus, ko tirgū laiž atbilstīgi “elastīguma sistēmai”, marķē saskaņā ar XIII pielikumu.

▼B

7. pants

Līdzvērtīgu apstiprinājumu akceptēšana

1. Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma var atzīt šajā direktīvā noteikto motoru tipa apstiprinājumu nosacījumu un noteikumu līdzvērtību procedūrām, kādas noteiktas starptautiskajos noteikumos vai trešo valstu noteikumos saskaņā ar daudzpusējiem vai divpusējiem nolīgumiem starp Kopienu un trešām valstīm.

▼M2

2. Dalībvalstis akceptē tipa apstiprinājumus un attiecīgos gadījumos arī ar tiem saistītās apstiprinājuma zīmes, kuras uzskaitītas XII pielikumā, kā atbilstīgas šīs direktīvas prasībām.

▼M3

7.a pants

Iekšējo ūdensceļu kuģi

1. Turpmākie noteikumi attiecas uz iekšējo ūdensceļu kuģos uzstādāmiem dzinējiem. Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro, iekams Reinas Kuģniecības centrālā komisija (še turpmāk – “RKCK”) nav atzinusi ar šo direktīvu noteikto prasību un to prasību līdzvērtīgumu, kas paredzētas saistībā ar Manheimas Konvenciju par kuģošanu Reinā, un iekams Komisija nav par to informēta.

2. Līdz 2007. gada 30. jūnijam (ieskaitot) dalībvalstis nedrīkst atteikties laist tirgū dzinējus, kas atbilst RKCK I posma prasībām un kam atbilstīgās emisijas robežvērtības ir noteiktas XIV pielikumā.

3. No 2007. gada 1. jūlija un līdz laikam, kad stājas spēkā cits no turpmākiem šīs direktīvas grozījumiem izrietošs robežvērtību kopums, dalībvalstis nedrīkst atteikties laist tirgū dzinējus, kas atbilst RKCK II posma prasībām un kam atbilstīgās emisijas robežvērtības ir noteiktas XV pielikumā.

4. Saskaņā ar 15. pantā minēto procedūru VII pielikumu pielāgo, tajā iestrādājot papildu informāciju un konkrētu informāciju, kas var būt vajadzīga attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem uzstādāmu dzinēju tipa apstiprinājuma apliecību.

5. Šajā direktīvā, ciktāl to piemēro iekšējo ūdensceļu kuģiem, uz visiem papildu dzinējiem, kuru jauda pārsniedz 560 kW, attiecina tādas pašas prasības kā uz galvenajiem dzinējiem.

▼B

8. pants

▼M3

Laišana tirgū

1. Dalībvalstis nedrīkst atteikties laist tirgū tādus uzstādītus vai neuzstādītus dzinējus, kas atbilst šīs direktīvas prasībām.

▼B

2. Dalībvalstis atļauj reģistrēt vai attiecīgā gadījumā laist tirgū jaunus motorus, uzstādītus vai neuzstādītus mehānismos, tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām.

▼M3

2.a Kopienas sertifikātu kuģošanai pa iekšējiem ūdensceļiem, kurš paredzēts ar Padomes 1982. gada 4. oktobra Direktīvu 82/714/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ( 9 ), dalībvalstis neizdod kuģiem, kuru dzinēji neatbilst šīs direktīvas prasībām.

▼B

3. Dalībvalsts apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumus, veic vajadzīgos pasākumus attiecībā uz šo apstiprinājumu, lai reģistrētu un kontrolētu atbilstīgi šīs direktīvas prasībām ražoto motoru identifikācijas numurus, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm.

4. Identifikācijas numuru papildu kontrole var notikt saistībā ar ražošanas atbilstības kontroli, kā aprakstīts 11. pantā.

5. Attiecībā uz identifikācijas numuru kontroli ražotājs vai viņa Kopienā reģistrētie pārstāvji pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz atbildīgajai apstiprinātājai iestādei visu vajadzīgo informāciju attiecībā uz saviem pircējiem un arī to motoru, kas deklarēti kā ražoti saskaņā ar 6. panta 3. punktu, identifikācijas numurus. Ja motorus pārdod mehānismu ražotājiem, papildu informācija nav vajadzīga.

6. Ja pēc apstiprinātājas iestādes pieprasījuma ražotājs nevar pārbaudīt prasības, kā noteikts 6. pantā, jo īpaši saistībā ar šā panta 5. punktu, piešķirto apstiprinājumu attiecībā uz atbilstīgo motoru tipu var anulēt. Informēšanas procedūra tādā gadījumā ir tāda, kā aprakstīts 12. panta 4. punktā.

9. pants

▼M2

Grafiks — kompresijas aizdedzes motori

▼B

1. TIPA APSTIPRINĀJUMU PIEŠĶIRŠANA

Pēc 1998. gada 30. jūnija dalībvalstis nevar atteikties piešķirt tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei vai atteikties izdot ►M2 VII pielikumā ◄ aprakstīto dokumentu, kā arī attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisiju nevar izvirzīt citas tipa apstiprinājuma prasības visurgājējai tehnikai, kurā ir uzstādīts motors, ja motors attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņotājiem atbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

2. TIPA APSTIPRINĀJUMU I POSMS(MOTORU KATEGORIJAS A/B/C)

Dalībvalstis atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei un izdot ►M2 VII pielikumā ◄ aprakstīto dokumentu, un atsakās piešķirt jebkuru citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā ir uzstādīts motors,

pēc 1998. gada 30. jūnija motoriem ar šādu jaudu:



— A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, — B: 75 kW ≤ P < 130 kW, — C: 37 kW ≤ P < 75 kW,

ja motors neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un ja gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju emisija no motora neatbilst ►M2 I pielikuma 4.1.2.1. iedaļas ◄ tabulā noteiktajiem robežlielumiem.

3. TIPA APSTIPRINĀJUMU II POSMS(MOTORU KATEGORIJAS: D, E, F, G)

▼M3

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu dzinēja tipam vai dzinēju saimei un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu, kā arī nepiešķir nekādu citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā uzstādīts dzinējs, kas vēl nav laists tirgū.

▼B





— D: pēc 1999. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 18 kW ≤ P < 37 kW, — E: pēc 2000. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, — F: pēc 2001. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 75 kW ≤ P < 130 kW, — G: pēc 2002. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 37 kW ≤ P < 75 kW,

ja motors neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un ja gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju emisija no motora neatbilst ►M2 I pielikuma 4.1.2.3. iedaļas ◄ tabulā noteiktajiem robežlielumiem.

▼M3

3.a TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIA POSMA DZINĒJIEM (DZINĒJU KATEGORIJA H, I, J un K)

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu, kā arī nepiešķir nekādu citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā uzstādīts dzinējs, kas vēl nav laists tirgū:

— H – pēc 2005. gada 30. jūnija – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW;

— I – pēc 2005. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 75 kW ≤ P < 130 kW;

— J – pēc 2006. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 37 kW ≤ P < 75 kW;

— K – pēc 2005. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 19 kW ≤ P < 37 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.4. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.b TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIA POSMA DZINĒJIEM AR NEMAINĪGU APGRIEZIENU SKAITU (DZINĒJU KATEGORIJA H, I, J un K)

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā norādīto dokumentu, kā arī nepiešķir nekādu citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā uzstādīts dzinējs, kas vēl nav laists tirgū:

— H kategorijas dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu – pēc 2009. gada 31. decembra – dzinējiem ar šādu jaudu – 130 kW ≤ P < 560 kW;

— I kategorijas dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu – pēc 2009. gada 31. decembra – dzinējiem ar šādu jaudu – 75 kW ≤ P < 130 kW;

— J kategorijas dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu – pēc 2010. gada 31. decembra – dzinējiem ar šādu jaudu – 37 kW ≤ P < 75 kW;

— K kategorijas dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu – pēc 2009. gada 31. decembra – dzinējiem ar šādu jaudu – 19 kW ≤ P < 37 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.4. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.c TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIB POSMA DZINĒJIEM (DZINĒJU KATEGORIJA L, M, N un P)

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu, kā arī nepiešķir nekādu citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā uzstādīts dzinējs, kas vēl nav laists tirgū:

— L – pēc 2009. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW;

— M – pēc 2010. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 75 kW ≤ P < 130 kW;

— N – pēc 2010. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 56 kW ≤ P < 75 kW;

— P – pēc 2011. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 37 kW ≤ P < 56 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.5. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.d TIPA APSTIPRINĀJUMS IV POSMA DZINĒJIEM (DZINĒJU KATEGORIJA Q un R)

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu, kā arī nepiešķir nekādu citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā uzstādīts dzinējs, kas vēl nav laists tirgū:

— Q – pēc 2012. gada 31. decembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW;

— R – pēc 2013. gada 30. septembra – dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu un kam ir šāda jauda – 56 kW ≤ P < 130 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.6. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.e TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIA POSMA GALVENAJIEM DZINĒJIEM, KO IZMANTO IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU KUĢOS (DZINĒJU KATEGORIJA V)

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu:

— V1:1 – pēc 2005. gada 31. decembra – dzinējiem, kuru jauda ir lielāka vai vienāda ar 37 kW un darba tilpums ir mazāks par 0,9 litriem uz cilindru;

— V1:2 – pēc 2005. gada 30. jūnija – dzinējiem, kuru darba tilpums ir lielāks vai vienāds ar 0,9, bet mazāks par 1,2 litriem uz cilindru;

— V1:3 – pēc 2005. gada 30. jūnija – dzinējiem, kuru darba tilpums ir lielāks vai vienāds ar 1,2, bet mazāks par 2,5 litriem uz cilindru un kuru jauda ir šāda – 37 kW ≤ P < 75 kW;

— V1:4 – pēc 2006. gada 31. decembra – dzinējiem, kuru darba tilpums ir lielāks vai vienāds ar 2,5, bet mazāks par 5 litriem uz cilindru;

— V2 – pēc 2007. gada 31. decembra – dzinējiem, kuru darba tilpums ir lielāks vai vienāds ar 5 litriem uz cilindru,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.4. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.f TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIA POSMA GALVENAJIEM DZINĒJIEM, KO IZMANTO DREZĪNĀS

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu:

— RC A – pēc 2005. gada 30. jūnija – dzinējiem, kuru jauda ir lielāka nekā 130 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.4. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.g TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIB POSMA GALVENAJIEM DZINĒJIEM, KO IZMANTO DREZĪNĀS

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu:

— RC B – pēc 2010. gada 31. decembra – dzinējiem, kuru jauda ir lielāka nekā 130 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.5. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām.

3.h TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIA POSMA GALVENAJIEM DZINĒJIEM, KO IZMANTO LOKOMOTĪVĒS

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu:

— RL A – pēc 2005. gada 31. decembra – dzinējiem ar šādu jaudu – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW;

— RH A – pēc 2007. gada 31. decembra – dzinējiem ar šādu jaudu – 560 kW < P,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.4. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām. Šā punkta noteikumus uz minētajiem dzinēju tipiem vai saimēm neattiecina tad, ja līgums par dzinēja pirkšanu ir noslēgts līdz 2004. gada 20. maijam un ja dzinēju laiž tirgū ne vēlāk kā divus gadus pēc piemērošanas dienas, kas noteikta attiecīgās kategorijas lokomotīvēm.

3.i TIPA APSTIPRINĀJUMS IIIB POSMA GALVENAJIEM DZINĒJIEM, KO IZMANTO LOKOMOTĪVĒS

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu turpmāk uzskaitītajiem dzinēju tipiem vai saimēm un neizsniedz VII pielikumā aprakstīto dokumentu:

— R B – pēc 2010. gada 31. decembra – dzinējiem, kuru jauda ir lielāka par 130 kW,

ja dzinējs neatbilst šīs direktīvas prasībām un ja daļiņveida vai gāzveida piesārņotāju emisija no dzinēja neatbilst I pielikuma 4.1.2.5. punkta tabulā noteiktajām robežvērtībām. Šā punkta noteikumus uz minētajiem dzinēju tipiem vai saimēm neattiecina tad, ja līgums par dzinēja pirkšanu ir noslēgts līdz 2004. gada 20. maijam un ja dzinēju laiž tirgū ne vēlāk kā divus gadus pēc piemērošanas dienas, kas noteikta attiecīgās kategorijas lokomotīvēm.

▼B

4. ►M3 LAIŠANA TIRGŪ – DZINĒJU IZLAIDES DATUMI ◄

Pēc turpmāk minētajiem datumiem, izņemot eksportam uz trešām valstīm paredzēto tehniku un motorus, dalībvalstis vajadzības gadījumā atļauj reģistrēt un ►M2 laist tirgū motorus ◄ , jau uzstādītus vai neuzstādītus mehānismos, tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām un ja motors ir apstiprināts atbilstīgi vienai no 2. un 3. punktā definētajām kategorijām.

I posms:

— A kategorija: 1998. gada 31. decembris,

— B kategorija: 1998. gada 31. decembris,

— C kategorija: 1999. gada 31. marts;

II posms:

— D kategorija: 2000. gada 31. decembris,

— E kategorija: 2001. gada 31. decembris,

— F kategorija: 2002. gada 31. decembris,

— G kategorija: 2003. gada 31. decembris.

Katrai kategorijai dalībvalstis tomēr var atlikt katru iepriekš minētajā prasībā minēto datumu uz diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kuru izlaides datums ir pirms minētā datuma.

I posma motoriem piešķirtā atļauja beidzas, sākoties II posma obligātai īstenošanai.

▼M3

4a. Neierobežojot 7.a pantu un 9. panta 3.g un 3.h punktu un izņemot eksportam uz trešām valstīm paredzētus mehānismus un dzinējus, pēc turpmāk minētajiem datumiem dalībvalstis mehānismos uzstādītus vai neuzstādītus dzinējus tirgū laist atļauj tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām un ja dzinējs ir apstiprināts atbilstīgi kādai no 2. un 3. punktā noteiktajām kategorijām.

IIIA posma dzinēji, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu:

— H kategorija – 2005. gada 31. decembris

— I kategorija – 2006. gada 31. decembris

— J kategorija – 2007. gada 31. decembris

— K kategorija – 2006. gada 31. decembris

IIIA posma dzinēji, ko izmanto iekšējo ūdensceļu kuģos:

— V1:1 kategorija – 2006. gada 31. decembris

— V1:2 kategorija – 2006. gada 31. decembris

— V1:3 kategorija – 2006. gada 31. decembris

— V1:4 kategorija – 2008. gada 31. decembris

— V2 kategorijas – 2008. gada 31. decembris

IIIA posma dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu:

— H kategorija – 2010. gada 31. decembris

— I kategorija – 2010. gada 31. decembris

— J kategorija – 2011. gada 31. decembris

— K kategorija – 2010. gada 31. decembris

IIIA posma dzinēji, ko izmanto drezīnās:

— RC A kategorija – 2005. gada 31. decembris

IIIA posma dzinēji, ko izmanto lokomotīvēs:

— RL A kategorija – 2006. gada 31. decembris

— RH A kategorija – 2008. gada 31. decembris

IIIB posma dzinēji, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu:

— L kategorija – 2010. gada 31. decembris

— M kategorija – 2011. gada 31. decembris

— N kategorija – 2011. gada 31. decembris

— P kategorija – 2012. gada 31. decembris

IIIB posma dzinēji, ko izmanto drezīnās:

— RC B kategorija – 2011. gada 31. decembris

IIIB posma dzinēji, ko izmanto lokomotīvēs:

— R B kategorija – 2011. gada 31. decembris

IV posma dzinēji, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu:

— Q kategorija – 2013. gada 31. decembris

— R kategorija – 2014. gada 30. septembris

Katrā kategorijā iepriekš minēto prasību piemērošanu atliek uz diviem gadiem, ja dzinēja izlaides datums ir pirms norādītā termiņa.

Attiecībā uz emisijas robežvērtību posmu piešķirtā atļauja zaudē spēku brīdī, no kura obligāti jāpiemēro nākamā posma robežvērtības.

4b. MARĶĒJUMS, AR KO NORĀDA PIRMSTERMIŅA ATBILSTĪBU IIIA, IIIB UN IV POSMA STANDARTIEM

Attiecībā uz dzinēju tipiem vai dzinēju saimēm, kas I pielikuma 4.1.2.4., 4.1.2.5. un 4.1.2.6. punkta tabulā norādītajām robežvērtībām atbilst jau pirms šā panta 4. punktā noteiktajiem termiņiem, dalībvalstis ļauj izmantot īpašu marķējumu un simbolus, lai parādītu to, ka konkrētās iekārtas atbilst prasītajām robežvērtībām jau pirms to piemērošanai noteiktajiem termiņiem.

▼M2

9.a pants

Grafiks — dzirksteļaizdedzes motori

1. IEDALĪJUMS KLASĒS

Šajā direktīvā dzirksteļaizdedzes motorus iedala šādās klasēs:

S pamatklase: — mazie motori ar jaudu ≤ 19 kW

S pamatklasi iedala divās kategorijās:

H — motori pārnēsājamām iekārtām

N — motori nepārnēsājamām iekārtām







Klase/kategorija Darba tilpums (cm3) Pārnēsājamie motori SH:1 klase < 20 SH:2 klase ≥ 20 < 50 SH:3 klase ≥ 50 Nepārnēsājamie motori SN:1 klase < 66 SN:2 klase ≥ 66 < 100 SN:3 klase ≥ 100 < 225 SN:4 klase ≥ 225

2. TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA

Pēc 2004. gada 11. augusta dalībvalstis nevar atteikties piešķirt tipa apstiprinājumu DA motora tipam vai motoru saimei vai atteikties izsniegt VII pielikumā norādīto dokumentu, kā arī attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisiju nevar izvirzīt citas tipa apstiprinājuma prasības visurgājējai tehnikai ar motoru, ja motors attiecībā uz gāzveida piesārņojošām vielām atbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

3. TIPA APSTIPRINĀJUMA I POSMS

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu motoru tipam vai motoru saimei un neizsniedz VII pielikumā norādītos dokumentus, kā arī nepiešķir tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurai motors uzstādīts pēc 2004. gada 11. augusta, ja motors neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un ja gāzveida piesārņojošo vielu emisijas no motora neatbilst robežvērtībām, kuras norādītas tabulā I pielikuma 4.2.2.1. iedaļā.

4. TIPA APSTIPRINĀJUMA II POSMS

Dalībvalstis nepiešķir tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei un neizsniedz VII pielikumā norādītos dokumentus, kā arī nepiešķir jebkuru citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurai ir uzstādīts motors:

pēc 2004. gada 1. augusta SN:1 vai SN:2 klases motors,

pēc 2006. gada 1. augusta SN:4 klases motors,

pēc 2007. gada 1. augusta SH:1, SH:2 vai SH:3 klases motors,

pēc 2008. gada 1. augusta SH:3 klases motors,

ja motors neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un ja gāzveida piesārņojošo vielu emisijas no motora neatbilst tabulā I pielikuma 4.2.2.2. iedaļā norādītajām robežvērtībām.

5. LAIŠANA TIRGŪ — MOTORU IZLAIDES DATUMI

Izņemot iekārtas un motorus, kurus paredzēts eksportēt uz trešām valstīm, sešus mēnešus pēc katrai kategorijai 3. un 4. punktā noteiktās dienas dalībvalstis ļauj laist tirgū iekārtām uzstādītus un neuzstādītus motorus tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām.

6. MARĶĒŠANA, LAI NORĀDĪTU PIRMSTERMIŅA ATBILSTĪBU II POSMA PRASĪBĀM

Motoru tipiem vai motoru saimēm, kas atbilst tabulā I pielikuma 4.2.2.2. iedaļā norādītajām robežvērtībām pirms šā panta 4. punktā noteiktajiem termiņiem, dalībvalstis ļauj izmantot īpašu marķējumu un apzīmējumus, lai norādītu, ka attiecībā uz konkrētajām iekārtām tiek ievērotas noteiktās robežvērtības vēl pirms norādītajiem termiņiem.

7. ATBRĪVOJUMI

Turpmāk minētajām iekārtām noteikti atbrīvojumi no II posma emisijas robežvērtību ieviešanas termiņiem trīs gadu periodam pēc šo emisijas robežvērtību prasību spēkā stāšanās. Šo trīs gadu laikā turpina piemērot I posmam noteiktās emisijas robežvērtības:

— rokas motorzāģi ar ķēdi : pārnēsājamas ierīces, kas paredzētas koku zāģēšanai ar ķēdes zāģi un kas turamas ar abām rokām, un kuru motora tilpums pēc EN ISO 11681-1 ir lielāks par 45 cm3,

— no augšas turamas ierīces (piemēram, rokas urbjmašīnas un ķēdes zāģi koku sagarināšanai) : pārnēsājamas ierīces ar rokturi to augšdaļā, kuras paredzētas caurumu urbšanai un koku zāģēšanai ar ķēdes zāģi (saskaņā ar ISO 11681-2),

— rokas krūmgrieži ar iekšdedzes motoru : rokas instrumenti ar rotējošu disku, kas izgatavots no metāla vai plastmasas, kuri paredzēti nezāļu, krūmu, nelielu koku un tiem līdzīga augāja pļaušanai. To konstrukcijai jāatbilst EN ISO 11806 darbībai dažādos stāvokļos, piemēram, horizontāli vai otrādi apgrieztā stāvoklī, un to motoru tilpums ir lielāks par 40 cm3,

— dzīvžogu šķēres : rokas ierīces dzīvžogu un krūmu cirpšanai ar vienu vai vairākiem nažiem saskaņā ar EN 774,

— rokas griezējinstrumenti ar iekšdedzes motoru : rokas instrumenti cietu materiālu, piemēram, akmens, asfalta, betona vai tērauda griešanai ar rotējošu metāla griezni ar motora tilpumu virs 50 cm3 saskaņā ar EN 1454, un

— nepārnēsājami SN:3 klases : motori ar horizontālu asi: tikai tie SN:3 klases nepārnēsājamie motori ar horizontālu asi, kuru jauda nepārsniedz 2,5 kW un kurus izmanto galvenokārt īpašām vajadzībām, piemēram, kultivatori, rotācijas pļaujmašīnas, zālienu irdinātāji un ģeneratori.

8. IESPĒJAMĀ IEVIEŠANAS ATLIKŠANA

Dalībvalstis tomēr var atlikt visus 3., 4. un 5. punktā minētos termiņus uz diviem gadiem attiecībā uz visu kategoriju motoriem, kuru izlaides datums ir pirms norādītajiem termiņiem.

▼B

10. pants

Atbrīvojumi un alternatīvas procedūras

▼M3

1. Šīs direktīvas 8. panta 1. un 2. punkta, 9. panta 4. punkta un 9.a panta 5. punkta prasības neattiecas uz:

— dzinējiem, ko izmanto militarizēti dienesti;

— dzinējiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums saskaņā ar 1.a un 2. punktu;

— dzinējiem, ko izmanto mehānismos, kuri paredzēti galvenokārt glābšanas laivu nolaišanai ūdenī un izcelšanai no tā;

— dzinējiem, ko izmanto mehānismos, kuri paredzēti galvenokārt no krasta ūdenī nolaižamu kuģošanas līdzekļu nolaišanai un izcelšanai.

1.a Neierobežojot 7.a pantu un 9. panta 3.g un 3.h punktu, rezerves dzinējiem, izņemot drezīnu, lokomotīvju un iekšējo ūdensceļu kuģu galvenos dzinējus, jāatbilst tām robežvērtībām, kas attiecās uz nomaināmo dzinēju tad, kad to sākotnēji laida tirgū.

Uz dzinēja plāksnītes jābūt uzrakstam “REZERVES DZINĒJS” vai arī šāda norāde jāietver lietotāja rokasgrāmatā.

▼B

2. Katra dalībvalsts pēc ražotāja lūguma sērijas beigu motorus, kas vēl ir krājumā, vai visurgājējas tehnikas krājumus attiecībā uz to motoriem var atbrīvot no 9. panta 4. punktā noteiktā tirgū laišanas termiņa(–iem) saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

— ražotājam ir jāiesniedz pieteikums tās dalībvalsts apstiprinātājām iestādēm, kas ir apstiprinājusi attiecīgo(s) motora tipu(us) vai motoru saimi(-es) pirms termiņa(-u) stāšanās spēkā,

— ražotāja pieteikumā ir jāietver 6. panta 3. punktā definētais to jauno motoru saraksts, kas termiņā(–os) nav laisti tirgū; par motoriem, uz ko šī direktīva attiecas pirmoreiz, viņam ir jāiesniedz pieteikums dalībvalsts, kurā motori glabājas, tipa apstiprināšanas iestādei,

— lūgumā ir norādīti tehniskie un ekonomiskie iemesli, kas ir tā pamatā,

— motoriem ir jāatbilst tipam vai saimei, kuras tipa apstiprinājums vairs nav derīgs vai kurai agrāk nav bijis vajadzīgs tipa apstiprinājums, bet kura ir ražota saskaņā ar termiņu(-iem),

— motoriem termiņā(-os) ir fiziski jāglabājas Kopienā,

— maksimālais viena vai vairāku tipu jaunu motoru skaits, ko katrā dalībvalstī laiž tirgū ar šīs atbrīvošanas pieteikumu, nedrīkst pārsniegt 10 % no visu attiecīgo tipu jauniem motoriem, kas šajā dalībvalstī laisti tirgū iepriekšējā gadā,

— ja dalībvalsts lūgumu akceptē, tai viena mēneša laikā ir jānosūta citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm dati par ražotājam piešķirtajiem atbrīvojumiem un to iemesli,

— dalībvalsts, kas saskaņā ar šo pantu piešķir atbrīvojumus, ir atbildīga par to, lai ražotājs noteikti izpildītu visus attiecīgos pienākumus,

— apstiprinātāja iestāde par katru attiecīgo motoru izdod atbilstības sertifikātu, kurā izdara īpašu ierakstu. Vajadzības gadījumā var izmantot apvienotu dokumentu, kas ietver visus attiecīgo motoru identifikācijas numurus,

— dalībvalstis katru gadu nosūta Komisijai piešķirto atbrīvojumu sarakstus, norādot iemeslus.

Šī iespēja ir ierobežota ar 12 mēnešu laikposmu pēc dienas, kurā uz motoriem pirmoreiz ir attiecināts(-i) tirgū laišanas termiņš(-i).

▼M2

3. Prasības, kas noteiktas 9.a panta 4. un 5. punktā, mazas sērijas motoru ražotājiem atliek uz trijiem gadiem.

4. Prasības, kas noteiktas 9.a panta 4. un 5. punktā, aizstāj ar I posmam noteiktajām prasībām attiecībā uz mazas sērijas motoru saimēm, kurās ir līdz 25 000 motoru, ja šādu dažādu motoru saimēm ir atšķirīgs motora tilpums.

▼M3

5. Dzinējus var laist tirgū saskaņā ar “elastīguma sistēmu” atbilstīgi XIII pielikuma noteikumiem.

6. Šā panta 2. punktu nepiemēro iekšējo ūdensceļu kuģos uzstādāmajiem galvenajiem dzinējiem.

7. Dalībvalstis atļauj dzinējus, kas noteikti I pielikuma A punkta i) apakšpunktā un A punkta ii) apakšpunktā, laist tirgū saskaņā ar “elastīguma sistēmu” atbilstīgi XIII pielikuma noteikumiem.

▼B

11. pants

Ražošanas atbilstības pasākumi

1. Dalībvalsts, kas piešķir tipa apstiprinājumu, veic vajadzīgos pasākumus, lai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm, attiecībā uz I pielikuma 5. iedaļā noteiktajām specifikācijām pārbaudītu, ka ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu produkcijas atbilstības efektīvu kontroli pirms dalībvalsts piešķir tipa apstiprinājumu.

2. Dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, veic vajadzīgos pasākumus, lai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm, attiecībā uz I pielikuma 5. iedaļā noteiktajām specifikācijām pārbaudītu, ka 1. punktā minētie pasākumi vēl arvien ir atbilstīgi un ka katrs ražotais motors, kuram saskaņā ar šo direktīvu ir tipa apstiprinājuma numurs, vēl arvien atbilst apstiprinājuma sertifikātā apstiprinātā motora tipa vai saimes dotajam aprakstam un sertifikāta pielikumiem.

12. pants

Neatbilstība apstiprinātajam tipam vai saimei

1. Neatbilstība apstiprinātam tipam vai saimei pastāv, ja ir konstatētas novirzes no datiem tipa apstiprinājuma sertifikātā un/vai informācijas paketē un ja šīs novirzes saskaņā ar 5. panta 3. punktu nav atļāvusi dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu.

2. Ja dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, konstatē, ka motori, kuriem ir atbilstības sertifikāts vai apstiprinājuma zīme, neatbilst tipam vai saimei, ko dalībvalsts ir apstiprinājusi, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ražojamie motori atkal atbilst apstiprinātajam tipam vai saimei. Šīs dalībvalsts apstiprinātājas iestādes informē pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par veiktajiem pasākumiem, kas vajadzības gadījumā var ietvert arī tipa apstiprinājuma anulēšanu.

3. Ja dalībvalsts parāda, ka motori, kuriem ir tipa apstiprinājuma numurs, neatbilst apstiprinātajam tipam vai saimei, tā var pieprasīt, lai dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, pārbauda, vai ražojamie motori atbilst apstiprinātajam tipam vai saimei. Šādu darbību veic sešu mēnešu laikā pēc pieprasījuma dienas.

4. Dalībvalstu kompetentās iestādes mēneša laikā informē cita citu par visiem tipa apstiprinājuma anulēšanas gadījumiem un par šā pasākuma iemesliem.

5. Ja dalībvalsts, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu, apstrīd neatbilstību, par ko tai ir paziņots, attiecīgajām dalībvalstīm jācenšas šo strīdu atrisināt. Par to pastāvīgi informē Komisiju un, ja vajadzīgs, izlīguma panākšanai rīko atbilstīgas apspriedes.

13. pants

Darbinieku aizsardzības prasības

Šīs direktīvas noteikumi neietekmē dalībvalstu tiesības noteikt, pienācīgi ievērojot Līgumu, tādas prasības, kādas tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu darbinieku aizsardzību, kad tie izmanto šajā direktīvā minēto tehniku, ar nosacījumu, ka tas neietekmē attiecīgo motoru laišanu tirgū.

▼M2

14. pants

Pielāgošana tehnikas attīstībai

Visus grozījumus, kas vajadzīgi, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu tehnikas attīstībai, izņemot I pielikuma 1. iedaļā, 2.1. līdz 2.8. iedaļā un 4. iedaļā noteiktās prasības, pieņem Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā noteikto procedūru.

14.a pants

Atbrīvojumu noteikšanas kārtība

Komisija pēta iespējamās tehniskās grūtības II posma prasību ievērošanā konkrētiem motoru pielietojumiem, jo īpaši attiecībā uz mobilajām iekārtām, kurās uzstādīti SH:2 un SH:3 klases motori. Ja Komisija secina, ka tehnisku iemeslu dēļ attiecībā uz konkrētām mobilām iekārtām, jo īpaši profesionāli lietojamiem, daudzpozīciju un pārnēsājamiem motoriem, nevar šos termiņus ievērot, tai līdz 2003. gada 31. decembrim saskaņā ar 15. panta 2. punktā noteikto procedūru jāiesniedz ziņojums kopā ar piemērotiem priekšlikumiem 9.a panta 7. punktā minētā termiņa pagarināšanai un/vai papildus atbrīvojumiem šādām iekārtām uz laiku līdz pieciem gadiem, ja vien nepastāv ārkārtēji apstākļi.

15. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz Komiteja to direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kas attiecas uz tehnisko šķēršļu likvidēšanu mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā (še turpmāk “Komiteja”).

2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK ( 10 ) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

▼B

16. pants

Apstiprinātājas iestādes un tehniskie dienesti

Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm šīs direktīvas jautājumos atbildīgo apstiprinātāju iestāžu un tehnisko dienestu nosaukumus un adreses. Izziņotajiem dienestiem ir jāatbilst Direktīvas 92/53/EEK 14. pantā izklāstītajām prasībām.

17. pants

Pārņemšana valstu tiesību aktos

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais ne vēlāk par 1998. gada 30. jūniju izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to tās tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2. Dalībvalstis Komisijai dara zināmus tos valsts tiesību aktu tekstus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

19. pants

Turpmāka emisijas robežlielumu samazināšana

Eiropas Parlaments un Padome līdz 2000. gada beigām pēc Komisijas priekšlikuma, ko tā iesniedz līdz 1999. gada beigām, pieņem lēmumu par emisijas robežlielumu turpmāku samazināšanu, ņemot vērā gaisa piesārņotāju emisijas ierobežošanas tehnoloģiju vispārējo pieejamību, kas attiecas uz kompresijas aizdedzes motoriem, un gaisa kvalitātes stāvokli.

20. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

▼M2









Pielikumu saraksts







I PIELIKUMS Darbības joma, definīcijas, simboli un saīsinājumi, motoru apzīmējumi, specifikācijas un testi, norādījumi produkcijas atbilstības vērtēšanai, parametri motoru saimes definēšanai, standarta motora izvēle II PIELIKUMS Informācijas dokumenti 1. papildinājums Standarta motora būtiskie parametri 2. papildinājums Motoru saimes būtiskie parametri 3. papildinājums Saimei piederīga motora tipa būtiskie parametri III PIELIKUMS Kompresijas aizdedzes (KA) motoru testēšanas procedūra ▼M3 1. papildinājums Mērīšanas un paraugu ņemšanas procedūras 2. papildinājums Kalibrēšanas procedūra (NRSC, NRTC) ▼M2 3. papildinājums ►M3 Datu novērtēšana un aprēķini ◄ ▼M3 4. papildinājums Dinamometra grafiks NRTC testam 5. papildinājums Ilgizturības prasības ▼M2 IV PIELIKUMS Dzirksteļaizdedzes (DA) motoru testēšanas procedūra 1. papildinājums Mērījumu un paraugu ņemšanas kārtība 2. papildinājums Analītisko instrumentu kalibrēšana 3. papildinājums Datu novērtēšana un aprēķini 4. papildinājums Nolietošanās koeficienti V PIELIKUMS ►M3 Apstiprinājuma testiem un produkcijas atbilstības pārbaudēm noteiktās standartdegvielas tehniskie parametri ◄ ▼M3 VI PIELIKUMS Analīzes un paraugu ņemšanas sistēma ▼M2 VII PIELIKUMS Tipa apstiprinājuma sertifikāts ▼M3 1. papildinājums Kompresijaizdedzes dzinēju testēšanas rezultāti testu rezultāti ▼M2 2. papildinājums Dzirksteļaizdedzes motoru testēšanas rezultāti 3. papildinājums Motora jaudas noteikšanai uzstādāmā iekārta un palīgierīces VIII PIELIKUMS Apstiprinājuma sertifikātu numerācijas sistēma IX PIELIKUMS Izsniegto motora/motoru saimes tipa apstiprinājumu saraksts X PIELIKUMS Izgatavoto motoru saraksts XI PIELIKUMS Tehniskie dati par motoriem, kam ir tipa apstiprinājums XII PIELIKUMS Alternatīvu tipa apstiprinājumu atzīšana. ▼M3 XIII PIELIKUMS Noteikumi par dzinējiem, ko laiž tirgū saskaņā ar “Elastīguma sistēmu” XIV PIELIKUMS XV PIELIKUMS

▼B









I PIELIKUMS

DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS, SIMBOLI UN SAĪSINĀJUMI, MOTORU APZĪMĒJUMI, SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI, NORĀDĪJUMI PRODUKCIJAS ATBILSTĪBAS VĒRTĒŠANAI, PARAMETRI MOTORU SAIMES DEFINĒŠANAI, standarta motora IZVĒLE

1. DARBĪBAS JOMA

▼M2

Šī direktīva attiecas uz visiem motoriem, kurus uzstāda visurgājējai tehnikai, un palīgmotoriem, ar kuriem aprīkoti pasažieru pārvadājumiem un kravu pārvadāšanai paredzētie autotransporta līdzekļi.

▼B

Šī direktīva nav piemērojama motoriem, kas virza uz priekšu:

— transportlīdzekļus, kas definēti Direktīvā 70/156/EEK ( 11 ) un Direktīvā 92/61/EEK ( 12 ),

— lauksaimniecības traktorus, kas definēti Direktīvā 74/150/EEK ( 13 ).

Turklāt, lai attiecinātu šo direktīvu uz motoriem, motori ir jāuzstāda mehānismos, kas atbilst šādām īpašām prasībām:

▼M3

A. Paredzēti un piemēroti, lai pārvietotos vai lai tiku pārvietoti pa ceļu vai bezceļa apstākļos, un ir aprīkoti ar kādu no šādiem dzinējiem: i) kompresijaizdedzes dzinējs, kura jauda saskaņā ar 2.4. punktu ir lielāka nekā vai vienāda ar 19 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kura apgriezienu skaits ir mainīgs, nevis pastāvīgs; ii) kompresijaizdedzes dzinējs, kura jauda saskaņā ar 2.4. punktu ir 19 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kura apgriezienu skaits ir pastāvīgs. Ierobežojumi ir spēkā tikai no 2006. gada 31. decembra; iii) ar benzīnu darbināms dzirksteļaizdedzes dzinējs, kura jauda saskaņā ar 2.4. punktu nepārsniedz 19 kW; vai iv) dzinēji, kas projektēti kā galvenie dzinēji drezīnās, kuras ir pašpiedziņas dzelzceļa transportlīdzekļi, kas īpaši projektēti preču un/vai pasažieru pārvadāšanai; v) dzinēji, kas projektēti kā galvenie dzinēji lokomotīvēs, kuras ir pašpiedziņas dzelzceļa iekārtas, kas projektētas, lai pārvietotu vai dzītu uz priekšu vagonus, kuri projektēti kravas, pasažieru, kā arī citu iekārtu pārvadāšanai, bet kuras pašas par sevi nav projektētas vai paredzētas kravas, pasažieru (kas nav lokomotīves apkalpe), kā arī citu iekārtu pārvadāšanai. Uz papildu dzinējiem vai dzinējiem, kas paredzēti, lai darbinātu dzelzceļa apkopes darbiem vai būvdarbiem projektētas iekārtas, neattiecina šo, bet gan a) punkta i) apakšpunktu.

▼M2

Šī direktīva neattiecas uz:

▼M3

B. Kuģi, izņemot kuģošanas līdzekļus, kas paredzēti izmantošanai iekšējos ūdensceļos;

▼M3 —————

▼M2

D. Lidaparātiem;

E. Atpūtai un izklaidei paredzētajiem transportlīdzekļiem, piemēram: — sniega motocikliem, — apvidus motocikliem, — visurgājējiem transportlīdzekļiem.

▼B

2. DEFINĪCIJAS, SIMBOLI UN SAĪSINĀJUMI

Šajā direktīvā:

2.1. “kompresijas aizdedzes (K.A.) motors” ir motors, kura darbības pamatā ir kompresijas aizdedzes princips (piem., dīzeļmotors);

2.2. “gāzveida piesārņotāji” ir oglekļa oksīds, ogļūdeņraži (pieņemot attiecību C1: H1,85) un slāpekļa oksīdi, oksīdus izsakot kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentu;

2.3. “daļiņveida piesārņotāji” ir jebkuras vielas, kas savāktas uz noteiktas filtrējošas vides pēc tam, kad K.A. motora izplūdes gāze ir atšķaidīta ar tīru filtrētu gaisu tā, lai temperatūra nepārsniegtu 325 K (52 °C);

2.4. “lietderīgā jauda” ir jauda “EEK kW”, kas iegūta testa stendā kloķvārpstas galā vai tās ekvivalents, kas izmērīts saskaņā ar EEK metodi autotransporta līdzekļu iekšdedzes motoru jaudas mērīšanai, kā noteikts Direktīvā 80/1269/EEK ( 14 ), izņemot to, ka netiek ņemta vērā motora dzesinošā ventilatora jauda ( 15 ) un ir stingri ievēroti šajā direktīvā noteiktie testa nosacījumi un standartdegviela;

2.5. “nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais regulatora atļautais ātrums ar pilnu slodzi saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

2.6. “slodzes procenti” ir maksimālā pieejamā griezes momenta daļa pie noteikta motora ātruma;

2.7. “apgriezienu skaits maksimālā griezes momentā” ir motora ātrums, kad no motora iegūst maksimālo griezes momentu saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

2.8. “starpātrums” ir motora ātrums, kas atbilst vienai no šādām prasībām: — motoriem, kam paredzēts darboties pie maksimālajam griezes momentam atbilstoša apgriezienu skaita, starpātrums ir dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā, ja tas ir starp 60 % un 75 % no nominālā apgriezienu skaita, — ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir mazāks par 60 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 60 % no nominālā apgriezienu skaita, — ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir lielāks par 75 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 75 % no nominālā apgriezienu skaita, ▼M2 — motoriem, kuri jātestē G1 ciklā, starpātrums ir 85 % no maksimālā nominālā ātruma (sk. IV pielikuma 3.5.1.2. iedaļu);

▼M3

2.8.a “100 m3 vai lielāks tilpums” attiecībā uz kuģošanas līdzekli, kas paredzēts izmantošanai iekšējos ūdensceļos, ir minētā kuģošanas līdzekļa tilpums, kuru aprēķina pēc formulas L×B×T, kur “L” ir korpusa maksimālais garums metros bez virzienstūres un bugsprita, “B” ir korpusa maksimālais platums metros, mērīts pa apšuvuma ārmalu (neņemot vērā dzenratus, aizsargapmales u.c.), un “T” ir vertikālais attālums no korpusa vai ķīļa teorētiskā zemākā punkta līdz maksimālās iegrimes līnijai;

2.8.b “derīgs navigācijas vai drošības sertifikāts” ir: a) sertifikāts, kas apliecina atbilstību grozītajai 1974. gada Starptautiskajai konvencijai par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) vai līdzvērtīgai konvencijai; vai b) sertifikāts, kas apliecina atbilstību grozītajai 1966. gada Starptautiskajai konvencijai par kravas zīmi vai līdzvērtīgai konvencijai, un IOPP sertifikāts, kas apliecina atbilstību grozītajai 1973. gada Starptautiskajai konvencijai par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL);

2.8.c “pārveidošanas ierīce” ir ierīce, ar ko mēra vai uztver darbības parametrus vai reaģē uz tiem nolūkā aktivizēt, modulēt, aizkavēt vai dezaktivizēt kādu emisijas regulēšanas sistēmas sastāvdaļu vai funkciju un ar ko parastos visurgājējas tehnikas ekspluatācijas apstākļos šādi samazina kontroles sistēmas efektivitāti, ja vien šādas ierīces izmantošana nav noteikti paredzēta piemērotajā emisijas testa sertifikācijas procedūrā;

2.8d “iracionāla kontroles stratēģija” ir stratēģija vai pasākums, ar ko parastos visurgājējas tehnikas ekspluatācijas apstākļos samazina emisijas regulēšanas sistēmas efektivitāti līdz līmenim, kurš ir zemāks par piemērotajā emisijas testa procedūrā paredzēto līmeni;

▼M2

2.9. “regulējams parametrs” ir fiziski regulējama ierīce, sistēma vai elements, kura konstrukcija var izmainīt emisijas vai motora darbības parametrus emisiju testēšanas vai ekspluatācijas laikā;

2.10. “pēcapstrāde” ir izplūdes gāzu laišana cauri ierīcei vai sistēmai, kas paredzētas gāzu pārveidošanai ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm pirms to novadīšanas atmosfērā;

2.11. “dzirksteļaizdedzes (DA) motori” ir motori, kas darbojas pēc dzirksteļu aizdedzes principa;

2.12. “emisiju samazināšanas papildierīce” ir ierīce, kas dod signālus par motora darbības parametriem jebkuras emisiju kontroles sistēmas daļas darbības regulēšanai;

2.13. “emisiju kontroles sistēma” ir jebkura ierīce, sistēma vai konstrukcijas elements, ar kuru kontrolē vai samazina emisijas;

2.14. “degvielas padeves sistēma” ir visi komponenti, ko izmanto degvielas mērīšanai un degmaisījuma sagatavošanai;

2.15. “palīgmotors” ir motors, kas iebūvēts mehāniskajā transportlīdzeklī vai uzstādīts uz tā, taču nav izmantojams transportlīdzekļa piedziņai;

2.16. “režīma pārejas ilgums” ir laiks starp pāreju no apgriezienu skaita un/vai griezes momenta iepriekšējā režīmā vai sagatavošanās fāzē līdz nākamā režīma sākumam. Tajā ietilpst laiks, kurā notiek apgriezienu skaita un/vai griezes momenta izmaiņas un notiek stabilizācija katra režīma sākumā;

▼M3

2.17. “testa cikls” ir secīgi testa punkti, kurus katru raksturo noteikts dzinēja apgriezienu skaits un griezes moments un kuros dzinēja atbilstību prasībām pārbauda visurgājējas tehnikas dzinēja testā stacionārā fāzē (NRSC tests) vai visurgājējas tehnikas dzinēja testā pārejas fāzē (NRTC tests);

▼M3

2.18. simboli un saīsinājumi 2.18.1. Testa parametru simboli



Simbols Mērvienība Termins A/Fst – Gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība AP m2 Izokinētiskās zondes šķērsgriezuma laukums AT m2 Izplūdes caurules šķērsgriezuma laukums Aver Svērtās vidējās vērtības: m3/h — tilpuma plūsmai kg/h — masas plūsmai C1 – 1 oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis Cd – SSV izplūdes koeficients Conc ppm Koncentrācija (ar norādi uz attiecīgo sastāvdaļu) Concc ppm Attiecībā pret fonu koriģētā koncentrācija Concd ppm Sašķidrināšanai izmantotajā gaisā mērītā piesārņotāja koncentrācija Conce ppm Sašķidrinātajās izplūdes gāzēs mērītā piesārņotāja koncentrācija d m Diametrs DF – Sašķidrinājuma pakāpe fa – Laboratorijas gaisa korekcijas koeficients GAIRD kg/h Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (sausa gāze) GAIRW kg/h Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums (sašķidrināta gāze) GDILW kg/h Sašķidrināšanai izmantotā gaisa masas plūsmas ātrums (sašķidrināta gāze) GEDFW kg/h Sašķidrinātu izplūdes gāzu ekvivalenta masas plūsmas ātrums (sašķidrināta gāze) GEXHW kg/h Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (sašķidrināta gāze) GFUEL kg/h Degvielas masas plūsmas ātrums GSE kg/h Izplūdes gāzu parauga masas plūsmas ātrums GT cm3/min Marķiergāzes plūsmas ātrums GTOTW kg/h Sašķidrinātu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums (sašķidrināta gāze) Ha g/kg Ieplūdes gaisa absolūtais mitrums Hd g/kg Sašķidrināšanai izmantotā gaisa absolūtais mitrums HREF g/kg Absolūtā mitruma standartvērtība (10,71 g/kg) i – Apakšējais indekss, ar ko apzīmē testa režīmu (NRSC testā) vai momentāno vērtību (NRTC testā) KH – NOX mitruma korekcijas koeficients KP – Daļiņu mitruma korekcijas koeficients KV – CFV kalibrēšanas funkcija KW,a – Korekcijas koeficients ieplūdes gaisa pārrēķināšanai no sausa uz sašķidrinātu KW,d – Korekcijas koeficients sašķidrināšanai izmantotā gaisa pārrēķināšanai no sausa uz sašķidrinātu KW,e – Korekcijas koeficients sašķidrināto izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz sašķidrinātām KW,r – Korekcijas koeficients sašķidrināto izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz sašķidrinātām L % Griezes moments procentos no maksimālā griezes momenta, kas rodas, ja testā izmanto konkrētu dzinēja apgriezienu skaitu Md mg Sašķidrināšanai izmantotajā gaisā ievāktā daļiņu parauga masa MDIL kg Caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izfiltrētā sašķidrināšanai izmantotā gaisa parauga masa MEDFW kg Sašķidrinātu izplūdes gāzu ekvivalenta masa visā ciklā MEXHW kg Kopējā izplūdes gāzu masas plūsma visā ciklā Mf mg Ievāktā daļiņu parauga masa Mf,p mg Uz galvenā filtra ievāktā daļiņu parauga masa Mf,b mg Uz papildu filtra ievāktā daļiņu parauga masa Mgas g Gāzveida piesārņotāja kopējā masa visā ciklā MPT g Daļiņu kopējā masa visā ciklā MSAM kg Caur daļiņu paraugu ņemšanas filtriem izfiltrētā sašķidrināto izplūdes gāzu parauga masa MSE kg Ievākto izplūdes gāzu paraugu masa visā ciklā MSEC kg Otrās pakāpes sašķidrināšanā izmantotā gaisa masa MTOT kg Divkārt sašķidrināto izplūdes gāzu kopējā masa visā ciklā MTOTW kg Kopējā masa sašķidrinātajām izplūdes gāzēm, kas visā ciklā izplūst caur sašķidrināšanas tuneli (sašķidrināta gāze) MTOTW,I kg Momentānā masa sašķidrinātajām izplūdes gāzēm, kas plūst caur sašķidrināšanas tuneli (sašķidrināta gāze) mass g/h Apakšējais indekss, ar ko apzīmē emisijas masas plūsmas ātrumu NP – Kopējais PDP apgriezienu skaits visā ciklā nref apgr./min Dzinēja apgriezienu atskaites ātrums NRTC testā nsp s-2 Dzinēja apgriezienu skaita atvasinājums P kW Lietderīgā jauda bez korekcijas p1 kPa Spiediena kritums zem atmosfēras spiediena pie ieplūdes PDP PA kPa Absolūtais spiediens Pa kPa Piesātinātā tvaika spiediens dzinēja ieplūdes gaisā (ISO 3046: psy = PSY testa vide) PAE kW Deklarētā kopējā jauda, ko absorbē testa veikšanai uzmontētās papildierīces, kuras nav prasītas šā pielikuma 2.4. punktā PB kPa Kopējais atmosfēras spiediens (ISO 3046: PX = PX, kopējais atmosfēras spiediens uz vietas; PY = PY, kopējais atmosfēras spiediens testa laikā) Pd kPa Piesātinātā tvaika spiediens sašķidrināšanai izmantotajā gaisā PM kW Maksimālā jauda testā izmantotajā apgriezienu skaitā un testa apstākļos (sk. VII pielikuma 1. papildinājumu) Pm kW Jauda, kas izmērīta izmēģinājumu stendā Ps kPa Sausas atmosfēras spiediens q – Sašķidrinājuma attiecība Qs m3/s Konstanta tilpuma mērītāja (CVS) tilpuma plūsmas ātrums r – Absolūtā statiskā spiediena attiecība starp SSV atveri un ieplūdi r m3/s Izokinētiskās zondes un izplūdes caurules šķērsgriezuma laukumu attiecība Ra % Ieplūdes gaisa relatīvais sašķidrinātums Rd % Sašķidrināšanai izmantotā gaisa relatīvais mitrums Re – Reinoldsa skaitlis Rf – FID reakcijas koeficients T K Absolūtā temperatūra t s Mērīšanas laiks Ta K Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra TD K Rasas punkta absolūtā temperatūra Tref K Sadedzināšanas gaisa standarttemperatūra (298 K) Tsp N·m Pārejas ciklā prasītais griezes moments t10 s Laiks no ieplūdes sākuma, kurā sasniedz 10 % no beigu rādījuma t50 s Laiks no ieplūdes sākuma, kurā sasniedz 50 % no beigu rādījuma t90 s Laiks no ieplūdes sākuma, kurā sasniedz 90 % no beigu rādījuma Δti s Momentānās CFV plūsmas laika intervāls V0 m3/apgr. PDP tilpuma plūsmas ātrums faktiskajos apstākļos Wact kWh Faktiskais ciklā paveiktais darbs NRTC testā WF – Svēruma koeficients WFE – Efektīvais svēruma koeficients X0 m3/apgr. PDP tilpuma plūsmas ātruma kalibrēšanas funkcija ΘD kg·m2 Virpuļstrāvas dinamometra rotācijas inerce β – SSV atveres diametra d un ieplūdes caurules iekšējā diametra attiecība λ – Gaisa un degvielas relatīvā attiecība, ko iegūst, faktisko A/F dalot ar stehiometrisko A/F ρEXH kg/m3 Izplūdes gāzes blīvums 2.18.2. Ķīmisko sastāvdaļu simboli



CH4 Metāns C3H8 Propāns C2H6 Etāns CO Oglekļa monoksīds CO2 Oglekļa dioksīds DOP Dioktilftalāts H2O Ūdens HC Ogļūdeņraži NOX Slāpekļa oksīdi NO Slāpekļa oksīds NO2 Slāpekļa dioksīds O2 Skābeklis PT Daļiņas PTFE Politetrafluoretilēns 2.18.3. Saīsinājumi



CFV Kritiskās plūsmas Venturi caurule CLD Hemiluminiscences detektors CI Kompresijaizdedze FID Liesmas jonizācijas detektors FS Pilna skala HCLD Karsēts hemiluminiscences detektors HFID Karsētas liesmas jonizācijas detektors NDIR Nedispersīvs infrasarkanais analizators NG Dabasgāze NRSC Visurgājējas tehnikas dzinēja tests stacionārā fāzē NRTC Visurgājējas tehnikas dzinēja tests pārejas fāzē PDP Pozitīva darba tilpuma sūknis. SI Dzirksteļaizdedze SSV Zemskaņas Venturi caurule

▼B

3. MOTORU MARĶĒJUMS

3.1. ▼M2 Uz kompresijas aizdedzes motora, kas apstiprināts saskaņā ar šo direktīvu, ir jābūt: ▼B 3.1.1. motora ražotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam; 3.1.2. motora tipam, motoru saimei (vajadzības gadījumā) un unikālam motora identifikācijas numuram; 3.1.3. EK tipa apstiprinājuma numuram, kas aprakstīts ►M2 VIII pielikumā ◄ ; ▼M3 3.1.4. Etiķetes atbilstīgi XIII pielikumam, ja dzinēju tirgū laiž saskaņā ar elastīguma sistēmu.

▼M2

3.2. Uz dzirksteļaizdedzes motora, kas apstiprināts saskaņā ar šo direktīvu, ir jābūt: 3.2.1. motora izgatavotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam; 3.2.2. EK tipa apstiprinājuma numuram, kā norādīts VIII pielikumā.

▼B

►M2 3.3. ◄ Šiem marķējumiem jābūt izturīgiem visā motora derīgajā dzīves laikā un jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem. Ja izmanto etiķetes vai plāksnītes, tās ir tā jāpiestiprina, lai arī piestiprinājums būtu izturīgs visā motora derīgajā dzīves laikā un etiķetes/plāksnītes nevarētu noņemt, tās neiznīcinot vai nesabojājot.

►M2 3.4. ◄ Šie marķējumi ir jāpiestiprina motora daļai, kas ir nepieciešama motora normālai darbībai un kas parasti nav jānomaina motora dzīves laikā. ►M2 3.4.1. ◄ Šie marķējumi ir jānovieto tā, lai tie būtu viegli redzami vidēja auguma cilvēkam pēc tam, kad motors ir nokomplektēts ar visām motora darbībai vajadzīgām palīgierīcēm. ►M2 3.4.2. ◄ Katrs motors ir jāapgādā ar papildu noņemamu izturīga materiāla plāksni, uz kuras ir jābūt visiem 3.1. iedaļā norādītajiem datiem, kas vajadzības gadījumā ir novietota tā, lai 3.1. iedaļā minētos marķējumus padarītu viegli saredzamus vidēja auguma cilvēkam un viegli pieejamus, kad motors ir uzstādīts mehānismā.

►M2 3.5. ◄ Motoru kodēšanai identifikācijas numuru kontekstā ir jābūt tādai, lai tā nešaubīgi ļautu noteikt izgatavošanas secību.

►M2 3.6. ◄ Pirms motori atstāj ražošanas līniju, uz tiem jābūt visiem marķējumiem.

►M2 3.7. ◄ Motoru apzīmējumu precīzais novietojums ir dots ►M2 VII pielikumā ◄ 1. iedaļā.

4. SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

▼M2

4.1. KA motori

▼B

►M2 4.1.1. ◄ Vispārēji norādījumi

Sastāvdaļas, kas var ietekmēt gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju, projektē, būvē un montē tā, lai motors, normāli lietojot, neraugoties uz svārstībām, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šīs direktīvas prasībām.

Ražotājam jāveic tādi tehniski pasākumi, lai nodrošinātu minētās emisijas efektīvu ierobežošanu saskaņā ar šo direktīvu visā motora parastajā kalpošanas laikā un ievērojot normālus izmantošanas nosacījumus. Šos noteikumus uzskata par īstenotiem, ja attiecīgi ir izpildīti ►M2 4.1.2.1. ◄ , ►M2 4.1.2.3. ◄ un 5.3.2.1. iedaļas noteikumi.

Ja izmanto katalītisko pārveidotāju un/vai makrodaļiņu uztvērēju, ražotājam izturības testos, ko viņš pats var izdarīt, ievērojot labu inženierijas praksi un izdarot attiecīgus pierakstus, ir jāpierāda, ka ir sagaidāms, ka šīs pēcapstrādes ierīces darbosies pareizi visā motora dzīves laikā. Pieraksti ir jāizdara atbilstīgi 5.2. un jo īpaši 5.2.3. iedaļas prasībām. Ir jāsniedz attiecīga garantija klientam. Pēc noteikta motora darbošanās laika ir atļauta regulāra šīs ierīces aizstāšana. Motora sastāvdaļu vai sistēmu regulēšanu, labošanu, izjaukšanu, tīrīšanu vai aizstāšanu, ko veic regulāri, lai novērstu motora nepareizu darbību pēcapstrādes ierīces dēļ, izdara tikai tādā mērā, cik tas ir tehnoloģiski vajadzīgs, lai nodrošinātu emisijas regulēšanas sistēmas pareizu darbību. Atbilstīgas prasības par plānveida apkopi, uz ko attiecas iepriekš minētie garantijas noteikumi, ir jāietver klienta rokasgrāmatā un jāapstiprina, pirms tiek piešķirts apstiprinājums. Attiecīgs izvilkums no rokasgrāmatas attiecībā uz apstrādes ierīces (-ču) apkopi/aizstāšanu un garantijas nosacījumiem ir jāietver informācijas dokumentā, kas noteikts šīs direktīvas II pielikumā.

▼M3

Visiem dzinējiem, kas izplūdes gāzes izdala sajaukumā ar ūdeni, dzinēja izplūdes sistēmā lejpus dzinēja un augšpus vietas, kurā izplūdes gāzes saskaras ar ūdeni (vai citu dzesējošu/attīrošu vidi) ierīko pieslēguma vietu, kas vajadzīga, lai uz laiku pievienotu gāzveida vai daļiņveida emisijas paraugu ņemšanas iekārtu. Svarīgi, lai šā pieslēguma novietojums ļautu ievākt labi sajaukušos reprezentatīvu izplūdes gāzu paraugu. Minētā pieslēguma iekšpusē jābūt standarta caurules vītnei, kuras izmērs nepārsniedz puscollu, un, ja pieslēgumu neizmanto, tas jānoslēdz ar aizbāzni (atļauts izmantot līdzvērtīgus savienojumus).

▼B

►M2 4.1.2. ◄ Specifikācijas attiecībā uz piesārņotāju emisiju

Testēšanai pakļautā motora emitētos gāzveida un daļiņveida komponentus mēra ar ►M2 VI pielikums ◄ aprakstītajām metodēm.

Var tikt akceptētas citas sistēmas vai analizatori, ja tie dod rezultātus, kas līdzvērtīgi šādu standartsistēmu rezultātiem:

— gāzveida emisijai, ko mēra neatšķaidītām izplūdes gāzēm — ►M2 VI pielikums ◄ 2. zīmējumā parādītajai sistēmai,

— gāzveida emisijai, ko mēra pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidītām izplūdes gāzēm — ►M2 VI pielikums ◄ 3. zīmējumā parādītajai sistēmai,

— makrodaļiņu emisijai — ►M2 VI pielikums ◄ 13. zīmējumā parādītajai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas darbojas ar atsevišķu filtru katram režīmam vai ar vienu filtru.

Sistēmas līdzvērtības noteikšanas pamatā ir apskatāmās sistēmas un vienas vai vairāku iepriekš minēto standartsistēmu septiņu testu cikla (vai lielāka) korelācijas pētījums.

Līdzvērtības kritēriju definē kā cikla svērto vidējo emisijas lielumu sakrišanu ± 5 % robežās. Izmantojamais cikls ir dots III pielikuma 3.6.1. iedaļā.

Jaunas sistēmas ieviešanai direktīvā līdzvērtības noteikšanas pamatā ir atkārtojamības un atveidojamības aprēķins, kas aprakstīts ISO 5725.

►M2 4.1.2.1. ◄ Oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu emisija I posmā nedrīkst pārsniegt tabulā atzīmētos lielumus.



Lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa oksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOx) (g/kWh) Makrodaļiņas (PT) (g/kWh) 130 ≤ P ≤ 560 5,0 1,3 9,2 0,54 75 ≤ P < 130 5,0 1,3 9,2 0,70 37 ≤ P < 75 6,5 1,3 9,2 0,85

►M2 4.1.2.2. ◄ Emisijas robežlielumi, kas doti ►M2 4.1.2.1. ◄ punktā, ir tieši no motora izplūstošo gāzu robežlielumi, un tie ir jāsasniedz pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes ierīces.

►M2 4.1.2.3. ◄ Oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu emisija II posmā nedrīkst pārsniegt tabulā atzīmētos lielumus.



Lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa oksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOx) (g/kWh) Makrodaļiņas (PT) (g/kWh) 130 ≤ P ≤ 560 3,5 1,0 6,0 0,2 75 ≤ P < 130 5,0 1,0 6,0 0,3 37 ≤ P < 75 5,0 1,3 7,0 0,4 18 ≤ P < 37 5,5 1,5 8,0 0,8

▼M3

4.1.2.4. Oglekļa monoksīda emisija, ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summārā emisija un daļiņu emisija III A posmā nedrīkst pārsniegt turpmāk tabulā norādītās vērtības.



Kategorija – lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (HC+NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) H – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4,0 0,2 I – 75 kW ≤ P < 130 kW 5,0 4,0 0,3 J – 37 kW ≤ P < 75 kW 5,0 4,7 0,4 K – 19 kW ≤ P < 37 kW 5,5 7,5 0,6



Kategorija – darba tilpums/ lietderīgā jauda (SV/P) (litri uz cilindru/kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (HC+NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) V1:1 SV < 0,9 un P ≥ 37 kW 5,0 7,5 0,40 V1:2 0,9 ≤ SV < 1,2 5,0 7,2 0,30 V1:3 1,2 ≤ SV < 2,5 5,0 7,2 0,20 V1:4 2,5 ≤ SV < 5 5,0 7,2 0,20 V2:1 5 ≤ SV < 15 5,0 7,8 0,27 V2:2 15 ≤ SV < 20 un P <3 300 kW 5,0 8,7 0,50 V2:3 15 ≤ SV < 20 un P = 3 300 kW 5,0 9,8 0,50 V2:4 20 ≤ SV < 25 5,0 9,8 0,50 V2:5 25 ≤ SV < 30 5,0 11,0 0,50



Kategorija – lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (HC+NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) RL A – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4,0 0,2 Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) RH A – P > 560 kW 3,5 0,5 6,0 0,2 RH A dzinēji ar P >2 000 kW un SV > 5 litri uz cilindru 3,5 0,4 7,4 0,2



Kategorija – lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (HC+NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) RC A – 130 kW < P 3,5 4,0 0,20

4.1.2.5. Oglekļa monoksīda emisija, ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu emisija (vai – attiecīgā gadījumā – summārā emisija) un daļiņu emisija III B posmā nedrīkst pārsniegt turpmāk tabulā norādītās vērtības.



Kategorija – lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) L – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 0,19 2,0 0,025 M – 75 kW ≤ P < 130 kW 5,0 0,19 3,3 0,025 N – 56 kW ≤ P < 75 kW 5,0 0,19 3,3 0,025 Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (HC+NOX) (g/kWh) P – 37 kW ≤ P < 56 kW 5,0 4,7 0,025



Kategorija – lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) RC B – 130 kW < P 3,5 0,19 2,0 0,025



Kategorija: lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (HC+NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) RC B – 130 kW < P 3,5 4,0 0,025

4.1.2.6. Oglekļa monoksīda emisija, ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu emisija (vai – attiecīgā gadījumā – summārā emisija) un daļiņu emisija IV posmā nedrīkst pārsniegt turpmāk tabulā norādītās vērtības.



Kategorija – lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa monoksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOX) (g/kWh) Daļiņas (PT) (g/kWh) Q – 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 0,19 0,4 0,025 R – 56 kW ≤ P < 130 kW 5,0 0,19 0,4 0,025

4.1.2.7. Robežvērtībās, kas minētas 4.1.2.4., 4.1.2.5. un 4.1.2.6. punktā, ietver pasliktinājumu, kuru aprēķina saskaņā ar III pielikuma 5. papildinājumu. Attiecībā uz robežvērtību standartiem, kas minēti 4.1.2.5. un 4.1.2.6. punktā, visos pēc nejaušības principa izraudzītos slodzes apstākļos, kas ietilpst noteiktā kontroles jomā, un izņemot īpašus dzinēja darbības apstākļus, uz kuriem šāds noteikums neattiecas, emisija paraugos, kas ievākti tik neilgā laika posmā kā 30 s, nedrīkst pārsniegt iepriekš tabulās norādītās vērtības par vairāk kā 100 %. Kontroles jomu, uz ko attiecas procentuālais daudzums, kuru nedrīkst pārsniegt, un dzinēja darbības apstākļus, uz ko šāda prasība neattiecas, nosaka saskaņā ar 15. pantā minēto procedūru.

▼B

►M3 4.1.2.8. ◄ Ja, kā definēts saskaņā ar 6. iedaļu saistībā ar II pielikuma 2. papildinājumu, uz vienu motoru saimi attiecas vairāk nekā viena jaudas josla, tad standarta motora (tipa apstiprinājums) un vienas un tās pašas motoru saimes visu motoru veidu emisijas lielumiem jāatbilst lielākās jaudas joslas stingrākajām prasībām. Pieteicējam ir brīva izvēle ierobežot motoru saimes definīciju ar vienu jaudas joslu un attiecīgi pieteikt sertifikāta saņemšanai.

▼M2

4.2. DA motori

4.2.1. Vispārīgi noteikumi

Komponentus, kas var ietekmēt gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju, projektē, būvē un montē tā, lai motors, to normāli lietojot, neraugoties uz vibrāciju iedarbību, kurai tas var būt pakļauts, atbilstu šīs direktīvas prasībām.

Izgatavotājam jāveic tādi tehniski pasākumi, lai nodrošinātu minētās emisijas efektīvu ierobežošanu saskaņā ar šo direktīvu visā motora parastajā lietderīgās izmantošanas laikā un ievērojot normālus lietošanas apstākļus saskaņā ar IV pielikuma 4. papildinājumu.

4.2.2. Specifikācijas attiecībā uz piesārņotāju emisiju

Testam nodotā motora (un tā pēcapstrādes ierīču) emitētos gāzveida komponentus mēra ar VI pielikumā izklāstītajām metodēm.

Var tikt akceptētas citas sistēmas vai analizatori, ja tie dod rezultātus, kas ir līdzvērtīgi ar šādām atsauces sistēmām iegūtiem rezultātiem:

— gāzveida vielu emisijām, ko mēra neatšķaidītām izplūdes gāzēm — VI pielikuma 2. attēlā parādītajai sistēmai,

— gāzveida emisijai, ko mēra pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidītām izplūdes gāzēm — VI pielikuma 3. attēlā parādītajai sistēmai.

4.2.2.1. Oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un ogļūdeņražu summārā emisija I posmā nedrīkst pārsniegt tabulā norādītās vērtības:



I posms Klase Oglekļa oksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOx) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh) HC + NOx SH:1 805 295 5,36 SH:2 805 241 5,36 SH:3 603 161 5,36 SN:1 519 50 SN:2 519 40 SN:3 519 16,1 SN:4 519 13,4

4.2.2.2. Oglekļa oksīda, slāpekļa oksīdu un ogļūdeņražu summārā emisija I posmā nedrīkst pārsniegt tabulā norādītās vērtības:



II posms (1) Klase Oglekļa oksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa (g/kWh) HC + NOx SH:1 805 50 SH:2 805 50 SH:3 603 72 SN:1 610 50,0 SN:2 610 40,0 SN:3 610 16,1 SN:4 610 12,1 (1) Sk. 4. pielikuma 4. papildinājumu: ieskaitot nolietošanās faktorus.; Visu klašu motoriem NOx emisijas nedrīkst pārsniegt 10 g/kWh.

4.2.2.3. Neskarot “pārnēsājamā motora” definīciju šīs direktīvas 2. pantā, sniega tīrītāju piedziņai izmantojamajiem divtaktu motoriem jāatbilst tikai SH:1, SH:2 vai SH:3 standartam.

▼B

4.3. Uzstādīšana uz mobiliem mehānismiem

Motoru uzstādīšana uz mobiliem mehānismiem atbilst ierobežojumiem, kas noteikti tipa apstiprinājuma darbības jomai. Turklāt attiecībā uz motora apstiprināšanu vienmēr ir jāatbilst šādām īpašībām:

4.3.1. iesūkšanas retinājums nepārsniedz retinājumu, kas attiecīgi noteikts apstiprinātam motoram II pielikuma 1. vai 3. papildinājumā;

4.3.2. izplūdes pretspiediens nepārsniedz pretspiedienu, kas attiecīgi noteikts apstiprinātam motoram II pielikuma 1. vai 3. papildinājumā.

5. NORĀDĪJUMI PRODUKCIJAS ATBILSTĪBAS VĒRTĒŠANAI

5.1. Attiecībā uz apmierinošu nolīgumu un procedūru pārbaudi, lai nodrošinātu produkcijas atbilstības efektīvu kontroli pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas, apstiprinātājai iestādei ir jāakceptē arī ražotāja reģistrācija saskaņotajam EN 29002 standartam (kura darbības joma ietver attiecīgos motorus) vai līdzvērtīgam akreditācijas standartam, kas atbilst prasībām. Ražotājam ir jāsniedz reģistrācijas dati un jāuzņemas informēt apstiprinātāju iestādi par reģistrācijas derīguma vai darbības jomas grozījumiem. Lai pārbaudītu, ka 4.2. iedaļas prasības pastāvīgi tiek īstenotas, izdara atbilstīgas produkcijas kontroles.

5.2. Apstiprinājuma turētājam jo īpaši: 5.2.1. jānodrošina, lai pastāvētu ražojuma kvalitātes efektīvas kontroles kārtība; 5.2.2. lai būtu pieejams katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei vajadzīgais aprīkojums; 5.2.3. jānodrošina, lai testu rezultātu datus pierakstītu un lai klātpieliktie dokumenti būtu pieejami laika posmā, ko nosaka saskaņā ar apstiprinātāju iestādi; 5.2.4. jāanalizē katra testa veida rezultāti, lai pārbaudītu un nodrošinātu motora īpašību stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības; 5.2.5. jānodrošina, lai jebkurai motoru vai sastāvdaļu paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa tipam, sekotu cita parauga ņemšana vai cits tests. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu attiecīgās produkcijas atbilstību.

5.3. Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību. 5.3.1. Katrā pārbaudē pārbaudītājam uzrāda testu žurnālus un produkcijas apskates pierakstus. 5.3.2. Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja šķiet vajadzīgs pārbaudīt saskaņā ar 4.2. iedaļu uzrādīto datu pareizību, rīkojas šādi: 5.3.2.1. no sērijas ņem motoru un pakļauj III pielikumā aprakstītajam testam. Iegūtās oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu emisija nedrīkst pārsniegt 4.2.1. iedaļas tabulā atzīmētos daudzumus saskaņā ar 4.2.2. iedaļas prasībām vai attiecīgi 4.2.3. iedaļas tabulā atzīmētos daudzumus; 5.3.2.2. ja no sērijas ņemtais motors neatbilst 5.3.2.1. iedaļas prasībām, ražotājs var lūgt izdarīt mērījumus tādas pašas specifikācijas motoru paraugam, kas ir ņemts no sērijas un ietver sākotnēji ņemto motoru. Ražotājs nosaka parauga lielumu n saskaņā ar tehnisko dienestu. Motoru, kas nav sākotnēji ņemtais motors, pakļauj testam. No parauga iegūto rezultātu aritmētisko vidējo ( ) nosaka katram piesārņotājam. Sērijas produkciju uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: ( 16 ) kur: L ir katrai attiecīgai piesārņojošai vielai 4.2.1./4.2.3. iedaļā noteiktais robežlielums, k ir statistiskais koeficients, kas ir atkarīgs no n un dots šajā tabulā:



n 2 3 4 5 6 7 8 9 10 k 0,973 0,613 0,489 0,421 0,376 0,342 0,317 0,296 0,279 n 11 12 13 14 15 16 17 18 19 k 0,265 0,253 0,242 0,233 0,224 0,216 0,210 0,203 0,198 5.3.3. Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, kas atbild par produkcijas atbilstības pārbaudi, izdara testus motoriem, kas ir pilnīgi vai daļēji iepriekš piestrādāti pēc ražotāja norādījumiem. 5.3.4. Parastais kompetentās iestādes noteiktais inspekciju biežums ir vienreiz gadā. Ja nav izpildītas 5.3.2. iedaļas prasības, kompetentā iestāde nodrošina visus vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz atjaunotu produkcijas atbilstību.

6. PARAMETRI MOTORU SAIMES DEFINĒŠANAI

Motoru saimi var definēt ar konstrukcijas galvenajiem parametriem, kam ir jābūt kopīgiem visiem saimes motoriem. Dažos gadījumos ir iespējama parametru savstarpējā iedarbība. Šīs ietekmes ir jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka motoru saimē ietver tikai motorus ar līdzīgām izplūdes gāzu emisijas pazīmēm.

Lai motorus varētu uzskatīt par piederīgiem vienai un tai pašai motoru saimei, jābūt kopīgam šādam galveno parametru sarakstam.

6.1. Sadegšanas cikls: — divtaktu, — četrtaktu.

6.2. Dzesējošā vide: — gaiss, — ūdens, — eļļa.

▼M2

6.3. Cilindra tilpums, no 85 % līdz 100 % motoru saimes lielākā tilpuma

6.4. Gaisa aspirācijas metode

6.5. Degvielas tips — dīzeļdegviela — benzīns.

6.6. Degkameras tips/konstrukcija

6.7. Vārsti un atveres — konfigurācija, izmēri un skaits

6.8. Degvielas sistēma Dīzeļdegvielai: — smidzinātājs ar sūkni — rindu iesmidzes sūknis — sadalītājsūknis — vienelementa — vienības smidzinātājs. Benzīnam: — karburatora — ar iesmidzināšanu ieplūdes kanālos — ar iesmidzināšanu cilindrā.

6.9. Dažādas pazīmes — atgāzu recirkulācija — ūdens iesmidzināšana/emulģēšana — gaisa iesmidzināšana — turbopūtes dzesēšanas sistēma — aizdedzes veids (kompresijas aizdedze, dzirksteļaizdedze).

6.10. Izplūdes gāzu pēcapstrāde — oksidēšanas katalizators — reducēšanas katalizators — trīsceļu katalizators — siltumreaktors — daļiņu filtrs.

▼B

7. STANDARTA MOTORA IZVĒLE

7.1. Saimes standarta motoru izraugoties, primārais kritērijs ir augstākā degvielas padeve virzuļa gājienam pie deklarētā apgriezienu skaita maksimālajā griezes momentā. Ja šim primārajam kritērijam atbilst divi vai vairāki motori, tad standarta motoru izraugās, izmantojot sekundāro kritēriju — lielāko degvielas padevi virzuļa gājienam pie nominālā apgriezienu skaita. Noteiktos apstākļos apstiprinātāja iestāde var secināt, ka lielāko saimes emisijas līmeni vislabāk var raksturot, testējot otru motoru. Tādā veidā apstiprinātāja iestāde var izraudzīties papildu motoru testēšanai, pamatojoties uz pazīmēm, kas norāda, ka šim motoram varētu būt vislielākais emisijas līmenis no minētās saimes motoriem.

7.2. Ja saimes motoriem ir citas mainīgas pazīmes, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē izplūdes gāzu emisiju, tad šīs pazīmes arī ir jāidentificē un jāņem vērā, izraugoties standarta motoru.









II PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS Nr…,

kas attiecas uz tipa apstiprinājumu un kurā minēti pasākumi pret visurgājējā tehnikā uzstādāmu iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju

(Direktīva 97/68/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu../…/EK)









1. papildinājums









2. papildinājums

►(2) M2

►(2) M2









3. papildinājums

►(1) M2

►(7) M2

►(7) M2

►(7) M2

►(7) M2

►(7) M2

►(7) M2

►(7) M2









III PIELIKUMS

▼M2

KA MOTORU TESTA METODE

▼B

1. IEVADS

1.1. Šajā pielikumā aprakstīta gāzveida un daļiņveida piesārņotāju noteikšanas metode testējamo motoru emisijā. ▼M3 Ir divi testa cikli, ko piemēro saskaņā ar I pielikuma 1. punkta noteikumiem: — NRSC (visurgājējas tehnikas dzinēja tests stacionārā fāzē), ko izmanto I, II un III A posmā un dzinējiem ar nemainīgu apgriezienu skaitu, kā arī III B un IV posmā gāzveida piesārņotāju gadījumā, — NRTC (visurgājējas tehnikas dzinēja tests pārejas fāzē), ko izmanto daļiņveida emisijas mērīšanai III B un IV posmā un dzinējiem, kas nav dzinēji ar nemainīgu apgriezienu skaitu. Pēc ražotāja izvēles šo testu var izmantot arī III A posmā un attiecībā uz gāzveida piesārņotājiem III B un IV posmā. — Attiecībā uz dzinējiem, kurus paredzēts lietot iekšējo ūdensceļu kuģos, izmanto ISO testa procedūru, kā noteikts ar ISO 8178–4:2002[E] un IMO MARPOL 73/78 VI pielikumā (NOx kodekss). — Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas mērīšanai no dzinējiem, kas paredzēti drezīnu piedziņai, III A un III B posmā izmanto NRSC testu. — Gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijas mērīšanai no dzinējiem, kas paredzēti lokomotīvju piedziņai, III A un III B posmā izmanto NRSC testu. ▼B

1.2. Pārbaudi izdara motoram, kas uzmontēts testa stendam un pievienots dinamometram.

▼M3

1.3. Mērīšanas princips Mērāmā dzinēja gāzu emisija ietver gāzveida sastāvdaļas (oglekļa monoksīds, ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa) un daļiņas. Turklāt oglekļa dioksīdu bieži izmanto par marķiergāzi, lai noteiktu parciālās un pilnās plūsmas sašķidrināšanas sistēmas sašķidrinājuma attiecību. Labā inženierijas praksē vispārējus oglekļa dioksīda mērījumus iesaka kā izcilu līdzekli ar mērījumiem saistītu problēmu noteikšanai testa norisē. 1.3.1. NRSC tests Iepriekš noteiktos darbības apstākļos, kad dzinējs ir iesilis, pastāvīgi kontrolē iepriekš minētās gāzu emisijas apjomu, šai nolūkā ņemot nesašķidrināto izplūdes gāzu paraugu. Testa ciklā ir noteikts daudzums apgriezienu skaita un griezes momenta (slodzes) režīmu, kas aptver parastos dīzeļdzinēju ekspluatācijas apstākļus. Katrā režīmā nosaka ikviena atsevišķa gāzveida piesārņotāja koncentrāciju, izplūdi un jaudu, un izmērītās vērtības vērtē ar koeficientu. Daļiņu paraugu sašķidrina ar kondicionētu apkārtējo gaisu. Visā testa procedūras norisē ņem vienu paraugu, ko ievāc, izmantojot piemērotus filtrus. Cita iespēja ir paraugu ņemt, izmantojot atsevišķus filtrus – katram režīmam vienu, un aprēķināt ciklam atbilstīgo svērto rezultātu. Konkrēta piesārņotāja emisiju gramos uz kilovatstundu aprēķina, kā noteikts šā pielikuma 3. papildinājumā. 1.3.2. NRTC tests Pārejas fāzei paredzēto testu, kurā stingri ievēroti visurgājējai tehnikai uzstādītu dīzeļdzinēju darbības apstākļi, veic divas reizes: — pirmo reizi (aukstā palaišana) pēc tam, kad dzinējs ir sasilis līdz istabas temperatūrai un dzinēja dzesēšanas šķidruma un eļļas, pēcapstrādes sistēmu un visu dzinēja kontroles papildu ierīču temperatūra ir stabilizējusies intervālā starp 20 un 30 °C; — otro reizi (siltā palaišana) pēc divdesmit minūšu ilgas turēšanas siltumā, laika atskaiti sākot tūlīt pēc aukstās palaišanas cikla beigām. Šajā testā nosaka iepriekš minētos piesārņotājus. Izmantojot dzinēja griezes momenta un apgriezienu skaita signālus no dzinēja dinamometra, nosaka jaudas attiecību pret cikla ilgumu un šādi iegūst darbu, ko dzinējs veicis cikla norisē. Gāzveida sastāvdaļu koncentrācijas nosaka visā cikla norisē vai nu nesašķidrinātās izplūdes gāzēs, integrējot analizatora signālu saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu, vai sašķidrinātās izplūdes gāzēs CVS pilnās plūsmas sašķidrināšanas sistēmā, integrējot vai izmantojot paraugu ņemšanas maisu saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu. Attiecībā uz daļiņām ņem proporcionālu paraugu no sašķidrinātām izplūdes gāzēm, šo paraugu ievācot uz noteikta filtra un tālab sašķidrinot vai nu parciālo, vai pilno plūsmu. Atkarībā no izmantotās metodes visā cikla norisē nosaka sašķidrinātu vai nesašķidrinātu izplūdes gāzu plūsmas ātrumu, lai aprēķinātu piesārņotāju masas emisijai atbilstīgās vērtības. Masas emisijas vērtības un dzinēja veiktā darba attiecība raksturo to, cik gramus konkrētā piesārņotāja dzinējs izdala vienā kilovatstundā. Emisiju (g/kWh) mēra gan aukstās palaišanas, gan siltās palaišanas ciklā. Kopējo ar koeficientu vērtēto emisiju aprēķina, aukstās palaišanas rezultātam piešķirot 10 % svērumu un siltās palaišanas rezultātam piešķirot 90 % svērumu. Kopējai ar koeficientu vērtētajai emisijai jāatbilst standartam. Pirms uzsākt apvienoto testu ar auksto vai silto palaišanu, modificē simbolus (I pielikuma 2.18. punkts), testa kārtību (III pielikums) un aprēķinos izmantojamos vienādojumus (III pielikuma 3. papildinājums) atbilstīgi 15. pantā minētajai procedūrai.

▼B

2. TESTA APSTĀKĻI

2.1. Vispārīgas prasības

Visus tilpumus un tilpumu plūsmas ātrumus attiecina uz 273 K (0 °C) un 101,3 kPa.

2.2. Motora testa apstākļi

2.2.1. Motora ieplūstošā gaisa absolūto temperatūru Ta, izteiktu kelvinos, un sausas atmosfēras spiedienu ps, izteiktu kPa, mēra un parametru fa nosaka saskaņā ar šādiem noteikumiem. Dabiskas iesūkšanas un mehāniskas iepūšanas motoriem: Turbokompresoru motoriem ar ieplūstošā gaisa dzesēšanu vai bez tās:

2.2.2. Testa derīgums Lai testu atzītu par derīgu, parametram fa ir jābūt: ▼M1

▼M3

2.2.3. Dzinēji ar uzpūtes gaisa dzesēšanu Uzpūtes gaisa temperatūru reģistrē, un deklarētajā nominālajā apgriezienu skaitā un pilnā slodzē tā ir ± 5 K no uzpūtes gaisa maksimālās temperatūras, ko noteicis ražotājs. Dzesētājvides temperatūra ir vismaz 293 K (20 °C). Ja izmanto pārbaudes darbnīcas sistēmu vai ārēju ventilatoru, tad uzpūtes gaisa temperatūru deklarētajā maksimālajā apgriezienu skaitā un pilnā slodzē noregulē ± 5 K robežās no uzpūtes gaisa maksimālās temperatūras, ko noteicis ražotājs. Uzpūtes gaisa dzesētājā iepriekš iestatīto dzesēšanas šķidruma temperatūru un plūsmas ātrumu atstāj nemainīgu visā testa ciklā. Uzpūtes gaisa dzesētāja tilpumu nosaka, pamatojoties uz labu inženierijas praksi un parastajiem transportlīdzekļos un iekārtās izmantotajiem lielumiem. Cita iespēja ir uzpūtes gaisa dzesētāja iestatīšanu veikt saskaņā ar 1995. gada janvārī publicēto standartu SAE J 1937.

▼B

2.3. Motora gaisa ieplūdes sistēma

▼M3

Testējamo dzinēju aprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu, kurai gaisa ieplūdes ierobežojums ir ± 300 Pa no vērtības, ko ražotājs paredzējis tīram gaisa filtram ražotāja noteiktos dzinēja darbības apstākļos, kuri rada maksimālu gaisa plūsmu. Ierobežojumi jānosaka nominālajā apgriezienu skaitā un pilnā slodzē. Var izmantot darbnīcas pārbaudes sistēmu, ja tā dublē faktiskos dzinēja darbības apstākļus.

▼B

2.4. Motora izplūdes sistēma

▼M3

Testējamo dzinēju aprīko ar izplūdes sistēmu, kuras izplūdes pretspiediens ir ± 650 Pa no ražotāja noteiktās vērtības dzinēja darbības apstākļos, kas atbrīvo maksimālo deklarēto jaudu.

Ja dzinējs ir aprīkots ar izplūdes pēcapstrādes ierīci, tad izplūdes caurules diametram jābūt tādam pašam, kāds ir vismaz četrus caurules diametrus augšpus ieplūdes vietai tās caurules paplašinātās daļas sākumā, kam pievienota pēcapstrādes ierīce. Attālumam starp izplūdes kolektora atloku vai turbokompresora izplūdi un izplūdes pēcapstrādes ierīci jābūt tādam pašam, kāds ir iekārtas konfigurācijā, vai arī tam jāiekļaujas ražotāja noteiktajās attāluma specifikācijās. Izplūdes pretspiedienam vai ierobežojumam arī jāatbilst iepriekšminētajiem kritērijiem, un tos var regulēt ar vārstu. Pēcapstrādes ierīci ietverošo vienību uz izmēģinājuma testa un dzinēja kartēšanas laiku var noņemt un aizstāt ar tai līdzvērtīgu vienību ar neaktīvu katalizatoru.

▼B

2.5. Dzesēšanas sistēma

Motora dzesēšanas sistēma ar pietiekamu spēju uzturēt ražotāja noteikto normālo motora darba temperatūru.

2.6. Ziežeļļa

Norādījumus par testā lietoto ziežeļļu pieraksta un iesniedz kopā ar testa rezultātiem.

2.7. Testa degviela

Degviela ir ►M2 V pielikums ◄ norādītā standartdegviela.

Testā lietojamās standartdegvielas cetānskaitlis un sēra saturs ir attiecīgi rakstīts ►M2 VII pielikums ◄ 1. papildinājuma 1.1.1. un 1.1.2. iedaļā.

Degvielas temperatūrai pie iesmidzināšanas sūkņa ievada jābūt 306-316 K (33-43 °C).

▼M3

3. TESTA NORISE (NRSC TESTS)

▼M3

3.1. Dinamometra iestatījumu noteikšana

Īpatnējo emisiju mērījumu pamatā ir nekoriģēta bremžu jauda atbilstīgi standartam ISO 14396:2002.

Veicot pārbaudi, jānomontē papildierīces, kuras var būt uzmontētas dzinējam un ir vajadzīgas tikai iekārtas darbam. Piemēri (neizsmeļošs uzskaitījums) ir šādi:

— bremžu gaisa kompresors,

— stūres pastiprinātāja kompresors,

— gaisa kondicionēšanas kompresors,

— hidraulisko izpildmehānismu pumpji.

Ja papildierīces nenomontē, tad jānosaka to absorbētā jauda pie konkrētā apgriezienu skaita, un tas vajadzīgs, lai aprēķinātu dinamometra iestatījumus, izņemot gadījumus, kad papildierīces ir dzinēja sastāvdaļa (piemēram, dzesēšanas ventilatori dzinējiem ar gaisa dzesēšanu).

Ieplūdes ierobežojuma un izplūdes caurules pretspiediena iestatījumu noregulē atbilstīgi ražotāja norādītajām augšējām robežām saskaņā ar 2.3. un 2.4. punktu.

Maksimālo griezes momenta vērtību konkrētajā apgriezienu skaitā nosaka eksperimentāli, un tas vajadzīgs, lai aprēķinātu griezes momenta vērtību testa režīmā. Dzinējiem, kurus nav paredzēts darbināt maksimālajam griezes momentam atbilstošā diapazonā, maksimālo griezes momentu testā izmantotajā apgriezienu skaitā norāda ražotājs.

Dzinēja iestatījumu katrā no testa režīmiem aprēķina pēc šādas formulas:

Ja attiecība

,

tad PAE vērtību var pārbaudīt tehniskā iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu.

▼B

►M3 3.2. ◄ Paraugu ņemšanas filtru sagatavošana

Vismaz vienu stundu pirms testa katru filtru (pāri) ievieto segtā, bet hermētiski nenoslēgtā Petri trauciņā un ievieto svēršanas kamerā stabilizācijai. Kad stabilizācijas posms beidzies, katru filtru (pāri) nosver un pieraksta taras svaru. Pēc tam filtru (pāri) glabā slēgtā Petri trauciņā vai filtru glabātuvē, līdz tas ir vajadzīgs testam. Ja filtrs (pāris) nav izmantots astoņu stundu laikā pēc tā izņemšanas no svēršanas kameras, tas pirms lietošanas ir jānosver vēlreiz.

►M3 3.3. ◄ Mērīšanas iekārtas uzstādīšana

Ierīces un paraugu ņemšanas zondes uzstāda pēc vajadzības. Ja izplūdes gāzu atšķaidīšanai izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, izlaides cauruli pievieno sistēmai.

►M3 3.4. ◄ Atšķaidīšanas sistēmas un motora palaišana

Atšķaidīšanas sistēmu un motoru palaiž un silda, līdz visas temperatūras un spiedieni ir nostabilizējušies pie pilnas slodzes un nominālā apgriezienu skaita (3.6.2. iedaļa).

▼M3

3.5. Sašķidrinājuma attiecības koriģēšana

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu saskaņā ar viena filtra metodi iedarbina un lieto, izmantojot apvada ierīci (vairāku filtru metodes gadījumā tas nav obligāti). Sašķidrināšanai izmantotajā gaisā daļiņu fona koncentrāciju var noteikt, laižot sašķidrināšanai izmantoto gaisu cauri daļiņu filtriem. Ja sašķidrināšanai lieto filtrētu gaisu, tad pietiek ar vienu mērījumu, ko veic pirms testa, tā laikā vai pēc tā. Ja sašķidrināšanai izmantoto gaisu nefiltrē, tad mērījums jāveic vienam paraugam, kas ņemts testa norisē.

Sašķidrināšanai izmantotajam gaisam jābūt tādam, lai visos režīmos temperatūra uz filtra virsmas būtu starp 315 K (42 °C) un 325 K (52 °C). Kopējā sašķidrinājuma attiecība nedrīkst būt mazāka par četri.

Piezīme:

Stabila režīma procedūrā tā vietā, lai ievērotu temperatūras diapazonu no 42 °C līdz 52 °C, filtra temperatūru var uzturēt maksimālajā 325 K (52 °C) vai zemākā temperatūrā.

Izmantojot vie