2007R1445 — LV — 05.08.2015 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1445/2007 (2007. gada 11. decembris), ar ko paredz kopējus noteikumus, lai sniegtu pamatinformāciju par pirktspējas paritātēm un lai tās aprēķinātu un izplatītu (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 336, 20.12.2007., 1. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1445/2007

(2007. gada 11. decembris),

ar ko paredz kopējus noteikumus, lai sniegtu pamatinformāciju par pirktspējas paritātēm un lai tās aprēķinātu un izplatītu

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Lai iegūtu dalībvalstu iekšzemes kopprodukta (IKP) tiešu salīdzinājumu apjoma izteiksmē, ir būtiski, lai Kopienai būtu pirktspējas paritātes (turpmāk – “PPP”), kas novērš cenu līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm. (2) Kopienas PPP ir jāaprēķina atbilstīgi saskaņotai metodoloģijai, kas ir saderīga ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā ( 3 ), ar kuru nosaka sistēmu nacionālo kontu izveidei dalībvalstīs. (3) Dalībvalstis tiek mudinātas sagatavot datus reģionālajām PPP. (4) Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu ( 4 ), paredz, ka struktūrfondu finansējumam saskaņā ar konverģences mērķi atbilstīgi ir reģioni, kuri atbilst kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi ( 5 ). Šādu reģionu IKP uz vienu iedzīvotāju, vērtējot PPP mērvienībās un aprēķinot pēc Kopienas 2000.-2002. gada datiem, ir mazāks par 75 % no ES 25 vidējā IKP tajā pašā pārskata periodā. Ja nav reģionālo PPP, būtu jāizmanto valstu PPP, lai izveidotu to reģionu sarakstu, kuri varētu izmantot struktūrfondus. Valstu PPP var izmantot arī tam, lai noteiktu katram reģionam piešķiramo līdzekļu apjomu. (5) Regula (EK) Nr. 1083/2006 paredz, ka Kohēzijas fonda finansējumam atbilstīgas ir dalībvalstis, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju, vērtējot PPP mērvienībās un aprēķinot pēc Kopienas 2001.-2003. gada datiem, ir mazāks par 90 % no ES 25 vidējā NKI un kurām ir programma Līguma 104. pantā minēto ekonomiskās konverģences kritēriju sasniegšanai. (6) XI pielikuma 1. pants Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos, kas paredzēti Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ( 6 ), (turpmāk – “Civildienesta noteikumi”) nosaka, ka Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punktā paredzētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija (Eurostat) katru gadu līdz oktobra beigām sagatavo ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Briselē, pirktspējas paritāti starp Briseli un konkrētām vietām dalībvalstīs un izmaiņām centrālajās valdībās strādājošo valstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā. (7) Komisija (Eurostat) katru gadu, pamatojoties uz brīvprātības principu, jau vāc no dalībvalstīm pamatinformāciju par PPP. Šī darbība dalībvalstīs jau ir kļuvusi par stabilu praksi. Tomēr, lai nodrošinātu ilgtspējīgu PPP izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, ir vajadzīgs tiesiskais regulējums. (8) Lai pastāvīgi būtu pieejami visjaunākie dati, būtu jāturpina pašreizējā prakse regulāri sniegt provizoriskus rezultātus. (9) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 7 ). (10) Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot definīcijas, koriģēt II pielikuma pamatpozīcijas un noteikt kvalitātes kritērijus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (11) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, paredzēt kopējus noteikumus, lai sniegtu pamatinformāciju par pirktspējas paritātēm un lai aprēķinātu un izplatītu tās – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (12) Saskaņā ar Padomes Lēmuma 89/382/EEK, Euratom ( 8 ) 3. pantu ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas izveidota ar minēto lēmumu, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. pants

Mērķis

Šās regulas mērķis ir paredzēt kopējus noteikumus, lai sniegtu pamatinformāciju par PPP un lai tās aprēķinātu un izplatītu.

2. pants

Darbības joma

1. Sniedzamā pamatinformācija ir dati, kas vajadzīgi PPP aprēķināšanai un kvalitātes nodrošināšanai.

Pamatinformācija ietver cenas, IKP izlietojuma vērtības un citus datus, kas uzskaitīti I pielikumā.

Datu vākšanā ievēro I pielikumā noteikto minimālo biežumu. Biežāku datu vākšanu veic vienīgi pamatotos izņēmuma gadījumos.

2. PPP aprēķina pēc valsts gada vidējām preču un pakalpojumu cenām, izmantojot pamatinformāciju, kas attiecas uz dalībvalstu ekonomisko teritoriju, kā noteikts Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā (turpmāk – “EKS 95”).

3. PPP aprēķina saskaņā ar II pielikumā uzskaitītajām pamatpozīcijām, kas atbilst attiecīgajām IKP klasifikācijām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 2223/96.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

a) “pirktspējas paritātes” (“PPP”) ir telpiskie deflatori un valūtas konvertētāji, kas novērš dalībvalstu cenu līmeņu atšķirību ietekmi un tādējādi ļauj veikt IKP komponentu apjoma salīdzinājumus un cenu līmeņu salīdzinājumus;

b) “pirktspējas līmenis” (“PSL”) ir mākslīga kopēja atsauces valūtas vienība, ko Eiropas Savienībā izmanto ekonomikas summāro rādītāju apjoma izteikšanai, lai veiktu telpiskus salīdzinājumus tādā veidā, ka tiek likvidētas dalībvalstu cenu līmeņa atšķirības;

c) “cenas” ir pircēju cenas, ko maksā galapatērētāji;

d) “izlietojuma vērtības” ir IKP izlietojuma komponentu daļas faktiskajās cenās;

e) “pamatpozīcija” ir posteņu apkopojuma zemākais līmenis IKP sadalījumā, kuram aprēķina paritātes;

f) “posteņi” ir preces vai pakalpojumi, kas precīzi definēti izmantošanai cenu novērošanā;

g) termins “faktiskā un nosacītā īres maksa” ir lietots nozīmē, kāda tam piešķirta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1722/2005 ( 9 );

h) termins “darba ņēmēju kompensācija” ir lietots nozīmē, kāda tam piešķirta Regulā (EK) Nr. 2223/96;

i) “laika korekcijas koeficienti” ir koeficienti, ko izmanto, lai apsekošanas laikā iegūtās vidējās cenas pārrēķinātu gada vidējās cenās;

j) “telpiskie korekcijas koeficienti” ir koeficienti, ko izmanto, lai vidējās cenas, kas iegūtas vienā vai vairākās vietās dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā, pārrēķinātu valsts vidējās cenās;

k) “reprezentatīvi posteņi” ir posteņi, kuri pamatpozīcijas relatīvo kopējo izdevumu izteiksmē ir vieni no vissvarīgākajiem posteņiem, ko pērk valsts tirgos, vai kurus par tādiem uzskata;

l) “reprezentativitātes indikatori” ir marķieri vai citi indikatori, kas apzīmē posteņus, kurus dalībvalstis ir izraudzījušās par reprezentatīviem;

m) “ekvireprezentativitāte” ir īpašība, kas vajadzīga posteņu saraksta sastādīšanā pamatpozīcijai, kur katra dalībvalsts var novērot cenas tādam reprezentatīvu preču skaitam, kas atbilst pamatpozīcijas aptverto ražojumu un cenu līmeņu daudzveidībai un izdevumiem attiecīgajā pamatpozīcijā;

n) “transitīvs” ir īpašība, kuras dēļ jebkuru divu dalībvalstu tiešs salīdzinājums dod to pašu iznākumu, ko netiešs salīdzinājums caur kādu citu dalībvalsti;

o) “kļūda” ir nepareizas pamatinformācijas izmantošana vai aprēķinu procedūras nepareiza piemērošana;

p) “pārskata gads” ir kalendārais gads, uz kuru attiecas noteikti gada rezultāti;

q) “noturība” ir tad, ja, rezultātus sākotnēji aprēķinot dalībvalstu grupai un vēlāk tos aprēķinot plašākai dalībvalstu grupai, tik un tā saglabājas sākotnējās dalībvalstu grupas savstarpējās PPP.

4. pants

Uzdevumi un pienākumi

1. Komisijas (Eurostat) pienākumi ir:

a) koordinēt pamatinformācijas sniegšanu;

b) aprēķināt un publicēt PPP;

c) saskaņā ar 7. pantu nodrošināt PPP kvalitāti;

d) apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādāt un darīt zināmu metodoloģiju;

e) nodrošināt to, lai dalībvalstīm būtu iespēja izteikt piezīmes par PPP rezultātiem pirms publicēšanas un lai visas šādas piezīmes tiktu pienācīgi ņemtas vērā; un

f) izstrādāt un izplatīt I pielikuma 1.1. punktā minēto metodoloģijas rokasgrāmatu.

2. Sniedzot pamatinformāciju, dalībvalstis ievēro I pielikumā izklāstīto procedūru.

Dalībvalstis ne ilgāk kā mēneša laikā rakstveidā apstiprina to pārziņā esošā apsekojuma rezultātus, kad ir pabeigts datu validācijas process, kā noteikts I pielikuma 5.2. punktā.

Dalībvalstis apstiprina datu vākšanas metodoloģiju un pārbauda datu ticamību, tostarp Komisijas (Eurostat) sniegto pamatinformāciju.

5. pants

Pamatinformācijas nodošana

1. I pielikumā uzskaitīto informāciju dalībvalstis pārsūta Komisijai (Eurostat) saskaņā ar pastāvošajiem Kopienas noteikumiem par datu pārraidi.

2. I pielikumā uzskaitītā pamatinformācija pārsūtāma tajā pašā pielikumā noteiktajā tehniskajā formā un termiņos.

3. Gadījumos, kad pamatinformācijas posteņus dalībvalstīm sniedz Komisija (Eurostat), Komisija nosūta metodes skaidrojumu, lai dalībvalstis varētu veikt ticamības pārbaudi.

6. pants

Statistikas vienības

1. I pielikumā uzskaitīto pamatinformāciju iegūst vai nu no statistikas vienībām, kas definētas Padomes Regulā (EEK) Nr. 696/93 ( 10 ), vai no citiem avotiem, kas dod datus, kuri atbilst I pielikuma 5.1. punktā noteiktajām kvalitātes prasībām. Katra dalībvalsts, pārsūtot datus, paziņo Komisijai statistiskas vienības vai avota veidu.

2. Statistikas vienības, ko dalībvalstis aicina sniegt datus vai sadarboties datu vākšanā, ļauj novērot faktiski maksātās cenas un sniedz patiesu un pilnīgu informāciju, kad tā tiek pieprasīta.

7. pants

Kvalitātes kritēriji un kontrole

1. Komisija (Eurostat) un dalībvalstis izveido kvalitātes kontroles sistēmu, kuras pamatā ir ziņojumi un vērtējumi, kas noteikti I pielikuma 5.3. punktā.

2. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) pēc tās lūguma visu informāciju, kas vajadzīga I pielikumā uzskaitītās pamatinformācijas kvalitātes izvērtēšanai.

Dalībvalstis arī sniedz Komisijai (Eurostat) sīkas ziņas un iemeslus vēlākām izmaiņām izmantotajās metodēs vai atkāpēm no I pielikumā minētās metodoloģijas rokasgrāmatas, kā arī par iemesliem šādai rīcībai.

3. Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) kvalitātes pārskatus par apsekojumiem, kuri ir tās pārziņā, kā noteikts I pielikuma 5. iedaļā.

4. Kvalitātes kontroles pamatā esošos kopējos kritērijus un kvalitātes ziņojumu struktūru, kā norādīts I pielikuma 5.3. punktā, nosaka saskaņā ar 11. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

8. pants

Biežums

Komisija (Eurostat) aprēķina PPP par katru kalendāro gadu.

9. pants

Datu izplatīšana

1. Komisija (Eurostat) publicē galīgos gada rezultātus ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc pārskata gada beigām.

Publikācijai jābalstās uz datiem, kas ir Komisijas (Eurostat) rīcībā ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms publikācijas dienas.

Šis punkts neiespaido Komisijas (Eurostat) tiesības publicēt provizoriskus rezultātus agrāk nekā 36 mēnešus pēc pārskata gada beigām, un Komisija (Eurostat) dara tos publiski pieejamus, tostarp savā tīmekļa vietnē.

2. Komisijas (Eurostat) publicētajos rezultātos apkopotā līmenī par katru dalībvalsti ir vismaz šādi dati:

a) PPP IKP līmenī;

b) PPP privāto mājsaimniecību patēriņa izdevumiem un faktiskajam individuālajam patēriņam;

c) cenu līmeņa indeksi, kas attiecas uz Kopienas vidējo līmeni; un

d) IKP, privāto mājsaimniecību patēriņa izdevumi un faktiskais individuālais patēriņš un attiecīgie PSL skaitļi uz vienu iedzīvotāju.

3. Ja aprēķina rezultātus par plašāku valstu grupu, dalībvalstu PPP tik un tā ir jāsaglabā, ievērojot noturības principu.

4. Publicētās galīgās PPP parasti nepārskata.

Tomēr, ja ir kļūdas, uz ko attiecas I pielikuma 10. iedaļa, labotus rezultātus publicē saskaņā ar minētajā iedaļā noteikto kārtību.

Vispārēju ārkārtas pārskatīšanu veic tad, ja, mainoties EKS 95 pamatā esošajām koncepcijām, kas iespaido PPP rezultātus, IKP apjoma indekss kādai dalībvalstij mainās par vairāk nekā vienu procenta punktu.

10. pants

Korekcijas koeficienti

Dalībvalstīm neprasa veikt apsekojumus vienīgi tāpēc, lai noteiktu korekcijas koeficientus, kas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem piemērojami Kopienas ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām.

11. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

12. pants

Īstenošanas pasākumi

1. Šās regulas noteikumu īstenošanai vajadzīgos pasākumus, tostarp pasākumus sakarā ar saimnieciskām un tehniskām pārmaiņām, pieņem 2. un 3. punktā noteiktajā kārtībā, ciktāl tas dalībvalstīm nerada nesamērīgu izmaksu palielinājumu.

2. Turpmāk norādītos pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru:

a) nosaka minimālo standartu kopumu, lai panāktu datu būtisko salīdzināmību un reprezentativitāti, kā norādīts I pielikuma 5.1. un 5.2. punktā;

b) nosaka precīzas prasības attiecībā uz izmantojamo metodoloģiju, kā norādīts I pielikumā; un

c) izveido un koriģē pamatpozīciju satura detalizētus aprakstus, ar nosacījumu, ka tie joprojām ir saderīgi ar EKS 95 vai jebkādu turpmāku sistēmu.

3. Turpmāk norādītos pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp papildinot to ar jauniem elementiem, pieņem saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru:

a) pielāgo definīcijas;

b) pielāgo pamatpozīciju sarakstu (kā norādīts II pielikumā); un

c) atbilstīgi 7. panta 4. punktam nosaka kvalitātes kritērijus un kvalitātes ziņojumu struktūru.

13. pants

Finansējums

1. Dalībvalstis no Komisijas saņem finansiālu ieguldījumu ne vairāk kā 70 % apjomā no izmaksām, kas ir atbilstīgas saskaņā ar Komisijas dotāciju noteikumiem.

2. Šāda finansiālā ieguldījuma apjomu nosaka kā daļu no Eiropas Savienības ikgadējām budžeta procedūrām. Budžeta lēmējinstitūcija nosaka apropriācijas, kas pieejamas katrā no gadiem.

14. pants

Pārskatīšana un ziņojums

Šīs regulas noteikumus pārskata pēc pieciem gadiem pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vajadzības gadījumā tos groza, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu un priekšlikumu, kas iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

METODOLOĢIJA

1. METODOLOĢIJAS ROKASGRĀMATA UN DARBA PROGRAMMA

1.1. Komisija (Eurostat), apspriežoties ar dalībvalstīm, nodrošina metodoloģijas rokasgrāmatu, kurā aprakstītas dažādos PPP apkopošanas posmos izmantojamās metodes, tostarp metodes trūkstošās pamatinformācijas noteikšanai un trūkstošo paritāšu aprēķināšanai. Metodoloģijas rokasgrāmata tiks pārskatīta ikreiz, kad tiek izdarīta kāda ievērojama izmaiņa metodoloģijā. Tā var ieviest jaunas metodes datu kvalitātes uzlabošanai, izmaksu pazemināšanai vai sloga samazināšanai datu sniedzējiem.

1.2. Līdz katra gada 30. novembrim Komisija (Eurostat), apspriežoties ar dalībvalstīm, izveido ikgadējo darba programmu nākamajam kalendārajam gadam, kurā nosaka vajadzīgās pamatinformācijas specifikācijas un sniegšanas grafiku attiecīgajam gadam.

1.3. Ikgadējā darba programmā nosaka dalībvalstīm izmantojamo datu sniegšanas formu un citas darbības, kas vajadzīgas, lai īstenotu PPP aprēķināšanu un publicēšanu.

1.4. Pamatinformāciju, kas iesniegta saskaņā ar 1.2. punktu, var pārskatīt, taču pārskata gada rezultātus aprēķina pēc informācijas, kas pieejama saskaņā ar 9. pantā aprakstīto grafiku. Ja informācija nav pilnīga vai nav pieejama attiecīgajā datumā, Komisija (Eurostat) aprēķina trūkstošo pamatinformāciju.

1.5. Ja dalībvalsts neiesniedz pilnīgu pamatinformāciju, tā paskaidro, kāpēc šī informācija ir nepilnīga, kad tā iesniegs pilnīgu informāciju, vai arī – attiecīgos gadījumos – kādēļ nevar iesniegt pilnīgu informāciju.

2. PAMATINFORMĀCIJA

2.1. Pamatinformācijas posteņi

Šās regulas vajadzībām pamatinformācija saskaņā ar 2. un 4. pantu ietvers sekojošo un jaunu datu sniegšanas minimālais biežums būs šāds:







Pamatinformācija Minimālais biežums IKP izlietojuma vērtības (1) Katru gadu Faktiskā un nosacītā īres maksa (2) Katru gadu Darba ņēmēju kompensācija Katru gadu Laika korekcijas koeficienti Katru gadu Patēriņa preču un pakalpojumu cenas un attiecīgie reprezentativitātes indikatori 3 gadi (3) Ražošanas līdzekļu cenas 3 gadi Būvprojektu cenas 3 gadi Telpiskie korekcijas koeficienti 6 gadi (1) Šīs vērtības ir saderīgas ar nacionālajos kontos pieejamo kopsummu viszemāko līmeni. Ja prasītie detalizētie dati nav pieejami, dalībvalsts var iesniegt trūkstošo pozīciju precīzākos novērtējumus (2) Ja dati par faktisko īres maksu nav pieejami vai tiem trūkst statistiskas ticamības, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1722/2005 cenu pieejas vietā var izmantot metodoloģijas rokasgrāmatā aprakstīto mājokļu fonda kvantitātes pieeju. (3) Minimālais biežums attiecas uz datu sniegšanu par konkrētu preču grupu saistībā ar kārtējo apsekojumu ciklu.

2.2. Pamatinformācijas iegūšanas kārtība

Komisija (Eurostat), uzklausījusi dalībvalstu viedokļus, nosaka avotus un datu sniedzējus, kas jāizmanto katrā no iepriekš dotajiem pamatinformācijas posteņiem. Ja Komisija (Eurostat) iegūst pamatinformāciju no tāda datu sniedzēja, kas nav dalībvalsts, dalībvalsts ir atbrīvota no 5.1.4.-5.1.13. apakšpunktā izklāstītajiem pienākumiem.

3. VALSTS VIDĒJĀS CENAS

3.1. Neatkarīgi no 2. panta 2. punkta noteikumiem datu vākšanu var ierobežot līdz vienam vai vairākiem ekonomiskās teritorijas punktiem. Tādus datus var izmantot PPP aprēķiniem, ja vien tiem ir pievienoti atbilstīgi telpiskie korekcijas koeficienti. Šādus telpiskos korekcijas koeficientus izmanto, lai apsekojumu datus šajos punktos pielāgotu datiem, kas reprezentē valsts vidējos datus.

3.2. Telpiskos korekcijas koeficientus iesniedz pamatpozīciju līmenī. Apsekojuma pārskata periodā tie nedrīkst būt vairāk nekā sešus gadus veci.

4. GADA VIDĒJĀS CENAS

Neatkarīgi no 2. panta 2. punkta noteikumiem datu vākšanu var ierobežot līdz konkrētam laika posmam. Šādus datus var izmantot PPP aprēķiniem, ja vien tiem ir pievienoti atbilstīgi laika korekcijas koeficienti. Šādus laika korekcijas koeficientus izmanto, lai apsekojumu datus šajā laikposmā pielāgotu datiem, kas reprezentē gada vidējos datus.

5. KVALITĀTE

5.1. Pamatinformācijas minimālie standarti

5.1.1. Posteņu saraksts, kam jāvāc cenas, veidojams tā, lai aptvertu posteņus, kuru specifikācijas nodrošina salīdzināmību starp valstīm.

5.1.2. Posteņu saraksts, kam jāvāc cenas, veidojams tā, lai katra dalībvalsts var katrā pamatpozīcijā uzrādīt vismaz vienu reprezentatīvu posteni, kuram var novērot cenu vismaz vienā citā valstī.

5.1.3. Posteņu saraksts veidojams tā, lai panāktu augstāko iespējamo ekvireprezentativitātes līmeni, tā ka katrai valstij katrā pamatpozīcijā ir jābūt cenai vismaz vienam reprezentatīvam postenim un šim reprezentatīvajam postenim jābūt cenai vismaz vēl vienā citā valstī.

5.1.4. Katra dalībvalsts posteņu cenas vāc atbilstīgi specifikācijām posteņu sarakstā.

5.1.5. Katra dalībvalsts katrā pamatpozīcijā savāc cenas pietiekamam daudzumam posteņu, kas ir pieejami tās tirgū, pat ja nevar uzskatīt, ka tie reprezentē attiecīgo pamatpozīciju.

5.1.6. Katra dalībvalsts katrā pamatpozīcijā sniedz vismaz viena reprezentatīva posteņa cenas. Reprezentatīvie posteņi uzrādāmi ar reprezentativitātes indikatoru.

5.1.7. Katra dalībvalsts savāc pietiekamu daudzumu cenu kvotu par katru posteni, kam ir cena, lai nodrošinātu ticamu katra posteņa vidējo cenu, ņemot vērā tā tirgus struktūru.

5.1.8. Veikalu atlase veidojama tā, lai adekvāti atspoguļotu iekšzemes patēriņa modeli dalībvalstī atbilstīgi postenim.

5.1.9. Veikalu atlase konkrētā vietā jāveic tā, lai adekvāti atspoguļotu attiecīgās vietas iedzīvotāju patēriņu un posteņu pieejamību.

5.1.10. Katra dalībvalsts sniedz Komisijai (Eurostat) datus par darba ņēmēju kompensāciju atlasītajos nodarbošanās veidos ar atsauci uz nozari “Valsts pārvalde” (S 13), kas noteikta EKS 95.

5.1.11. Katra dalībvalsts sniedz Komisijai (Eurostat) laika korekcijas koeficientus, kas ļauj aprēķināt PPP pēc cenām, kas savāktas konkrētā laikā un adekvāti atspoguļo gada vidējo cenu līmeni.

5.1.12. Katra dalībvalsts sniedz Komisijai (Eurostat) telpiskos korekcijas koeficientus, kas ļauj aprēķināt PPP pēc cenām, kas savāktas konkrētās vietās un adekvāti atspoguļo valsts vidējo cenu līmeni.

5.1.13. Katra dalībvalsts sniedz Komisijai (Eurostat) svarus, kas attiecas uz katru pamatpozīciju, kā noteikts II pielikumā, kas atspoguļo izlietojuma modeli dalībvalstī pārskata gadā.

5.2. Cenu apsekojumu rezultātu apstiprināšanas minimālie standarti

5.2.1. Pirms datu nosūtīšanas Komisijai (Eurostat) katra dalībvalsts pārbauda datu derīgumu, pamatojoties uz — maksimālajām un minimālajām cenām, — vidējo cenu un variāciju koeficientu, — posteņu skaitu katrā pamatpozīcijā, kam savāktas cenas, — reprezentatīvo posteņu skaitu katrā pamatpozīcijā, kam savāktas cenas, un — novēroto cenu skaitu katram postenim.

5.2.2. Komisija (Eurostat) dalībvalstīm nodrošina elektronisku programmu ar algoritmiem, kas vajadzīgi 5.2.1. apakšpunkta izpildei.

5.2.3. Komisija (Eurostat) pirms apsekojumu galīgo rezultātu iegūšanas saziņā ar dalībvalstīm izdara derīguma pārbaudes, pamatojoties uz indikatoriem, kuru starpā ir šādi: Par katru pamatpozīciju: — posteņu skaits, kam katrā valstī novērotas cenas; — posteņu skaits, kam katra valsts piešķīrusi reprezentativitātes indikatoru; — cenu līmeņa indekss; — rezultāti iepriekšējam apsekojumam par to pašu pamatpozīciju; un — katras valsts cenu līmeņa indeksi PPP izteiksmē. Par katru posteni: — katras valsts novēroto cenu skaits; un — variācijas koeficienti: — i) vidējām cenām valstu valūtās, ii) cenu līmeņa indeksiem PPP izteiksmē, iii) katras valsts cenu līmeņa indeksiem PPP izteiksmē.

5.2.4. Komisija (Eurostat) pirms PPP rezultātu finalizēšanas agregātlīmenī veic validāciju, pamatojoties uz indikatoriem, kuru starpā ir šādi: Kopējā IKP un tā galveno summāro rādītāju līmenī: — IKP izlietojuma vērtību un iedzīvotāju skaita aprēķinu atbilstība publicētajiem datiem; — kārtējo un iepriekšējo aprēķinu apjoma indeksu salīdzinājums uz vienu iedzīvotāju; — kārtējo un iepriekšējo aprēķinu cenu līmeņa indeksu salīdzinājums. Katras pamatpozīcijas līmenī: — kārtējo un iepriekšējo aprēķinu IKP svaru struktūras salīdzinājums; — attiecīgos gadījumos – trūkstošo datu aprēķini.

5.3. Ziņošana un novērtēšana

5.3.1. Katra dalībvalsts ved dokumentāciju, kurā pilnīgi aprakstīta šās regulas īstenošana. Dokumentācijai jābūt pieejamai Komisijai (Eurostat) un citām dalībvalstīm.

5.3.2. Vismaz vienreiz sešos gados katra dalībvalsts savu PPP procesu nodod novērtēt Komisijai (Eurostat). Novērtēšanā, kas tiek plānota reizi gadā un iekļauta gada darba programmā, izskata atbilstību šai regulai. Balstoties uz novērtējumu, Komisija (Eurostat) sastāda ziņojumu un nodrošina tā publisku pieejamību, tostarp savā tīmekļa vietnē.

5.3.3. Saskaņā ar 7. panta 3. punktu drīz pēc katra patēriņa cenu apsekojuma Komisijai (Eurostat) ir jāiesniedz atbildīgās dalībvalsts ziņojums ar informāciju par to, kā apsekojums veikts. Komisija (Eurostat) iesniedz katrai dalībvalstij šo ziņojumu kopsavilkumu.

6. PATĒRIŅA CENU APSEKOŠANAS PROCEDŪRA

6.1. Dalībvalstis izpilda cenu apsekošanu saskaņā ar darba programmu.

6.2. Katram apsekojumam Komisija (Eurostat) sagatavo apsekojuma posteņu sarakstu, kura pamatā ir priekšlikumi, kurus izsaka katra dalībvalsts par katru pamatpozīciju.

6.3. Komisija (Eurostat) sniedz katra apsekojuma saraksta visu specifikāciju tulkojumu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās kopā ar posteņu sarakstu.

7. APRĒĶINĀŠANAS PROCEDŪRA

7.1. Divpusējo paritāšu aprēķināšana pamatpozīciju līmenī

a) daudzpusējo Éltető-Köves-Szulc (turpmāk – “EKS”) paritāšu aprēķināšanai pamatpozīciju līmenī pamatā ir matrica ar divpusējām paritātēm katram piedalošos valstu pārim;

b) divpusējo paritāšu aprēķinu izdara ar atsauci uz cenām, kas novērotas attiecīgajiem posteņiem un reprezentativitātes indikatoriem, kuri uz tiem attiecināti;

c) vidējo apsekojuma cenu katram postenim nosaka kā vienkāršu aritmētisko vidējo vērtību no novērotajām cenām, kas reģistrētas minētajam postenim;

d) valsts gada vidējo cenu aprēķina, ja nepieciešams, balstoties uz vidējo apsekojuma cenu, izmantojot atbilstīgus telpiskos un laika korekciju koeficientus;

e) pēc tam, ja iespējams, posteņiem un piedalošos valstu pāriem aprēķina koriģēto vidējo cenu attiecības un to apgrieztās vērtības;

f) tad aprēķina PPP, ja iespējams, visiem piedalošos valstu pāriem attiecībā uz pamatpozīciju. Katram piedalošos valstu pārim PPP aprēķina kā svērto ģeometrisko vidējo vērtību no: — ģeometriskās vidējās vērtības no to posteņu cenu attiecībām, kuri ir uzrādīti kā reprezentatīvi abām valstīm; — ģeometriskās vidējās vērtības no to posteņu cenu attiecībām, kuri ir uzrādīti kā reprezentatīvi pirmajai valstij, bet ne otrajai valstij; — ģeometriskās vidējās vērtības no to posteņu cenu attiecībām, kuri ir uzrādīti kā reprezentatīvi otrajai valstij, bet ne pirmajai valstij; izmantojot svarus, kas atspoguļo visu posteņu, kuriem abas valstis noteikušas cenas, relatīvo reprezentativitāti.

7.2. Trūkstošo divpusējo paritāšu aplēses

Ja kādai pamatpozīcijai divpusējo PPP nevar aprēķināt, trūkstošās divpusējās PPP aprēķina, ja iespējams, izmantojot netiešo paritāšu ar trešām valstīm ģeometriskās vidējās vērtības noteikšanas standarta metodi. Ja pēc šiem aprēķiniem divpusējo PPP pamatpozīcijas matricā kādai pamatpozīcijai arvien vēl trūkst kādas vērtības, tad daudzpusējo EKS paritāšu aprēķināšana nav iespējama valstīm, kurām trūkst divpusējo PPP. Tādas trūkstošas EKS paritātes tad aprēķina Komisija (Eurostat), izmantojot standarta PPP no līdzīgām pamatpozīcijām vai citu piemērotu novērtēšanas metodi.

7.3. Divpusējo paritāšu aprēķināšana agregātlīmenī

a) divpusējo paritāšu aprēķināšanu konkrētā nacionālo kontu agregātlīmenī izdara, izmantojot EKS paritātes (sk. 7.4. punktu) un IKP izlietojuma vērtības attiecīgajām pamatpozīcijām;

b) pēc tam izraudzītajā apkopojuma līmenī aprēķina Laspeiresa tipa paritāti kā aritmētisko vidējo vērtību no attiecīgo pamatpozīciju paritātēm, kuras svērtas ar relatīvajiem procentiem (vai nominālvērtībām) katra piedalošos valstu pāra otrajai valstij;

c) pēc tam izraudzītajā apkopojuma līmenī aprēķina Paasche tipa paritāti kā harmonisko vidējo vērtību no attiecīgo pamatpozīciju paritātēm, kuras svērtas ar relatīvajiem procentiem (vai nominālvērtībām) katra piedalošos valstu pāra pirmajai valstij;

d) pēc tam izraudzītajā apkopojuma līmenī aprēķina Fišera tipa paritāti kā ģeometrisko vidējo vērtību no Laspeiresa tipa un Paasche tipa paritātēm, kas noteiktas katram piedalošos valstu pārim.

7.4. Transitīvo daudzpusējo PPP aprēķināšana

Transitīvās daudzpusējās paritātes aprēķina vai nu pamatpozīciju līmenī, vai kādā no agregāta līmeņiem, izmantojot EKS metodi, balstoties uz Fišera tipa paritāšu pilno matricu starp katru iesaistīto valstu pāri, šādi:

kur tEKSs apzīmē EKS paritāti starp valsti s un valsti t;

tFs apzīmē Fišera tipa paritāti starp valsti s un valsti t;

z apzīmē iesaistīto valstu skaitu.

8. NOSŪTĪŠANA

8.1. Komisija (Eurostat) nodrošina dalībvalstīm veidnes PPP aprēķināšanai nepieciešamās pamatinformācijas nosūtīšanai.

8.2. Dalībvalstis nosūta pamatinformāciju Komisijai (Eurostat) saskaņā ar paraugiem.

9. PUBLICĒŠANA

Papildus 9. panta 2. punkta noteikumiem Komisija (Eurostat), apspriežoties ar dalībvalstīm, var publicēt rezultātus vairāk detalizētā līmenī.

10. LABOJUMI

10.1. Atklājusi kļūdu, dalībvalsts nekavējoties un pēc savas iniciatīvas sniedz Komisijai (Eurostat) pareizu pamatinformāciju. Turklāt dalībvalsts informē Komisiju (Eurostat) par aprēķinu metožu katru varbūtēju neatbilstīgu izmantojumu.

10.2. Pēc dalībvalsts vai Komisijas (Eurostat) pieļautas kļūdas apzināšanas Komisija (Eurostat) informē dalībvalstis un viena mēneša laikā pārrēķina PPP.

10.3. Ja atklāto kļūdu dēļ IKP līmenī uz vienu iedzīvotāju kādas dalībvalsts PPS mainās par vismaz 0,5 procenta punktiem, Komisija (Eurostat) iespējami drīz publicē labojumu, ja vien kļūdas netiek atklātas vairāk nekā trīs mēnešus pēc rezultātu publicēšanas.

10.4. Ja gadījusies kļūda, atbildīgā iestāde veic pasākumus, lai turpmāk novērstu līdzīgus atgadījumus.

10.5. Ja labojumi IKP izlietojuma vērtībās vai iedzīvotāju skaita aprēķinos izdarīti vairāk nekā 33 mēnešus pēc pārskata gada beigām, nav vajadzīgs labot PPP rezultātus.









II PIELIKUMS

▼M1

3. panta e) punktā definētās pamatpozīcijas







PP Nr. Apraksts COICOP (1) COPNI (2) COFOG (2) CPA 2008 (3) MĀJSAIMNIECĪBU INDIVIDUĀLĀ PATĒRIŅA IZDEVUMI Pārtika un bezalkoholiskie dzērieni Pārtika Maize un graudaugi 1 Rīsi 01.1.1.1 2 Milti un citi graudaugi 01.1.1.2 3 Maize 01.1.1.3 4 Citi konditorejas izstrādājumi 01.1.1.4 5 Picas un pīrāgi 01.1.1.5 6 Makaronu izstrādājumi un kuskuss 01.1.1.6 7 Brokastu pārslas 01.1.1.7 8 Citi graudaugu izstrādājumi 01.1.1.8 Gaļa 9 Liellopu un teļa gaļa 01.1.2.1 10 Cūkgaļa 01.1.2.2 11 Jēru gaļa un kazu gaļa 01.1.2.3 12 Mājputnu gaļa 01.1.2.4 13 Citi gaļas veidi 01.1.2.5 14 Pārtikas subprodukti 01.1.2.6 15 Žāvēta, kaltēta, sālīta vai kūpināta gaļa 01.1.2.7 16 Citi gaļas izstrādājumi 01.1.2.8 Zivis un jūras veltes 17 Svaigas vai atdzesētas zivis 01.1.3.1 18 Saldētas zivis 01.1.3.2 19 Svaigas vai atdzesētas jūras veltes 01.1.3.3 20 Saldētas jūras veltes 01.1.3.4 21 Žāvētas, kūpinātas vai sālītas zivis un jūras veltes 01.1.3.5 22 Citi konservēti vai apstrādāti zivju un jūras produktu izstrādājumi 01.1.3.6 Piens, siers un olas 23 Svaigs pilnpiens 01.1.4.1 24 Svaigs piens ar samazinātu tauku saturu 01.1.4.2 25 Konservēts piens 01.1.4.3 26 Jogurts 01.1.4.4 27 Siers un biezpiens 01.1.4.5 28 Citi piena produkti 01.1.4.6 29 Olas 01.1.4.7 Eļļas un tauki 30 Sviests 01.1.5.1 31 Margarīns un citi augu tauki 01.1.5.2 32 Olīveļļa 01.1.5.3 33 Citas pārtikā lietojamās eļļas 01.1.5.4 34 Citi pārtikā lietojamie dzīvnieku tauki 01.1.5.5 Augļi 35 Svaigi vai atdzesēti augļi 01.1.6.1 36 Saldēti augļi 01.1.6.2 37 Žāvēti augļi un rieksti 01.1.6.3 38 Konservēti augļi un augļu produkti 01.1.6.4 Dārzeņi 39 Svaigi vai atdzesēti dārzeņi, izņemot kartupeļus un citus bumbuļaugus 01.1.7.1 40 Saldēti dārzeņi, izņemot kartupeļus un citus bumbuļaugus 01.1.7.2 41 Kaltēti dārzeņi, citi konservēti vai apstrādāti dārzeņi 01.1.7.3 42 Kartupeļi 01.1.7.4 43 Čipsi 01.1.7.5 44 Citi bumbuļaugu dārzeņi un bumbuļaugu dārzeņu produkti 01.1.7.6 Cukurs, ievārījums, medus, šokolāde un konditorejas izstrādājumi 45 Cukurs 01.1.8.1 46 Ievārījums, marmelādes un medus 01.1.8.2 47 Šokolāde 01.1.8.3 48 Konditorejas izstrādājumi 01.1.8.4 49 Pārtikas ledus un saldējums 01.1.8.5 50 Mākslīgie cukura aizstājēji 01.1.8.6 Citur neklasificēti pārtikas produkti 51 Mērces, garšvielu piedevas 01.1.9.1 52 Sāls, garšvielas un kulinārijas garšaugi 01.1.9.2 53 Pārtika maziem bērniem 01.1.9.3 54 Tūlītējai lietošanai gatavi ēdieni 01.1.9.4 55 Pārējie citur neklasificēti pārtikas produkti 01.1.9.9 Bezalkoholiskie dzērieni Kafija, tēja un kakao 56 Kafija 01.2.1.1 57 Tēja 01.2.1.2 58 Kakao un šokolādes pulveris 01.2.1.3 Minerālūdeņi, bezalkoholiskie dzērieni, augļu un dārzeņu sulas 59 Minerālūdeņi vai avota ūdens 01.2.2.1 60 Bezalkoholiskie dzērieni 01.2.2.2 61 Augļu un dārzeņu sulas 01.2.2.3 Alkoholiskie dzērieni, tabaka un narkotikas Alkoholiskie dzērieni Stiprie alkoholiskie dzērieni 62 Stiprie alkoholiskie dzērieni 02.1.1.0 Vīns 63 Vīns 02.1.2.0 Alus 64 Alus 02.1.3.0 Tabaka Tabaka 65 Tabaka 02.2.0.0 Narkotikas Narkotikas 66 Narkotikas 02.3.0.0 Apģērbi un apavi Apģērbi Apģērbu materiāli 67 Apģērbu materiāli 03.1.1.0 Apģērbi 68 Apģērbi vīriešiem 03.1.2.1 69 Apģērbi sievietēm 03.1.2.2 70 Apģērbi zīdaiņiem (līdz 2 gadiem) un bērniem (līdz 13 gadiem) 03.1.2.3 Citi apģērbi un apģērba piederumi 71 Citi apģērbi un apģērba piederumi 03.1.3.0 Apģērbu tīrīšana, labošana un noma 72 Apģērbu tīrīšana, labošana un noma 03.1.4.0 Apavi Kurpes un citi apavi 73 Apavi vīriešiem 03.2.1.1 74 Apavi sievietēm 03.2.1.2 75 Apavi zīdaiņiem un bērniem 03.2.1.3 Apavu labošana un noma 76 Apavu labošana un noma 03.2.2.0 Mājoklis, ūdens, elektroenerģija, gāze un citi kurināmie Mājokļa faktiskā īres maksa Mājokļa faktiskā īres maksa 77 Mājokļa faktiskā īres maksa 04.1.0.0 Mājokļa nosacītā īres maksa Mājokļa nosacītā īres maksa 78 Mājokļa nosacītā īres maksa 04.2.0.0 Mājokļa uzturēšana un remonts Materiāli mājokļa kopšanai un remontam 79 Materiāli mājokļa kopšanai un remontam 04.3.1.0 Mājokļa kopšanas un remonta pakalpojumi 80 Mājokļa kopšanas un remonta pakalpojumi 04.3.2.0 Ūdensapgāde un dažādi pakalpojumi, kas saistīti ar mājokli Ūdensapgāde 81 Ūdensapgāde 04.4.1.0 Atkritumu savākšana 82 Atkritumu savākšana 04.4.2.0 Kanalizācijas notekūdeņu savākšana 83 Kanalizācijas notekūdeņu savākšana 04.4.3.0 Citi citur neklasificēti ar mājokli saistīti pakalpojumi 84 Citi citur neklasificēti ar mājokli saistīti pakalpojumi 04.4.4.0 Elektroenerģija, gāze un citi kurināmie Elektroenerģija 85 Elektroenerģija 04.5.1.0 Gāze 86 Dabasgāze un akmeņogļu gāze 04.5.2.1 87 Sašķidrinātie ogļūdeņraži (butāns, propāns u. c.) 04.5.2.2 Šķidrais kurināmais 88 Šķidrais kurināmais 04.5.3.0 Cietais kurināmais 89 Cietais kurināmais 04.5.4.0 Siltumenerģija 90 Siltumenerģija 04.5.5.0 Mājokļa iekārta, mājsaimniecības ierīces un mājokļa uzkopšana Mēbeles un mājokļa iekārta, paklāji un citi grīdas segumi Mēbeles un mājokļa iekārta 91 Mājokļa mēbeles 05.1.1.1 92 Dārza mēbeles 05.1.1.2 93 Apgaismes ierīces 05.1.1.3 94 Citas mēbeles un mājokļa iekārta 05.1.1.9 Paklāji un citi grīdas segumi 95 Paklāji un citi grīdas segumi 05.1.2.0 Mēbeļu, mājokļa iekārtas un grīdas segumu remonts 96 Mēbeļu, mājokļa iekārtas un grīdas segumu remonts 05.1.3.0 Mājsaimniecības tekstilizstrādājumi Mājsaimniecības tekstilizstrādājumi 97 Mēbeļu audumi un aizkari 05.2.0.1 98 Gultasveļa 05.2.0.2 99 Galdauti un vannas istabas veļa 05.2.0.3 100 Mājsaimniecības tekstilizstrādājumu labošana 05.2.0.4 101 Citi mājsaimniecības tekstilizstrādājumi 05.2.0.9 Mājsaimniecības ierīces Galvenās mājsaimniecības ierīces, gan elektriskas, gan neelektriskas 102 Ledusskapji, saldētavas un dzesinātājsaldētavas 05.3.1.1 103 Veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas un trauku mazgāšanas mašīnas 05.3.1.2 104 Plītis 05.3.1.3 105 Sildītāji, gaisa kondicionētāji 05.3.1.4 106 Tīrīšanas ierīces 05.3.1.5 107 Citas galvenās mājsaimniecības ierīces 05.3.1.9 Nelielas elektriskās mājsaimniecības ierīces 108 Nelielas elektriskās mājsaimniecības ierīces 05.3.2.0 Mājsaimniecības ierīču remonts 109 Mājsaimniecības ierīču remonts 05.3.3.0 Stikla trauki, galda piederumi un mājsaimniecības piederumi Stikla trauki, galda piederumi un mājsaimniecības piederumi 110 Stikla trauki, kristāla trauki, keramikas trauki un porcelāna izstrādājumi 05.4.0.1 111 Naži un dakšiņas, galda piederumi un sudrablietas 05.4.0.2 112 Neelektriskie virtuves piederumi un priekšmeti 05.4.0.3 113 Stikla trauku, galda piederumu un mājsaimniecības piederumu remonts 05.4.0.4 Darbarīki un iekārtas mājai un dārzam Galvenie darbarīki un iekārtas 114 Galvenie darbarīki un iekārtas 05.5.1.0 Nelieli darbarīki un dažādi piederumi 115 Nelieli darbarīki un dažādi piederumi 05.5.2.0 Preces un pakalpojumi mājokļa ikdienas uzturēšanai Īslaicīgas lietošanas mājsaimniecības preces 116 Tīrīšanas un kopšanas līdzekļi 05.6.1.1 117 Citas īslaicīgas lietošanas mājsaimniecības preces 05.6.1.2 Mājokļa uzkopšanas pakalpojumi un mājsaimniecības pakalpojumi 118 Mājokļa uzkopšanas pakalpojumi, ko veic algoti darbinieki 05.6.2.1 119 Tīrīšanas pakalpojumi 05.6.2.2 120 Mēbeļu un mājokļa iekārtu noma 05.6.2.3 121 Citi mājokļa pakalpojumi un mājsaimniecības pakalpojumi 05.6.2.9 Veselības aprūpe Medikamenti, medicīniskās ierīces un iekārtas Farmaceitiskie preparāti 122 Farmaceitiskie preparāti 06.1.1.0 Citi medicīniskie produkti 123 Citi medicīniskie produkti 06.1.2.0 Terapeitiskā aparatūra un iekārtas 124 Terapeitiskā aparatūra un iekārtas 06.1.3.0 Ambulatorie pakalpojumi Medicīniskie pakalpojumi 125 Medicīniskie pakalpojumi 06.2.1.0 Zobārstniecības pakalpojumi 126 Zobārstniecības pakalpojumi 06.2.2.0 Vidējā medicīnas personāla pakalpojumi 127 Vidējā medicīnas personāla pakalpojumi 06.2.3.0 Slimnīcu pakalpojumi Slimnīcu pakalpojumi 128 Daudzprofilu slimnīcas 06.3.0.1 129 Psihiatrijas un narkoloģijas slimnīcas 06.3.0.2 130 Specializētās slimnīcas 06.3.0.3 131 Kopšanas un aprūpes iestādes ar izmitināšanu 06.3.0.4 Transports Transportlīdzekļu iegāde Automašīnas 132 Jaunas automašīnas 07.1.1.1 133 Lietotas automašīnas 07.1.1.2 Motocikli 134 Motocikli 07.1.2.0 Velosipēdi 135 Velosipēdi 07.1.3.0 Dzīvnieku vilkti transportlīdzekļi 136 Dzīvnieku vilkti transportlīdzekļi 07.1.4.0 Personisko transportlīdzekļu ekspluatācija Rezerves daļas un piederumi personiskajiem transportlīdzekļiem 137 Riepas 07.2.1.1 138 Rezerves daļas personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.1.2 139 Personisko transportlīdzekļu aprīkojums 07.2.1.3 Degviela un smērvielas personiskajiem transportlīdzekļiem 140 Dīzeļdegviela 07.2.2.1 141 Benzīns 07.2.2.2 142 Cita veida degviela personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.2.3 143 Smērvielas 07.2.2.4 Personisko transportlīdzekļu apkope un remonts 144 Personisko transportlīdzekļu apkope un remonts 07.2.3.0 Citi pakalpojumi attiecībā uz personiskajiem transportlīdzekļiem 145 Citi pakalpojumi attiecībā uz personiskajiem transportlīdzekļiem 07.2.4.0 Pārvadāšanas pakalpojumi Pasažieru pārvadājumi pa sliežu ceļiem 146 Pasažieru pārvadājumi ar vilcienu 07.3.1.1 147 Pasažieru pārvadājumi ar metro un tramvaju 07.3.1.2 Pasažieru pārvadājumi pa autoceļiem 148 Pasažieru pārvadājumi ar autobusu 07.3.2.1 149 Pasažieru pārvadājumi ar taksometru un nomātu automašīnu ar vadītāju 07.3.2.2 Pasažieru aviopārvadājumi 150 Pasažieru aviopārvadājumi 07.3.3.0 Pasažieru pārvadājumi pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem 151 Pasažieru pārvadājumi pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem 07.3.4.0 Kombinētie pasažieru pārvadājumi 152 Kombinētie pasažieru pārvadājumi 07.3.5.0 Citi maksas pārvadāšanas pakalpojumi 153 Citi maksas pārvadāšanas pakalpojumi 07.3.6.0 Sakari Pasta pakalpojumi Pasta pakalpojumi 154 Pasta pakalpojumi 08.1.0.0 Tālruņa un telefaksa iekārtas Tālruņa un telefaksa iekārtas 155 Tālruņa un telefaksa iekārtas 08.2.0.0 Tālruņa un telefaksa pakalpojumi Tālruņa un telefaksa pakalpojumi 156 Kabeļu tālruņu pakalpojumi 08.3.0.1 157 Bezvadu tālruņu pakalpojumi 08.3.0.2 158 Interneta piekļuves pakalpojumi 08.3.0.3 159 Kompleksie sakaru pakalpojumi 08.3.0.4 160 Citi informācijas pārraides pakalpojumi 08.3.0.5 Atpūta un kultūra – mājsaimniecības Audiovizuālās, fotogrāfiskās un informācijas apstrādes iekārtas Iekārtas skaņas un attēla uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 161 Iekārtas skaņas uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.1.1 162 Iekārtas skaņas un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.1.2 163 Portatīvas skaņas un attēla ierīces 09.1.1.3 164 Citas iekārtas skaņas un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai 09.1.1.9 Fotogrāfiskas un kinematogrāfiskās iekārtas un optiskie instrumenti 165 Fotogrāfiskas un kinematogrāfiskās iekārtas un optiskie instrumenti 09.1.2.0 Informācijas apstrādes iekārtas 166 Personālie datori 09.1.3.1 167 Papildu aprīkojums informācijas apstrādes iekārtām 09.1.3.2 168 Programmatūra 09.1.3.3 169 Kalkulatori un citas informācijas apstrādes iekārtas 09.1.3.4 Datu nesēji 170 Iepriekš ierakstīti datu nesēji 09.1.4.1 171 Neierakstīti datu nesēji 09.1.4.2 172 Citi datu nesēji 09.1.4.9 Audiovizuālo, fotogrāfisko un informācijas apstrādes iekārtu remonts 173 Audiovizuālo, fotogrāfisko un informācijas apstrādes iekārtu remonts 09.1.5.0 Citi būtiski ilglietošanas atpūtas un kultūras priekšmeti Būtiskie ilglietošanas priekšmeti atpūtai brīvā dabā 174 Būtiskie ilglietošanas priekšmeti atpūtai brīvā dabā 09.2.1.0 Mūzikas instrumenti un būtiski ilglietošanas priekšmeti atpūtai telpās 175 Mūzikas instrumenti un būtiskie ilglietošanas priekšmeti atpūtai telpās 09.2.2.0 Citu būtisko ilglietošanas atpūtas un kultūras priekšmetu apkope un remonts 176 Citu būtisko ilglietošanas atpūtas un kultūras priekšmetu apkope un remonts 09.2.3.0 Citi atpūtas priekšmeti un ierīces, dārzi un mājdzīvnieki Spēles, rotaļlietas un preces vaļaspriekam 177 Spēles un preces vaļaspriekam 09.3.1.1 178 Rotaļlietas un preces svinībām 09.3.1.2 Inventārs sportam, tūrismam un atpūtai brīvā dabā 179 Inventārs sportam, tūrismam un atpūtai brīvā dabā 09.3.2.0 Dārzi, augi un ziedi 180 Preces dārzam 09.3.3.1 181 Augi un ziedi 09.3.3.2 Mājdzīvnieki un ar tiem saistītas preces 182 Mājdzīvnieki un ar tiem saistītas preces 09.3.4.0 Veterinārie un citi pakalpojumi mājdzīvniekiem 183 Veterinārie un citi pakalpojumi mājdzīvniekiem 09.3.5.0 Atpūtas un kultūras pakalpojumi Atpūtas un sporta pakalpojumi 184 Atpūtas un sporta pakalpojumi 09.4.1.0 Kultūras pakalpojumi 185 Kinoteātri, teātri, koncerti 09.4.2.1 186 Muzeji, bibliotēkas, zooloģiskie dārzi 09.4.2.2 187 Televīzijas un radio licenču nodevas un abonēšanas maksa 09.4.2.3 188 Iekārtu un piederumu noma 09.4.2.4 189 Fotopakalpojumi 09.4.2.5 190 Citi kultūras pakalpojumi 09.4.2.9 Azartspēles 191 Azartspēles 09.4.3.0 Laikraksti, grāmatas un kancelejas preces Grāmatas 192 Daiļliteratūras grāmatas 09.5.1.0 Laikraksti un periodiskie izdevumi 193 Laikraksti 09.5.2.1 194 Žurnāli un periodiskie izdevumi 09.5.2.2 Dažādi iespieddarbi 195 Dažādi iespieddarbi 09.5.3.0 Kancelejas preces un zīmēšanas piederumi 196 Kancelejas preces un zīmēšanas piederumi 09.5.4.0 Kompleksie atpūtas pakalpojumi Kompleksie atpūtas pakalpojumi 197 Kompleksie atpūtas pakalpojumi 09.6.0.0 Izglītība – mājsaimniecības Izglītība – mājsaimniecības Izglītība – mājsaimniecības 198 Izglītība – mājsaimniecības 10.0.0.0 Restorāni un viesnīcas Ēdināšanas pakalpojumi Restorāni, kafejnīcas un tamlīdzīgas ēdināšanas vietas 199 Restorāni, kafejnīcas un deju zāles 11.1.1.1 200 Ātrās ēdināšanas pakalpojumi un ēdiens līdzņemšanai 11.1.1.2 Ēdnīcas 201 Ēdnīcas 11.1.2.0 Izmitināšanas pakalpojumi Izmitināšanas pakalpojumi 202 Viesnīcu, moteļu, iebraucamo vietu un tamlīdzīgu izmitināšanas iestāžu pakalpojumi 11.2.0.1 203 Atpūtas centri, kempingi, jauniešu hosteļi un tamlīdzīgi izmitināšanas pakalpojumi 11.2.0.2 204 Citu iestāžu piedāvātie izmitināšanas pakalpojumi 11.2.0.3 Dažādas preces un pakalpojumi Personiskā aprūpe Frizētavas un skaistumkopšanas saloni 205 Vīriešu un bērnu frizētavas 12.1.1.1 206 Sieviešu frizētavas 12.1.1.2 207 Skaistumkopšanas pakalpojumi 12.1.1.3 Elektriskās ierīces personiskajai aprūpei 208 Elektriskās ierīces personiskajai aprūpei 12.1.2.0 Citas ierīces, priekšmeti un izstrādājumi personiskajai aprūpei 209 Neelektriskas ierīces 12.1.3.1 210 Personīgās higiēnas un labsajūtas uzlabošanas izstrādājumi, ezotēriskie produkti un skaistumkopšanas izstrādājumi 12.1.3.2 Prostitūcija Prostitūcija 211 Prostitūcija 12.2.0.0 Citur neklasificēti priekšmeti personiskai lietošanai Juvelierizstrādājumi, pulksteņi un rokas pulksteņi 212 Juvelierizstrādājumi 12.3.1.1 213 Pulksteņi un rokas pulksteņi 12.3.1.2 214 Juvelierizstrādājumu, pulksteņu un rokas pulksteņu remonts 12.3.1.3 Citi priekšmeti personiskai lietošanai 215 Citi priekšmeti personiskai lietošanai 12.3.2.0 Sociālā aizsardzība Sociālā aizsardzība 216 Sociālā aizsardzība 12.4.0.0 Apdrošināšana Dzīvības apdrošināšana 217 Dzīvības apdrošināšana 12.5.1.0 Apdrošināšana, kas saistīta ar mājokli 218 Apdrošināšana, kas saistīta ar mājokli 12.5.2.0 Apdrošināšana, kas saistīta ar veselību 219 Apdrošināšana, kas saistīta ar veselību 12.5.3.0 Apdrošināšana, kas saistīta ar transportu 220 Apdrošināšana, kas saistīta ar transportu 12.5.4.0 Citi apdrošināšanas veidi 221 Citi apdrošināšanas veidi 12.5.5.0 Citur neklasificēti finanšu pakalpojumi FISIM 222 FISIM 12.6.1.0 Pārējie citur neklasificēti finanšu pakalpojumi 223 Pārējie citur neklasificēti finanšu pakalpojumi 12.6.2.0 Pārējie citur neklasificēti pakalpojumi Pārējie citur neklasificēti pakalpojumi 224 Pārējie citur neklasificēti pakalpojumi 12.7.0.0 Neto pirkumi ārzemēs Neto pirkumi ārzemēs Neto pirkumi ārzemēs 225 Neto pirkumi ārzemēs MABO INDIVIDUĀLĀ PATĒRIŅA IZDEVUMI Mājoklis – MABO Mājoklis – MABO Mājoklis – MABO 226 Mājoklis – MABO 01 Veselības aprūpe – MABO Veselības aprūpe – MABO Veselības aprūpe – MABO 227 Veselības aprūpe – MABO 02 Atpūta un kultūra – MABO Atpūta un kultūra – MABO Atpūta un kultūra – MABO 228 Atpūta un kultūra – MABO 03 Izglītība – MABO Izglītība – MABO Izglītība – MABO 229 Izglītība – MABO 04 Sociālā aizsardzība – MABO Sociālā aizsardzība – MABO Sociālā aizsardzība – MABO 230 Sociālā aizsardzība – MABO 05 Citi pakalpojumi – MABO Citi pakalpojumi – MABO Citi pakalpojumi – MABO 231 Citi pakalpojumi – MABO 06 līdz 09 VALDĪBAS INDIVIDUĀLĀ PATĒRIŅA IZDEVUMI Mājoklis – vispārējā valdība Mājoklis – vispārējā valdība Mājoklis – vispārējā valdība 232 Mājoklis – vispārējā valdība 10.6.0 Veselības aprūpe – vispārējā valdība Veselības aprūpe – vispārējā valdība Veselības aprūpe – vispārējā valdība 233 Veselības aprūpe – vispārējā valdība 07 Atpūta un kultūra – vispārējā valdība Atpūta un kultūra – vispārējā valdība Atpūta un kultūra – vispārējā valdība 234 Atpūta un kultūra – vispārējā valdība 08 Izglītība – vispārējā valdība Izglītība – vispārējā valdība Izglītība– vispārējā valdība 235 Izglītība– vispārējā valdība 09 Sociālā aizsardzība – vispārējā valdība Sociālā aizsardzība – vispārējā valdība Sociālā aizsardzība – vispārējā valdība 236 Sociālā aizsardzība – vispārējā valdība 10, izņemot 10.6 VALDĪBAS KOLEKTĪVĀ PATĒRIŅA IZDEVUMI Valdības kolektīvā patēriņa izdevumi Valdības kolektīvā patēriņa izdevumi Valdības kolektīvā patēriņa izdevumi 237 Darba ņēmēju atalgojums (kolektīvie pakalpojumi) 238 Starppatēriņš 239 Bruto pamatdarbības pārpalikums 240 Neto ražošanas nodokļi 241 Ieņēmumi no pārdošanas BRUTO KAPITĀLA VEIDOŠANA Bruto pamatkapitāla veidošana Iekārtas un aprīkojums Metāla izstrādājumi un iekārtas 242 Metāla izstrādājumi, izņemot iekārtas un aprīkojumu [CPA 25, izņemot 25.4] 25, izņemot 25.4 243 Informācijas un sakaru iekārtas (CPA 26.1, 26.2 un 26.3) 26.1 līdz 26.3 244 Citi elektroniskie un optiskie izstrādājumi (CPA 26.4 līdz 26.8) 26.4 līdz 26.8 245 Elektroiekārtas (CPA 27) 27 246 Universālas ierīces (CPA 28.1 un 28.2) 28.1 un 28.2 247 Speciālas nozīmes iekārtas (CPA 28.3 līdz 28.9) 28.3 līdz 28.9 Transportlīdzekļi 248 Mehāniskie transportlīdzekļi, piekabes un puspiekabes (CPA 29) 29 249 Citi transportlīdzekļi (CPA 30) 30 Būvniecība Dzīvojamās ēkas 250 Dzīvojamās ēkas (CPA 41) 41 Nedzīvojamās ēkas 251 Nedzīvojamās ēkas (CPA 41) 41 Inženierbūvniecība 252 Inženierbūvniecība (CPA 42) 42 Citi produkti Citi produkti 253 Mēbeles un citi gatavi izstrādājumi (CPA 31 un 32) 31 un 32 254 Datorprogrammatūra (CPA 58.2 un 62.01) 58.2 un 62.01 255 Pārējie citur neklasificēti produkti pārējais Krājumu pārmaiņas Krājumu pārmaiņas Krājumu pārmaiņas 256 Krājumu pārmaiņas Vērtslietu iegādes mīnus atsavinājumi Vērtslietu iegādes mīnus atsavinājumi Vērtslietu iegādes mīnus atsavinājumi 257 Vērtslietu iegādes mīnus atsavinājumi EKSPORTA UN IMPORTA BILANCE Eksporta un importa bilance Eksporta un importa bilance Eksporta un importa bilance 258 Eksporta un importa bilance (1) Sīkāks COICOP dalījums, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 23. nodaļā. (2) Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 549/2013 A pielikuma 23. nodaļā. (3) Kā noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 1209/2014.