Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu
►B PADOMES DIREKTĪVA
(1979. gada 30. oktobris)
par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus
(79/923/EEK)
(OV L 281, 10.11.1979, lpp. 47)
Grozīta ar:
Oficiālais Vēstnesis
Nr. Lappuse Datums
►M1 Padomes direktīva 91/692/EEK, (1991. gada 23. decembris) L 377 48 31.12.1991
Labota ar:
►C1 Kļūdu labojums, OV L 190, 12.7.2006, lpp. 99 (79/923/EEK)1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —1
▼B
PADOMES DIREKTĪVA
(1979. gada 30. oktobris)
par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus
(79/923/EEK)
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3),
tākāvides aizsardzības un uzlabošanas nolūkā ir jāveic konkrēti pasā-
kumi, lai no piesārņošanas aizsargātu ūdeņus, tostarp ūdeņus, no kuriem
iegūst čaulgliemjus;
tākādažas čaulgliemju populācijas ir jāpasarg āno dažādām kaitīgām
sekām, ko rada no piesārņotājvielu izplūde jūrā;
tākāEiropas Kopienu 1973. gada (4) un 1977. gada (5) rīcības
programmas attiecībā uz vidi paredz, ka jāvienojas par kvalitātes
mērķiem, izvirzot dažādas prasības videi, inter alia nosakot parametrus
ūdenim, tostarp ūdenim, no kura iegūst čaulgliemjus;
tākāatšķirības, kas ir dažādos noteikumos, kurus dalībvalstīs jau
piemēro vai kurus gatavojas piemērot attiecībā uz kvalitātes prasībām
ūdenim, no kura iegūst čaulgliemjus, var radīt nevienlīdzīgus konku-
rences apstākļus un tā tieši ietekmēt kopējā tirgus darbību; tā kātāpēc
saskaņā ar Līguma 100. pantu šajā jomā ir nepieciešams tuvināt tiesību
aktus;
tākāir vajadzīgs, lai tiesību aktu tuvināšana būtu apvienota ar Kopienas
rīcību, kas būtu vērsta uz to, lai, piemērojot vispusīgākus noteikumus,sasniegtu vienu no Kopienas mērķiem vides aizsardzības un dzīveskvalitātes uzlabošanas jomā; tā kā šajā sakarā jāpieņem daži īpaši notei-
kumi; tā kājāatsaucas uz Līguma 235. pantu, jo Līgums neparedz šim
mērķim vajadzīgās īpašās rīcības pilnvaras;
tākā, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstīm vajadzēs noteikt
ūdeņus, uz kuriem direktīva attieksies, un būs jānosaka konkrētiem para-
metriem atbilstīgās robežvērtības; tā kā šādi noteiktiem ūdeņiem būs
jāatbilst minētajām vērtībām sešus gadus pēc noteikšanas;
tākā, lai pārbaudītu čaulgliemju iegūšanai paredzētā ūdens kvalitāti,
jāņem minimālais skaits paraugu un jāveic pielikumā uzskaitītajiem
parametriem atbilstīgi mērījumi; tā kāparaugu ņemšanas apjomu var
samazināt vai to var pārtraukt atkarībā no mērījumu rezultātiem;
tākādalībvalstis nevar kontrolēt dabas apstākļus un tāpēc jāparedz
iespēja dažos gadījumos atkāpties no šīs direktīvas;
tākātehnikas un zinātnes attīstības dēļ var rasties vajadzība ātri pielāgot
dažas no pielikumos noteiktajām prasībām; tā kā, lai atvieglotu šim
nolūkam nepieciešamo pasākumu ieviešanu, jānosaka procedūra, kas
izveido ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju; tā kātādai
sadarbībai jānotiek Komitejā pielāgošanai tehnikas un zinātnes attīstībai,
kura izveidota saskaņā ar Padomes Direktīva 78/659/EEK (1978. gada
18. jūlijs) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabotnolūkā atbalstīt zivju dzīvi (
6);
tākā šī direktīva vien nevar nodrošināt to patērētāju aizsardzību, kas
lieto čaulgliemju produktus; tā kā šā iemesla dēļ Komisijai visdrīzākā
laikā jāsagatavo priekšlikumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —2
(1) OV C 283, 30.11.1976., 3. lpp.
(2) OV C 133, 6.6.1977., 48. lpp.
(3) OV C 114, 11.5.1977., 29. lpp.
(4) OV C 112, 20.12.1973., 3. lpp.
(5) OV C 139, 13.6.1977., 3. lpp.
(6) OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp.
▼B
1. pants
Šīdirektīva attiecas uz to ūdeņu kvalitāti, no kuriem iegūst čaulgliemjus,
un ir piemērojama piekrastes ūdeņiem un sālsūdeņiem, kas dalībvalstīs
atzīti par aizsargājamiem vai uzlabojamiem, lai veicinātu čaulgliemju
(divvāku gliemju un vēderkāju) dzīvību un vairošanos un tā palīdzētu
nodrošināt augstu kvalitāti čaulgliemju produktiem, kurus cilvēki tieši
lieto uzturā.
2. pants
Parametri, ko piemēro dalībvalstu noteiktajiem ūdeņiem, ir uzskaitīti
pielikumā.
3. pants
1. Noteiktajiem ūdeņiem dalībvalstis nosaka pielikumā uzskaitīto
parametru vērtības, ja vērtības ir norādītas G slejā vai I slejā; tās atbilst
piezīmēm abās slejās.
2. Dalībvalstis nenosaka mazāk stingras parametru vērtības par tām,
kas dotas pielikuma I slejā, un cenšas ievērot G slejas vērtības, reizē
ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.
3. Attiecībā uz kaitīgo notekūdeņu emisijām, kas atbilst parametriem
”halogēnorganisks savienojums” un”metāli”, tiek piemēroti emisijas
standarti, kurus dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu
76/464/EEK (1976. gada 4. maijs) par piesārņojumu, ko rada dažasbīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē (
1), reizē ievērojot
kvalitātes mērķus un citas saistības, kas izriet no šīs direktīvas, jo īpaši
tās, kas attiecas uz paraugu ņemšanu.
4. pants
1. Ūdeņus, no kuriem iegūst čaulgliemjus, dalībvalstis pirmo reizi
nosaka divu gadu laikā pēcšīs direktīvas paziņošanas.
2. Dalībvalstis vēlāk var noteikt papildu ūdeņus čaulgliemju iegū-
šanai.
3. Dalībvalstis var pārskatīt dažus noteiktos ūdeņus, jo īpaši tādu
faktoru dēļ, kas noteikšanas laikā nav bijuši paredzami, ņemot vērā 8.
pantā izklāstīto principu.
5. pants
Dalībvalstis izstrādā programmas piesārņojuma samazināšanai un nodro-
šina to, ka sešus gadus pēc tam, kad ūdeņi saskaņā ar 4. pantu noteikti
kā čaulgliemju iegūšanas ūdeņi, atbilst gan vērtībām, ko dalībvalstis
noteikušas saskaņā ar 3. pantu, gan piezīmēm pielikuma G un I. slejā.
6. pants
1. Lai īstenotu šīs direktīvas 5. pantu, uzskata, ka noteiktie ūdeņi
atbilst šīs direktīvas nosacījumiem, ja šā ūdens paraugi, kas ņemti
saskaņā ar pielikumā norādīto minimālo paraugu ņemšanas biežumu,
vienā un tajā pašā paraugu ņemšanas vietā vairāk nekā 12 mēnešu
periodā atbilst gan vērtībām, ko saskaņā ar 3. pantu noteikušas dalībval-
stis, gan piezīmēm pielikuma G un I slejā attiecībā uz:
—100 % no paraugiem attiecībā uz parametriem ”halogēnorganisks
savienojums” un”metāli”,
—95 % no paraugiem attiecībā uz parametriem ”sāļu koncentrācija” un
”izšķīdušais skābeklis”,
—75 % no paraugiem attiecībā uz citiem pielikumā uzskaitītajiem
parametriem.1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —3
(1) OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp.
▼B
Ja saskaņā ar 7. panta 2. punktu paraugu ņemšanas biežums visiem para-
metriem pielikumā, izņemot ”halogēnorganiskus savienojumus” un
”metālus”, ir mazāks par pielikumā norādīto biežumu, iepriekšminētās
vērtības un piezīmes jāievēro attiecībā uz visiem paraugiem.
2. Gadījumi, kad vērtības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3.
pantu, vai pielikuma G un I slejās ietvertās piezīmes netiek ievērotasdabas katastrofas dēļ, netiek ņemti vērā, aprēķinot 1. punktā paredzētos
procentus.
7. pants
1. Dalībvalstu kompetentas iestādes veic paraugu ņemšanu, kuras
minimālais biežums ir noteikts pielikumā.
2. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka noteikto ūdeņu kvalitāte ir ievē-
rojami augstāka par to, kuru varētu panākt, piemērojot vērtības, kas
noteiktas saskaņā ar 3. pantu, un pielikuma G un I slejā ietvertās
piezīmes, paraugu ņemšanas biežumu var samazināt. Ja nav piesārņo-
juma un riska, ka ūdeņu kvalitāte varētu pasliktināties, attiecīgā kompe-
tentā iestāde var izlemt, ka paraugu ņemšana nav vajadzīga.
3. Ja paraugu ņemšana liecina, ka saskaņā ar 3. pantu noteiktā
vērtības vai pielikuma G vai I slejā ietvertā piezīme nav ievērota,
kompetentā iestāde konstatē, vai tas ir noticis nejaušības, dabas parādību
vai piesārņojuma dēļ, un paredz attiecīgus pasākumus.
4. Precīzu paraugu ņemšanas vietu, attālumu no šīs vietas līdz tuvā-
kajai vietai, kur tiek izvadītas piesārņotājvielas, un paraugu ņemšanas
dziļumu nosaka katras dalībvalsts kompetentā iestāde, jo īpaši pamatojo-
ties uz vietējiem vides apstākļiem.
5. Analīzes standartmetodes, kas jāizmanto, aprēķinot attiecīgo para-
metru vērtības, ir uzskaitītas pielikumā. Laboratorijas, kuras izmanto
citas metodes, nodrošina to, ka iegūtie rezultāti ir ekvivalenti vai salīdzi-
nāmi ar tiem, kas minēti pielikumā.
8. pants
Pasākumi, kas veikti, ievērojot šo direktīvu, nekādā gadījumā ne tieši,
ne netieši nedrīkst palielināt piekrastes ūdeņu vai iesāļo ūdeņu piesārņo-
šanos.
9. pants
Noteiktajiem ūdeņiem dalībvalstis jebkurā laikā var noteikt stingrākas
parametru vērtības par tām, kas paredzētas šajā direktīvā. Dalībvalstis
var arī izvirzīt nosacījumus attiecībā uz parametriem, kas šajā direktīvā
nav paredzēti.
10. pants
Ja dalībvalsts apsver iespēju noteikt čaulgliemju iegūšanai paredzētos
ūdeņus tiešā tuvumā robežai ar citu dalībvalsti, šīs valstis konsultējas
savā starpā, lai noteiktu tās teritorijas, uz kurām varētu attiekties šī
direktīva, un atbildību, kas izriet no kopējiem kvalitātes mērķiem; katra
iesaistītā valsts nosaka šo atbildību pēc oficiālām apspriedēm. Komisija
var piedalīties pārrunās.
11. pants
Dalībvalstis var atkāpties no šīs direktīvas ārkārtīgu laika apstākļu vai
ģeogrāfisku apstākļu dēļ.
12. pants
Grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumā uzskaitītās parametru G
vērtības un analīzes metodes pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai,pieņem komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 78/659/EEK 13. pantu,saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta tās 14. pantā.1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —4
▼B
13. pants
Lai piemērotu šo direktīvu, dalībvalstis nodrošina Komisijai informāciju
par:
—ūdeņiem, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 1. un 2. punktu, īsa
pārskata formā,
—dažu ūdeņu noteikšanas pārskatīšanu saskaņā ar 4. panta 3. punktu,
—nosacījumus jaunu parametru noteikšanai saskaņā ar 9. pantu.
Ja dalībvalsts piemēro 11. panta noteikumus, tā tūlīt par to informē
Komisiju, paziņojot iemeslus un gaidāmos laika posmus.
Vispār dalībvalstis Komisijai pēc tās pamatota pieprasījuma nodrošina
jebkuru informāciju, kas vajadzīga šīs direktīvas piemērošanai.
14. pants
▼M1
Reizi trijos gados dalībvalstis Komisijai nosūta nozares ziņojumu arinformāciju par šīs direktīvas īstenošanu, šis ziņojums attiecas arī uz
citām piemērotām Kopienas direktīvām. Šo ziņojumu sagatavo, pamato-
joties uz anketu vai formu, ko izstrādā Komisija saskaņā ar Direktīvas
91/692/EEK (
1) 6. pantā paredzēto procedūru. Minēto anketu vai formu
dalībvalstīm nosūta sešus mēnešus pirms ziņojumā aptvertā laikposma
sākuma. Ziņojumu Komisijai nosūta deviņu mēnešu laikā pēc tam, kad
beidzies ziņojumā aptvertais trīs gadu laikposms.
Pirmais ziņojums attiecas uz laikposmu no 1993. gada līdz 1995. gadam
ieskaitot.
Kopienas ziņojumu par direktīvas īstenošanu Komisija nodod atklātībai
deviņu mēnešu laikā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas.
▼B
15. pants
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vaja-
dzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības divos gados pēc tās paziņo-
šanas. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās
pieņem jomā, uz kuru attiecas šīdirektīva.
16. pants
Šīdirektīva ir adresēta dalībvalstīm.1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —5
(1) OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.
PIELIKUMS
ČAULGLIEMJU IEGŪŠANAI PAREDZĒTO ŪDEŅU KVALITĀTE
Parametrs G I Analīzes standartmetodeMinimālais paraugu ņemšanas
un mērīšanas biežums
1. pH
pH vienība7—9 —Elektrometrija
Mēra uz vietas paraugu ņemšanas laikāReizi ceturksnī
2. TemperatūraoC Izplūde, kas ietekmē čaul-
gliemju iegūšanai pare-
dzētos ūdeņus, nedrīkst
izraisīt ūdeņu temperatūras
paaugstināšanos par vairāk
nekā 2oC salīdzinājumā ar
tādu ūdeņu temperatūra,
kurus neietekmē izplūde.—Termometrija
Mēra uz vietas paraugu ņemšanas laikāReizi ceturksnī
3. Krāsa (pēc filtrēšanas) mg
Pt/l►C1Izplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai
paredzētos ūdeņus, nedrīkst izmainīt ūdeņu krāsu
par vairāk nekā 100 mg Pt/l salīdzinājumā ar
ūdeņiem, kurus izplūde neietekmē. ◄—Filtrē caur 0,45 μm membrānu
Fotometrija, izmantojot platīna/kobalta skaluReizi ceturksnī
4. Suspendētās cietās vielas
mg/lIzplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai pare-
dzētos ūdeņus, nedrīkst paaugstināt suspendēto
cieto vielu saturu ūdeņos par vairāk nekā 30 %
salīdzinājumā ar suspendēto cieto vielu saturu
ūdeņos, kurus izplūde neietekmē.—Filtrēšana caur 0,45 μm membrānu, žāvēšana
105oC temperatūrā un svēršana
—Centrifugēšana (vismaz 5 minūtes ar vidējo
centrbēdzes spēka paātrinājumu 2 800 līdz
3 200 g), žāvēšana 105oC un svēršanaReizi ceturksnī
5. Sāļu koncentrācija % 12 līdz 38 % —≤40 %
—Izplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai
paredzētos ūdeņus, nedrīkst paaugstināt to
sāļu koncentrāciju par vairāk nekā 10 % salī-
dzinājumā ar tādu ūdeņu sāļu koncentrāciju,
kurus izplūde neietekmē.—Konduktometrija Reizi mēnesī
6. Izšķīdušais skābeklisPiesāti-
nātība %≤80 % —≤70 % (vidējais lielums)
—Ja atsevišķs mērījums uzrāda par 70 %
zemāku lielumu, mērījumi jāatkārto
—Atsevišķs mērījums nedrīkst uzrādīt par 60 %—Vinklera metode
—Elektroķīmiskā metodeReizi mēnesī, vismaz viens
paraugs, kas pārstāv zema
skābekļa satura apstākļus
paraugu ņemšanas dienā.▼B1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —6
Parametrs G I Analīzes standartmetodeMinimālais paraugu ņemšanas
un mērīšanas biežums
zemāku lielumu, ja vien čaulgliemju koloniju
attīstība nav bīstami apdraudētaTaču, ja ir sagaidāmas ievēro-
jamas izmaiņas dienas gaitā,
jāņem vismaz divi paraugi
dienā
7. Naftas ogļūdeņraži Čaulgliemju iegūšanai paredzētie ūdeņi nedrīkst
saturēt ogļūdeņražus tādos daudzumos, ka:
—uz virsmas parādās redzama plēvīte un/vai
nogulsnes uz čaulgliemjiem,
—kaitīgi ietekmē čaulgliemjusVizuāla pārbaude Reizi ceturksnī
8. Halogēnorganiskie savieno-
jumiKatras vielas koncentrācijai
čaulgliemju mīkstumā jābūt
tik mazai, lai saskaņā ar 1.
pantu tiktu sekmēta augsta
čaulgliemju produktu kvali-
tāteKatras vielas koncentrācija čaulgliemju iegūšanai
paredzētā ūdenī vai čaulgliemju mīkstumā
nedrīkst sasniegt vai pārsniegt līmeni, kam ir
kaitīga ietekme uz čaulgliemjiem un kāpuriem.Gāzes hromatogrāfija pēc ekstrakcijas ar piemē-
rotiem šķīdinātājiem un attīrīšanasReizi pusgadā
9. Metāli
Sudrabs AgArsēns As
Kadmijs Cd
Hroms CrVarš Cu
Dzīvsudrabs Hg
Niķelis NiSvins PbCinks
Znmg/lKatras vielas koncentrācijai
čaulgliemju mīkstumā jābūt
tik mazai, lai saskaņā ar 1.
pantu tiktu sekmēta augsta
čaulgliemju produktu kvali-
tāteKatras vielas koncentrācija čaulgliemju iegūšanai
paredzētajā ūdenī vai čaulgliemju mīkstumā
nedrīkst sasniegt vai pārsniegt līmeni, kas izraisa
kaitīgu ietekmi uz čaulgliemjiem un kāpuriem.
Jāņem vērā šo metālu sinerģētiskā ietekme.Atomu absorbcijas spektrometrija, ja vajadzīgs,
pēc koncentrēšanas un/vai ekstrakcijas.Reizi pusgadā
10. Fekālās koliformas/100 ml ≤ 300 čaulgliemju
mīkstumā un iekščaulas
šķidrumā (
1)Atšķaidīšanas metode ar fermentāciju šķidros
apakšējos slāņos vismaz trīs mēģenēs ar trīs
atšķaidīšanām. Pozitīvo mēģeņu subkultivēšana
apstiprinošā vidē. Skaita atbilstoši MPN (iespēja-
mākais skaits). Inkubācijas temperatūra 44oC
± 0,5oCReizi ceturksnī▼B1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —7
Parametrs G I Analīzes standartmetodeMinimālais paraugu ņemšanas
un mērīšanas biežums
11. Vielas, kas ietekmē čaul-
gliemju garšuKoncentrācija, kas ir zemāka par tādu, kas varētu
bojāt čaulgliemju garšuČaulgliemju pārbaude degustējot, ja ir iespējama
kādas no šīm vielām klātbūtne.
12. Saksitoksīns (ko izdala
bruņvicaiņi)
Saīsinājumi: G = orientējoša vērtība
I = obligātā vērtība
(1) Kamēr nav pieņemta direktīva par to patērētāju aizsardzību, kas lieto čaulgliemju produktus, tomēr ir svarīgi ievērot šīs vērtības ūdeņos, kuros dzīvo čaulgliemji, ko cilvēki lieto uzturā tieši.▼B1979L0923 —LV—23.12.1991 —001.004 —8