2010R1236 — LV — 05.02.2016 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1236/2010

(2010. gada 15. decembris)

par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2791/1999







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (“konvencija”) apstiprināja Padome ar Lēmumu 81/608/EEK ( 3 ), un tā stājās spēkā 1982. gada 17. martā. (2) Konvencijā ir paredzēta atbilstīga daudzpusējas sadarbības sistēma zvejas resursu racionālai saglabāšanai un pārvaldībai konvencijā noteiktajā apgabalā (“konvencijas apgabals”). (3) Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (“NEAFC”) gadskārtējā sanāksmē 2006. gada 15. novembrī pieņēma ieteikumu, izveidojot kontroles un noteikumu izpildes shēmu (“shēma”), kas piemērojama zvejas kuģiem, kuri darbojas konvencijas apgabala ūdeņos, kas nav līgumslēdzēju pušu zvejniecības jurisdikcijā (“pārvaldības apgabals”). Shēmā, kas stājās spēkā 2007. gada 1. maijā, izdarīja grozījumus ar vairākiem ieteikumiem, ko pieņēma gadskārtējās sanāksmēs 2007., 2008. un 2009. gada novembrī. (4) Šie ieteikumi stājās spēkā attiecīgi 2008. gada 9. februārī, 2009. gada 6. un 8. janvārī un 2010. gada 6. februārī saskaņā ar konvencijas 12. un 15. pantu. (5) Shēmā paredzēti kontroles un izpildes pasākumi, kas piemērojami kuģiem, kuri peld ar konvencijas līgumslēdzēju pušu karogu un darbojas pārvaldības apgabalā, un kārtība inspekciju veikšanai jūrā, tostarp inspekcijas un pārraudzības procedūras un pienākumu neizpildes procedūras, kas jāievēro līgumslēdzējām pusēm. (6) Shēmā paredzēta jauna ostas valsts veiktas kontroles sistēma, kas faktiski nodrošinās to, ka Eiropas ostās netiek izkrautas un pārkrautas citā kuģī tādas saldētas zivis, kuru likumību nav pārbaudījusi ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoša zvejas kuģa karoga valsts. (7) Daži NEAFC pieņemtie kontroles noteikumi ir iekļauti Savienības tiesību aktos ar ikgadējo KPN un kvotu regulu, un pēdējo reizi tas darīts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti ( 4 ). Juridiskās noteiktības labad šādi noteikumi, kas nav pagaidu noteikumi, būtu jāiekļauj jaunā atsevišķā regulā. (8) Lai nodrošinātu NEAFC pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pilnīgu ievērošanu, shēmā ietverti arī noteikumi, lai veicinātu to, ka kontroles un izpildes pasākumus ievēro ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši kuģi. NEAFC ieteica svītrot vairākus kuģus no to kuģu saraksta, kuru iesaistīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Būtu jānodrošina minēto ieteikumu iekļaušana Savienības tiesību aktos. (9) Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar kuru izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ( 5 ), 5. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalstis kontrolē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un kontrolē ārpus ES ūdeņiem notiekošās darbības, ko veic kuģi, kuri kuģo ar to karogu. Tālab būtu jāparedz, ka tās dalībvalstis, kuru kuģiem atļauts zvejot pārvaldības apgabalā, norīko inspektorus ar shēmu saistītās uzraudzības un pārraudzības veikšanai, kā arī paredz inspekcijai pietiekamus resursus. (10) Lai nodrošinātu zvejas darbību uzraudzību konvencijas apgabalā, dalībvalstīm, piemērojot shēmu, jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju, un ar tās izraudzīto iestādi. (11) Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai to inspektori ievērotu NEAFC noteiktās inspekcijas procedūras. (12) Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par sarakstiem ar tiem zvejas resursiem, par kuriem jāpaziņo, attiecībā uz iepriekšēju paziņojumu par ieiešanu ostā un par tās atsaukšanu, kā arī attiecībā uz atļauju izkraut vai pārkraut. Komisija būtu arī jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz šo shēmas pasākumu turpmāko grozījumu iekļaušanu Savienības tiesību aktos, kuri ir dažu tieši noteiktu šīs regulas nebūtisku elementu pamats un kuri saskaņā ar konvencijas noteikumiem kļūst saistoši Savienībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija savā sagatavošanas darbā atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. (13) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem Komisijai ar īstenošanas aktiem saskaņā ar LESD 291. pantu. Saskaņā ar šo pantu normas un vispārīgi principi par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, ir jānosaka iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz minētās jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 6 ), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav jāpiemēro. (14) Tā kā ar šo regulu tiks ieviesti jauni kontroles un noteikumu izpildes pasākumi konvencijas apgabalā, būtu jāatceļ Padomes Regula (EK) Nr. 2791/1999 (1999. gada 16. decembris), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā ( 7 ), tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







I

NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredz vispārīgus noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Savienība piemēro NEAFC pieņemto shēmu.

2. pants

Darbības joma

Ja vien nav noteikts citādi, šo regulu piemēro visiem ES kuģiem, ko izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, kuras pārvaldības apgabalā veic saistībā ar zvejas resursiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “konvencija” ir Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (ar grozījumiem);

2) “konvencijas apgabals” ir konvencijas 1. panta 1. punktā definētais konvencijas apgabals;

3) “pārvaldības apgabals” ir konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus līgumslēdzēju pušu zvejniecības jurisdikcijā esošiem ūdeņiem;

4) “līgumslēdzējas puses” ir konvencijas līgumslēdzējas puses;

5) “NEAFC” ir Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija;

▼M3

6) “zvejas darbības” ir zveja, arī kopīgas zvejas darbības, zivju apstrādes darbības, zvejas resursu vai to produktu pārkraušana citā kuģī vai izkraušana un visas citas komerciālas darbības, ko veic, gatavojoties zvejai vai saistībā ar zveju, tostarp iepakošana, transportēšana, degvielas uzpildīšana vai kuģa krājumu papildināšana;

▼B

7) “zvejas resursi” ir konvencijas 1. panta 2. punktā minētie resursi;

8) “regulēti resursi” ir pielikumā norādītie zvejas resursi, uz kuriem attiecas saskaņā ar konvenciju izdoti ieteikumi;

9) “zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā izmantošanā; pie šādiem kuģiem pieder arī zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī;

▼M3

10) “kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis” ir ikviens kuģis, kurš iesaistījies zvejas darbībās un kura karoga valsts nav līgumslēdzēja puse; pie šādiem kuģiem pieder arī kuģi, kurus ir pamatots iemesls uzskatīt par kuģiem bez valstspiederības;

▼B

11) “kopīga zvejas darbība” ir darbība, kurā iesaistījušies divi vai vairāki kuģi, ja nozveju no viena zvejas kuģa zvejas rīkiem nodod citam;

12) “pārkraušana citā kuģī” ir uz zvejas kuģa esošo zvejas produktu daļēja vai pilnīga pārkraušana citā zvejas kuģī;

▼M3

13) “osta” ir ikviena vieta, kas atrodas krastā un ko izmanto izkraušanai vai tādu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar zvejas darbībām vai paredzēti šo darbību atbalstam, vai vieta, kas atrodas krastā vai tuvu krastam un ko līgumslēdzēja puse apstiprinājusi zvejas resursu pārkraušanai citā kuģī.

▼B

4. pants

Kontaktpunkti

1. Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi, kas darbojas kā kontaktpunkts pārraudzības un inspekcijas ziņojumu saņemšanai saskaņā ar 12., 19., 20. un 27. pantu un paziņojumu saņemšanai un atļauju izdošanai saskaņā ar 24. un 25. pantu.

2. Kontaktpunkti paziņojumu saņemšanai un atļauju izdošanai saskaņā ar 24. un 25. pantu ir pieejami 24 stundas diennaktī.

3. Dalībvalstis nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram izraudzītā kontaktpunkta tālruņa numuru, e-pasta adresi un faksa numuru.

4. Visas turpmākās izmaiņas informācijā par 1. un 3. punktā minētajiem kontaktpunktiem ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā paziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram.

5. Formātu 1. un 3. punktā norādītās informācijas nosūtīšanai nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.







II

NODAĻA

UZRAUDZĪBAS PASĀKUMI

5. pants

Savienības dalība

1. Dalībvalstis datorlasāmā formā nosūta Komisijai sarakstu, kurā iekļauti visi kuģi, kas peld ar to karogu, ir reģistrēti Savienībā un kam ir atļauts zvejot pārvaldības apgabalā, jo īpaši kuģi, kuriem atļauta viena vai vairāku regulēto resursu specializētā zveja, un dara zināmus arī visus saraksta grozījumus. Šo informāciju katru gadu nosūta ne vēlāk kā 15. decembrī vai ne vēlāk kā piecas dienas pirms kuģa ieiešanas pārvaldības apgabalā. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.

2. Formātu 1. punktā norādītā saraksta nosūtīšanai nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

6. pants

Zvejas rīku marķēšana

1. Dalībvalstis nodrošina, ka zvejas rīki, kurus to zvejas kuģi izmanto pārvaldības apgabalā, ir marķēti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 356/2005 (2005. gada 1. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pasīvo zvejas rīku un rāmju traļu marķēšanai un identificēšanai ( 8 ).

2. Dalībvalstis var izcelt no ūdens un iznīcināt nostiprinātus zvejas rīkus, kas nav marķēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 356/2005 vai kā citādi neatbilst NEAFC pieņemtajiem ieteikumiem, kā arī šajos zvejas rīkos esošās zivis.

7. pants

Zaudēta zvejas rīka atgūšana

1. Karoga dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties nosūta NEAFC sekretāram saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/200948. panta 3. punktu sniegto informāciju, kā arī kuģa, kas zaudējis zvejas rīkus, starptautisko radio izsaukuma signālu.

2. Dalībvalstis regulāri cenšas atgūt zaudētus zvejas rīkus, kas pieder ar to karogu peldošiem zvejas kuģiem.

8. pants

Nozveju reģistrēšana

1. Papildus Padomes Regulā (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai ( 9 ), 6. pantā norādītajai informācijai ES zvejas kuģu kapteiņi reģistrē iesietā zvejas žurnālā ar numurētām lapām vai reģistrē elektroniski šādu informāciju:

a) katru ieiešanu pārvaldības apgabalā un iziešanu no tā;

b) katru dienu un/vai par katru zvejas rīku pacēlumu – novērtēto summāro nozveju, kas paturēta uz kuģa kopš pēdējās ieiešanas pārvaldības apgabalā;

c) katru dienu un/vai par katru zvejas rīku pacēlumu – zivju izmetumu apjomu;

d) pēc katra ziņojuma saskaņā ar 9. pantu – ziņojuma nosūtīšanas datumu un laiku saskaņā ar universālo koordinēto laiku (“UTC”), ja vien tas nav reģistrēts elektroniski, un radio pārraides gadījumā – tās radiostacijas nosaukumu, no kuras ziņojums nosūtīts;

e) attiecīgā gadījumā zvejas dziļumu.

2. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kas veic ar regulētiem resursiem saistītas zvejas darbības un kas apstrādā un/vai sasaldē nozveju:

a) zvejas produkcijas žurnālā reģistrē summāro produkciju pa sugām un produktu veidiem; un

b) visu apstrādāto nozveju kravas telpā novieto tā, lai katras sugas atrašanās vietu varētu noteikt pēc uzglabāšanas plāna, ko glabā uz zvejas kuģa.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atbrīvot no zvejas žurnāla kārtošanas (vai elektroniskas kārtošanas) tādu citā kuģī pārkraušanas darbībās iesaistījušos kuģi, kurā veic iekraušanu. Kuģi, kas izmanto šo atkāpi, uzglabāšanas plānā norāda vietu kravas telpā, kurā atrodas 14. panta 1. punktā minētās saldētās zivis, un reģistrē zvejas produkcijas žurnālā:

a) regulas 9. pantā minētā ziņojuma nosūtīšanas datumu un laiku, izteiktu kā UTC;

b) radio pārraides gadījumā – tās radiostacijas nosaukumu, no kuras ziņojums nosūtīts;

c) citā kuģī pārkraušanas darbības datumu un laiku UTC;

d) citā kuģī pārkraušanas darbības vietu (ģeogrāfisko garumu/ģeogrāfisko platumu);

e) kuģī iekrautos daudzumus pa sugām;

f) tā zvejas kuģa nosaukumu un starptautisko radio izsaukuma signālu, no kura izkrauta nozveja.

4. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

9. pants

Ziņošana par regulēto resursu nozvejām

1. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kas veic ar regulētiem resursiem saistītas zvejas darbības, nozvejas ziņojumus elektroniski nosūta attiecīgajam Zvejas uzraudzības centram, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 15. punktā. Šajos ziņojumos iekļautos datus pēc pieprasījuma dara pieejamus Komisijai. Ziņojumos iekļauj:

a) ziņojumus par daudzumiem, kas paturēti uz kuģa, ieejot pārvaldības apgabalā. Šādus ziņojumus nosūta ne agrāk kā divpadsmit stundas un ne vēlāk kā divas stundas pirms katras ieiešanas pārvaldības apgabalā;

b) nedēļas nozvejas ziņojumus. Šādus ziņojumus pirmo reizi nosūta ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa ieiešanas pārvaldības apgabalā vai, ja zvejas reiss ilgst vairāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdien pulksten 12.00 dienā par nozvejām, kas pārvaldības apgabalā iegūtas iepriekšējā nedēļā, kura beidzas svētdien pusnaktī. Šajā ziņojumā norāda zvejas dienu skaitu kopš zvejas uzsākšanas vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma;

c) ziņojumus par nozvejām, kas paturētas uz kuģa, izejot no pārvaldības apgabala. Šādus ziņojumus nosūta ne agrāk kā astoņas stundas un ne vēlāk kā divas stundas pirms katras iziešanas no pārvaldības apgabala. Attiecīgā gadījumā šajos ziņojumos norāda zvejas dienu skaitu un nozvejas, kas pārvaldības apgabalā iegūtas kopš zvejas uzsākšanas vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma;

d) ziņojumus par katrā zivju pārkraušanas reizē iekrautajiem un izkrautajiem daudzumiem, kamēr kuģis atrodas pārvaldības apgabalā. Pārkrāvējkuģi nosūta šo ziņojumu vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas, bet par saņēmējkuģiem ziņojumu nosūta ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas. Ziņojumā norāda paredzētās pārkraušanas dienu, laiku, ģeogrāfisko atrašanās vietu un kopējo izkraujamo vai iekrauto zivju svaru pa sugām kilogramos, kā arī pārkraušanā iesaistīto kuģu radio izsaukuma signālus. ►M3 Neskarot IV nodaļu, saņēmējkuģis vismaz 24 stundas pirms katras izkraušanas reizes paziņo kopējo nozveju, kas atrodas uz kuģa, kopējo daudzumu, ko paredzēts izkraut, ostas nosaukumu un paredzamo izkraušanas dienu un laiku neatkarīgi no tā, vai izkraušanu plānots veikt konvencijas apgabalā esošā ostā vai ārpus konvencijas apgabala esošā ostā. ◄

2. Šajā pantā minētajos nozvejas ziņojumos svaru norāda kilogramos (noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kg). Kopējo svaru norāda pa sugām, izmantojot FAO kodus. Par tām zivīm, kuru kopējais svars pa sugām ir mazāks nekā viena tonna, var ziņot ar triju burtu kodu “MZZ” (dažādas jūras zivis).

3. Nozvejas ziņojumos ietvertos datus dalībvalstis reģistrē Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. panta 1. punktā minētajā datubāzē.

4. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai, jo īpaši nosūtīšanas formātu un specifikācijas, nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

10. pants

Kopējs ziņojums par nozveju un zvejas piepūli

1. Dalībvalstis, datorizēti nosūtot informāciju, līdz katra mēneša piecpadsmitajai dienai informē Komisiju par zvejas resursu daudzumiem, ko pārvaldības apgabalā nozvejojuši ar to karogu peldoši kuģi un kas iepriekšējā mēnesī izkrauti vai pārkrauti citā kuģī.

2. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. panta 2. punktu, dalībvalstis, datorizēti nosūtot informāciju, līdz katra mēneša piecpadsmitajai dienai informē Komisiju arī par regulētu resursu daudzumiem, ko trešo valstu zvejas jurisdikcijas apgabalos un konvencijas apgabala ES ūdeņos nozvejojuši ar to karogu peldoši kuģi un kas iepriekšējā mēnesī izkrauti vai pārkrauti citā kuģī.

3. Formātu datu nosūtīšanai saskaņā ar 1. un 2. punktu nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

Šā panta 1. punktā minēto zvejas resursu sarakstu pieņem saskaņā ar 46. līdz 49. pantā paredzēto procedūru.

4. Komisija apkopo 1. un 2. punktā minētos datus par visām dalībvalstīm un pārsūta tos NEAFC sekretāram 30 dienu laikā pēc tā kalendārā mēneša beigām, kurā nozvejas izkrautas vai pārkrautas citā kuģī.

11. pants

Kuģu satelītuzraudzības sistēma

Dalībvalstis nodrošina to, ka ar kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) palīdzību iegūto informāciju par kuģiem, kuri peld ar to karogu un zvejo vai kuri iecerējuši zvejot pārvaldības apgabalā, automātiski un elektroniski nosūta NEAFC sekretāram. Nosūtīšanas formātu un specifikācijas nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

▼M2

Grunts zvejai pārvaldības apgabalā piemēro šādus papildu noteikumus:

a) katra dalībvalsts ievieš automātisku sistēmu, ar kuru var uzraudzīt un konstatēt iespējamu grunts zveju apgabalos, kas atrodas ārpus esošajiem grunts zvejas apgabaliem, un iespējamu zveju lieguma apgabalos;

b) katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās kuģu satelītuzraudzības sistēmās ir instalētas lieguma apgabalu robežas atbilstoši koordinātām, kuras norādītas NEAFC pieņemtajos ieteikumos.

▼B

12. pants

Informācijas nosūtīšana

1. Dalībvalstis nekavējoties nosūta 9. un 11. pantā minētos ziņojumus un informāciju NEAFC sekretāram. Tomēr tehniskas kļūmes gadījumā šādus ziņojumus un informāciju NEAFC sekretāram nosūta 24 stundu laikā pēc to saņemšanas. Dalībvalstis nodrošina, ka visi to pārsūtītie ziņojumi un paziņojumi ir secīgi numurēti.

▼M1

1.a Ziņojumus, kas minēti 9. pantā, var atcelt ar anulēšanas ziņojumu.

Ja ziņojums ir jālabo, to atceļ ar anulēšanas ziņojumu. Jaunu, labotu ziņojumu nosūta pēc anulēšanas ziņojuma 9. pantā noteiktajos termiņos.

Ja karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centrs pieņem ziņojuma anulēšanu, tas par to paziņo NEAFC sekretāram.

▼M2

2. Dalībvalstis nodrošina to, ka NEAFC sekretāram nosūtītie ziņojumi un informācija atbilst datu apmaiņas formātiem un datu komunikācijas sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 433/2012 ( 10 ) 16. pantu.

▼B

13. pants

Pārkraušana citā kuģī un kopīgas zvejas darbības

1. ES zvejas kuģi pārvaldības apgabalā iesaistās citā kuģī pārkraušanas darbībās tikai tad, ja tie saņēmuši savas karoga dalībvalsts kompetento iestāžu iepriekšēju atļauju.

2. ES zvejas kuģi drīkst iesaistīties citā kuģī pārkraušanas darbībās vai kopīgās zvejas darbībās tikai ar kuģiem, kuri peld ar līgumslēdzējas puses karogu, un ar tādas valsts kuģiem, kas nav līgumslēdzēja puse, bet kam NEAFC piešķīrusi statusu “sadarbīga valsts, kas nav līgumslēdzēja puse”.

3. ES zvejas kuģi, kuri iesaistījušies citā kuģī pārkraušanas darbībās un kuros veic iekraušanu, tajā pašā zvejas reisā neiesaistās citās zvejas darbībās, tostarp kopīgās zvejas darbībās, izņemot zivju apstrādi un izkraušanu.

14. pants

Atsevišķa uzglabāšana

1. ES zvejas kuģi, uz kuriem ir saldēti zvejas resursi, ko konvencijas apgabalā nozvejojuši vairāki zvejas kuģi, var uzglabāt zivis ikvienā no šiem kuģiem vairāk nekā vienā kravas telpas vietā, taču šiem resursiem jābūt skaidri atdalītiem no citu kuģu nozvejotām zivīm, jo īpaši izmantojot plastmasu, saplāksni vai tīkla linumu.

2. Visas nozvejas, kas iegūtas konvencijas apgabalā, uzglabā atsevišķi no visām nozvejām, kas iegūtas ārpus šā apgabala.

15. pants

Saldētu zivju marķēšana

Visām konvencijas apgabalā nozvejotām zivīm, kuras sasaldē, jābūt identificētām ar skaidri salasāmu etiķeti vai zīmogu. Ar etiķeti vai zīmogu nokraušanas laikā marķē katru saldētu zivju kasti vai bloku un tajā norāda sugu, apstrādes datumu, Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (“ICES”) apakšapgabalu un rajonu, kurā nozveja iegūta, un tā kuģa nosaukumu, kas nozvejojis zivis.







III

NODAĻA

INSPEKCIJAS JŪRĀ

16. pants

NEAFC inspektori

1. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem atļauts zvejot pārvaldības apgabalā, norīko inspektorus pārraudzības un inspekcijas veikšanai saskaņā ar shēmu (“NEAFC inspektori”).

2. Dalībvalstis katram NEAFC inspektoram izdod īpašu personu apliecinošu dokumentu. Šā dokumenta formātu nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

3. Uzkāpjot uz zvejas kuģa, katram NEAFC inspektoram ir īpašais personu apliecinošais dokuments, kuru viņš uzrāda.

17. pants

Vispārīgi inspekcijas un pārraudzības noteikumi

1. Komisija vai tās izraudzīta iestāde koordinē pārraudzības un inspekcijas darbības Savienībā un katru gadu kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izstrādā kopīgas resursu izmantošanas plānu Savienības līdzdalībai shēmā nākamajā gadā. Šajā plānā cita starpā nosaka veicamo inspekciju skaitu.

Ja pārvaldības apgabalā vairāk nekā desmit ES zvejas kuģi vienlaikus veic regulēto resursu zvejas darbības, Komisija vai tās izraudzīta iestāde šajā laikā nodrošina to, ka pārvaldības apgabalā šajā laikā atrodas dalībvalsts inspekcijas kuģis vai ar citu līgumslēdzēju pusi ir noslēgts nolīgums par inspekcijas kuģa klātbūtnes nodrošināšanu.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka to NEAFC inspektoru veiktās inspekcijas nav diskriminējošas un notiek saskaņā ar shēmu. Inspekciju skaits pamatojas uz flotes lielumu, ņemot vērā laiku, ko zvejas kuģi pavada pārvaldības apgabalā.

3. Komisija vai tās izraudzīta iestāde ar inspekciju līdzsvarotu sadalījumu cenšas nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visām līgumslēdzējām pusēm, kuru zvejas kuģi darbojas pārvaldības apgabalā.

4. Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka citas līgumslēdzējas puses NEAFC inspektoriem ir atļauts veikt inspekcijas uz kuģiem, kas peld ar to karogu.

5. NEAFC inspektori neizmanto spēku, izņemot nepieciešamās aizstāvēšanās gadījumā. Veicot inspekcijas uz zvejas kuģiem, NEAFC inspektori nenēsā šaujamieročus. Šis punkts neskar valstu noteikumus attiecībā uz aizliegumu lietot spēku.

6. NEAFC inspektori nepieļauj neērtības zvejas kuģim vai traucējumus tā darbībām un uz kuģa paturētajai nozvejai, izņemot vajadzības gadījumā, ciktāl tas nepieciešams viņu pilnvaru īstenošanai.

18. pants

Līdzekļi inspekcijas veikšanai

1. Dalībvalstis saviem NEAFC inspektoriem nodrošina piemērotus līdzekļus, lai tie varētu veikt pārraudzības un inspekcijas uzdevumus. Šajā nolūkā tās norīko inspekcijas kuģus un lidaparātus darbam shēmā.

2. Komisija vai tās izraudzīta iestāde katru gadu līdz 1. janvārim nosūta NEAFC sekretāram informāciju par plānu, NEAFC inspektoru un īpašo inspekcijas kuģu nosaukumu, kā arī to lidaparātu tipus un identifikācijas datus (reģistrācijas numurs, nosaukums, radio izsaukuma signāls), kurus dalībvalstis norīko darbam shēmā attiecīgajā gadā. Attiecīgos gadījumos šo informāciju iegūst no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktā minētā inspektoru saraksta. Šā saraksta grozījumus dalībvalstis nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura vienu mēnesi pirms grozījumu stāšanās spēkā pārsūta šo informāciju NEAFC sekretāram un pārējām dalībvalstīm.

3. Ikviens kuģis, kurš norīkots darbam shēmā un uz kura ir NEAFC inspektori, kā arī minētā kuģa izmantotā kuģa laiva raida NEAFC inspekcijas īpašo signālu, lai norādītu, ka uz kuģa esošie NEAFC inspektori var veikt inspekcijas uzdevumus saskaņā ar shēmu. Uz lidaparātiem, kas norīkoti darbam shēmā, ir skaidri norādīts to starptautiskais radio izsaukuma signāls. Īpašā signāla veidu nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

4. Komisija vai tās izraudzīta iestāde atbilstīgi paraugam, kas noteikts saskaņā ar 50. panta 2. punktu, reģistrē datumu un laiku, kad norīkotie Savienības inspekcijas kuģi un lidaparāti sāk un beidz pildīt pienākumus saskaņā ar shēmu.

19. pants

Pārraudzības procedūra

1. Pārraudzība pamatojas uz gadījumiem, kad NEAFC inspektori pamanījuši zvejas kuģus no kuģa vai lidaparāta, kas norīkots darbam shēmā. Par katru kuģa pamanīšanas gadījumu NEAFC inspektori tūlīt elektroniski nosūta attiecīgā kuģa karoga valstij, Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram ziņojumu tādā formā, kas noteikta saskaņā ar 50. panta 2. punktu. Katra pamanīšanas gadījuma ziņojuma kopiju papīra formātā un visas fotogrāfijas pēc pieprasījuma pārsūta attiecīgā kuģa karoga valstij.

2. NEAFC inspektori pamanīšanas gadījumus reģistrē pārraudzības ziņojumā, izmantojot paraugu, kas noteikts saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

20. pants

Inspekcijas procedūra

1. NEAFC inspektori neuzkāpj uz zvejas kuģa, pirms šim kuģim pa radio nav nosūtīts iepriekšējs paziņojums vai atbilstīgi Starptautiskajam signālu kodam nav dots attiecīgs signāls, norādot arī inspekcijas kuģa identitāti; tomēr tas nav vajadzīgs, lai apstiprinātu šāda paziņojuma saņemšanu.

2. NEAFC inspektori ir pilnvaroti pārbaudīt visas attiecīgās zvejas kuģa vietas, klājus un telpas, nozveju (apstrādātu vai neapstrādātu), tīklus un citus zvejas rīkus, aprīkojumu un visus attiecīgos dokumentus, kurus inspektori uzskata par vajadzīgiem, lai pārbaudītu NEAFC pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu, un uzdot jautājumus kapteinim vai kapteiņa norīkotai personai.

3. Zvejas kuģim, uz kura paredzēts uzņemt inspektoru, nedrīkst pieprasīt apstāties vai manevrēt zvejošanas, zvejas rīku ievietošanas vai izcelšanas laikā. NEAFC inspektori drīkst pieprasīt, lai zvejas rīku izcelšana tiktu pārtraukta vai atlikta līdz viņu uzkāpšanai uz zvejas kuģa, taču nekādā ziņā ilgāk par 30 minūtes pēc tam, kad zvejas kuģis ir saņēmis 1. punktā minēto signālu.

4. Inspekcijas kuģu kapteiņi nodrošina manevrēšanu drošā attālumā no zvejas kuģa saskaņā ar labu kuģošanas praksi.

5. NEAFC inspektori var dot zvejas kuģim rīkojumu atlikt tā ieiešanu pārvaldības apgabalā vai iziešanu no tā ne vairāk kā par sešām stundām no brīža, kad zvejas kuģis pārraidījis 9. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētos ziņojumus.

6. Inspekcijas ilgums nepārsniedz četras stundas vai arī laiku, kurā zvejas rīks tiek izcelts un zvejas rīks un nozveja tiek inspicēta, atkarībā no tā, kurš laikposms ir ilgāks. Ja tiek atklāts pārkāpums, NEAFC inspektori var palikt uz kuģa tik ilgi, cik vajadzīgs 29. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu pabeigšanai.

7. Īpašos apstākļos, kas saistīti ar zvejas kuģa lielumu un uz kuģa paturēto zivju daudzumu, inspekcijas ilgums var pārsniegt 6. punktā noteiktos limitus. Šādā situācijā NEAFC inspektori nekādā gadījumā nedrīkst palikt uz zvejas kuģa ilgāk par inspekcijas pabeigšanai vajadzīgo laiku. Iemeslus 6. punktā norādītā ierobežojuma pārsniegšanai reģistrē 9. punktā minētajā inspekcijas ziņojumā.

8. Uz līgumslēdzējas puses kuģa uzkāpj ne vairāk kā divi citas dalībvalsts norīkoti NEAFC inspektori. Veicot inspekciju, NEAFC inspektori var lūgt kapteinim visu vajadzīgo palīdzību. Uzkāpjot uz kuģa un veicot inspekciju, NEAFC inspektori netraucē kapteinim sazināties ar karoga valsts iestādēm.

9. Katru inspekciju dokumentē, sagatavojot inspekcijas ziņojumu formātā, kas noteikts saskaņā ar 50. panta 2. punktu. Kapteinis var pievienot savas piezīmes inspekcijas ziņojumam, ko inspekcijas beigās paraksta NEAFC inspektori. Zvejas kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei. Komisija vai tās izraudzīta iestāde to tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram. Pēc pieprasījuma inspicētā kuģa karoga valstij pārsūta katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju.

21. pants

Kuģa kapteiņa pienākumi inspekcijas laikā

Zvejas kuģa kapteinis:

a) veicina ātru un drošu uzkāpšanu uz kuģa un nokāpšanu no tā, ievērojot specifikācijas, kas pieņemtas saskaņā ar 50. panta 2. punktu;

b) sadarbojas un palīdz zvejas kuģa inspicēšanā, ko veic saskaņā ar šo regulu, nekavē NEAFC inspektorus, nedraud vai netraucē tiem veikt viņu pienākumus un garantē viņu drošību;

c) ļauj NEAFC inspektoriem sazināties ar karoga valsts un inspekcijas valsts iestādēm;

d) nodrošina piekļuvi visām zvejas kuģa vietām, klājiem un telpām, nozvejai (apstrādātai vai neapstrādātai), tīkliem vai citiem zvejas rīkiem, aprīkojumam un visai attiecīgajai informācijai vai dokumentiem, kurus NEAFC inspektors uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar 20. panta 2. punktu;

e) pēc NEAFC inspektora pieprasījuma nodrošina dokumentu kopijas;

f) nodrošina NEAFC inspektoriem piemērotas darba iespējas, attiecīgā gadījumā arī pārtiku un uzturēšanās vietu, ja NEAFC inspektori paliek uz kuģa saskaņā ar 32. panta 3. punktu.







IV

NODAĻA

▼M3

OSTAS VALSTS VEIKTA KONTROLE ATTIECĪBĀ UZ ZIVĪM, KO NOZVEJOJUŠI KUĢI, KURI PELD AR CITAS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES KAROGU

22. pants

Darbības joma

Neskarot Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 ( 11 ), šajā nodaļā izklāstītos noteikumus piemēro, ja dalībvalstu ostas izmanto tādi zvejas kuģi, uz kuriem ir zvejas resursi, kurus konvencijas apgabalā nozvejojuši ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši zvejas kuģi un kuri līdz tam nav tikuši ostā izkrauti vai ostā pārkrauti citā kuģī.

23. pants

Apstiprinātās ostas

Dalībvalstis apstiprina un paziņo Komisijai ostas, kurās atļauts veikt tādu zvejas resursu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, kurus konvencijas apgabalā nozvejojuši ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši zvejas kuģi, vai kurās atļauts sniegt ostas pakalpojumus šādiem kuģiem. Komisija paziņo NEAFC sekretāram minētās ostas un visas izmaiņas apstiprināto ostu sarakstā vismaz 15 dienas pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā.

Izkraut un pārkraut citā kuģī zivis, ko konvencijas apgabalā nozvejojuši ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši zvejas kuģi, kā arī sniegt šādiem kuģiem ostas pakalpojumus ir atļauts tikai apstiprinātās ostās.

▼B

24. pants

Iepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā

▼M3

1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantu tad, kad tāda zvejas kuģa kapteinis, uz kura ir šīs regulas 22. pantā minētās zivis, plāno ieiet ostā, kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis ne vēlāk kā trīs darbdienas pirms paredzamā ierašanās laika informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras ostu viņš vēlas izmantot.

Tomēr dalībvalsts var noteikt citu paziņošanas termiņu, jo īpaši ņemot vērā nozvejoto zivju apstrādes veidu vai attālumu starp zvejas vietām un attiecīgajām ostām. Šādā gadījumā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi un NEAFC sekretāru.

2. Sūtītājs var anulēt 1. punktā minēto iepriekšējo paziņojumu, paziņojot par to tās ostas kompetentajām iestādēm, kuru kapteinis vēlējās izmantot, ne vēlāk kā 24 stundas pirms paziņotā ierašanās laika minētajā ostā.

▼B

Tomēr dalībvalsts var noteikt citu termiņu, kurā jāpaziņo par anulēšanu. Šādā gadījumā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi un NEAFC sekretāru.

3. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes tūlīt pārsūta 1. un 2. punktā minētā paziņojuma kopiju zvejas kuģa karoga valstij un pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, ja zvejas kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās. Šā panta 2. punktā minētā paziņojuma kopiju tūlīt pārsūta arī NEAFC sekretāram.

4. Paziņojumu formātu un specifikācijas nosaka saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

Nepieciešamības gadījumā sīki izstrādātus noteikumus par šajā pantā paredzētajām paziņošanas un anulēšanas procedūrām, tostarp termiņiem, pieņem saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 46. līdz 49. pantā.

25. pants

▼M3

Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī un citādā veidā izmantot ostu

1. Atbildot uz paziņojumu, kas nosūtīts saskaņā ar 24. pantu, tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai – ja zvejas kuģis ir iesaistījies pārkraušanas darbībās citā kuģī ārpus Savienības ūdeņiem – pārkrāvējkuģu karoga valsts vai valstis, pabeigdamas 24. pantā minētā iepriekšējā paziņojuma procedūru, apstiprina, ka:

▼B

a) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai;

b) uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami;

c) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos;

d) zvejas kuģu atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir pārbaudīta saskaņā ar VMS datiem.

▼M3

2. Izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības var sākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes, pienācīgi pabeidzot 24. pantā minētā iepriekšējā paziņojuma procedūru, ir devušas attiecīgu atļauju. Šādu atļauju dod tikai tad, ja no karoga valsts ir saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums.

▼B

3. Atkāpjoties no 2. punkta, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu bez 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis patur glabāšanā to kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.

▼M3

3.a Ja ostas dalībvalsts ir ieguvusi nepārprotamus pierādījumus par to, ka uz kuģa paturētā nozveja ir gūta, pārkāpjot prasības, kuras līgumslēdzēja puse piemēro attiecībā uz tās jurisdikcijā esošajiem apgabaliem, izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī un citādu ostas izmantošanu neatļauj.

▼M3

4. Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī vai citādu ostas izmantošanu ostas dalībvalsts kompetentās iestādes, attiecīgi pabeidzot 24. pantā minētā iepriekšējā paziņojuma procedūru, tūlīt paziņo kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim un kuģa karoga valstij un informē par to NEAFC sekretāru.

▼B

5. Sīki izstrādātus noteikumus par atļaujas piešķiršanu izkraušanai vai pārkraušanai saskaņā ar šo pantu pieņem saskaņā ar 46. līdz 49. pantā paredzēto procedūru.

26. pants

Inspekcijas ostā

▼M3

1. Ikviena dalībvalsts, pamatodamās uz riska novērtējumu, kurā tiek ņemtas vērā II pielikumā izklāstītās vispārīgās vadlīnijas, katrā pārskata gadā savās ostās inspicē vismaz 5 % svaigu zivju izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī un vismaz 7,5 % saldētu zivju izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī.

▼M3

1.a Inspekcijas notiek taisnīgā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā, un tās nav traucējošas kuģa darbībām.

▼M3

2. Lai novērtētu atbilstību attiecīgajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, inspektori pārbauda visas attiecīgās kuģa telpas. Inspekcijas notiek saskaņā ar III pielikumā paredzētajām procedūrām.

▼M3

2.a Ikviena dalībvalsts dara visu iespējamo, lai atvieglotu saziņu ar kuģa kapteini vai vecākajiem kuģa apkalpes locekļiem, tostarp, ja iespējams un nepieciešams, nodrošinot inspektoram tulka pakalpojumus.

▼B

3. Valstu inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pasliktināšanās.

▼M3

3.a Valstu inspektori netraucē kapteinim sazināties ar karoga valsts iestādēm.

▼M3

4. Ostas dalībvalsts var uzaicināt citu līgumslēdzēju pušu inspektorus pavadīt tās inspektorus un vērot inspekcijas norisi.

▼B

27. pants

Inspekcijas ziņojumi

1. Katru inspekciju dokumentē, sagatavojot inspekcijas ziņojumu, izmantojot saskaņā ar 50. panta 2. punktu izstrādāto veidlapu.

2. Kapteinis var pievienot savas piezīmes inspekcijas ziņojumam, ko inspekcijas beigās paraksta inspektors un kapteinis. Zvejas kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju.

3. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā zvejas kuģa karoga valstij un – ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās – pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram. Pēc pieprasījuma inspicētā kuģa karoga valstij pārsūta katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju.







V

NODAĻA

PĀRKĀPUMI

28. pants

Darbības joma

Neskarot Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un Regulu (EK) Nr. 1005/2008, šajā nodaļā izklāstītos noteikumus piemēro tādiem ES zvejas kuģiem un ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldošiem zvejas kuģiem, kurus izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, ko veic saistībā ar zvejas resursiem pārvaldības apgabalā.

29. pants

Pārkāpumu procedūras

1. Ja inspektoriem ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka zvejas kuģis ir iesaistījies darbībās, kuras ir pretrunā NEAFC pieņemtajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, tie:

a) reģistrē pārkāpumu 19. panta 2. punktā, 20. panta 9. punktā vai 27. pantā minētajā ziņojumā;

b) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pierādījumu drošību un saglabāšanu. Uz ikvienas zvejas rīka daļas, kas inspektoram šķiet neatbilstoša piemērojamajiem pasākumiem, var stingri piestiprināt identifikācijas zīmi;

c) nekavējoties mēģina sazināties ar inspicētā zvejas kuģa karoga valsts inspektoru vai izraudzīto iestādi;

d) inspekcijas ziņojumu tūlīt nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei.

2. Dalībvalsts, kas veic inspekciju, ja iespējams, pirmajā darbdienā pēc inspekcijas sākuma rakstiski paziņo visu informāciju par pārkāpumu inspicētā kuģa karoga valsts izraudzītajām iestādēm un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei.

▼M3

Dalībvalsts, kas veic inspekciju, attiecīgā gadījumā minētās inspekcijas konstatējumus dara zināmus arī līgumslēdzējai pusei, kuras ūdeņos pārkāpums noticis, un valstij, kuras valstspiederīgais ir kuģa kapteinis.

▼B

3. Dalībvalsts, kas veic inspekciju, tūlīt nosūta inspicētā zvejas kuģa karoga valsts kompetentajai iestādei pārraudzības vai inspekcijas ziņojuma oriģinālu kopā ar apstiprinošiem dokumentiem, savukārt tā kopiju – Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura kopiju pārsūta NEAFC sekretāram.

30. pants

Turpmāki pasākumi pārkāpuma gadījumā

1. Ja viena līgumslēdzēja puse vai dalībvalsts paziņo citai dalībvalstij par pārkāpumu, ko izdarījis zvejas kuģis, kurš peld ar tās karogu, tā tūlīt veic pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai saņemtu un izskatītu pierādījumus par pārkāpumu un veiktu turpmāku izmeklēšanu, kas vajadzīga turpmākiem pasākumiem pārkāpuma gadījumā, un, ja iespējams, inspicē attiecīgo zvejas kuģi.

2. Dalībvalstis izraugās kompetentās iestādes, kuru pienākums ir saņemt pierādījumus par pārkāpumu, un paziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei attiecīgo iestāžu adresi un visas izmaiņas šajā informācijā. Komisija vai tās izraudzīta iestāde pēc tam pārsūta šo informāciju NEAFC sekretāram.

31. pants

Smagi pārkāpumi

Šajā regulā par smagiem pārkāpumiem uzskata šādus pārkāpumus:

a) zveju bez karoga valsts izdotas derīgas atļaujas;

b) zveju bez kvotas vai pēc tās pilnīgas apguves;

c) aizliegtu zvejas rīku izmantošanu;

d) nozveju nepareizu reģistrēšanu;

e) regulas 9. vai 11. panta atkārtotu neievērošanu;

f) izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, kas veikta ostā, kura nav apstiprināta saskaņā ar 23. panta noteikumiem;

g) regulas 24. panta neievērošanu;

h) izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī bez 25. pantā minētās ostas valsts atļaujas;

i) inspektora kavēšanu pienākumu izpildē;

j) tāda krājuma specializētu zveju, uz kuru attiecas moratorijs vai zvejas aizliegums;

k) zvejas kuģa marķējuma, identitātes vai reģistrācijas datu viltošanu vai slēpšanu;

l) ar izmeklēšanu saistītu pierādījumu slēpšanu, viltošanu vai iznīcināšanu;

m) dažādus pārkāpumus, kas kopā nozīmē saglabāšanas un pārvaldības pasākumu būtisku neievērošanu;

n) iesaistīšanos pārkraušanā citā kuģī vai kopīgās zvejas darbībās ar tādas valsts kuģiem, kas nav līgumslēdzēja puse un kam NEAFC nav piešķīrusi statusu “sadarbīga valsts, kas nav līgumslēdzēja puse”;

o) krājumu un degvielas piegādi un citu pakalpojumu sniegšanu kuģiem, kas iekļauti 44. pantā minētajos sarakstos.

32. pants

Turpmāki pasākumi smagu pārkāpumu gadījumā

1. Ja inspektoram ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis ir izdarījis 31. pantā minētu smagu pārkāpumu, attiecīgais inspektors saskaņā ar 29. panta 3. punktu par minēto pārkāpumu tūlīt ziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, inspicētā zvejas kuģa karoga valsts kompetentajām iestādēm un – ja inspicētais kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās – pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm un nosūta ziņojuma kopiju arī NEAFC sekretāram.

2. Lai saglabātu pierādījumus, inspektors veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to drošību un saglabāšanu, tomēr pēc iespējas samazinot neērtības kuģim un traucējumus tā darbībā un to netraucējot.

3. Inspektoram ir tiesības palikt uz zvejas kuģa tik ilgi, cik vajadzīgs, lai informāciju par pārkāpumu sniegtu pienācīgi pilnvarotam inspektoram, kas minēts 33. pantā, vai kamēr viņš saņem atbildi no karoga valsts, kura pieprasa inspektoram atstāt zvejas kuģi.

33. pants

Turpmāki pasākumi ES zvejas kuģu izdarītu smagu pārkāpumu gadījumā

1. Karoga dalībvalstis nekavējoties atbild uz 32. panta 1. punktā minēto paziņojumu un nodrošina to, ka pienācīgi pilnvarots inspektors 72 stundu laikā inspicē attiecīgo zvejas kuģi saistībā ar pārkāpumu. Pienācīgi pilnvarotais inspektors uzkāpj uz attiecīgā zvejas kuģa un pārbauda inspektora savāktos pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, un pēc iespējas drīz nosūta šīs pārbaudes rezultātus attiecīgās karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei.

2. Pēc 1. punktā minētās pārbaudes rezultātu paziņošanas un tad, ja pierādījumi to pamato, karoga dalībvalsts pieprasa zvejas kuģim tūlīt un nekādā ziņā ne vēlāk kā 24 stundu laikā doties uz attiecīgās karoga dalībvalsts apstiprinātu ostu, lai minētās valsts pakļautībā veiktu kuģa pilnīgu inspekciju.

3. Karoga dalībvalsts var pilnvarot inspekcijas valsti nekavējoties nogādāt zvejas kuģi karoga dalībvalsts apstiprinātā ostā.

4. Ja zvejas kuģim neliek ierasties ostā, karoga dalībvalstīm laikus jāsniedz pienācīgs pamatojums Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un inspekcijas valstij. Komisija vai tās izraudzīta iestāde pārsūta šo pamatojumu NEAFC sekretāram.

5. Ja zvejas kuģim pieprasa doties uz ostu, lai veiktu tā pilnīgu inspekciju saskaņā ar 2. vai 3. punktu, ar zvejas kuģa karoga dalībvalsts piekrišanu uz zvejas kuģa drīkst uzkāpt un palikt citas līgumslēdzējas puses norīkots NEAFC inspektors, kurš drīkst būt klāt zvejas kuģa inspicēšanā ostā.

6. Karoga dalībvalstis tūlīt informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi par pilnīgās inspekcijas rezultātiem un pasākumiem, ko tās pieņēmušas saistībā ar pārkāpumu.

7. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

34. pants

Ziņošana un turpmāki pasākumi pārkāpuma gadījumā

1. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. februārim ziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei par lietu statusu, kas ierosinātas par NEAFC apstiprināto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumiem, kas izdarīti iepriekšējā kalendārajā gadā. Pārkāpumus turpina norādīt visos turpmākajos ziņojumos, līdz lieta ir izbeigta saskaņā ar valsts tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem. Komisija vai tās izraudzīta iestāde līdz tā paša gada 1. martam pārsūta šos ziņojumus NEAFC sekretāram.

2. Ziņojumā, kas paredzēts 1. punktā, norāda lietas pašreizējo statusu, proti, vai lieta tiek izskatīta, ir iesniegta apelācija vai vēl joprojām notiek izmeklēšana. Ziņojumā konkrēti apraksta visas piemērotās sankcijas, īpaši norādot naudassoda apmēru, konfiscētās nozvejas un/vai zvejas rīku vērtību un rakstiskos brīdinājumus, un iekļauj attiecīgu paskaidrojumu, ja nekādas darbības nav veiktas.

35. pants

Inspekcijas ziņojumu statuss

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 77. pantu, dalībvalstis sadarbojas savā starpā un ar citām līgumslēdzējām pusēm, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no inspektora ziņojuma, kurš sniegts saskaņā ar shēmu, turklāt ņemot vērā pierādījumu pieņemamību reglamentējošos noteikumus attiecīgās valstu, tiesu vai citās sistēmās.

36. pants

Ziņojumi par pārraudzības un inspekcijas pasākumiem

1. Ikviena dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim Komisijai vai tās izraudzītai iestādei dara zināmus šādus datus par iepriekšējo kalendāro gadu:

a) inspekciju skaits, ko tā veikusi saskaņā ar 19., 20. un 26. pantu, norādot, cik daudz inspekciju veikts uz katras līgumslēdzējas puses kuģiem, un – pārkāpuma gadījumā – attiecīgā kuģa inspicēšanas dienu un vietu un pārkāpuma veidu;

b) lidojumā pavadīto stundu un jūrā pavadīto dienu skaits saistībā ar NEAFC patruļām, pamanīšanas gadījumu skaits, tostarp gan līgumslēdzējas puses kuģi, gan kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, un saraksts ar atsevišķiem kuģiem, par kuriem sagatavots pārraudzības ziņojums.

2. Komisija vai tās izraudzīta iestāde, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Savienības ziņojumu. Tā katru gadu līdz 1. martam nosūta Savienības ziņojumu NEAFC sekretāram.







VI

NODAĻA

PASĀKUMI, LAI VEICINĀTU NOTEIKUMU IEVĒROŠANU UZ ZVEJAS KUĢIEM, KAS NAV LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES KUĢI

37. pants

Darbības joma

1. Šo nodaļu piemēro visiem zvejas kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un ko izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, kuras veic saistībā ar zvejas resursiem konvencijas apgabalā.

2. Šī nodaļa neskar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un Regulu (EK) Nr. 1005/2008.

38. pants

Kuģu, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, pamanīšanas gadījumi un identificēšana

1. Dalībvalstis nekavējoties nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei visu informāciju par kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un kas pamanīti vai citādi identificēti veicam zvejas darbības konvencijas apgabalā. Komisija vai tās izraudzīta iestāde tūlīt informē NEAFC sekretāru un visas pārējās dalībvalstis par katru ziņojumu, kas saņemts par pamanīšanas gadījumu.

2. Dalībvalsts, kura pamanījusi kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, cenšas nekavējoties informēt šādu kuģi par to, ka tas pamanīts vai citādi identificēts veicam zvejas darbības konvencijas apgabalā un attiecīgi tiek pieņemts, ka tas pārkāpj NEAFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ja vien tā karoga valstij nav piešķīrusi statusu “sadarbīga valsts, kas nav līgumslēdzēja puse”.

3. Ja kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, ir pamanīts vai citādi identificēts iesaistāmies citā kuģī pārkraušanas darbībās, pieņēmumu par to, ka tiek pārkāpti NEAFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, attiecina uz ikvienu citu kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, bet ir identificēts iesaistāmies attiecīgajās darbībās ar minēto kuģi.

39. pants

Inspekcijas jūrā

1. NEAFC inspektori lūdz atļauju uzkāpt uz kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, un inspicēt tos, ja līgumslēdzēja puse ir pamanījusi vai citādi identificējusi šo kuģu iesaistīšanos zvejas darbībās konvencijas apgabalā. Ja kapteinis piekrīt uzkāpšanai uz kuģa un tā inspicēšanai, inspekciju dokumentē, sagatavojot 20. panta 9. punktā minēto inspekcijas ziņojumu.

2. NEAFC inspektori nekavējoties nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, NEAFC sekretāram un kuģa, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, kapteinim. Ja pierādījumi minētajā ziņojumā to pamato, dalībvalsts var atbilstīgi rīkoties saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. Dalībvalstis tiek aicinātas pārliecināties, vai valstī spēkā esošie pasākumi ir piemēroti, lai īstenotu jurisdikciju pār šādiem kuģiem.

3. Ja kapteinis nepiekrīt uzkāpšanai uz viņa kuģa un tā inspicēšanai vai nepilda nevienu no 21. panta a) līdz d) punktā noteiktajiem pienākumiem, pieņem, ka kuģis ir iesaistījies nelegālās, nepaziņotās un neregulētās zvejas darbībās (“NNN darbībās”). NEAFC inspektors par to nekavējoties informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi. Savukārt Komisija vai tās izraudzītā iestāde par to tūlīt informē NEAFC sekretāru.

40. pants

Ieiešana ostā

1. Tāda zvejas kuģa kapteinis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, drīkst kuģi ievest tikai saskaņā ar 23. pantu apstiprinātā ostā. Kapteinis, kurš plāno ievest kuģi dalībvalsts ostā, saskaņā ar 24. pantu paziņo par to ostas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Attiecīgā ostas dalībvalsts nekavējoties pārsūta šo informāciju kuģa karoga valstij un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei. Savukārt Komisija vai tās izraudzītā iestāde šo informāciju pārsūta NEAFC sekretāram.

2. Ostas dalībvalsts aizliedz tās ostās ieiet kuģiem, kuri nav nosūtījuši vajadzīgo iepriekšējo paziņojumu par ieiešanu ostā, kas minēts 24. pantā.

▼M2

3. Ostas dalībvalsts tūlīt paziņo kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim lēmumu aizliegt ieiešanu ostā un nosūta to kuģa karoga valstij un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei. Savukārt Komisija vai tās izraudzītā iestāde minēto informāciju pārsūta NEAFC sekretāram.

▼B

41. pants

Inspekcijas ostā

►M2 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka visi kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un ieiet to ostās, tiek inspicēti saskaņā ar 26. panta 2. punktu un 26. panta 3. punktu. ◄ Kuģim nav atļauts izkraut vai pārkraut citā kuģī zivis, iekams šī inspekcija nav pabeigta. Katru inspekciju dokumentē, sagatavojot 27. pantā minēto inspekcijas ziņojumu. Ja kuģa kapteinis nav izpildījis nevienu no 21. panta a) līdz d) punktā noteiktajiem pienākumiem, pieņem, ka kuģis ir iesaistījies NNN darbībās.

2. Informāciju par visu to inspekciju rezultātiem, kuras dalībvalstu ostās veiktas attiecībā uz kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, un par attiecīgo turpmāko rīcību nekavējoties nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura šādu informāciju pārsūta NEAFC sekretāram.

▼M2

42. pants

Izkraušana, pārkraušana citā kuģī un citāda ostas izmantošana

1. Kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī un/vai citādu ostas izmantošanu drīkst sākt tikai pēc tam, kad to atļāvušas ostas valsts kompetentās iestādes.

2. Ja kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, ir iegājis ostā, dalībvalstis liedz minētajam kuģim izkraut, pārkraut citā kuģī, apstrādāt un iepakot zvejas resursus un izmantot citus ostas pakalpojumus, cita starpā uzpildīt degvielu, papildināt kuģa krājumus, veikt apkopi un izmantot sauso doku, ja:

a) kuģis ir inspicēts saskaņā ar 41. pantu un inspekcijā ir konstatēts, ka uz kuģa ir sugas, uz kurām attiecas saskaņā ar konvenciju pieņemti ieteikumi, ja vien kuģa kapteinis nesniedz kompetentajām iestādēm pietiekamus pierādījumus, kas apliecina, ka zivis ir nozvejotas ārpus pārvaldības apgabala vai atbilstīgi visiem attiecīgajiem ieteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar konvenciju, vai

b) kuģa karoga valsts vai – ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās – pārkrāvējkuģa karoga valsts vai valstis nesniedz 25. pantā minēto apstiprinājumu, vai

c) kuģa kapteinis nav izpildījis kādu no 21. panta a)–d) punktā norādītajiem pienākumiem, vai

d) dalībvalstis ir saņēmušas skaidrus pierādījumus tam, ka zvejas resursi, kas atrodas uz kuģa, ir nozvejoti līgumslēdzējas puses jurisdikcijā esošos ūdeņos, pārkāpjot piemērojamos noteikumus, vai

e) dalībvalstīm ir pietiekams pierādījums tam, ka kuģis ir citā veidā bijis iesaistīts NNN zvejas darbībās konvencijas apgabalā vai ir atbalstījis šādas zvejas darbības.

3. Ja ir izdots atteikums saskaņā ar 2. punktu, kuģim, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, ir aizliegts veikt pārkraušanu citā kuģī ūdeņos, kuri ir dalībvalstu jurisdikcijā.

4. Ja ir izdots atteikums saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis paziņo savu lēmumu kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei. Savukārt Komisija vai tās izraudzītā iestāde šo informāciju tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.

5. Kuģim izdoto ostas izmantošanas atteikumu dalībvalstis atsauc tikai tad, ja ir pietiekami pierādījumi tam, ka iemesli, kuru dēļ izmantošana tika liegta, ir bijuši neatbilstoši vai kļūdaini vai ka šādi iemesli vairs nepastāv.

6. Ja dalībvalsts ir atsaukusi savu atteikumu saskaņā ar 5. punktu, tā par to tūlīt paziņo tiem, kuriem tika nosūtīts paziņojums saskaņā ar 4. punktu. Savukārt Komisija vai tās izraudzītā iestāde šo informāciju tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.

▼B

43. pants

Ziņojumi par to valstu darbībām, kas nav līgumslēdzējas puses

1. Ikviena dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim Komisijai vai tās izraudzītai iestādei dara zināmus šādus datus par iepriekšējo kalendāro gadu:

a) inspekciju skaits, kuras tā saskaņā ar shēmu veikusi jūrā vai tās ostās attiecībā uz kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, inspicēto kuģu nosaukums un to attiecīgā karoga valsts, inspekciju dienas un attiecīgā gadījumā ostas, kurās inspekcijas veiktas, un šādu inspekciju rezultāti; un

b) ja pēc inspekcijas, kas veikta saskaņā ar šo shēmu, zivis izkrauj vai pārkrauj citā kuģī, – atbilstīgi 42. pantam sniegtie pierādījumi.

2. Papildus pārraudzības ziņojumam un informācijai par inspekcijām dalībvalstis jebkurā laikā var iesniegt Komisijai vai tās izraudzītai iestādei visu citu informāciju, kura varētu būt noderīga, lai identificētu kuģus, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un, iespējams, veic NNN darbības konvencijas apgabalā.

3. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija vai tās izraudzīta iestāde katru gadu līdz 1. martam nosūta NEAFC sekretāram vispārēju ziņojumu par to valstu darbībām, kas nav līgumslēdzējas puses.

44. pants

Kuģi, kas iesaistījušies NNN darbībās

1. Dalībvalstis nodrošina to, ka NEAFC sagatavotajā NNN darbībās iesaistīto kuģu provizoriskajā sarakstā (A saraksts) iekļautiem kuģiem piemēro šādus noteikumus:

a) tos inspicē saskaņā ar 41. panta noteikumiem, kad tie ieiet dalībvalstu ostās;

▼M2

b) tiem nav atļauts dalībvalstu ostās veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī vai to jurisdikcijā esošos ūdeņos veikt pārkraušanu citā kuģī;

▼B

c) zvejas kuģi, apgādes kuģi, degvielas uzpildes kuģi, bāzes kuģi un kravas kuģi, kuri peld ar dalībvalsts karogu, nesniedz palīdzību un nedrīkst iesaistīties pārkraušanas citā kuģī vai kopīgās zvejas darbībās ar šādiem kuģiem;

d) nepiegādā krājumus un degvielu un nesniedz citus pakalpojumus.

2. Šā panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā paredzētos noteikumus neattiecina uz A sarakstā iekļautiem kuģiem, ja NEAFC ir iesniegts ieteikums attiecīgo kuģi izslēgt no A saraksta.







VII

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

45. pants

Konfidencialitāte

1. Papildus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 112. un 113. pantā noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis nodrošina konfidenciālu attieksmi pret elektroniskajiem ziņojumiem un paziņojumiem, kurus nosūta NEAFC sekretāram un saņem no tā saskaņā ar 11. un 12. pantu un 19. panta 1. punktu.

2. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

46. pants

Pilnvaru deleģēšana

1. Komisija, izmantojot deleģētus aktus saskaņā ar 47. pantu un ievērojot 48. un 49. pantā minētos nosacījumus, var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus 25. panta piemērošanai, kā arī 10. panta 1. punktā minēto zvejas resursu sarakstu un sīki izstrādātus noteikumus par paziņošanas un anulēšanas procedūrām, tostarp termiņiem, kā tas minēts 24. panta 4. punkta otrajā daļā.

2. Pieņemot šādus deleģētus aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

47. pants

Deleģēšana

1. Pilnvaras pieņemt šīs regulas 46. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trim gadiem pēc 2011. gada 1. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais sešus mēnešus pirms minētā triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 48. pantu.

2. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 48. un 49. pantā izklāstītos nosacījumus.

48. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 46. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, cenšas laikus pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

49. pants

Iebildumi pret deleģētiem aktiem

1. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divos mēnešos no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

2. Ja līdz šā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un deleģētais akts stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.

3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, iebildumus pamato.

50. pants

Īstenošana

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laikposms ir trīs mēneši.

51. pants

Grozījumu izdarīšanas kārtība

Komisija, izmantojot deleģētus aktus saskaņā ar 47. pantu un ievērojot 48. un 49. panta nosacījumus, var grozīt šīs regulas noteikumus, ciktāl tas nepieciešams, lai iekļautu Savienības tiesību aktos grozījumus, kas veikti spēkā esošos shēmas noteikumos, kuri kļūst obligāti Savienībai un kuri attiecas uz:

a) līgumslēdzēju pušu līdzdalību zvejā pārvaldības apgabalā, kā minēts 5. pantā;

b) nostiprinātu zvejas rīku izcelšanu no ūdens un iznīcināšanu un zaudētu zvejas rīku atgūšanu, kā minēts 6. un 7. pantā;

c) VMS izmantošanu, kā minēts 11. pantā;

d) sadarbību ar NEAFC sekretāru un informācijas nosūtīšanu tam, kā minēts 12. pantā;

e) prasībām attiecībā uz saldētu zvejas resursu atsevišķu uzglabāšanu un marķēšanu, kā minēts 14. un 15. pantā;

f) NEAFC inspektoru norīkošanu, kā minēts 16. pantā;

g) pasākumiem, lai veicinātu shēmas ievērošanu uz zvejas kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, saskaņā ar VI nodaļu;

h) pielikumā izklāstīto regulēto resursu sarakstu.

Pieņemot šādus deleģētus aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

52. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 2791/1999.

53. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









▼M3

I PIELIKUMS

▼B

REGULĒTIE RESURSI







A. Pelaģiskās sugas un okeāna sugas Krājums (vispārpieņemtais nosaukums) FAO kods Zinātniskais nosaukums ICES apakšapgabali un rajoni Dziļūdens sarkanasaris REB Sebastes mentella I, II, V, XII, XIV Norvēģijas pavasara nārsta siļķes krājums (Atlantijas–Skandināvijas krājums) HER Clupea harengus I, II Putasu WHB Micromesistius poutassou IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV Makrele MAC Scomber scombrus IIa, IV, V, VI, VII, XII Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus VIb







B. Dziļūdens sugas Krājums (vispārpieņemtais nosaukums) FAO kods Zinātniskais nosaukums ICES apakšapgabali Bērda gludgalve ALC Alepocehalus bairdii I līdz XIV Garpurna kailgalvis PHO Alepocephalus rostratus I līdz XIV Zilā antimora ANT Antimora rostrata I līdz XIV Ogļzivs BSF Aphanopus carbo I līdz XIV Īslandes kaķhaizivis API Apristurus spp. I līdz XIV Ziemeļatlantijas argentīna ARG Argentina silus I līdz XIV Beriksas ALF Beryx spp. I līdz XIV Brosme USK Brosme brosme I līdz XIV Brūnā īsraga haizivs GUP Centrophorus granulosus I līdz XIV Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus I līdz XIV Melnā kaķhaizivs CFB Centroscyllium fabricii I līdz XIV Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis I līdz XIV Gardeguna samtainā dzeloņzivs CYP Centroscymnus crepidater I līdz XIV Dziļūdens sarkanais krabis KEF Chaceon (Geryon) affinis I līdz XIV Eiropas himera CMO Chimaera monstrosa I līdz XIV Apmetņa haizivs HXC Chlamydoselachus anguineus I līdz XIV Kongers COE Conger conger I līdz XIV Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris I līdz XIV Melnā haizivs SCK Dalatias licha I līdz XIV Lielrīkles dzelkņhaizivs DCA Deania calceus I līdz XIV Melnā kardinālzivs EPI Epigonus telescopus I līdz XIV Lielā melnā dzelkņhaizivs SHL Etmopterus princeps I līdz XIV Melnā jeb sarkanvēdera dzelkņhaizivs SHL Etmopterus spinax I līdz XIV Melnmutes kaķhaizivs SHO Galeus melastomus I līdz XIV Peles kaķhaizivs GAM Galeus murinus I līdz XIV Zilmutes sarkanasaris BRF Helicolenus dactylopterus I līdz XIV Sešžaunu haizivs SBL Hexanchus griseus I līdz XIV Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus I līdz XIV Vidusjūras ķeizarasaris HPR Hoplostethus mediterraneus I līdz XIV Himera CYH Hydrolagus mirabilis I līdz XIV Astainais lepidops SFS Lepidopus caudatus I līdz XIV Likode ELP Lycodes esmarkii I līdz XIV Ziemeļu makrūrzivs RHG Macrourus berglax I līdz XIV Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia I līdz XIV Jūras līdaka LIN Molva molva I līdz XIV Parastā mora RIB Mora moro I līdz XIV Buru haizivs OXN Oxynotus paradoxus I līdz XIV Sarkanā zobaine SBR Pagellus bogaraveo I līdz XIV Diegspuru vēdzeles GFB Phycis spp. I līdz XIV Poliprions WRF Polyprion americanus I līdz XIV Apaļā raja RJY Raja fyllae I līdz XIV Arktiskā raja RJG Raja hyperborea I līdz XIV Norvēģijas raja JAD Raja nidarosiensis I līdz XIV Melnais paltuss GHL Rheinhardtius hippoglossoides I līdz XIV Asdeguna himera RCT Rhinochimaera atlantica I līdz XIV Aszobe SYR Scymnodon ringens I līdz XIV Sarkanasaris (Norvēģijas pikša) SFV Sebastes viviparus I līdz XIV Grenlandes haizivs GSK Somniosus microcephalus I līdz XIV Adatainā skorpēna TJX Trachyscorpia cristulata I līdz XIV









Papildinājums

Paziņojumi par 51. pantu

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzīmē, ka ikviens no pamata tiesību akta nebūtiskiem noteikumiem, kas pašlaik minēti regulas 51. pantā (pilnvaru deleģēšana), jebkurā brīdī nākotnē var kļūt par esošās NEAFC kontroles shēmas būtisku elementu no politiskā viedokļa, un šajā gadījumā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina, ka abas likumdevējas iestādes, proti, Padome vai Eiropas Parlaments, var nekavējoties izmantot vai nu tiesības iebilst pret Komisijas deleģētā akta projektu, vai tiesības atsaukt deleģētās pilnvaras, kas piešķirtas attiecīgi saskaņā ar regulas 48. un 49. pantu.”

“Padome un Parlaments piekrīt, ka tas, ka kādu NEAFC kontroles shēmas noteikumu regulā iekļauj kā nebūtisku elementu, kas pašlaik minēts 51. pantā, pats par sevi nenozīmē, ka likumdevējas iestādes šos noteikumus automātiski uzskatīs par nebūtiskiem arī citās turpmākās regulās.”

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija paziņo, ka šīs regulas noteikumi neskar nekādu turpmāku iestāžu nostāju attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķiem leģislatīviem aktiem, kas ietver minētos noteikumus.”

▼M3









II PIELIKUMS

VISPĀRĪGAS VADLĪNIJAS RISKA PĀRVALDĪBĀ ATTIECĪBĀ UZ OSTAS DALĪBVALSTS VEIKTO KONTROLI

Riska pārvaldība ir sistemātiska risku identifikācija un visu to pasākumu izpilde, kas vajadzīgi, lai ierobežotu tādu risku iestāšanos. Tā ietver tādas darbības kā datu un informācijas vākšana, risku analīze un novērtēšana, rīcības sagatavošana un īstenošana un procesa un tā rezultātu regulāra uzraudzība un pārskatīšana.

Pamatojoties uz riska novērtējumu, ikviena ostas dalībvalsts formulē savu riska pārvaldības stratēģiju, lai šādi veicinātu atbilstību šīs regulas prasībām. Minētajai stratēģijai būtu jāaptver piemērotu un izmaksu ziņā lietderīgu kontroles instrumentu un inspekcijas līdzekļu noteikšana, apraksts un piešķiršana, ņemot vērā katra riska būtību un novērtēto pakāpi un mērķa standartu sasniegšanu.

Lai varētu laikus veikt riska analīzi un vispārīgi novērtēt attiecīgo ar kontroli un inspicēšanu saistīto informāciju, tiek noteikti pārbaudes, inspekcijas un verifikācijas darbību riska novērtēšanas un pārvaldības kritēriji.

Zvejas kuģus, grupās un atsevišķi, operatorus un/vai zvejas darbības, kas attiecas uz dažādām sugām un notiek dažādās konvencijas apgabala daļās, kontrolē un inspicē atbilstoši tiem piešķirtajai riska pakāpei un izmantojot inter alia šādus vispārējus pieņēmumus par riska pakāpes kritērijiem, kurus piemēro ostas dalībvalsts veiktajā kontrolē attiecībā uz izkrāvumiem un ostā notiekošiem pārkrāvumiem citā kuģī:

a) nozvejas, ko guvis kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis;

b) saldētas nozvejas;

c) liela apjoma nozvejas;

d) nozvejas, kuras iepriekš jūrā ir pārkrautas citā kuģī;

e) nozvejas, kuras gūtas ūdeņos, kas nav līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā, t. i., atrodas ārpus pārvaldības apgabala;

f) nozvejas, kas gūtas gan konvencijas apgabalā, gan ārpus tā;

g) augstvērtīgu sugu nozvejas;

h) tādu zvejas resursu nozvejas, kuriem zvejas iespējas ir īpaši limitētas;

i) iepriekš veikto inspekciju skaits un konstatēto pārkāpumu skaits attiecībā uz kuģi un/vai tā operatoru.









III PIELIKUMS

OSTAS DALĪBVALSTS VEIKTĀS INSPEKCIJAS PROCEDŪRAS

Valstu inspektori:

a) pārbauda, vai uz kuģa esošā kuģa identifikācijas dokumentācija un informācija par kuģa īpašnieku ir patiesa, pilnīga un pareiza, tostarp atbilstīgi sazinoties ar karoga valsti vai starptautiskiem kuģu reģistriem gadījumā, ja tas ir nepieciešams;

b) pārbauda, vai kuģa karogs un marķējumi (piemēram, vārds, ārējais reģistrācijas numurs, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) kuģa identifikācijas numurs, starptautiskais radio izsaukuma signāls un citi marķējumi, galvenie izmēri) saskan ar informāciju, kas iekļauta dokumentācijā;

c) pārbauda, vai zvejas un ar zveju saistīto darbību atļaujas ir patiesas, pilnīgas, pareizas un atbilst informācijai, kas sniegta saskaņā ar 24. pantu;

d) izskata visus pārējos attiecīgos dokumentus un ierakstus, kas atrodas uz kuģa, tostarp elektroniskā formātā esošos un kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus no karoga valsts vai attiecīgajām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām. Attiecīgā dokumentācija var ietvert žurnālus, nozvejas, pārkraušanas citā kuģī un tirdzniecības dokumentus, apkalpes sarakstus, uzglabāšanas plānus un rasējumus, zivju tilpņu aprakstus un dokumentus, kas vajadzīgi saskaņā ar Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites);

e) pārbauda visus attiecīgos zvejas rīkus uz kuģa, tostarp zvejas rīkus, kas tiek uzglabāti ārpus redzesloka, kā arī ar tiem saistītās ierīces, un pārbauda to atbilstību atļaujas nosacījumiem. Zvejas rīkus turklāt pārbauda, lai pārliecinātos, ka tādi raksturlielumi kā tīklu, murdu, dragu linuma acs izmērs un auklas diametrs, ierīces un piestiprinājumi, izmēri un konfigurācija, āķu izmēri un skaits atbilst piemērojamiem noteikumiem un ka marķējumi atbilst kuģim izdotajām atļaujām;

f) nosaka, vai uz kuģa paturētās zivis ir iegūtas saskaņā ar attiecīgajām atļaujām;

g) uzrauga visas izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī un veic kontrolpārbaudes, kurās iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu norādītos daudzumus pa sugām salīdzina ar izkrautajiem vai citā kuģī pārkrautajiem daudzumiem pa sugām;

h) pārbauda zivis, tostarp ņemot to paraugus, lai noteiktu to daudzumu un nozvejas sastāvu. To darot, inspektori var atvērt tvertnes, ja zivis ir safasētas, un pārvietot nozveju vai tvertnes, lai pārliecinātos par zivju tilpņu integritāti. Šāda pārbaude var ietvert produktu veida pārbaudes un nominālā svara noteikšanu;

i) kad izkraušana vai pārkraušana citā kuģī ir pabeigta, pārbauda un pieraksta uz kuģa atlikušo zivju daudzumus pa sugām;

j) novērtē, vai ir nepārprotami pierādījumi, kas ļauj uzskatīt, ka kuģis ir veicis NNN zveju vai ar zveju saistītas darbības, lai atbalstītu šādu zveju;

k) sniedz kuģa kapteinim ziņojumu, kurš satur inspekcijas rezultātus, tostarp iespējamos pasākumus, ko varētu veikt; šo ziņojumu paraksta inspektors un kapteinis. Kapteiņa paraksts uz ziņojuma kalpo tikai kā apstiprinājums par ziņojuma kopijas saņemšanu. Kapteinim tiek dota iespēja pievienot ziņojumam savas piezīmes vai iebildumus un vajadzības gadījumā sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo īpaši – ja kapteinim ir nopietnas grūtības saprast ziņojuma saturu. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim; un

l) ja tas ir vajadzīgs un iespējams, nodrošina attiecīgās dokumentācijas tulkošanu.