02014R0283 — LV — 02.08.2018 — 002.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 283/2014 (2014. gada 11. marts) par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 086, 21.3.2014., 14. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 283/2014

(2014. gada 11. marts)

par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)







1. pants

Priekšmets

1. Šajā regulā tiek izklāstītas pamatnostādnes par kopīgu interešu projektu laicīgu izvēršanu un sadarbspēju attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā.

2. Jo īpaši šajā regulā noteikti:

a) kopīgu interešu projektu mērķi un darbības prioritātes;

b) kopīgu interešu projektu apzināšana;

c) kritēriji, saskaņā ar kuriem darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus, ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 to izstrādei, ieviešanai, izvēršanai, savstarpējiem savienojumiem un sadarbspējai;

d) kopīgu interešu projektu finansēšanas prioritātes.

2. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā izmanto Regulas (ES) Nr. 1316/2013 2. pantā noteiktās definīcijas.

2. Šajā regulā un Regulā (ES) Nr. 1316/2013 izmanto arī šādas definīcijas:

a) "telekomunikāciju infrastruktūra" ir platjoslas tīkli un digitālo pakalpojumu infrastruktūras;

b) "digitālo pakalpojumu infrastruktūras" ir infrastruktūras, kas ļauj sniegt tīkla pakalpojumus elektroniski, parasti internetā, nodrošinot Eiropas mēroga sadarbspējīgus pakalpojumus iedzīvotāju, uzņēmumu un/vai publisku iestāžu kopīgās interesēs, un kuras sastāv no pamatpakalpojumu platformām un vispārējiem pakalpojumiem;

c) "moduļi" ir digitālo pakalpojumu pamatinfrastruktūras, kas ir galvenie veicinātājfaktori, kurus var atkārtoti izmantot sarežģītākās digitālo pakalpojumu infrastruktūrās;

d) "pamatpakalpojumu platformas" ir digitālo pakalpojumu infrastruktūru centrālie mezgli, kuru mērķis ir nodrošināt visu Eiropu aptverošu savienojamību, piekļuvi un sadarbspēju, un kuras ir pieejamas dalībvalstīm un var kļūt pieejamas citām vienībām;

▼M2

e) "vispārējie pakalpojumi" ir starpniecības pakalpojumi, kas vienu vai vairākas valstu infrastruktūras sasaista ar pamatpakalpojumu platformu(-ām), kā arī pakalpojumi, kas palielina digitālo pakalpojumu infrastruktūras jaudu, nodrošinot piekļuvi augstas veiktspējas skaitļošanas, uzglabāšanas un datu pārvaldības iespējām;

▼B

f) "platjoslas tīkli" ir vadu un bezvadu piekļuves tīkli, papildu infrastruktūra un pamattīkli, kas spēj nodrošināt ļoti ātru ātrgaitas savienojamību;

g) "horizontālas darbības" ir Regulas (ES) Nr. 1316/2013 2. panta 6. un 7. punktā definētie pētījumi un programmas atbalsta darbības;

▼M1

h) "vietējs bezvadu piekļuves punkts" ir tāda mazjaudas un mazizmēra iekārta ar mazu darbības attālumu, kas neekskluzīvi izmanto radiofrekvenču spektru, kura pieejamības un efektīvas izmantošanas nosacījumi minētajā nolūkā ir saskaņoti Savienības līmenī, un kas lietotājiem nodrošina bezvadu piekļuvi elektronisko sakaru tīklam.

▼B

3. pants

Mērķi

1. Kopīgu interešu projekti palīdz sasniegt vispārīgos mērķus, kuri izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1316/2013 3. pantā.

2. Papildus vispārīgajiem mērķiem ar kopīgu interešu projektiem ir paredzēts sasniegt vienu vai vairākus šādus konkrētus mērķus:

a) nodrošināt ekonomikas izaugsmi un atbalstīt iekšējā tirgus izveidi un darbību, kas uzlabo Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju;

b) panākt iedzīvotāju, uzņēmumu un publisko iestāžu ikdienas uzlabojumus visos līmeņos, veicinot platjoslas tīklus, valstu, reģionālo un vietējo platjoslas tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī nediskriminējošu piekļuvi tādiem tīkliem un digitālu iekļaušanu.

3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto mērķu sasniegšanu sekmē šādas darbības prioritātes:

a) Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspēja, savienojamība, ilgtspējīga izvēršana, ekspluatācija un modernizācija, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija;

b) efektīva privātā un publiskā sektora ieguldījumu plūsma, kas sekmē platjoslas tīklu izvēršanu un modernizēšanu, lai palīdzētu sasniegt Eiropas digitalizācijas programmā noteiktos mērķus platjoslas pakalpojumu jomā.

4. pants

Kopīgu interešu projekti

1. Kopīgu interešu projekti jo īpaši:

a) ir izstrādāti ar mērķi izveidot un/vai veicināt sadarbspējīgas un, ja iespējams, starptautiski savietojamas pamatpakalpojumu platformas, līdz ar digitālo pakalpojumu infrastruktūru vispārējiem pakalpojumiem;

b) nodrošina efektīvus ieguldījumu instrumentus platjoslas tīklos, piesaista jaunas ieguldītāju un projektu īstenotāju kategorijas un sekmē novatorisku projektu un uzņēmējdarbības modeļu replicējamību;

▼M1

c) atbalsta tādas kvalitatīvas vietējas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem.

▼B

2. Kopīgu interešu projekti var ietvert visu to ciklu, tostarp priekšizpēti, īstenošanu, nepārtrauktu darbību un modernizēšanu, koordināciju un novērtēšanu.

3. Kopīgu interešu projektus var atbalstīt ar horizontālām darbībām.

4. Kopīgu interešu projekti un darbības, kas tos sekmē, sīkāk aprakstītas pielikumā.

5. pants

Intervences metodes

1. Digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā pamatpakalpojumu platformas pirmām kārtām īsteno Savienība, savukārt vispārējos pakalpojumus īsteno puses, kas savienotas ar attiecīgo pamatpakalpojumu platformu. Ieguldījumus platjoslas tīklos galvenokārt veic privātais sektors, un tos atbalsta ar konkurētspējīgu un ieguldītājiem draudzīgu regulējumu. Publiskā sektora atbalstu platjoslas tīkliem sniedz vienīgi tad, ja konstatētas tirgus neveiksmes vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā.

2. Dalībvalstis un citas vienības, kas ir atbildīgas par kopīgu interešu projektu īstenošanu vai veicina to īstenošanu, tiek mudinātas veikt kopīgu interešu projektu īstenošanai vajadzīgos pasākumus. Galīgo lēmumu par kopīgu interešu projekta, kas attiecas uz dalībvalsts teritoriju, īstenošanu pieņem pēc minētās dalībvalsts apstiprinājuma.

3. Darbības, kas sekmē šīs regulas 6. pantā izklāstītajiem kritērijiem atbilstīgus kopīgu interešu projektus, ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību atbilstīgi nosacījumiem un instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013. Finansiālo palīdzību sniedz saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām, ko pieņēmusi Savienība, šīs regulas 6. pantā izklāstītajām finansējuma prioritātēm un resursu pieejamību, ņemot vērā saņēmēju konkrētās vajadzības.

▼M2

4. Darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, atbalsta ar:

a) iepirkumu;

b) dotācijām; un/vai

c) finanšu instrumentiem, kā paredzēts 5. punktā.

▼M2

4.a Savienības budžeta kopējais ieguldījums finanšu instrumentos šā panta 4. punkta c) apakšpunktā minēto digitālo pakalpojumu infrastruktūrām nepārsniedz 10 % no kopējā finansējuma telesakaru nozarei, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1316/2013 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

▼B

5. Darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus platjoslas tīklu jomā, atbalsta:

a) ar finanšu instrumentiem, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1316/2013, saistībā ar kuriem papildu piešķīrumus var veikt no citām EISI nozarēm, citiem instrumentiem, programmām un Savienības budžeta pozīcijām, dalībvalstīm, tostarp reģionālām un vietējām iestādēm un jebkādiem citiem ieguldītājiem, arī privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 15. panta 2. punktu; un/vai

b) apvienojumā ar finanšu instrumentiem un dotācijām no publiskajiem avotiem, kas nav EISI, vai tie būtu Savienības vai valstu publiskie avoti;

▼M1

5.a Darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus, kuri vērsti uz tādas vietējas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, atbalsta ar:

a) dotācijām; un/vai

b) citiem finansiālā atbalsta veidiem, kas nav finanšu instrumenti.

▼B

6. Horizontālās darbības atbalsta ar:

a) iepirkumu; un/vai

b) dotācijām.

7. Kopējā budžeta summa, kas piešķirta finanšu instrumentiem attiecībā uz platjoslas tīkliem, nepārsniedz minimumu, kas vajadzīgs, lai noteiktu izmaksu ziņā efektīvas intervences, kuras nosaka, pamatojoties uz ex-ante novērtējumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1316/2013 14. panta 1. punktā.

▼M1

Minētā summa ir līdz 15 % no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finansējuma telesakaru nozarei.

▼B

8. Vismaz viena trešdaļa platjoslas projektu, kas saskaņā ar šo regulu saņem finansiālo palīdzību, tiecas panākt platjoslas pieslēguma ātrumu, kas pārsniedz 100 Mb/s.

9. Pēc ziņojuma, kas minēts 8. panta 6. punktā, Eiropas Parlaments un Padome var pēc Komisijas priekšlikuma pārskatīt saskaņā ar šā panta 7. punktu noteikto summu un šā panta 8. punktā minēto projektu īpatsvaru.

10. Ja EISI atbalsts papildina ESI fondu un citu tiešo publisko atbalstu, EISI darbību un ESI fondu atbalsta sinerģiju var stiprināt piemērota koordinācijas mehānisma izmantošana.

6. pants

Atbilstības kritēriji un finansējuma prioritātes

1. Lai darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās atbilst visiem šādiem kritērijiem:

a) ir izvēršanai nepieciešamā gatavības pakāpe, ko jo īpaši apliecina sekmīgi īstenoti izmēģinājumu projekti, piemēram, Savienības programmas inovācijas un pētniecības jomā;

b) sekmē Savienības politiku un darbības iekšējā tirgus atbalstam;

c) rada Eiropas pievienoto vērtību un izstrādā stratēģiju un plānu attiecībā uz ilgtspēju ilgtermiņā, attiecīgā gadījumā izmantojot citus finansējuma avotus, kas nav EISI; to kvalitāti apliecina iespēju, izmaksu un ieguvumu izvērtējumā. Šādu stratēģiju vajadzības gadījumā atjaunina;

d) atbilst starptautiskajiem un/vai Eiropas standartiem vai atklātām savstarpējās izmantojamības specifikācijām un nostādnēm, piemēram, Eiropas sadarbspējas sistēmai, un ņem vērā pašreizējos risinājumus.

2. To saskaņā ar EISI finansējamo darbību atlasi, kas sekmē kopīgu interešu projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, un šāda finansējuma apjomu veic saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. panta 1. punktā minēto ikgadējo darba programmu.

3. Galveno finansējuma prioritāti piešķir moduļiem, kuri ir nozīmīgi citu digitālo pakalpojumu infrastruktūru izveidē, izvēršanā un ekspluatācijā un kuru izmantojamība ir pierādāma, kā uzskaitīts pielikuma 1.1. iedaļā.

4. Otro prioritāti piešķir citām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, kas atbalsta Savienības tiesību aktus, politikas jomas un programmas, kā uzskaitīts pielikuma 1. iedaļas 2. un 3. punktā, un, ja iespējams, pamatojoties uz pastāvošiem moduļiem.

5. Atbalsts pamatpakalpojumu platformām ir prioritārs salīdzinājumā ar vispārējiem pakalpojumiem.

6. Pamatojoties uz šīs regulas 3. pantā noteiktajiem mērķiem, kopīgu interešu projektu aprakstu šīs regulas pielikumā un ņemot vērā pieejamo budžetu, Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. pantā minētajās gada un daudzgadu darba programmās var noteikt papildu atbilstības un prioritātes piešķiršanas kritērijus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā.

7. Lai darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus platjoslas tīklu jomā, būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās atbilst visiem šādiem kritērijiem:

a) tās ievērojami sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķu īstenošanu;

b) projekta izstrādē un sagatavošanā ir sasniegta pietiekama gatavības pakāpe, kuras pamatā ir efektīvi īstenošanas mehānismi;

c) tās novērš tirgus neveiksmes vai neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā;

d) tās nerada tirgus izkropļojumus vai neizstumj privātos ieguldījumus;

e) tās izmanto tehnoloģiju, ko uzskata par vispiemērotāko vajadzību risināšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā, ņemot vērā ģeogrāfiskos, sociālos un ekonomiskos faktorus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes principam;

f) tās izmanto konkrētajam projektam vispiemērotāko tehnoloģiju, vienlaikus piedāvājot vislabāko līdzsvaru starp progresīvākajām tehnoloģijām datu plūsmas kapacitātes, pārraides drošības un tīkla noturības ziņā un izmaksu efektivitāti;

g) tām ir liels replicējamības potenciāls un/vai to pamatā ir novatoriski uzņēmējdarbības modeļi.

8. Šā panta 7. punkta g) apakšpunktā minētos kritērijus nepiemēro projektiem, ko finansē no atsevišķi nodalītiem piešķīrumiem, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 15. panta 2. punktu.

▼M1

8.a Lai varētu piešķirt finansējumu darbībām, kas sekmē kopīgu interešu projektus, kuri vērsti uz tādas kvalitatīvas vietējas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, tās atbilst pielikuma 4. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

▼B

9. Lai horizontālas darbības būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās atbilst kādam no šādiem kritērijiem:

a) tās sagatavo vai atbalsta īstenošanas darbības izvēršanā, pārvaldībā un pašreizējo un jauno īstenošanas problēmu novēršanā;

b) rada jaunu pieprasījumu pēc digitālo pakalpojumu infrastruktūrām.

7. pants

Sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām

1. Savienība var veidot kontaktus, apspriesties un apmainīties ar informāciju un sadarboties ar valsts iestādēm vai citām organizācijām trešās valstīs, lai sasniegtu jebkuru mērķi, kas noteikts šajā regulā. Starp citiem mērķiem šī sadarbība tiecas veicināt sadarbspēju starp tīkliem telekomounikāciju infrastruktūras jomā Savienībā un līdzīgiem tīkliem trešās valstīs.

2. Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, var piedalīties EISI nozarē, kas attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūru atbilstīgi EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem.

3. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 8. panta 3. punkta un 9. panta 4. punkta, valstis, kas pievienojas, un kandidātvalstis, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģiju, var piedalīties EISI nozarē, kas attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūru atbilstīgi ar Savienību noslēgtajiem nolīgumiem.

4. Lai EBTA valstis varētu piedalīties, EISI nozari, kas attiecas uz telekomunikāciju infrastruktūru, uzskata par atsevišķu programmu.

8. pants

Informācijas apmaiņa, uzraudzība un ziņošana

▼M2

1. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 22. panta trešo daļu, dalībvalstis un Komisija apmainās ar informāciju un paraugpraksi par progresu, kas panākts šīs regulas īstenošanā, tostarp par finanšu instrumentu izmantojumu. Vajadzības gadījumā dalībvalstis šajā procesā iesaista vietējās un reģionālās iestādes. Komisija publicē gada pārskatu par minēto informāciju un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei.

▼B

2. Komisijai konsultācijas sniedz un palīdz ekspertu grupa, kuras sastāvā ir pārstāvis no katras dalībvalsts. Ekspertu grupa palīdz Komisijai jo īpaši šādos jautājumos:

a) uzraudzīt šīs regulas īstenošanu;

b) attiecīgos gadījumos ņemt vērā valstu plānus vai valstu stratēģijas;

c) veikt pasākumus, lai novērtētu darba programmu īstenošanu no finansiālā un tehniskā viedokļa;

d) risināt pašreizējo vai jaunu projekta īstenošanā radušās problēmas;

e) definēt stratēģiskās ievirzes, pirms tiek izstrādātas gada un daudzgadu darba programmas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. pantā, jo īpaši attiecībā uz to darbību atlasi un atsaukšanu, kas sekmē kopīgu interešu projektus, un budžeta sadalījuma noteikšanu, kā arī minēto darba programmu pārskatīšanu.

3. Ekspertu grupa var izvērtēt arī jebkuru citu jautājumu, kas saistīts ar Eiropas komunikāciju tīklu telekomunikāciju infrastruktūras jomā izveidi.

4. Komisija informē ekspertu grupu par paveikto, īstenojot Regulas (ES) Nr. 1316/2013 17. pantā minētās gada un daudzgadu darba programmas.

5. Ekspertu grupa sadarbojas ar digitālo tīklu un pakalpojumu plānošanā, izveidē un pārvaldībā iesaistītajām struktūrām, kā arī citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Komisija un citas par šīs regulas īstenošanu atbildīgās struktūras, piemēram, Eiropas Investīciju banka, pievērš īpašu uzmanību ekspertu grupas novērojumiem.

6. Kopā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 starpposma novērtējumu un ex-post novērtējumu, kā tas noteikts minētās regulas 27. pantā, un ar ekspertu grupas palīdzību Komisija publicē ziņojumu par panākumiem šīs regulas īstenošanā. Minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

7. Ziņojumā sniedz izvērtējumu par sekmēm, kas gūtas kopīgu interešu projektu īstenošanā, tostarp vajadzības gadījumā par kavējumiem īstenošanā un pieredzētajām grūtībām, kā arī informāciju par saistībām un maksājumiem.

8. Ziņojumā Komisija novērtē arī to, vai kopīgu interešu projekta joma turpina atspoguļot tehnoloģiju attīstību un inovācijas, kā arī attīstību regulējuma vai tirgus un ekonomikas jomā, un to, vai, ņemot vērā šādu attīstību un nepieciešamību nodrošināt ilgtspēju ilgtermiņā, finansējums jebkuram atbalstītajam kopīgu interešu projektam būtu pakāpeniski jāizbeidz vai jāpiesaista finansējums no citiem avotiem. Par projektiem, kuriem var būt ievērojama ietekme uz vidi, minētajos ziņojumos iekļauj ietekmes uz vidi analīzi, vajadzības gadījumā ņemot vērā vajadzības, kas saistītas ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimata pārmaiņu mazināšanu, un noturību katastrofu gadījumā. Šādu novērtēšanu var veikt arī jebkurā citā laikā, kad to uzskata par lietderīgu.

9. Par 3. pantā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu veic ex-post novērtēšanu, inter alia, pamatojoties uz:

a) digitālo pakalpojumu infrastruktūru pieejamību, ko nosaka pēc to dalībvalstu skaita, kas pieslēgušās katrai digitālo pakalpojumu infrastruktūrai;

b) to iedzīvotāju un uzņēmumu procentuālā daudzuma, kuri izmanto digitālo pakalpojumu infrastruktūras, un šādu pakalpojumu pieejamība pāri robežām;

c) platjoslas pakalpojumu jomā piesaistīto ieguldījumu apjoma un to sviras efekta attiecībā uz projektiem, kurus finansē no 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā minēto publisko avotu piešķīrumiem;

▼M1

d) savienojumu skaitu ar vietējiem bezvadu piekļuves punktiem, kas izveidoti, veicot darbības, ar kurām īsteno pielikuma 4. iedaļu.

▼B

9. pants

Atcelšana

Lēmumu Nr. 1336/97/EK atceļ.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTI

1. IEDAĻA. DIGITĀLO PAKALPOJUMU INFRASTRUKTŪRAS

Intervences pamatā digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā parasti ir divu līmeņu pieeja: pamatpakalpojumu platformas un vispārējie pakalpojumi. Pamatpakalpojumu platforma ir digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveides priekšnosacījums.

Pamatpakalpojumu platformas risina kopīgu interešu projektu sadarbspējas un drošības prasības. Šīs platformas un moduļi paredzēti, lai nodrošinātu digitālu informācijas apmaiņu starp publiskajām iestādēm un iedzīvotājiem, starp publiskajām iestādēm un uzņēmumiem un organizācijām vai starp dažādu dalībvalstu publiskajām iestādēm, izmantojot standartizētas, pārrobežu un lietotājiem draudzīgas saziņas platformas.

Digitālo pakalpojumu infrastruktūru moduļiem ir lielāka prioritāte nekā citām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, jo moduļi ir šo citu infrastruktūru izveides priekšnosacījums. Vispārējie pakalpojumi nodrošina savienojumu ar pamatpakalpojumu platformām un iespēju valstu pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanā izmantot pamatpakalpojumu platformas. Tie nodrošina saikni starp valstu pakalpojumiem un pamatpakalpojumu platformām un iespēju valstu publiskajām iestādēm un organizācijām, uzņēmumiem un/vai iedzīvotājiem piekļūt pamatpakalpojumu platformām, kurās tie var veikt pārrobežu darījumus. Ir jānodrošina pakalpojumu kvalitāte un atbalsts pārrobežu darījumos iesaistītajām ieinteresētajām personām. Tiem jāatbalsta un jāsekmē pamatpakalpojumu platformu ieviešana.

Galvenā uzmanība jāpievērš ne tikai digitālo pakalpojumu infrastruktūru un saistīto pakalpojumu izveidei, bet arī pārvaldībai, kas saistīta ar šādu platformu darbību.

Jaunas pamatpakalpojumu platformas galvenokārt jābalsta uz pastāvošajām platformām un to moduļiem un/vai, ja iespējams, tām jāpievieno jauni moduļi.

1. Moduļi, kas noteikti par iekļaujamiem darba programmās, uz kurām attiecas 6. panta 1. punkts un 6. panta 3. punkts, ir šādi:

a) elektroniskā identifikācija un autentifikācija: pakalpojumi, kurus izmantojot, iespējama e-identifikācijas un e-paraksta pārrobežu atzīšana un validēšana;

b) dokumentu elektroniska piegāde: pakalpojumi drošiem un izsekojamiem pārrobežu elektronisko dokumentu sūtījumiem;

c) automatizētā tulkošana: mašīntulkošanas programmas un specializēti valodas resursi, tostarp nepieciešamie rīki un programmu saskarnes, kas nepieciešamas, lai Eiropas digitālos pakalpojumus varētu izmantot daudzvalodu vidē;

d) kritiskās digitālās infrastruktūras atbalsts: komunikācijas kanāli un platformas, kuru mērķis ir stiprināt Savienības mēroga gatavību, informācijas apmaiņu, koordināciju un reakciju uz kiberdrošības draudiem;

e) elektroniskie rēķini: pakalpojumi, kas ļauj droši nosūtīt un saņemt elektroniskos rēķinus.

2. Nostabilizētas digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kuras saskaņā ar 6. panta 1. punktu īpaši noteiktas par tiesīgām saņemt finansējumu un kas sekmē pakalpojumu nepārtrauktību:

a) piekļuve Eiropas kultūras mantojuma digitālajiem resursiem. Tas attiecas uz pamatpakalpojumu platformu, kuras pamatā ir pašreizējais portāls Europeana. Platforma nodrošina piekļuves punktu Europeana kultūras mantojumam satura vienības līmenī, saskarņu specifikāciju kopumu, kas mijiedarbojas ar infrastruktūru (datu meklēšana, datu lejupielādēšana), atbalstu metadatu pielāgošanai un jauna satura uzņemšanai, kā arī infrastruktūrā pieejama satura atkalizmantošanas nosacījumus;

b) drošāka interneta pakalpojumu infrastruktūra. Tas attiecas uz platformu, kas ļauj iegūt, izmantot un uzturēt kopīgas datošanas iekārtas, datubāzes un programmatūras rīkus, kā arī apmainīties ar paraugpraksi Drošāka interneta centros dalībvalstīs. Ir iekļauti arī tehniski pasākumi, lai apstrādātu ziņojumus par bērnu seksuālu izmantošanu attēlojošu saturu internetā, kā arī nodrošināta saikne ar policiju, tostarp tādām starptautiskām organizācijām kā Interpols un, vajadzības gadījumā, šā satura izņemšanu no attiecīgajām tīmekļa vietnēm. Šo pasākumu veikšanu atvieglos kopīgas datubāzes un kopīgas programmatūru sistēmas. Drošāka interneta centri un attiecīgas to darbības, piemēram, palīdzības līnijas, informācijas līnijas, izpratnes veicināšanas punkti un citas izpratnes vairošanas darbības ir galvenais elements drošāka interneta infrastruktūrā.

3. Citas digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kuras saskaņā ar 6. panta 1. punktu noteiktas par tiesīgām saņemt finansējumu:

a) sadarbspējīgi pārrobežu elektroniska iepirkuma pakalpojumi. Tas attiecas uz pakalpojumu kopumu, ko var izmantot gan publiskā, gan privātā sektora e-iepirkuma pakalpojumu sniedzēji, lai izveidotu pārrobežu e-iepirkuma platformas. Šī infrastruktūra ļaus ikvienam uzņēmumam Savienībā pieteikties publiskā iepirkuma procedūrās, kuras organizējusi jebkuras dalībvalsts līgumslēdzēja iestāde vai struktūra; šīs procedūras ietver elektronisko iepirkumu darbības pirms un pēc līguma piešķiršanas, tostarp tādas darbības kā elektroniska piedāvājumu iesniegšana, virtuāla uzņēmumu dokumentācija, e-katalogi, e-pasūtījumi un e-rēķini;

b) sadarbspējīgi pārrobežu e-veselības pakalpojumi. Tas attiecas uz platformu, kas ļauj īstenot saziņu starp iedzīvotājiem/pacientiem un veselības aprūpes sniedzējiem, datu pārraidi starp iestādēm un starp organizācijām, vai vienādranga komunikāciju starp iedzīvotājiem/pacientiem un/vai veselības aprūpes speciālistiem un iestādēm. Šie pakalpojumi ietver pārrobežu piekļuvi elektroniskajām slimības vēsturēm un elektroniskajiem recepšu pakalpojumiem, kā arī attālinātiem veselības/automatizētas dzīvesvides tālpakalpojumiem utt.;

c) Eiropas platforma Eiropas uzņēmumu reģistru savstarpējai savienošanai. Tas attiecas uz platformu, kas nodrošina svarīgu rīku un pakalpojumu kopumu, kas ļauj uzņēmumu reģistriem visās dalībvalstīs apmainīties ar informāciju par reģistrētiem uzņēmumiem, to filiālēm, uzņēmumu apvienošanos un darbības izbeigšanu. Tā nodrošina arī daudzvalstu un daudzvalodu meklēšanas pakalpojumu lietotājiem, kas izmanto centrālo piekļuves punktu, kas pieejams no e-tiesiskuma portāla;

d) piekļuve atkalizmantojamai publiskā sektora informācijai. Tas attiecas uz platformu, kas nodrošina vienotu piekļuves punktu daudzvalodu (Savienības iestāžu oficiālajās valodās) datu kopām, ko glabā Savienības publiskās iestādes Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; datu kopu vaicājumu un vizualizācijas rīki; garantijas, ka pieejamās datu kopas ir pareizi anonimizētas, licencētas un attiecīgā gadījumā izcenotas publicēšanai, atkalizplatīšanai un atkalizmantošanai, tostarp datu izcelsmes revīzijas liecības.

Elektroniskas procedūras uzņēmējdarbības uzsākšanai un veikšanai citā Eiropas valstī. Šis pakalpojums ļaus veikt visas nepieciešamās administratīvās procedūras elektroniski pāri robežām, izmantojot vienotos kontaktpunktus. Šis pakalpojums ir paredzēts kā prasība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK ( 1 );

e) sadarbspējīgi pārrobežu tiešsaistes pakalpojumi. Tas attiecas uz platformām, kas sekmē sadarbspēju un sadarbību dalībvalstu starpā kopīgu interešu jomās, jo īpaši lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību, piemēram, E-tiesiskuma platforma, kura iedzīvotājiem, uzņēmumiem, organizācijām un praktizējošiem juristiem piedāvā pārrobežu piekļuvi juridiskiem resursiem/dokumentiem un tiesas procedūrām, platforma strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kura ļaus tiešsaistē atrisināt pārrobežu strīdus, kas radušies starp patērētājiem un tirgotājiem, un sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniska apmaiņa (EESSI), kas palīdzēs sociālā nodrošinājuma iestādēm visā Savienībā informācijas apmaiņu veikt ātrāk un drošāk.

2. IEDAĻA. PLATJOSLAS TĪKLI

1. Darbību joma

Darbības sastāv jo īpaši no viena vai vairākiem šādiem elementiem:

a) pasīvās fiziskās infrastruktūras, aktīvās fiziskās infrastruktūras vai apvienotas pasīvās un aktīvās fiziskās infrastruktūras un saistīto infrastruktūras elementu izvēršana līdz ar šādas infrastruktūras ekspluatācijai nepieciešamajiem pasākumiem;

b) saistīti objekti un saistīti pakalpojumi, piemēram, kabeļinstalācijas ēkās, antenas, torņi un citas palīgbūves, kanāli, cauruļvadi, masti, kabeļu akas un sadales skapji;

c) ja iespējams, izmanto potenciālās sinerģijas starp platjoslas tīklu un citu komunālo tīklu (enerģētika, transports, ūdensapgāde, kanalizācija utt.) izvēršanu, jo īpaši saistībā ar viedo elektroenerģijas sadali.

2. Devums Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanā.

Visi projekti, kas saskaņā ar šo iedaļu saņem finansiālu palīdzību, ievērojami sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanu

Darbības, ko Savienība finansē tiešā veidā:

a) ir balstītas uz vadu vai bezvadu tehnoloģijām, kas spēj nodrošināt ļoti ātrus ātrgaitas platjoslas pakalpojumus, tādējādi izpildot ar tām lietotnēm saistītās prasības, kurām nepieciešams liels joslas platums;

b) ir balstītas uz novatoriskiem uzņēmējdarbības modeļiem un/vai piesaista jaunas projektu īstenotāju un ieguldītāju kategorijas; vai

c) ir ar lielu replicējamības potenciālu, kas, pateicoties šo darbību demonstrējumos gūtajam apliecinājumam, ļauj panākt plašāku ietekmi uz tirgu;

d) ja iespējams, palīdz mazināt digitālo plaisu;

e) atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, jo īpaši konkurences jomā, un pienākumiem saistībā ar piekļuvi saskaņā ar Direktīvu 2002/19/EK.

Darbības, ko finansē no atsevišķi nodalītiem piešķīrumiem, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1316/2013 15. panta 2. punktu, tirgū nodrošina nozīmīgas jaunas spējas attiecībā uz platjoslas pakalpojumu pieejamību, ātrumu un kapacitāti. Projektiem, kuru datu pārraides ātrums ir mazāks par 30 Mb/s, ar laiku būtu jānodrošina lielāks ātrums – vismaz 30 Mb/s un, ja iespējams, – 100 Mb/s un vairāk.

3. Projektu izvērtēšana optimālu finansēšanas struktūru izveides nolūkā

Darbības īsteno, pamatojoties uz visaptverošu projekta izvērtējumu. Šādā projekta izvērtējumā cita starpā iekļauj tirgus situācijas raksturojumu, tostarp informāciju par pašreizējo un/vai plānoto infrastruktūru, projekta īstenotāja darbību reglamentējošiem pienākumiem, kā arī komerciālajām un tirgū laišanas stratēģijām. Jo īpaši projekta izvērtējumā nosaka, vai programma:

a) ir nepieciešama, lai novērstu tirgus neveiksmes vai neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā, ko nevar atrisināt ar regulējošiem pasākumiem;

b) nerada tirgus izkropļojumus un neizstumj privātos ieguldījumus.

Šos kritērijus nosaka, galvenokārt pamatojoties uz ienākumu potenciālu un ar projektu saistītā riska pakāpi, kā arī tās ģeogrāfiskās teritorijas tipu, kurā tiks veikta darbība.

4. Finansējuma avoti

a) Kopīgu interešu projektu finansēšanā platjoslas pakalpojumu jomā izmanto finanšu instrumentus. Šiem instrumentiem piešķirtais budžets ir pietiekams, bet nepārsniedz summu, kas ir nepieciešama pilnībā funkcionējoša intervences mehānisma nodrošināšanai un tāda instrumenta izveidei, kam ir efektivitātei nepieciešamais minimālais apjoms.

b) Šā punkta a) apakšpunktā minētos finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012, Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un visu attiecīgo ESI fondu regulu noteikumi, var kombinēt ar papildu piešķīrumiem no:

i) citām EISI nozarēm;

ii) citiem instrumentiem, programmām un Savienības budžeta pozīcijām;

iii) dalībvalstīm, tostarp reģionālām un vietējām iestādēm, kas nolemj ieguldīt savus pašu resursus vai ESI fondos pieejamos resursus. ESI fondu piešķīrumi būs ģeogrāfiski nodalīts, lai nodrošinātu, ka tie tiek izlietoti tajā dalībvalstī vai reģionā, kas sniedz piešķīrumu.

iv) jebkuriem citiem ieguldītājiem, tostarp privātajiem ieguldītājiem.

c) Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētos finanšu instrumentus var kombinēt arī ar to dalībvalstu, tostarp reģionālo un vietējo iestāžu, dotācijām, kuras vēlas piešķirt pašu resursus vai ESI fondos pieejamos resursus, ar nosacījumu, ka:

i) attiecīgā darbība atbilst visiem finansējuma piešķiršanas kritērijiem saskaņā ar šo regulu; un

ii) ir saņemts attiecīgs valsts atbalsta apstiprinājums.

3. IEDAĻA. HORIZONTĀLĀS DARBĪBAS

Eiropas komunikāciju tīklu telekomunikāciju infrastruktūras jomā izvēršanu, kas palīdzēs novērst šaurās vietas, kas pastāv digitālajā vienotajā tirgū, papildinās ar pētījumiem un programmu atbalsta pasākumiem. Šīs darbības var ietvert vai nu:

a) tehniskās palīdzības pasākumus, lai sagatavotu vai atbalstītu īstenošanas darbības šo tīklu izvēršanā, pārvaldībā un pašreizējo vai jauno īstenošanas problēmu novēršanā; vai

b) darbības, lai radītu jaunu pieprasījumu pēc digitālo pakalpojumu infrastruktūrām;

Savienības atbalstu saskaņā ar šo regulu koordinē ar atbalstu no visiem citiem pieejamajiem avotiem, vienlaikus izvairoties no infrastruktūru dublēšanās un novēršot privāto ieguldījumu izstumšanu.

▼M1

4. IEDAĻA. BEZVADU SAVIENOJAMĪBA VIETĒJĀS KOPIENĀS

Lai darbības būtu tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu, to mērķim ir jābūt nodrošināt tādu vietēju bezvadu savienojamību, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, tādos vietējās sabiedriskās dzīves centros (tostarp ārtelpās, kas pieejamas plašai sabiedrībai), kuriem ir nozīmīga loma vietējo kopienu sabiedriskajā dzīvē. Piekļūstamības nolūkos ar šīm darbībām piekļuvi pakalpojumiem nodrošina vismaz konkrētās dalībvalsts attiecīgajās valodās un, ciktāl iespējams, citās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

Finansiālais atbalsts ir pieejams publiskā sektora struktūrām, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 ( 2 ) 3. panta 1. punktā, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem apņēmušies nodrošināt tādu vietēju bezvadu savienojamību, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, ierīkojot vietējus bezvadu piekļuves punktus.

Darbības, ar kurām nodrošina vietēju bezvadu savienojamību, ir tiesīgas saņemt finansējumu, ja:

1) tās īsteno publiskā sektora struktūra, kā minēts otrajā daļā, kas ir spējīga plānot un uzraudzīt iekštelpu vai ārtelpu vietējo bezvadu piekļuves punktu ierīkošanu sabiedriskajās telpās, kā arī vismaz trīs gadus nodrošināt darbības izmaksu finansēšanu;

2) tās balstās uz ātrgaitas platjoslas savienojamību, kas ļauj nodrošināt lietotājiem augstas kvalitātes interneta pieslēgumu, kurš:

a) ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, viegli piekļūstams, drošs un izmanto jaunāko un labāko pieejamo aprīkojumu, ar ko lietotājiem var nodrošināt ātrgaitas savienojamību; un

b) atbalsta pieeju novatoriskiem digitāliem pakalpojumiem, piemēram, tādiem, ko piedāvā digitālā pakalpojumu infrastruktūrā;

3) tajās izmanto kopīgo logotipu, ko nodrošina Komisija, un saiti uz saistītajiem tiešsaistes rīkiem;

4) tās atbilst tādiem principiem kā tehnoloģiskā neitralitāte atvilces maršrutēšanas līmenī, lietderīgs publiskā finansējuma izmantojums un spēja pielāgot projektus vislabākajiem tehnoloģiskajiem piedāvājumiem;

5) tām piemēro saistības iepirkt vajadzīgo aprīkojumu un/vai saistītos ierīkošanas pakalpojumus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu, ka projekti nepamatoti nekropļo konkurenci.

Darbības, kas dublējas ar esošiem līdzīga rakstura, tostarp kvalitātes, bezmaksas privātiem vai publiskiem piedāvājumiem tajā pašā sabiedriskajā telpā, nav tiesīgas saņemt finansējumu. No šādas dublēšanās var izvairīties, nodrošinot, ka saskaņā ar šo regulu finansēto piekļuves punktu darbības rādiuss tiek plānots tā, lai tas vispirms aptvertu publiskas vietas un nepārklātos ar esošiem līdzīga rakstura privātiem vai publiskiem piedāvājumiem.

Pieejamos budžeta līdzekļus darbībām, kas atbilst šajā iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, piešķir, ievērojot ģeogrāfisko līdzsvaru starp dalībvalstīm, ņemot vērā saņemto priekšlikumu skaitu un principā rindas kārtībā. Līdzekļu kopējā piešķiršana katrā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus aptver visas tās dalībvalstis, no kurām ir saņemti atbilstīgi priekšlikumi.

Saskaņā ar šo iedaļu finansētās darbības tiek realizētas un ir ciešā Komisijas uzraudzībā vismaz trīs gadus. Pēc darbības perioda beigām Komisija turpina sniegt pārskatu par minēto darbību funkcionalitāti un vajadzības gadījumā iesaistās turpmāku iniciatīvu izstrādē.