02021R1057 — LV — 30.06.2021 — 000.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1057

(2021. gada 24. jūnijs),

ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013







SATURA RĀDĪTĀJS I daļa Vispārīgie noteikumi 1. pants Priekšmets 2. pants Definīcijas 3. pants ESF+ vispārīgie mērķi un īstenošanas metodes 4. pants ESF+ konkrētie mērķi 5. pants Budžets 6. pants Dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana II daļa Īstenošana dalītā pārvaldībā I nodaļa Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai 7. pants Konsekvence un tematiskā koncentrācija 8. pants Hartas ievērošana 9. pants Partnerība 10. pants Atbalsts vistrūcīgākajām personām 11. pants Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana 12. pants Attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu atbalstīšana II nodaļa Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas 13. pants Darbības joma 14. pants Sociāli inovatīvas darbības 15. pants Transnacionālā sadarbība 16. pants Attiecināmība 17. pants Rādītāji un ziņošana III nodaļa ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai 18. pants Darbības joma 19. pants Principi 20. pants Prioritātes saturs 21. pants Darbību atbalsttiesīgums 22. pants Izdevumu attiecināmība 23. pants Rādītāji un ziņošana 24. pants Revīzija III daļa Īstenošana tiešajā un netiešajā pārvaldībā I nodaļa Darbības mērķi 25. pants Darbības mērķi II nodaļa Atbalsttiesīgums 26. pants Atbalsttiesīgās darbības 27. pants Atbalsttiesīgie subjekti 28. pants Horizontālie principi 29. pants Trešo valstu dalība III nodaļa Vispārīgie noteikumi 30. pants Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes 31. pants Darba programma 32. pants Uzraudzība un ziņošana 33. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība 34. pants Izvērtēšana 35. pants Revīzijas 36. pants Informācija, komunikācija un publicitāte IV daļa Nobeiguma noteikumi 37. pants Deleģēšanas īstenošana 38. pants Komiteju procedūra, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai 39. pants Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu 40. pants Pārejas noteikumi, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai 41. pants Pārejas noteikumi, ko piemēro EaSI sadaļai 42. pants Stāšanās spēkā I PIELIKUMS Kopējie rādītāji, kas attiecas uz vispārējo atbalstu, kuru sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas II PIELIKUMS Kopējie rādītāji, kas attiecas uz ESF+ darbībām, kuru mērķis atbilstoši 7. panta 5. punkta pirmajai daļai ir vistrūcīgāko personu sociālā iekļaušana saskaņā ar 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi III PIELIKUMS Kopējie rādītāji, kas attiecas uz ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai IV PIELIKUMS Rādītāji, kas attiecas uz EaSI sadaļu







I DAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), kas sastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītās sadaļas (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”) un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas (“EaSI sadaļa”).

Šajā regulā ir noteikti ESF+ mērķi, tā budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1) “mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās, proti, formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās, kas notiek visos dzīves posmos un kā rezultātā uzlabojas vai tiek atjauninātas zināšanas, prasmes, kompetences un attieksme vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, tostarp konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi, vispārējo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, augstāko izglītību, pieaugušo izglītību, darbu ar jaunatni un mācīšanos citās vidēs, kas notiek ārpus formālās izglītības un mācībām, un parasti tā veicina starpnozaru sadarbību un elastīgus mācīšanās veidus; 2) “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, tostarp bezvalstnieks un persona bez noteiktas valstspiederības; 3) “pamata materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības, lai tā varētu cieņpilni dzīvot, piemēram, apģērbs, higiēnas preces, ieskaitot sieviešu higiēnas preces, un mācībām nepieciešamie priekšmeti; 4) “nelabvēlīgā situācijā esoša grupa” ir tādu cilvēku grupa, kuri atrodas neaizsargātās situācijās, tostarp cilvēki, kuri saskaras ar nabadzību, sociālo atstumtību vai diskrimināciju tās dažādajās izpausmēs vai ir pakļauti to riskam; 5) “pamatkompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem ir vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam, proti, rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās, mākslā un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, medijpratība, personiskās un sociālās iemaņas un mācīšanās mācīties prasmes, aktīva pilsoniskuma prasmes, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūru un starpkultūru izpratne un izpausme un kritiskā domāšana; 6) “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai šādu personu grupas, tostarp bērni neaizsargātās situācijās un bezpajumtnieki, kuru nepieciešamība pēc palīdzības ir noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, ir noteikušas valsts kompetentās iestādes un kas var aptvert elementus, kuri ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt vistrūcīgākajām personām konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos; 7) “galīgie saņēmēji” ir vistrūcīgākās personas, kuras saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā; 8) “sociālā inovācija” ir aktivitāte, kura ir sociāla gan attiecībā uz tās mērķi, gan tās līdzekļiem, un jo īpaši aktivitāte, kura ir saistīta ar tādu jaunu ideju izstrādi un īstenošanu attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, paņēmieniem un modeļiem, kas vienlaikus apmierina gan sociālās vajadzības, gan rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes starp publiskām, pilsoniskās sabiedrības vai privātām organizācijām, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties; 9) “papildpasākums” ir aktivitāte, kura tiek īstenota papildus pārtikas izdalīšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai ar mērķi risināt sociālo atstumtību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, piemēram, iesakot vai nodrošinot sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp psiholoģisko atbalstu, vai nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu; 10) “sociālais eksperiments” ir politikas intervences pasākums, kura mērķis ir nodrošināt inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un kuru īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kas nodrošina iespēju izmērīt tā ietekmi pirms tā atkārtošanas citos kontekstos, tostarp ģeogrāfiskajos un nozaru kontekstos, vai īsteno plašākā mērogā, ja rezultāti izrādās pozitīvi; 11) “pārrobežu partnerība” ir valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, sadarbības struktūra; 12) “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000 EUR; 13) “sociālais uzņēmums” ir uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, vai fiziska persona: a) kurš saskaņā ar tā statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā sociālais uzņēmums atrodas, ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, kas var ietvert ietekmi uz vidi, kā tā galveno sociālo mērķi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi; b) kurš savu peļņu, pirmkārt un galvenokārt, izmanto sava galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas nodrošina, ka peļņas sadale neapdraud galveno sociālo mērķi; c) kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, līdzdalīgā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība; 14) “atsauces vērtība” ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu mērķrādītājus kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētu programmu rezultātu rādītājiem un kuras pamatā ir pašreizējie vai līdzīgi jau iepriekš veikti intervences pasākumi; 15) “pārtikas iegādes un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai pamata materiālās palīdzības summa; 16) “mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls apvienojumā ar uzņēmējdarbības attīstībai paredzētiem papildu pakalpojumiem, piemēram, tādiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt arī fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kam ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un peļņu nesošām darbībām; 17) “finansējuma apvienošanas darbība” ir no Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānismā vai platformā, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; 18) “tiesību subjekts” ir fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Savienības, valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss un spēja rīkoties savā vārdā, īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai subjekts, kam nav juridiskās personas statusa, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā; 19) “kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā; 20) “kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā.

2. Regulas (ES) 2021/1060 2. pantā izklāstītās definīcijas attiecas arī uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu.

3. pants

ESF+ vispārīgie mērķi un īstenošanas metodes

1. ESF+ mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un reģioniem panākt augstu nodarbinātības līmeni, taisnīgu sociālo aizsardzību un prasmīgu un izturīgu darbaspēku, kas ir sagatavots nākotnes darba pasaulei, kā arī iekļaujošu un saliedētu sabiedrību, nolūkā izskaust nabadzību un īstenot principus, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā.

2. ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu politikai, ar ko paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum, taisnīgus un kvalitatīvus darba apstākļus, sociālo aizsardzību un iekļaušanu, jo īpaši, pievēršot uzmanību kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, mūžizglītībai, investīcijām bērnos un jauniešos un piekļuvei pamatpakalpojumiem.

3. ESF+ īsteno: a) dalītā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”); un b) tiešā un netiešā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā un 25. pantā (“EaSI sadaļa”).

4. pants

ESF+ konkrētie mērķi

1. ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība un darbaspēka mobilitāte, izglītība, sociālā iekļaušana, tostarp ieguldījuma sniegšana nabadzības izskaušanā, un tādējādi arī veicina politikas mērķi “Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa – Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 5. panta d) punktā: a) uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; b) modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības un nodrošināt savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu saistībā ar atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, statusa maiņu darba tirgū un darba tirgus mobilitāti; c) veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei un aprūpējamu personu aprūpei; d) veicināt darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, aktīvas un veselīgas vecumdienas un veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kurā tiek novērsti riski veselībai; e) uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu; f) sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un mācībām, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti; g) veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti; h) veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību un uzlabot nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; i) sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju; j) veicināt atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; k) uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, tai skaitā veselības aprūpei; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzlabot, tostarp personām ar invaliditāti, veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību; l) veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu, arī vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju; m) mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu.

2. Ar darbībām, ko dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā veic, lai sasniegtu šā panta 1. punktā minētos konkrētos mērķus, ESF+ tiecas sniegt ieguldījumu citos politikas mērķos, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/1060 5. pantā, jo īpaši mērķos, kuri attiecas uz: a) viedāku Eiropu, ko panāk, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecības restrukturizāciju, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku mācības, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un klasteriem, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; b) zaļāku, zema oglekļa Eiropu, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai, visu iedzīvotāju, tostarp darbaspēka, kvalifikācijas celšanai, un izveidojot jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku.

3. Ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 20. pantā, un uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, ar ESF+ var atbalstīt: a) saīsināta darba laika shēmu finansēšanu bez prasības, ka tās jākombinē ar aktīviem pasākumiem; b) piekļuvi veselības aprūpei, tostarp to personu piekļuvi, kam nedraud tūlītēja sociālekonomiskā neaizsargātība.

4. Ja pēc attiecīgās dalībvalsts iesniegta lūguma Komisija konstatē, ka 3. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tā pieņem īstenošanas lēmumu, precizējot laikposmu, kurā pagaidu papildu atbalsts no ESF+ ir atļauts.

5. Komisija uzrauga šā panta 3. punkta īstenošanu un novērtē, vai pagaidu papildu atbalsts no ESF+ ir pietiekams, lai atvieglotu atbalsta no ESF+ izmantošanu, reaģējot uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem. Komisija, pamatojoties uz savu novērtējumu, vajadzības gadījumā sagatavo priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, tostarp par 7. pantā izklāstītajām tematiskās koncentrācijas prasībām, izņemot tematiskās koncentrācijas prasību, kas norādīta 7. panta 5. un 6. punktā.

5. pants

Budžets

1. ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 87 995 063 417 EUR 2018. gada cenās.

2. Finansējuma daļa, kas atvēlēta dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanai, lai sekmētu mērķi investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei dalībvalstīs un reģionos, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir 87 319 331 844 EUR 2018. gada cenās, no kuriem 175 000 000 EUR piešķir transnacionālajai sadarbībai, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, kā minēts šīs regulas 25. panta i) punktā, un papildu finansējumu 472 980 447 EUR 2018. gada cenās piešķir tālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās aktam pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā (6. protokols) 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

3. Finansējuma daļa, kas atvēlēta EaSI sadaļas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir 675 731 573 EUR 2018. gada cenās.

4. Šā panta 3. punktā minēto summu var izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga EaSI sadaļas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

6. pants

Dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana

Dalībvalstis un Komisija atbalsta konkrētas mērķtiecīgas darbības, ar kurām ikvienā no ESF+ mērķiem veicina horizontālos principus, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 9. panta 2. un 3. punktā un šīs regulas 28. pantā. Šīs darbības var ietvert darbības, ar kurām nodrošina piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ziņā, un veicina pāreju no aprūpes iestādē vai ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi.

Izmantojot ESF+, dalībvalstis un Komisija arī tiecas palielināt sieviešu dalību nodarbinātībā, kā arī uzlabot darba un personīgās dzīves saskaņošanu, cīnoties pret nabadzības feminizāciju un dzimumu diskrimināciju darba tirgū un izglītībā un mācībās.







II DAĻA

ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ







I NODAĻA

Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai

7. pants

Konsekvence un tematiskā koncentrācija

1. Dalībvalstis dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļus plāno, par prioritāti izvirzot intervences pasākumus, ar ko tiek risinātas problēmas, kuras ir apzinātas Eiropas pusgadā, tostarp savās valsts reformu programmās, kā arī attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā principus un tiesības, kas ir noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlārā un ESF+ mērķiem relevantajās valstu un reģionālajās stratēģijās, tādējādi sniedzot ieguldījumu LESD 174. pantā izklāstītajos mērķos.

Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģijas un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp subjektiem, kas ir atbildīgi par programmu īstenošanu, ar mērķi panākt saskaņotas un racionālas atbalsta sniegšanas darbības.

2. Dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem pienācīgu summu piešķir to problēmu risināšanai, kuras ir apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā un uz kurām attiecas ESF+ konkrēto mērķu darbības joma, kā izklāstīts šīs regulas 4. panta 1. punktā.

3. Dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem pienācīgu summu piešķir Garantijas bērniem īstenošanai ar tādām mērķtiecīgām darbībām un strukturālām reformām, ar kurām paredzēts novērst bērnu nabadzību atbilstoši 4. panta 1. punkta f) un h) līdz l) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

Dalībvalstis, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir, lai atbalstītu pirmajā daļā izklāstītās mērķtiecīgās darbības un strukturālās reformas ar mērķi novērst bērnu nabadzību.

4. Dalībvalstis vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļaušanas politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta h) līdz l) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai.

5. Vismaz 3 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir vistrūcīgāko personu atbalstam saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā vai – pienācīgi pamatotos gadījumos – vai nu saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā, vai saskaņā ar abiem minētajiem konkrētajiem mērķiem.

Pārbaudot, vai ir ievērota 3. un 4. punktā minētā prasība par minimālajiem piešķīrumiem, minētos līdzekļus neņem vērā.

6. Pienācīgu summu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir tādām mērķtiecīgām darbībām un strukturālajām reformām, ar kurām atbalsta jauniešu nodarbinātību, profesionālo izglītību un apmācību – jo īpaši māceklību – un pāreju no skolas uz darba dzīvi, veidus, kā atgriezties izglītībā vai mācībās, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros.

Dalībvalstis, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais rādītājs, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā bija lielāks par Savienības vidējo rādītāju, vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem 2021.–2027. gadā piešķir pirmajā daļā izklāstīto mērķtiecīgo darbību un strukturālo reformu atbalstam.

Tālākie reģioni, kuri atbilst otrajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem, savās programmās vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir mērķtiecīgām darbībām un strukturālajām reformām, kā izklāstīts pirmajā daļā. Attiecīgā gadījumā šo piešķīrumu ņem vērā, kad pārbauda, vai ir ievērota otrajā daļā noteiktā prasība par valsts līmenī piešķiramo minimālo procentuālo daļu.

Kad dalībvalstis īsteno šajā punktā minētās mērķtiecīgās darbības un strukturālās reformas, tās par prioritāti nosaka ekonomiski neaktīvos jauniešus un jauniešus, kas ilgstoši ir bez darba, un īsteno mērķtiecīgus informēšanas pasākumus.

7. Šā panta 2. līdz 6. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem tālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

8. Šā panta 1. līdz 6. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību.

8. pants

Hartas ievērošana

1. Visas darbības atlasa un īsteno, vienlaikus ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), un saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 noteikumiem.

2. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 69. panta 7. punktu dalībvalstis nodrošina sūdzību efektīvu izskatīšanu. Tas neskar iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām paredzēto vispārējo iespēju iesniegt sūdzības Komisijai, tostarp par Hartas pārkāpumiem.

3. Ja Komisija konstatē, ka ir pārkāpta Harta, tā, nosakot korektīvos pasākumus, kuri jāpiemēro saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/1060 noteikumiem, ņem vērā pārkāpuma smagumu.

9. pants

Partnerība

1. Dalībvalstis nodrošina sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju jēgpilnu dalību nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības politikas īstenošanā, kam tiek sniegts atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas.

2. Katrā programmā pienācīgu summu no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai – tostarp mācībām, tīklošanās pasākumiem un sociālā dialoga stiprināšanai – un kopīgi ar sociālajiem partneriem īstenotajām aktivitātēm.

Ja sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana ir apzināta attiecīgajā konkrētai valstij adresētajā ieteikumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts minētajam mērķim piešķir pienācīgu summu vismaz 0,25 % apmērā no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem.

10. pants

Atbalsts vistrūcīgākajām personām

Līdzekļus, kas minēti 7. panta 5. punktā un paredzēti 4. panta 1. punkta l) un m) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, plāno konkrētajai prioritātei vai programmai. Šai prioritātei vai programmai līdzfinansējuma daļa ir 90 %.

11. pants

Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana

Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 6. punkta otrajā un trešajā daļā, plāno konkrētajai prioritātei vai programmai, un tas ietver vismaz atbalstu konkrētā mērķa, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, sasniegšanai, un var ietvert atbalstu konkrēto mērķu, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta f) un l) apakšpunktā, sasniegšanai.

12. pants

Attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu atbalstīšana

Darbības, ar kurām paredzēts risināt attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā apzinātās problēmas, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, lai atbalstītu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, un saskaņā ar vienu vai vairākām prioritātēm, kas var būt vairāku fondu prioritātes.







II NODAĻA

Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas

13. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz atbalstu, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, sekmējot konkrētu 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā izklāstīto mērķu sasniegšanu (“vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”).

14. pants

Sociāli inovatīvas darbības

1. Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, tostarp darbības, kurās ir sociāli kulturāls elements, vai pastiprina augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskās iestādes, sociālie partneri, sociālie uzņēmumi, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība.

2. Dalībvalstis var atbalstīt tādu nelielā mērogā testētu inovatīvu pieeju izvēršanu, kuras izstrādātas, saskaņā ar EaSI sadaļu un citām Savienības programmām.

3. Inovatīvas darbības un pieejas var plānot saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

4. Dalībvalstis vismaz vienu prioritāti velta 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai. Šādām prioritātēm maksimālo līdzfinansējuma daļu var palielināt līdz 95 % attiecībā uz maksimums 5 % no valsts līdzekļiem dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā .

5. Dalībvalstis vai nu savās programmās, vai vēlāk īstenošanas posmā nosaka jomas, kurās tiks veiktas sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, kas atbilst dalībvalstu konkrētajām vajadzībām.

6. Komisija veicina sociālās inovācijas spēju veidošanu, jo īpaši, atbalstot savstarpēju mācīšanos, veidojot tīklus un izplatot un popularizējot labu praksi un metodoloģiju.

15. pants

Transnacionālā sadarbība

Darbības saistībā ar transnacionālo sadarbību dalībvalstis var atbalstīt saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem.

16. pants

Attiecināmība

1. Papildus Regulas (ES) 2021/1060 64. pantā minētajām neattiecināmajām izmaksām, nodrošinot vispārējo atbalstu, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām nevar uzskatīt šādas izmaksas: a) zemes un nekustamā īpašuma iegāde un infrastruktūras iegāde; un b) mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegāde, izņemot gadījumus, ja šāda iegāde ir vajadzīga, lai sasniegtu darbības mērķi, vai ja minētie priekšmeti darbības laikā ir pilnībā nolietoti, vai ja minēto priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums.

2. Ieguldījumi natūrā kā pabalsti vai alga, ko kāda trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, var pretendēt uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ar noteikumu, ka minētie ieguldījumi natūrā ir radušies saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp grāmatvedības noteikumiem, un nepārsniedz izmaksas, kas radušās trešai pusei.

3. Konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem tālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, izmanto, lai sasniegtu 4. panta 1. punktā minētos konkrētos mērķus.

4. Tiešās personāla izmaksas ir attiecināmas ieguldījumam no vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ja tās atbilst saņēmēja parastajai atalgojuma praksei attiecīgās funkcijas kategorijā vai ja tās atbilst piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, koplīgumiem vai oficiālajai statistikai.

17. pants

Rādītāji un ziņošana

1. Lai uzraudzītu īstenošanas norisi, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējus iznākuma rādītājus un kopējus rezultātu rādītājus, kā izklāstīts I pielikumā. Programmās var izmantot arī konkrētu programmu rādītājus.

2. Ja dalībvalsts, lai palīdzētu vistrūcīgākajām personām, savus līdzekļus piešķir konkrētajam 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstītajam mērķim, tad saskaņā ar 7. panta 5. punkta pirmo daļu izmanto II pielikumā izklāstītos kopējos rādītājus.

3. Kopējo iznākuma rādītāju un konkrētās programmas iznākuma rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas ir būtiski atbalstīto darbību veidam, minēto rādītāju kumulatīvās skaitliskās starpposma rādītāja vērtības un mērķrādītāja vērtības izsaka absolūtos skaitļos. Paziņojot iznākuma rādītāju vērtības, tās izsaka absolūtos skaitļos.

4. Kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētās programmas rezultātu rādītājiem, kuriem ir noteikta mērķrādītāja vērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējiem rezultātu rādītājiem mērķrādītājus nosaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Konkrētās programmas rezultātu rādītājus un ar tiem saistītos mērķrādītājus var izteikt vai nu skaitliskā, vai kvalitatīvā izteiksmē. Paziņojot kopējo rezultātu rādītāju vērtības, tās izsaka absolūtos skaitļos.

5. Datus par rādītājiem, kuri attiecas uz dalībniekiem, nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi ar attiecīgo dalībnieku saistītie dati, kas prasīti I pielikuma 1.1. punktā.

6. Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, tad dalībvalstis vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, uzraudzība un izvērtēšana, var dot iespēju datus iegūt no minētajiem datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu.

7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu I un II pielikumā minētos rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu programmu īstenošanas norises efektīvai novērtēšanai. Grozījumi ir samērīgi, ņemot vērā dalībvalstu un saņēmēju administratīvo slogu. Ar deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, nemaina I un II pielikumā noteikto datu vākšanas metodiku.







III NODAĻA

ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai

18. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa sasniegšanu.

19. pants

Principi

1. Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu izmanto vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu.

2. Dalībvalstis un saņēmēji pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību izvēlas pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī ar klimatu saistītos un vides aspektus, jo īpaši nolūkā mazināt pārtikas atkritumu un vienreizlietojamas plastmasas izstrādājumu daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmās pārtikas veidu izvēlē ņem vērā, kā ar to palīdzību vistrūcīgākajām personām nodrošināt līdzsvarotu uzturu.

Pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām var nodrošināt vai nu tieši, vai arī netieši – piemēram, izmantojot elektroniskus vai citādus kuponus vai kartes – ar noteikumu, ka tos var izlietot, pretī saņemot tikai pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību. Atbalstu vistrūcīgākajām personām sniedz papildus jebkādiem sociālajiem pabalstiem, kurus galīgajiem saņēmējiem var nodrošināt valsts sociālā sistēmas vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt, izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 ( 1 ) 16. panta 2. punktu, ar noteikumu, ka tā ir ekonomiski vislabākā iespēja un lieki nekavē pārtikas piegādi vistrūcīgākajām personām.

Papildus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā.

3. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka, sniedzot atbalstu no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiek ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiek pieļauta šādu personu stigmatizēšana.

4. Papildus pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstis veic citus papildpasākumus, piemēram, vistrūcīgāko personu novirzīšanu uz kompetentajiem dienestiem, saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, vai vistrūcīgāko personu sociālās integrācijas veicināšanu saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā.

20. pants

Prioritātes saturs

1. Prioritātē attiecībā uz atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa sasniegšanu, izklāsta: a) atbalsta veidu; b) galvenās mērķgrupas; un c) valsts vai reģionālo atbalsta shēmu aprakstu.

2. Ja programmas attiecas tikai uz 1. punktā minēto atbalstu un ar to saistīto tehnisko palīdzību, prioritātē norāda arī darbību atlases kritērijus.

21. pants

Darbību atbalsttiesīgums

1. Pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegādāties saņēmējs vai kāds cits viņa vārdā, vai arī to saņēmējam var darīt pieejamu bez maksas.

2. Vistrūcīgākajām personām pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību izdala bez maksas.

22. pants

Izdevumu attiecināmība

1. Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas: a) pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādes izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri pēc tam pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību nogādā galīgajiem saņēmējiem; b) ja a) apakšpunkts neattiecas uz pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem saņēmējiem, – izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām vai pie saņēmējiem ir radušās iestādei, kura veikusi iegādi, un uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas; c) administratīvās, transporta, uzglabāšanas un sagatavošanas izmaksas, kas radušās saņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības izdalīšanā vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām, vai 7 % apmērā no to pārtikas vērtības izmaksām, kas realizētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu; d) pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas aktivitāšu izmaksas; un e) tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši saņēmēji, kas izdala pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām.

2. Elektronisku vai citādu kuponu vai karšu shēmu sagatavošanas izmaksas un attiecīgās darbības izmaksas ir attiecināmas kā tehniskais atbalsts, ar noteikumu, ka tās radušās vadošajai iestādei vai citai publiskai iestādei, kas nav saņēmējs, kurš kuponus vai kartes izdala galīgajiem saņēmējiem, vai ar noteikumu, ka šīs izmaksas nav iekļautas 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajās izmaksās.

3. Ja 1. punkta a) apakšpunktā minētās attiecināmās izmaksas tiek samazinātas tāpēc, ka iestāde, kura atbildīga par pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādi, nenodrošināja atbilstību piemērojamiem tiesību aktiem, minētā punkta c) un e) apakšpunktā noteiktās attiecināmās izmaksas netiek samazinātas.

4. Attiecināmas nav šādas izmaksas: a) aizdevuma atmaksas procenti; b) infrastruktūras iegāde; un c) lietotu preču izmaksas.

23. pants

Rādītāji un ziņošana

1. Lai uzraudzītu īstenošanas norisi, prioritātēs, kuru mērķis ir mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējus iznākuma rādītājus un kopējus rezultātu rādītājus, kā izklāstīts III pielikumā. Minētajās prioritātēs var izmantot arī konkrētu programmu rādītājus.

2. Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un konkrētās programmas rezultātu rādītāju atsauces vērtības.

3. Vadošās iestādes Komisijai divas reizes paziņo galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma rezultātus attiecībā uz no ESF+ saņemto atbalstu, un kurā uzmanība ir pievērsta arī viņu dzīves apstākļiem un viņu materiālās nenodrošinātības raksturam, kurš veikts iepriekšējā gadā. Minētā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija. Pirmā šāda ziņošana notiek līdz 2025. gada 30. jūnijam un otrā – līdz 2028. gada 30. jūnijam.

4. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, ar kuru nosaka modeli, kas izmantojams galīgo saņēmēju strukturētajam apsekojumam.

5. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu III pielikumā minētos rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu programmu īstenošanas norises efektīvai novērtēšanai. Šādi grozījumi ir samērīgi, ņemot vērā dalībvalstu un saņēmēju administratīvo slogu. Ar deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, nemaina III pielikumā noteikto datu vākšanas metodiku.

24. pants

Revīzija

Darbību revīzija var aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot vienīgi galīgo saņēmēju kontroli, ja vien riska novērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks.







III DAĻA

ĪSTENOŠANA TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ







I NODAĻA

Darbības mērķi

25. pants

Darbības mērķi

EaSI sadaļas darbības mērķi ir šādi:

a) izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politika, ar ko paredzēts sasniegt 4. panta 1. punktā izklāstītos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un vietējiem apstākļiem;

b) veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politiku 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās, lai palīdzētu izstrādāt piemērotus politikas pasākumus;

c) atbalstīt sociālos eksperimentus 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un valsts un vietējā līmenī veidot ieinteresēto personu spējas sagatavot, izstrādāt un īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas, jo īpaši attiecībā uz tādu projektu izvēršanu, kurus vietējās ieinteresētās personas izstrādājušas trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas jomā;

d) nolūkā izveidot integrētus Eiropas darba tirgus veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas, izstrādājot un sniedzot konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem – sākot ar sagatavošanos darbinieku atlases procesam un beidzot ar atbalstu pēc iekārtošanas darbā –, lai aizpildītu vakances noteiktās nozarēs, profesijās, valstīs, pierobežas reģionos vai saistībā ar noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, cilvēkiem neaizsargātās situācijās;

e) atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos, jo īpaši tiem mikrouzņēmumiem, kurus izveidojuši cilvēki, kas atrodas neaizsargātās situācijās, vai kuri šādus cilvēkus nodarbina;

f) atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā 4. pantā izklāstītajās politikas jomās un palīdzēt veidot iesaistīto ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, valsts sociālā nodrošinājuma un veselības apdrošināšanas iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, mikrofinansēšanas iestāžu institucionālās spējas un to iestāžu institucionālās spējas, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai;

g) atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū;

h) sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai;

i) atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, jo īpaši 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās; un

j) atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas ārējo dimensiju 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās.







II NODAĻA

Atbalsttiesīgums

26. pants

Atbalsttiesīgās darbības

1. Tiesības saņemt finansējumu ir vienīgi par darbībām, ar kurām īsteno 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā un 25. pantā minētos mērķus.

2. EaSI sadaļā var atbalstīt šādas darbības: a) analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši: i) apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas, mikrosimulācijas, rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un salīdzinošai novērtēšanai; ii) sociālos eksperimentus, kuros izvērtē sociālās inovācijas; iii) Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu; b) politikas īstenošanu, jo īpaši: i) pārrobežu partnerības, jo īpaši starp valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, un atbalsta pakalpojumus pārrobežu reģionos; ii) Savienības mēroga mērķtiecīgu darba mobilitātes shēmu Savienības līmenī, kuras nolūks ir aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības; iii) atbalstu mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, tostarp, izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetrisku riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras un prasmju pilnveidei; iv) atbalstu transnacionālajai sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un izvērst inovatīvus risinājumus; c) spēju veidošanu, jo īpaši: i) tādiem tīkliem Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; ii) valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar EaSI sadaļas īstenošanu; iii) to dalībvalstu un trešo valstu, kuras ir saistītas ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, pārvaldes iestādēm, sociālā nodrošinājuma iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklošanās pasākumiem; iv) ieinteresētajām personām, tostarp sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ņemot vērā transnacionālo sadarbību; d) komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes, jo īpaši: i) savstarpēju mācīšanos, ko panāk, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvām pieejām, analītisku aktivitāšu rezultātiem, ar salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu; ii) rokasgrāmatas, ziņojumus, informatīvo materiālu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; iii) informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; iv) Padomes prezidentūras pasākumus, kā arī konferences, seminārus un informētības uzlabošanas aktivitātes.

27. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1. Ievērojot Finanšu regulas 197. pantā noteiktos kritērijus, atbalsttiesīgi ir šādi subjekti: a) tiesību subjekti, kas ir iedibināti kādā no šādām valstīm vai teritorijām: i) dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta; ii) trešā valstī, kas ir saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu; iii) darba programmā uzskaitītā trešā valstī, ievērojot šā panta 2. un 3. punktā minētos nosacījumus; b) jebkurš tiesību subjekts, kas iedibināts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

2. Tiesību subjekti, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, ir izņēmuma kārtā tiesīgi piedalīties, ja tas ir nepieciešams konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

3. Tiesību subjekti, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, principā sedz savas dalības izmaksas.

28. pants

Horizontālie principi

1. Komisija nodrošina, ka visu to darbību, kas saņem atbalstu no EaSI sadaļas, sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzīšanā, ziņošanā par tām un to izvērtēšanā tiek ņemta vērā un veicināta dzimumu līdztiesība, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un dzimumperspektīvas integrēšana.

2. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai to darbību, kas saņem atbalstu no EaSI sadaļas, sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzīšanā, ziņošanā par tām un to izvērtēšanā novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā EaSI sadaļas sagatavošanā un īstenošanā jo īpaši ņem vērā nepieciešamību nodrošināt piekļuves iespējas personām ar invaliditāti.

29. pants

Trešo valstu dalība

EaSI sadaļā var piedalīties šādas trešās valstis, noslēdzot nolīgumu ar Savienību:

a) Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

b) valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

c) citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā par attiecīgās trešās valsts dalību EaSI sadaļā ar noteikumu, ka nolīgums: i) nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, ieguldījumiem un ieguvumiem; ii) izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas vai sadaļas finansiālo ieguldījumu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas. iii) trešai valstij nepiešķir tiesības pieņemt lēmumus par EaSI sadaļu; iv) garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

Šā panta pirmās daļas c) punkta ii) apakšpunktā minētais ieguldījums ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.







III NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

30. pants

Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1. EaSI sadaļā finansējumu var nodrošināt jebkurā no Finanšu regulā noteiktajiem finansiālo ieguldījumu veidiem, jo īpaši kā dotācijas, godalgas, iepirkumu un brīvprātīgus maksājumus starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās.

2. EaSI sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, vai netieši – izmantojot struktūras, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

Piešķirot dotācijas, vērtēšanas komisija, kas minēta Finanšu regulas 150. pantā, var sastāvēt no ārējiem ekspertiem.

3. Finansējuma apvienošanas darbības EaSI sadaļā īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļu.

31. pants

Darba programma

1. EaSI sadaļu īsteno ar Finanšu regulas 110. pantā minēto darba programmu starpniecību. Minēto darba programmu saturu nosaka, ievērojot šīs regulas 25. pantā izklāstītos darbības mērķus un šīs regulas 26. pantā izklāstītās atbalsttiesīgās darbības. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

2. Komisija uzkrāj zināšanas par darba programmu sagatavošanu, apspriežoties ar 39. panta 8. punktā minēto darba grupu.

3. Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ un citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem, kā arī starp ESF+ sadaļām.

32. pants

Uzraudzība un ziņošana

Regulas IV pielikumā ir izklāstīti rādītāji, ar kuru palīdzību ziņo par EaSI sadaļas gūtajiem panākumiem virzībā uz 4. panta 1. punktā izklāstīto konkrēto mērķu un 25. pantā izklāstīto darbības mērķu sasniegšanu.

Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka EaSI sadaļas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laikus.

Šādā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

33. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts EaSI sadaļā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

34. pants

Izvērtēšana

1. Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2. Līdz 2024. gada 31. decembrim, pamatojoties uz pietiekamu informāciju par sadaļas īstenošanu, Komisija sagatavo EaSI sadaļas vidusposma izvērtējumu.

Komisija novērtē programmas sniegumu, ievērojot Finanšu regulas 34. pantu, un jo īpaši programmas efektivitāti, lietderību, saskaņotību, nozīmīgumu un Savienībai pievienoto vērtību, tostarp saistībā ar šīs regulas 28. pantā minētajiem vispārējiem principiem, un, balstoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju, nosaka panākumus, kas gūti EaSI sadaļas mērķu sasniegšanā.

Vidusposma izvērtējuma pamatā ir uzraudzības gaitā iegūta informācija un saskaņā ar 32. pantu noteikti rādītāji, lai vajadzības gadījumā pielāgotu politiskās un finansēšanas prioritātes.

3. Līdz 2031. gada 31. decembrim, īstenošanas perioda beigās, Komisija sagatavo EaSI sadaļas galīgo izvērtējumu.

4. Vidusposma un galīgo izvērtējumu secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

35. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

36. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1. Savienības līdzekļu saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu redzamību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2. Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar EaSI sadaļu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar EaSI sadaļu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

EaSI sadaļai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl minētās prioritātes saistītas ar 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā un 25. pantā minētajiem mērķiem.







IV DAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 17. panta 7. punktā un 23. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2021. gada 1. jūlija.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 17. panta 7. punktā un 23. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 17. panta 7. punktu vai 23. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

38. pants

Komiteju procedūra, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai

1. Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Regulas (ES) 2021/1060 115. panta 1. punktā. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

39. pants

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu

1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (“ESF+ komiteja”).

2. Katra dalībvalsts uz laikposmu, kas nav ilgāks par septiņiem gadiem, ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē.

3. ESF+ komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras organizācijas, kas Savienības līmenī pārstāv darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas.

4. ESF+ komiteja var uz savām – tostarp 7. punktā minēto darba grupu – sanāksmēm uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus, kuri nepiedalās balsošanā. To vidū var būt Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda, kā arī attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji.

5. Ja atbalsts tiek sniegts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, kas minēta Regulas (ES) 2021/1060 35. pantā, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē tādu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu, kuras ir būtiskas ESF+.

6. ESF+ komiteja var sniegt atzinumus par: a) jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm adresēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu, piemēram, valstu reformu programmu īstenošanā; b) jautājumiem, kas saistīti ar Regulu (ES) 2021/1060 un ir būtiski ESF+; c) jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai iesniegusi Komisija, un kas nav minēti 5. punktā.

ESF+ komitejas atzinumus pieņem ar balsojumā derīgi nodoto balsu absolūto vairākumu, un tos iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai informācijai. Komisija rakstiski informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus.

7. ESF+ komiteja izveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai.

8. Komisija apspriežas ar darba grupu, kura nodarbojas ar darba programmas EaSI sadaļu. Komisija minēto darba grupu informē par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā šīs apspriešanās rezultātus. Minētā darba grupa nodrošina, ka darba programma tiek apspriesta ar ieinteresētajām personām, tostarp ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

40. pants

Pārejas noteikumi, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai

Regulu (ES) Nr. 1304/2013, Regulu (ES) Nr. 223/2014 vai jebkuru citu saskaņā ar minētajām regulām pieņemtu aktu turpina piemērot programmām un darbībām, kas saņem atbalstu saskaņā ar minētajām regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

41. pants

Pārejas noteikumi, ko piemēro EaSI sadaļai

1. Regulu (ES) Nr. 1296/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra. Visas atsauces uz Regulu (ES) Nr. 1296/2013 uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

2. No EaSI sadaļas īstenošanai paredzētā finansējuma var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp ESF+ un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013.

3. Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā apropriācijas 5. panta 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai var iekļaut Savienības budžetā pēc 2027. gada.

4. Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013, iegulda “sociālo investīciju un prasmju politikas loga” finanšu instrumentos, kas minēts Regulas (ES) 2021/523 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā .

5. Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu pienācīgi pamatotos gadījumos, kas precizēti attiecīgajā finansēšanas lēmumā, un uz noteiktu laiku saskaņā ar šo regulu atbalstītās aktivitātes un ar tām saistītās izmaksas var uzskatīt par atbalsttiesīgām un attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja tās īstenotas un radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

42. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Attiecībā uz EaSI sadaļu to piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ VISPĀRĒJO ATBALSTU, KURU SNIEDZ NO DALĪTI PĀRVALDĪTĀS ESF+ SADAĻAS

Personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas ( 2 )).

Ja kādus rezultātus iegūt nav iespējams, tad dati, kas attiecas uz minētajiem rezultātiem, nav jāvāc vai jāziņo.

Attiecīgā gadījumā kopējos iznākuma rādītājus var ziņot, balstoties uz darbības mērķgrupu.

1. Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki: 1.1. Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir: — bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki ( *1 ), — ilgstošie bezdarbnieki (*1) — neaktīvas personas (*1) — nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*1) — par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1) — 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1) — 55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1) — ISCED 0–2) cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (0–2) (*1) — ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību ( ISCED 4) cilvēki ar vidējo izglītību (3) vai pēcvidējo izglītību (4) (*1) — ISCED 5–8) cilvēki ar augstāko izglītību (5–8) (*1) — dalībnieku kopējais skaits ( 3 ). Šajā punktā uzskaitītos rādītājus nepiemēro ESF+ atbalstam, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstītā konkrēto mērķi; izņēmums ir rādītāji “par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits”, “18 līdz 29 gadus veci jaunieši” un “55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits”, kā arī “dalībnieku kopējais skaits”. Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas. 1.2. Citi kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir: — dalībnieki ar invaliditāti ( *2 ), — trešo valstu valstspiederīgie (*1) — personas ar ārvalstu izcelsmi (*1) — minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2) — bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1) — dalībnieki no lauku apvidiem (*1) 4 ). Dati jāvāc tikai atbilstošos un relevantos gadījumos. 1.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm. Attiecībā uz 1.2. punktā uzskaitītajiem rādītājiem dalībvalstis var piemērot valstu definīcijas; izņēmums ir rādītāji “trešo valstu valstspiederīgie” un “dalībnieki no lauku apvidiem”.

2. Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem, ir: — atbalstu saņēmušo valsts pārvalžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa sabiedrisko pakalpojumu skaits, — atbalstu saņēmušo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu skaits (tai skaitā kooperatīvie uzņēmumi un sociālie uzņēmumi). Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

3. Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir: — dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*1) — dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*1) — dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*1) — dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1) Šajā punktā uzskaitītie rādītāji neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi. Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

4. Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir: — dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1) — dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas atrodas labākā darba tirgus situācijā (*1) Šajā punktā uzskaitītie rādītāji neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi. Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas. Kopējos ilgtermiņa rādītājus, kuri attiecas uz dalībniekiem, paziņo līdz 2026. gada 31. janvārim saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 42. panta 1. punktu, un tos norāda galīgajā snieguma ziņojumā, kas norādīts minētās regulas 43. pantā. Minimālā prasība – kopējo ilgtermiņa rādītāju, kuri attiecas uz dalībniekiem, pamatā ir reprezentatīva dalībnieku izlase saistībā ar 4. panta 1. punkta a) līdz k) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem. Izlasei ir jānodrošina tāds iekšējais derīgums, lai datus varētu vispārināt konkrētā mērķa līmenī.









II PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ DARBĪBĀM, KURU MĒRĶIS ATBILSTOŠI 7. PANTA 5. PUNKTA PIRMAJAI DAĻAI IR VISTRŪCĪGĀKO PERSONU SOCIĀLĀ IEKĻAUŠANA SASKAŅĀ AR 4. PANTA 1. PUNKTA L) APAKŠPUNKTĀ IZKLĀSTĪTO KONKRĒTO MĒRĶI

Personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas ( 5 )).

1. Kopējie iznākuma rādītāji, kas saistīti ar darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki 1.1. Kopējie iznākuma rādītāji, kas attiecas uz dalībniekiem, ir: — dalībnieku kopējais skaits, — par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits ( *3 ), — 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*3) — 65 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*3) 1.1. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēju sniegtām aplēsēm. 1.2. Citi kopējie iznākuma rādītāji ir: — dalībnieki ar invaliditāti ( *4 ), — trešo valstu valstspiederīgie (*3) — tādu dalībnieku skaits, kam ir ārvalstu izcelsme (*3) , minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*4) — bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*3) Dati jāvāc tikai atbilstošos un relevantos gadījumos. 1.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.









III PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ ATBALSTU MATERIĀLĀS NENODROŠINĀTĪBAS MAZINĀŠANAI

1. Iznākuma rādītāji 1.1. Izdalītās pārtikas un preču kopējā monetārā vērtība: 1.1.1. pārtikas atbalsta kopējā vērtība ( 6 ); 1.1.1.1. bezpajumtniekiem paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība; 1.1.1.2. citām mērķgrupām paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība; 1.1.2. izdalīto preču kopējā vērtība ( 7 ); 1.1.2.1. bērniem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība; 1.1.2.2. bezpajumtniekiem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība; 1.1.2.3. citām mērķgrupām paredzēto preču kopējā monetārā vērtība. 1.2. Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās) ( 8 ): 1.2.1. pārtikas daļa, par kuru no programmas tika segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%); ▼C1 1.2.2. ESF + līdzfinansētās pārtikas procentuālā daļa kopējā saņēmēju izdalītās pārtikas apjomā (%). ▼B 1.2.1. un 1.2.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības nosaka, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

2. Kopējie rezultātu rādītāji 2.1. To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem pārtikas atbalstu — par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, — 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, — sieviešu skaits, — 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, — tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte ( *5 ), — trešo valstu valstspiederīgo skaits (*5) — tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*5) — tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*5) 2.2. To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem materiālo atbalstu — par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, — 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, — sieviešu skaits, — 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, — tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*5) — trešo valstu valstspiederīgo skaits (*5) — tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*5) — tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*5) 2.3. Tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri izmanto kuponus vai kartes — par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, — 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, — 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, — sieviešu skaits, — tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*5) — trešo valstu valstspiederīgo skaits (*5) — tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*5) — tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*5) 2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības nosaka, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.









IV PIELIKUMS

RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ EaSI SADAĻU

Rādītāji, kas attiecas uz EaSI sadaļu

— analītisko aktivitāšu skaits,

— informācijas apmaiņas un savstarpējas mācīšanās aktivitāšu skaits,

— sociālo eksperimentu skaits,

— spēju veidošanas un tīklošanās aktivitāšu skaits,

— mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits.

Datus par rādītāju “Mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits” vāc tikai katru otro gadu.