02009R0428 — LV — 16.12.2017 — 007.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B PADOMES REGULA (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta versija) (OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 428/2009

(2009. gada 5. maijs),

ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei

(pārstrādāta versija)







I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Ar šo regulu nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.

2. pants

Šajā regulā:

1) “divējāda lietojuma preces” nozīmē preces, ietverot programmatūru un tehnoloģijas, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām un pie kurām pieder visas preces, ko var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai;

2) “eksports” ir:

i) eksporta procedūra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (Kopienas Muitas kodekss) 161. panta nozīmē;

ii) reeksports šā kodeksa 182. panta nozīmē, tomēr neietverot tranzīta preces; un

iii) programmatūras vai tehnoloģiju nodošana saņēmējam ārpus Eiropas Kopienas, izmantojot elektroniskos masu saziņas līdzekļus, tostarp faksu, tālruni, elektronisko pastu vai citus elektroniskos līdzekļus; tas ietver arī šādas programmatūras un tehnoloģiju pieejamības nodrošināšanu elektroniskā formā fiziskām un juridiskām personām un personālsabiedrībām ārpus Kopienas. Eksports ir arī tehnoloģijas nodošana mutvārdu formā gadījumos, kad tehnoloģija tiek izklāstīta pa tālruni;

3) “eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība:

i) kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t. i., persona, kurai deklarācijas iesniegšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus Kopienas muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir pilnvaras sūtīt preces ārpus Kopienas muitas teritorijas;

ii) kura pieņem lēmumu nodot vai darīt pieejamu programmatūru vai tehnoloģiju, izmantojot elektroniskos masu saziņas līdzekļus, tostarp faksu, tālruni, elektronisko pastu, vai citus elektroniskos līdzekļus saņēmējam ārpus Kopienas.

Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar divējāda lietojuma precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā;

4) “eksporta deklarācija” ir akts, ar ko persona noteiktā formā un veidā izsaka vēlēšanos veikt divējāda lietojuma preču eksporta procedūru;

5) “starpniecības pakalpojumi” ir:

— darījumu apspriešana vai organizēšana, lai veiktu divējāda lietojuma preču iegādi, tirdzniecību vai piegādi no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti, vai

— divējāda lietojuma preču, kas atrodas trešās valstīs, pirkšana vai pārdošana, lai tās pārvestu uz citu trešo valsti.

Šajā regulā vienīgi papildpakalpojumu sniegšana nav ietverta šajā definīcijā. Papildpakalpojumi ir transports, finanšu pakalpojumi, apdrošināšana vai pārapdrošināšana vai vispārēja reklāma un noieta veicināšanas pasākumi;

6) “starpnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Kopienas dalībvalstī un īsteno šīs regulas 2. panta f) punktā definētos pakalpojumus no Kopienas trešās valsts teritorijā;

7) “tranzīts” ir ārpuskopienas divējāda lietojuma preču transportēšana, ievedot Kopienas muitas teritorijā un šķērsojot to, ar galamērķi ārpus Kopienas;

8) “individuālā eksporta atļauja” ir atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz vienu tiešo lietotāju vai saņēmēju trešā valstī un kas attiecas uz vienu vai vairākām divējāda lietojuma precēm;

▼M1

9) “kopienas vispārējā eksporta atļauja” ir eksporta atļauja eksportam uz konkrētām galamērķa valstīm, kas pieejama visiem eksportētājiem, kuri ievēro tās nosacījumus un prasības, kas norādītas IIa līdz IIf pielikumā;

▼B

10) “visaptverošā eksporta atļauja” ir atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju un kura var būt derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem un/vai vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs.

11) “valsts vispārējā eksporta atļauja” ir eksporta atļauja, ko piešķir saskaņā ar šīs regulas 9. panta 2. punktu un kas ir definēta valsts tiesību aktos atbilstīgi 9. pantam un IIIc pielikumam.

12) “eiropas Savienības muitas teritorija” ir teritorija Kopienas muitas kodeksa 3. panta nozīmē.

13) “ārpuskopienas divējāda lietojuma preces” ir preces, kurām ir ārpuskopienas preču statuss Kopienas muitas kodeksa 4. panta 8. punkta nozīmē.







II NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

3. pants

1. Regulas I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam vajadzīga atļauja.

2. Saskaņā ar 4. vai 8. pantu atļauja var būt vajadzīga arī noteiktu I pielikumā neminētu dažu divējāda lietojuma preču eksportam uz visiem vai dažiem galamērķiem.

4. pants

1. Atļauja vajadzīga I pielikumā neuzskaitītu divējāda lietojuma preču eksportam, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces var pilnībā vai daļēji izmantot saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču un kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkalpi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, kā arī tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkalpi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus.

2. Atļauja vajadzīga arī tādu I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja pircējai valstij vai saņēmējai valstij noteikts ieroču embargo, ►M1 kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju ◄ vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) lēmumu, vai ar ieroču embargo, kas noteikts ar saistošu ANO Drošības padomes rezolūciju, un ja šā panta 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas militāriem galamērķiem. Šajā punktā “militāri galamērķi” nozīmē:

a) iekļaušanu militārajās precēs, kas uzskaitītas dalībvalstu kara materiālu sarakstos;

b) izmantošanu ražošanas, pārbaužu un analītiskajām iekārtās un to komponentos, lai izstrādātu, ražotu vai apkalpotu kara materiālus, kas uzskaitīti minētajos sarakstos;

c) nepabeigtu produktu izmantošanu minētajos sarakstos uzskaitīto kara materiālu ražošanā.

3. Atļauja vajadzīga arī I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces ir vai var tikt pilnībā vai daļēji izmantotas kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstā un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos.

4. Ja eksportētājs zina, ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt, pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1., 2. un 3. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo 1. punktā minētajām iestādēm, kuras pieņems lēmumu par to, vai konkrēto preču eksportam ir lietderīgi noteikt prasību iegūt attiecīgu atļauju.

5. Dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt spēkā valstu tiesību aktus par I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksporta atļauju saņemšanu gadījumos, kad eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka šīs preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas 1. punktā minētajiem mērķiem.

6. Dalībvalstis, kas, piemērojot 1. līdz 5. punktu, izvirza prasību saņemt atļauju I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, gadījumos, kad tas nepieciešams, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un to paziņo savām muitas pārvaldēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm.

7. Regulas 13. panta 1. un 2. punkta un 5. līdz 7. punkta noteikumi attiecas uz I pielikumā neminētām divējāda lietojuma precēm.

8. Šī regula neskar dalībvalstu tiesības veikt valstu pasākumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2603/69 11. pantu.

5. pants

1. Šīs regulas I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču starpniecības pakalpojumiem ir vajadzīga atļauja, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā starpnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ir viņu informējušas par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji tiek vai var tikt izmantotas jebkādiem 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem. Ja starpnieks zina, ka I pielikumā minētās divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, ir paredzētas pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta 1. punktā minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajām iestādēm, kuras pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka uz šādiem starpniecības pakalpojumiem attiecina prasību saņemt atļaujas.

2. Dalībvalstis var attiecināt šā panta 1. punkta piemērošanu uz sarakstā neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm, ko izmanto 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un uz divējāda lietojuma precēm, ko izmanto militāriem galamērķiem un ģeogrāfiskās vietās, kā minēts 4. panta 2. punktā.

3. Dalībvalsts var pieņemt vai saglabāt spēkā valsts tiesību aktus, ar ko izvirza prasību saņemt atļauju divējāda lietojuma preču starpniecības pakalpojumiem gadījumos, kad starpniekam ir pamats uzskatīt, ka šīs preces paredzēts vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot šā panta 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem.

4. Regulas 8. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumi attiecas uz šā panta 2. un 3. punktā minētajiem valstu pasākumiem.

6. pants

1. Dalībvalstu kompetentās iestādes var aizliegt I pielikumā uzskaitīto ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzītu gadījumos, kad šādu tranzītu veic, ja šīs preces ir vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem. Pieņemot lēmumu par šādu aizliegumu, dalībvalstis ņem vērā saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko līgumu līgumslēdzējas puses vai starptautisko ieroču neizplatīšanas režīmu dalībnieces.

2. Pirms lemt par to, vai aizliegt tranzītu, dalībvalstis var noteikt, ka to kompetentās iestādes var atsevišķos gadījumos izvirzīt prasību saņemt atļauju attiecībā uz konkrētu I pielikumā minēto divējāda lietojuma preču tranzītu, ja šīs preces ir vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem.

3. Dalībvalstis var attiecināt 1. punkta piemērošanu uz sarakstā neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm, ko izmanto 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un uz divējāda lietojuma precēm, ko izmanto militāram galamērķim un ģeogrāfiskās vietās, kā minēts 4. panta 2. punktā.

4. Regulas 8. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumi attiecas uz šā panta 2. un 3. punktā minētajiem valstu pasākumiem.

7. pants

Šī regula neattiecas uz pakalpojumu sniegšanu vai tehnoloģiju nodošanu gadījumos, kad tās saistītas ar robežu šķērsošanu, ko veic personas.

8. pants

1. Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu.

2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu, tūliņ pēc to pieņemšanas, precīzi norādot šādu pasākumu pieņemšanas iemeslus.

3. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4. Pasākumus, par kuriem paziņots saskaņā ar 2. un 3. punktu, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.







III NODAĻA

EKSPORTA ATĻAUJA UN STARPNIECĪBAS PAKALPOJUMU ATĻAUJA

9. pants

▼M1

1. Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem tiek ieviestas Savienības vispārējās eksporta atļaujas, kā noteikts IIa līdz IIf pielikumā.

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, var aizliegt eksportētājam izmantot šīs atļaujas, ja ir pamatotas aizdomas par eksportētāja spēju ievērot šādas atļaujas nosacījumus vai eksporta kontroles tiesību aktu noteikumus.

Dalībvalstu kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par eksportētājiem, kuriem atņemtas tiesības izmantot Savienības vispārējo eksporta atļauju, ja vien tās nekonstatē, ka eksportētājs nemēģinās eksportēt divējāda lietojuma preces caur citas dalībvalsts teritoriju. Šim nolūkam izmanto 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.

▼M3

Lai nodrošinātu, ka IIa līdz IIf pielikumā iekļautās Savienības vispārējās eksporta atļaujas attiecas tikai uz zema riska darījumiem, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai no minēto Savienības vispārējo eksporta atļauju darbības jomas svītrotu galamērķus, ja tiem sāk piemērot 4. panta 2. punktā minēto ieroču embargo.

Ja šādu ieroču embargo gadījumā konkrētus galamērķus no Savienības vispārējo eksporta atļauju darbības jomas nepieciešams svītrot nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, 23.b pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu.

▼B

2. Visam pārējam eksportam, kam saskaņā ar šo regulu jāsaņem eksporta atļauja, to piešķir kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību. Ievērojot 4. punktā noteikto ierobežojumu, šī atļauja var būt individuāla, vispārēja vai visaptveroša.

Visas atļaujas ir derīgas visā Kopienā.

Eksportētāji kompetentajām iestādēm iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas saņemšanai, lai valstu kompetentajām iestādēm būtu pilnīga informācija, jo īpaši par tiešo lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces tiešo lietojumu. Gadījumos, kad tas vajadzīgs, atļauju var piešķirt saskaņā ar deklarāciju par tiešo lietojumu.

3. Dalībvalstis izskata pieteikumus individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai termiņā, ko nosaka atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei.

4. Valsts vispārējās eksporta atļaujas:

▼M1

a) neattiecas uz precēm, kas minētas IIg pielikumā;

▼B

b) definē atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei. Tās var izmantot visi eksportētāji, kas ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izdevusi šādu atļauju, ja tie atbilst prasībām, kas izklāstītas šajā regulā un attiecīgos valsts tiesību aktos. Atļaujas izdod saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti IIIc pielikumā. Tās izdod atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei.

Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai par visām izdotajām vai grozītajām valsts vispārējām eksporta atļaujām. Komisija šīs ziņas publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā;

c) nevar izmantot gadījumos, ja kompetentās iestādes informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces paredzēts vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot kādam no 4. panta 1. un 3. punktā vai 4. panta 2. punktā minētajiem mērķiem valstīs, kurām noteikts ieroču embargo, ►M1 kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju ◄ , vai EDSO lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošu rezolūciju, kā arī tad, ja eksportētājs zina, ka preces paredzētas iepriekšminētajiem mērķiem.

5. Dalībvalstis saglabā spēkā vai ievieš savos attiecīgajos tiesību aktos iespēju piešķirt visaptverošo eksporta atļauju.

6. Dalībvalstis nosūta Komisijai to iestāžu sarakstu, kuras tās pilnvarojušas:

a) piešķirt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam;

b) lemt par ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzīta aizliegšanu saskaņā ar šo regulu.

Komisija publicē šo iestāžu sarakstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

10. pants

1. Starpniecības pakalpojumu atļaujas saskaņā ar šo regulu piešķir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā starpnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību. Šādas atļaujas piešķir noteiktam daudzumam konkrētu preču, kuras pārvadā starp divām vai vairākām trešām valstīm. Skaidri jānorāda šo preču atrašanās vieta trešā valstī, kur ir to izcelsme, tiešais lietotājs un precīza tā atrašanās vieta. Atļaujas ir derīgas visā Kopienā.

2. Starpnieki kompetentajām iestādēm iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas ir vajadzīga pieteikumam, lai saņemtu atļauju starpniecības pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo regulu, jo īpaši – sīkas ziņas par divējāda lietojuma preču atrašanās vietu trešā valstī, kur ir to izcelsme, skaidru preču aprakstu un norādi par attiecīgo daudzumu, ziņas par darījumā iesaistītajām trešajām personām, trešo valsti, kura ir galamērķis, tiešo lietotāju minētajā valstī un precīzu tā atrašanās vietu.

3. Dalībvalstis izskata pieteikumus starpniecības pakalpojumu atļaujas saņemšanai termiņā, ko nosaka atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei.

4. Dalībvalstis nosūta Komisijai to iestāžu sarakstu, kuras ir pilnvarotas izdot atļaujas starpniecības pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo regulu. Komisija publicē šo iestāžu sarakstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

11. pants

1. Iesniedzot pieteikumu divējāda lietojuma preču eksportam uz ►M1 IIa pielikumā ◄ neminētām valstīm vai IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam uz jebkuru valsti, ja šīs preces atrodas vai atradīsies vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, nevis dalībvalstī, kurā iesniedz pieteikumu, šis fakts jānorāda pieteikumā. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai, nekavējoties vēršas pie attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm un sniedz tām attiecīgu informāciju. Šī dalībvalsts vai dalībvalstis 10 darbdienu laikā dara zināmus visus iebildumus, kādi tai vai tām varētu būt pret šādu atļauju piešķiršanu, un tie ir saistoši dalībvalstij, kurā iesniegts pieteikums eksporta atļaujas saņemšanai.

Ja iebildumi netiek saņemti 10 darbdienu laikā, uzskata, ka attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm iebildumu nav.

Izņēmuma gadījumos dalībvalstis, pie kurām vēršas, var lūgt pagarināt šo 10 dienu termiņu. Tomēr termiņa pagarinājums nedrīkst pārsniegt 30 darbdienas.

2. Ja eksports var skart dalībvalsts būtiskas drošības intereses, tā var lūgt citām dalībvalstīm eksporta atļauju nepiešķirt, bet gadījumos, kad eksporta atļauja jau ir piešķirta, lūgt to anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Šādu pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts ar pieprasījumu iesniegušo dalībvalsti nekavējoties sāk nesaistoša rakstura konsultācijas, kas jāpabeidz 10 darbdienu laikā. Ja pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts nolemj piešķirt atļauju, par to būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, izmantojot 13. panta 6. punktā minēto elektronisko sistēmu.

12. pants

1. Pieņemot lēmumu par individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis ņem vērā visus atbilstīgos apsvērumus, tostarp:

a) saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus;

b) savas saistības sakarā ar sankcijām, kas noteiktas ar ►M1 Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju ◄ vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju;

c) apsvērumus saistībā ar valsts ārpolitiku un drošības politiku, ietverot jautājumus, uz ko attiecas Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli ( 1 );

d) apsvērumus par paredzēto tiešo lietojumu un diversiju risku.

2. Papildus 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, novērtējot pieteikumu visaptverošajai eksporta atļaujai, dalībvalstis ņem vērā eksportētāja izmantotus samērīgus un piemērotus līdzekļus un procedūras, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas noteikumiem un mērķiem, un atļaujas noteikumiem.

13. pants

1. Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šo regulu var atteikties piešķirt eksporta atļauju, bet jau piešķirtās eksporta atļaujas var anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Gadījumos, kad kompetentās iestādes eksporta atļauju nepiešķir, anulē, aptur, būtiski ierobežo vai atceļ vai konstatē, ka paredzēto eksportu nedrīkst atļaut, tās par to paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai un sniedz tām attiecīgo informāciju. Gadījumos, kad kompetentās iestādes eksporta atļauju ir apturējušas, beidzoties apturēšanas periodam, dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu galīgo novērtējumu.

2. Trīs gadu laikā no paziņošanas brīža dalībvalstu kompetentās iestādes pārskata atļauju atteikumus, par kuriem paziņots saskaņā ar 1. punktu, un tos atceļ, groza vai atjauno. Pārskatīšanas rezultātus dalībvalstu kompetentās iestādes cik drīz vien iespējams dara zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai. Atteikumi, kas nav atcelti, ir spēkā.

3. Dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties paziņo dalībvalstīm un Komisijai savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 6. pantu, aizliegt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču tranzītu. Šādos paziņojumos iekļauj visu atbilstīgo informāciju, tostarp attiecībā uz preču klasifikāciju, to tehniskajiem parametriem, galamērķa valsti un tiešo lietotāju.

4. Šā panta 1. un 2. punkts attiecas arī uz atļaujām starpniecības pakalpojumu sniegšanai.

5. Pirms dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar šo regulu piešķir atļauju eksportam vai starpniecības pakalpojumu sniegšanai vai pieņem lēmumu par tranzītu, tās izskata visus spēkā esošos atteikumus vai saskaņā ar šo regulu pieņemtos lēmumus aizliegt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču tranzītu, lai pārliecinātos par to, vai kādas citas dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes ir atteikušās piešķirt atļauju vai tranzītu pēc būtības līdzīgam darījumam (t. i., precei ar pēc būtības līdzīgiem parametriem vai tehniskajām īpašībām tam pašam tiešajam lietotājam vai saņēmējam). Tās vispirms apspriežas ar dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas izdevušas šādu(-us) atteikumu(-us) vai lēmumus aizliegt tranzītu, kā paredzēts 1. un 3. punktā. Ja pēc šādām konsultācijām dalībvalsts kompetentās iestādes izlemj atļauju piešķirt un tranzītu atļaut, tās paziņo par to pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai, sniedzot visu atbilstīgo informāciju, ar ko izskaidro šādu lēmumu.

▼M1

6. Visus saskaņā ar šo pantu nepieciešamos paziņojumus nosūta, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus, tostarp 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.

▼B

7. Visu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā panta noteikumiem veic, ievērojot 19. panta 3., 4. un 6. punktu par šādas informācijas konfidencialitāti.

14. pants

1. Visas individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas un starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas izdod rakstiski vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus uz veidlapām, kurās ir vismaz visi elementi un tādā secībā, kā parādīts paraugos IIIa un IIIb pielikumā.

2. Pēc eksportētāju pieprasījuma tās visaptverošās eksporta atļaujas, kurās noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, sadala daļās.







IV NODAĻA

DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU SARAKSTA ATJAUNINĀŠANA

15. pants

1. Divējāda lietojuma preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā, atjaunina atbilstīgi dalībvalstu saistībām un pienākumiem, un jebkādiem to grozījumiem, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus.

2. IV pielikumu, kas ir pakārtots I pielikumam, atjaunina attiecībā uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 30. pantu, proti, attiecībā uz dalībvalstu sabiedriskās kārtības vai sabiedrības drošības interesēm.

▼M3

3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu attiecībā uz I pielikumā iekļautā divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšanu. I pielikumu atjaunina saskaņā ar šā panta 1. punktu. Ja I pielikuma atjaunināšana attiecas uz divējāda lietojuma precēm, kuras uzskaitītas arī IIa līdz IIg vai IV pielikumā, attiecīgi groza minētos pielikumus.

▼B







V NODAĻA

MUITAS PROCEDŪRAS

16. pants

1. Kārtojot formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam, eksportētājs iesniedz muitas iestādē, kas ir atbildīga par eksporta deklarācijas noformēšanu, pierādījumu par jebkādas vajadzīgās eksporta atļaujas saņemšanu.

2. Dalībvalstī, kurā iesniedz eksporta deklarāciju, eksportētājam var pieprasīt pierādījumam iesniegto dokumentu tulkojumu dalībvalsts oficiālajā valodā.

3. Neskarot pilnvaras, kas dalībvalstīm ir piešķirtas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu, tās uz laiku, kas nepārsniedz 4. punktā minētos termiņus, var apturēt eksportu no savas teritorijas vai citādā veidā aizkavēt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču, uz ko attiecas derīga eksporta atļauja, izvešanu no Kopienas caur tās teritoriju, ja ir pamats aizdomām, ka:

a) piešķirot eksporta atļauju, nav ņemta vērā būtiska informācija, vai

b) kopš atļaujas izdošanas apstākļi ir būtiski mainījušies.

4. Gadījumā, kas minēts 3. punktā, vispirms vēršas pie eksporta atļauju piešķīrušās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās varētu rīkoties saskaņā ar 13. panta 1. punktu. Ja šīs kompetentās iestādes izlemj atstāt spēkā atļauju, tās dod atbildi desmit darbdienu laikā, bet izņēmuma gadījumos pēc šo iestāžu pieprasījuma minēto termiņu var pagarināt līdz 30 dienām. Ja šādos gadījumos 10 vai 30 dienu laikā atbilde netiek saņemta, divējāda lietojuma preces nekavējoties izlaiž. Dalībvalsts, kas piešķīrusi atļauju, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

17. pants

1. Dalībvalstis var noteikt, ka muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam kārtojamas tikai šim nolūkam pilnvarotās muitas iestādēs.

2. Dalībvalstis, kas izmanto 1. punktā noteiktās iespējas, informē Komisiju par attiecīgi pilnvarotajām muitas iestādēm. Komisija publicē informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

18. pants

Uz tādu divējāda lietojuma preču eksportu, reeksportu un izvešanu no muitas teritorijas, kam saskaņā ar šo regulu vajadzīga eksporta atļauja, attiecas ierobežojumi, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2454/93 843. pantā un 912.a līdz 912.g pantā.







VI NODAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

19. pants

1. Dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, veic visus vajadzīgos pasākumus tiešas sadarbības un informācijas apmaiņas izveidošanai starp to kompetentajām iestādēm, jo īpaši – lai novērstu divējāda lietojuma preču eksporta kontroles iespējamās atšķirības, kas var izraisīt novirzes tirdzniecībā, un tas var radīt grūtības vienai vai vairākām dalībvalstīm.

2. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai izveidotu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm ar mērķi uzlabot Kopienas eksporta kontroles režīma efektivitāti. Šāda informācija var ietvert:

a) ziņas par eksportētājiem, kuriem, piemērojot valsts sankcijas, ir atņemtas tiesības izmantot valsts vispārējās eksporta atļaujas vai ►M1 Savienības vispārējās eksporta atļaujas ◄ ;

b) datus par aizdomīgiem tiešajiem lietotājiem, aizdomīgās piegādes darbībās iesaistītajiem un, ja tādi ir zināmi, par izmantotajiem maršrutiem.

3. Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpēju palīdzību un sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu pareizu to tiesību aktu piemērošanu, kas attiecas uz muitas un lauksaimniecības jautājumiem ( 2 ), jo īpaši noteikumus par informācijas konfidencialitātes ievērošanu, un neskarot šīs regulas 23. pantu, piemēro mutatis mutandis.

▼M1

4. Komisija, konsultējoties ar divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, kas izveidota saskaņā ar 23. pantu, izveido drošu un kodētu sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā – ar Komisiju. Eiropas Parlamentu informē par sistēmas budžetu, izstrādi, pagaidu un galīgo struktūru un darbību un tīkla izmaksām.

▼B

5. Atbildība par to, lai eksportētājiem un starpniekiem sniegtu padomus, būs tām dalībvalstīm, kurās tie ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību. Komisija un Padome arī var darīt pieejamus padomus un/vai ieteikumus attiecībā uz paraugpraksi par šajā regulā minētajiem jautājumiem.

6. Personas datu apstrādi veic saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 3 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 4 ).







VII NODAĻA

KONTROLES PASĀKUMI

20. pants

1. Divējāda lietojuma preču eksportētāji veic savu eksporta darījumu reģistrāciju vai uzskaiti saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem vai praksi. Pie šādas uzskaites vai reģistrācijas jo īpaši pieder komercdokumenti, piemēram, faktūras, preču saraksti, transporta vai cita veida pārsūtīšanas dokumenti, kas satur pietiekamu informāciju, lai varētu identificēt:

a) divējāda lietojuma preču aprakstu;

b) divējāda lietojuma preču daudzumu;

c) eksportētāja un saņēmēja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi;

d) divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju gadījumos, kad tas ir zināms.

2. Saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem vai praksi starpnieki veic uzskaiti vai reģistrāciju par starpniecības pakalpojumiem, kas ietilpst 5. panta darbības jomā, lai pēc pieprasījuma varētu pierādīt to divējāda lietojuma preču aprakstu, attiecībā uz kurām tika sniegti starpniecības pakalpojumi, laikposmu, kad tika sniegti šādi starpniecības pakalpojumi, un to galamērķi, un valstis, uz kurām attiecas šie starpniecības pakalpojumi.

3. Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. un 2. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā veikts eksports vai sniegti starpniecības pakalpojumi. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību vai kurā starpnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību.

21. pants

Lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu, dalībvalstis veic dažādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to kompetentās iestādes varētu:

a) iegūt informāciju par pasūtījumiem vai darījumiem, kas attiecas uz divējāda lietojuma precēm;

b) nodrošināt, ka visi eksporta kontroles pasākumi tiek pienācīgi piemēroti, kas konkrēti var nozīmēt tiesības iekļūt eksporta darījumā ieinteresēto personu telpās vai starpnieku, kuri sniedz starpniecības pakalpojumus, telpās, atbilstīgi apstākļiem, kas izklāstīti 5. pantā.







VIII NODAĻA

CITI NOTEIKUMI

22. pants

1. Regulas IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē ir vajadzīga atļauja. Vispārējā atļaujā neiekļauj IV pielikuma 2. daļā uzskaitītās preces.

2. Dalībvalsts var noteikt prasību saņemt atļauju citu divējāda lietojuma preču eksportam no savas teritorijas uz citu dalībvalsti gadījumos, kad pārvadājuma laikā:

— operators zina, ka attiecīgo preču nosūtīšanas galamērķis ir ārpus Kopienas,

— šādu preču eksportam uz attiecīgo saņemšanas galapunktu saskaņā ar 3., 4. vai 8. pantu jāsaņem atļauja dalībvalstī, no kuras preces jānosūta, bet šāds eksports ar vispārējo vai visaptverošo atļauju tieši no tās teritorijas nav atļauts,

— dalībvalstī, uz kuru preces paredzēts nosūtīt, nav jāveic pārstrāde vai apstrāde, kā noteikts Kopienas Muitas kodeksa 24. pantā.

3. Pārvadājuma atļauja jāpieprasa dalībvalstī, no kuras divējāda lietojuma preces ir paredzēts pārvietot.

4. Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču turpmākajam eksportam 11. pantā noteiktajās konsultāciju procedūrās saņemta atļauja no dalībvalsts, no kuras preces paredzēts pārvest, pārvadājuma atļauju operatoram izdod nekavējoties, ja vien apstākļi nav būtiski mainījušies.

5. Dalībvalstis, kas pieņem tiesību aktus, saskaņā ar kuriem noteikta šāda prasība, par veiktajiem pasākumiem informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Komisija šo informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

6. Pasākumos, kas noteikti saskaņā ar 1. un 2. punktu, neietilpst pārbaude uz iekšējām robežām Kopienā, bet tikai kontrole, ko nediskriminējošā veidā Kopienas teritorijā veic kā parasto kontroles procedūru daļu.

7. Piemērojot pasākumus saskaņā ar 1. un 2. punktu, noteikumi preču pārvadāšanai no vienas dalībvalsts uz citu nedrīkst būt stingrāki kā to pašu preču eksporta noteikumi uz trešām valstīm.

8. Dokumentus un uzskaiti par I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā pārvadājums veikts, un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstī, no kuras šīs preces pārvestas.

9. Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt, ka, Kopienas iekšienē pārvadājot no attiecīgās dalībvalsts tās preces, kas uzskaitītas I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā, bet nav uzskaitītas IV pielikumā, minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāsniedz papildu informācija par šīm precēm.

10. Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Kopienas, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes.

23. pants

1. Izveido divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi šajā grupā.

Tā izskata visus jautājumus, kuri attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji.

2. Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas priekšsēdētājs vai koordinācijas grupa uzskata par vajadzīgu, tā apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.

▼M1

3. Komisija par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz gada ziņojumu, kam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu ( 5 ).

▼M3

23.a pants

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 9. panta 1. punktā un 15. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 2. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. panta 1. punktā un 15. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 9. panta 1. punktu un 15. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

23.b pants

1. Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi saskaņā ar 2. punktu. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2. Eiropas Parlaments vai Padome saskaņā ar 23.a panta 5. punktā minēto procedūru var iebilst pret deleģēto aktu. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.

▼B

24. pants

Katra dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti, tās nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

▼M1

25. pants

1. Katra dalībvalsts informē Komisiju par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot šo regulu, tostarp par 24. pantā minētajiem pasākumiem. Komisija šo informāciju paziņo citām dalībvalstīm.

2. Reizi trīs gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.

3. Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:

a) divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu un tās darbības. Informāciju, ko Komisija sniedz par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu;

b) šīs regulas 19. panta 4. punkta īstenošanu un sniedz ziņojumu par līmeni, kas sasniegts tādas drošas un kodētas sistēmas ieviešanā, kas paredzēta informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju;

c) šīs regulas 15. panta 1. punkta īstenošanu;

d) šīs regulas 15. panta 2. punkta īstenošanu;

e) visaptverošu informāciju par pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar 24. pantu un kas paziņoti Komisijai saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4. Ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu ar šīs regulas īstenošanas izvērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot IIb pielikuma un Savienības vispārējās eksporta atļaujas Nr. EU002 īstenošanai un vajadzības gadījumā papildus sniedzot tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai, jo īpaši attiecībā uz jautājumu par zemas vērtības sūtījumiem.

▼M1

25.a pants

Neskarot noteikumus par tādiem savstarpējas administratīvas palīdzības nolīgumiem vai protokoliem muitas jautājumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, Padome var atļaut Komisijai ar trešām valstīm apspriest nolīgumus, ar ko paredz šajā regulā iekļauto divējāda lietojuma preču eksporta kontroles savstarpēju atzīšanu, un jo īpaši nolūkā atcelt prasības, kas attiecas uz atļauju saņemšanu reeksportam Savienības teritorijā. Šīs sarunas risina attiecīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktā noteikto kārtību un ar Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu.

▼B

26. pants

Šī regula neskar:

— Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. panta piemērošanu,

— Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma piemērošanu.

27. pants

Regulu (EK) Nr. 1334/2000 atceļ no 2009. gada 27. augusta.

Taču eksporta atļaujas saņemšanas pieteikumiem, kas iesniegti pirms 2009. gada 27. augusta, turpina piemērot attiecīgos Regulas (EK) Nr. 1334/2000 noteikumus.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar VI pielikumā doto atbilstības tabulu.

28. pants

Šī regula stājas spēkā 90 dienas pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M7









I PIELIKUMS

Šīs regulas 3. pantā minētais saraksts

DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU SARAKSTS

Ar šo sarakstu tiek īstenotas starptautiskās saistības attiecībā uz divējāda lietojuma preču kontroli, kuras citstarp izriet Vasenāras vienošanās, Raķešu tehnoloģiju kontroles režīma (MTCR), Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupas (NSG) un Austrālijas grupas vienošanās un Ķīmisko ieroču konvencijas (CWC).

SATURS Piezīmes Akronīmi un abreviatūras (saīsinājumi) Definīcijas 0. kategorija Kodolmateriāli, ražotnes un iekārtas 1. kategorija Īpaši materiāli un saistīts aprīkojums 2. kategorija Materiālu apstrāde un pārstrāde 3. kategorija Elektronika 4. kategorija Datori 5. kategorija Telesakari un “informācijas drošība” 6. kategorija Sensori un lāzeri 7. kategorija Navigācija un avioelektronika 8. kategorija Jūrniecība 9. kategorija Kosmiskā aviācija un vilces dzinēju sistēmas

VISPĀRĪGAS PIEZĪMES PAR I PIELIKUMU

1. Attiecībā uz militārām vajadzībām konstruētu vai pārveidotu preču kontroli sk. konkrētu dalībvalstu sastādītos militārām vajadzībām ražoto preču sarakstus. Šajā pielikumā ietvertās norādes "SK. ARĪ MILITĀRO PREČU KONTROLES SARAKSTUS" attiecas uz tādiem sarakstiem.

2. Nedrīkst pieļaut, ka tiktu eksportētas nekontrolētas preces (arī ietaises), kurās ir viens vai vairāki kontrolēti komponenti, ja kontrolētais komponents (vai komponenti) ir preces galvenā sastāvdaļa un tos ir iespējams atdalīt vai lietot citiem nolūkiem, un tādējādi tiktu mazināts šajā pielikumā noteiktās kontroles iedarbīgums.

NB! Novērtējot to, vai kontrolētie komponenti ir uzskatāmi par galveno sastāvdaļu, ir jāņem vērā tādi faktori kā daudzums, vērtība, izmantotā tehnoloģiju zinātība un citi īpaši apstākļi, kas var palīdzēt konstatēt, vai kontrolētie komponenti ir uzskatāmi par iegādājamās preces galveno sastāvdaļu.

3. Šajā pielikumā minētās preces ietver gan jaunas, gan lietotas preces.

4. Dažos gadījumos ķīmiskās vielas šajā sarakstā ir minētas kopā ar nosaukumu un CAS numuru. Saraksts attiecas uz ķīmiskajām vielām ar tādu pašu strukturālu formulu (tostarp hidrātiem) neatkarīgi no nosaukuma un CAS numura. CAS numuri ir norādīti, lai palīdzētu identificēt konkrētu ķīmisko vielu vai maisījumu neatkarīgi no nomenklatūras. CAS numurus nevar izmantot kā unikālus identifikatorus, jo dažām uzskaitīto ķimikāliju formām ir dažādi CAS numuri, tāpat arī maisījumiem, kas sastāv no uzskaitītajām ķimikālijām, var būt dažādi CAS numuri.

PIEZĪME PAR KODOLTEHNOLOĢIJĀM (PK)

(Lasāma kopsakarā ar 0. kategorijas E sadaļu.)

“Tehnoloģijas”, kas ir tieši saistītas ar visām 0. kategorijā kontrolētajām precēm, kontrolē saskaņā ar 0. kategorijas noteikumiem.

“Tehnoloģijas” kontrolēto preču “projektēšanai”, “ražošanai” vai “lietošanai” ir pakļautas kontrolei arī tad, ja tās lieto nekontrolētās precēs.

Konkrētas preces eksporta atļauja ietver arī atļauju tam pašam galalietotājam eksportēt “tehnoloģijas” tādā apjomā, kas nepieciešamas preces uzstādīšanai, ekspluatācijai, uzturēšanai un remontam.

“Tehnoloģiju” nodošanas kontrole neattiecas uz “atklātībā pieejamu” informāciju vai “fundamentāliem zinātnes pētījumiem”.

VISPĀRĪGA PIEZĪME PAR TEHNOLOĢIJĀM (GTN)

(Lasāma kopsakarā ar 1.–9. kategorijas E sadaļu.)

To “tehnoloģiju” eksportu, kas ir “nepieciešamas” 1.–9. kategorijas preču “projektēšanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”, kontrolē saskaņā ar 1.–9. kategorijas noteikumiem.

“Tehnoloģijas”, kas “nepieciešamas” kontrolēto preču “projektēšanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”, ir pakļauta kontrolei arī tad, ja tās lieto nekontrolētās precēs.

Kontrole neattiecas uz “tehnoloģijām”, kas ir nepieciešamas tādu preču uzstādīšanai, ekspluatācijai, uzturēšanai (pārbaudēm) vai remontam, kuras nav pakļautas kontrolei vai attiecībā uz kurām ir saņemta eksporta atļauja.

NB! Minētais neattiecas uz “tehnoloģijām”, kas minētas 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. un 8E002.b. pozīcijā.

“Tehnoloģiju” nodošanas kontrole neattiecas uz “atklātībā pieejamu” informāciju, “fundamentāliem zinātnes pētījumiem” un patenta pieteikumā obligāti sniedzamām ziņām.

VISPĀRĪGA PIEZĪME PAR PROGRAMMATŪRU (VPP)

(Šī piezīme prevalē pār visiem kontroles pasākumiem 0.–9. kategorijas D sadaļā.)

Šā saraksta 0.–9. kategorijai noteiktā kontrole neattiecas uz “programmatūru”, kas atbilst kādam no turpmāk minētajiem kritērijiem, proti, tā ir:

a. vispārēji pieejama, jo tā ir:

1. bez ierobežojumiem nopērkama mazumtirdzniecībā, proti:

a. klātienē tirdzniecības vietā;

b. pasūtot pa pastu;

c. noslēdzot darījumu elektroniskā veidā; vai

d. pasūtot pa tālruni; un

2. izstrādāta tā, lai lietotājs pats varētu ierīkot bez būtiskas piegādātāja palīdzības;

NB! Vispārīgās piezīmes par programmatūru a. punkts neattiecas uz 5. kategorijas 2. daļā (“Informācijas drošība”) minēto “programmatūru”.

b. “atklātībā pieejama”; vai

c. “objektkods”, kas nepieciešams tādu preču uzstādīšanai (instalēšanai), ekspluatācijai, uzturēšanai (pārbaudēm) vai remontam, attiecībā uz kurām ir saņemta eksporta atļauja.

NB! Vispārīgās piezīmes par programmatūru c. punkts neattiecas uz 5. kategorijas 2. daļā (“Informācijas drošība”) minēto “programmatūru”.

VISPĀRĪGA PIEZĪME PAR "INFORMĀCIJAS DROŠĪBU" (VPID)

Attiecībā uz “informācijas drošības” precēm un funkcijām ievēro 5. kategorijas 2. daļas noteikumus, pat ja tās ir komponenti, “programmatūra” vai citu preču funkcijas.

NOFORMĒŠANA EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAJĀ VĒSTNESĪ

Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Iestāžu publikāciju noformēšanas rokasgrāmatas 2015. gada izdevuma 6.5. punktā (110. lpp.), tekstiem latviešu valodā, kurus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī:

— skaitļa veselo daļu no decimāldaļas atdala ar komatu,

— skaitļa veselajā daļā ciparus grupē pa trim, katru grupu atdalot ar saistīto atstarpi. Teksts šajā pielikumā atbilst minētajai praksei.

PIELIKUMĀ LIETOTIE AKRONĪMI UN ABREVIATŪRAS

Akronīmi un abreviatūras (saīsinājumi), kas lietoti kā definēti termini, ir iekļauti sadaļā “Šajā pielikumā lietotie definētie termini”.







Akronīmi un abreviatūras ABEC gredzenveida gultņu inženieru komiteja ADC analogciparu pārveidotājs AGMA Amerikas Piedziņas mehānismu ražotāju asociācija AHRS stāvokļa un kursa etalonsistēmas; AISI Amerikas Dzelzs un tērauda institūts ALE atomārā slāņa epitaksija ALU aritmētiskās loģikas elements ANSI Amerikas Nacionālais standartu institūts APP koriģētā maksimālā jauda APU palīgdzinējs ASTM Amerikas Testēšanas un materiālu biedrība ATC gaisa satiksmes kontrole BJT bipolāri savienojuma tranzistori BPP stara parametru produkts BSC bāzes stacijas kontrolieris CAD datorprojektēšana CAS Informatīvais ķīmijas dienests CCD lādiņsaistes matricas CDU vadības un indikācijas bloks CEP varbūtīgā cirkulārā kļūda CMM koordinātu mērīšanas darbgalds CMOS komplementārā metālu oksīdu pusvadītājs CNTD termopārklāšana, izmantojot vadāmu nukleāciju CPLD kompleksa programmējamā loģiskā iekārta CPU centrālais procesors CVD ķīmiska pārklāšana, izmantojot tvaiku CW ķīmiskā karadarbība CW (lāzeriem) nepārtrauktas darbības DAC ciparanalogu pārveidotājs DANL norādītais vidējais trokšņa līmenis DBRN uz datiem balstīta navigācija DDS tiešās ciparsintēze DMA dinamiskā mehāniskā analīze DME iekārta attāluma mērīšanai DMOSFET kliedētais metālu oksīdu pusvadītāju kanāltranzistors DS virzīti sacietināts EB eksplodējošs tiltiņš EB-PVD fizikāla tvaika pārklāšana, izmantojot elektronu kūli EBW eksplodējoša tiltiņa vads ECM elektroķīmiskā apstrāde EDM elektriskās izlādes iekārtas EEPROMS elektriski pārprogrammējama lasāmatmiņa EFI eksplodējošas folijas ierosinātāji EIRP efektīvā izotropiski izstarotā jauda ERF elektrorheoloģiska apstrāde ERP efektīvā izstarotā jauda ETO emitera aizveramais tiristors ETT elektriski pārslēdzamais tiristors FADEC pilnīgi vadāma dzinēju kontroles sistēma FFT ātrais Furjē pārveidojums FPGA lauka programmējamā ventiļu matrica FPIC uz vietas programmējamais savstarpējais slēgums FPLA lauka programmējamā loģiskā matrica FPO peldošā komata darbība FWHM pilna platuma pusmaksimums GSM globālā mobilo sakaru sistēma GLONASS globālā satelītnavigācijas sistēma GPS globālā pozicionēšanas sistēma GNSS globālā satelītnavigācijas sistēma GTO ar vadības elektrodu aizverams tiristors HBT heterobipolārais tranzistors HEMT augsta elektronu kustīguma tranzistori ICAO Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija IEC Starptautiskā Elektrotehnikas komisija IED improvizēta spridzināšanas ierīce IEEE Elektronikas un elektrotehnikas inženieru institūts IFOV momentānais redzes leņķis IGBT izolēta slēdža bipolārais tranzistors IGCT komutējošs tiristors ar integrētu aizvaru IHO Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija ILS instrumentālās nosēšanās sistēma IMU inerciālas mērīšanas vienība INS inerciālā aeronavigācijas sistēma IP Internet Protocol (interneta protokols) IRS inerciālā atsauces sistēma IRU inerciālā atsauces vienība ISA starptautiskā standartatmosfēra ISAR inversās sintētiskās diafragmas radars ISO Starptautiskā Standartizācijas organizācija ITU Starptautiskā Telesakaru savienība JT Džoula–Tomsona LIDAR detektēšana un attāluma noteikšana ar gaismu LIDT lāzera izraisītā kaitējuma robežvērtība LOA garuma kopsumma LRU viegli nomaināms bloks MLS nosēšanās vadības mikroviļņu sistēma MMIC monolīta integrālā shēma MOCVD ķīmiska pārklāšana, izmantojot metālorganisku savienojumu tvaiku MOSFET metālu oksīdu pusvadītāju kanāltranzistors MPM mikroviļņu jaudas modulis MRAM magnētiskā brīvpiekļuves atmiņa MRF magnetorheoloģiska apstrāde MRF mazākais atšķiramu detaļu lielums MRI kodolmagnētiskās rezonanses attēldiagnostika MTBF vidējais laiks starp atteicēm MTTF vidējais laiks līdz atteicei NA ciparu atvērums NDT nesagraujošais tests NEQ tīrais sprāgstvielas daudzums OAM ekspluatācija, administrēšana vai uzturēšana OSI atvērto sistēmu starpsavienojums PAI poliamīdi-imīdi PAR precīza pielidojuma radars PCL pasīva koherenta atrašanās vieta PIN personas identifikācijas numurs PMR privātie mobilie radiosakari PVD fiziska pārklāšana, izmantojot tvaiku ppm miljondaļas QAM kvadrātiskā amplitūdas modulācija RAP reaktīvas atomu plazmas RF radiofrekvence RNC radio tīkla kontrolieris S-FIL Step and flash drukas litogrāfija SAR sintētiskās diafragmas radars SAS sintētiskās diafragmas hidrolokators SC monokristāls SCR silīcija vadāmais taisngriezis SFDR dinamiskais diapazons bez blakuskomponentiem SHPL superjaudīgs lāzers SLAR gaisa kuģa sānskata radars SOI silīcijs uz izolatora SPLD vienkārša programmējamā loģiskā iekārta SQUID supervadītāja kvantu interferences ierīce SRA nomaināms agregāts SRAM statiskā brīvpiekļuves atmiņa SSB individuāla blakusfrekvenču josla SSR sekundārs novērošanas radars SSS sānskenēšanas hidrolokators TIR kopējais norādītais rādījums TVR raidīšanas sprieguma raksturlīkne UPR vienvirziena pozicionēšanas atkārtojamība UV ultraviolets UTS stiepes robežstiprība VJFET vertikālā tipa lauktranzistors VOR ļoti augstas frekvences vienvirziena diapazons WLAN bezvadu lokālais tīkls

ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTIE DEFINĒTIE TERMINI

Definētie termini, kas iekļauti vienpēdiņās (‘[…]’), ir izskaidroti tehniskajā piezīmē par attiecīgo preci.

Definētie termini, kas iekļauti pēdiņās (“[…]”), ir izskaidroti šeit.

NB! Iekavās aiz definētā termina ir sniegta norāde uz attiecīgajām preču kategorijām.

“Precizitāte” (2 3 6 7 8) ir rādījuma maksimālā pozitīvā vai negatīvā novirze no pieņemta standarta vai patiesās skaitliskās vērtības; to parasti mēra neprecizitātes izteiksmē.

“Aktīvās lidojumu vadības sistēmas” (7) ir sistēmas, kuru funkcija ir novērst nevēlamas “gaisa kuģu” un raķešu kustības vai struktūras slodzes, autonomi apstrādājot vairāku sensoru datus un dodot automātiskas vadības veikšanai nepieciešamās preventīvās komandas.

“Aktīvais punkts” (6) ir mazākais (individuālais) cietās fāzes kopuma elements, kas gaismas (elektromagnētiskā) starojuma iedarbībā darbojas kā fotoelektrisks pārveidotājs.

“Koriģētā maksimālā jauda” (4) ir koriģēts maksimālais ātrums, kādā “cipardatori” veic 64 bitu vai apjomīgāku summēšanu un reizināšanu peldošā komata režīmā; to izsaka svērtās TeraFLOPS (WT) vienībās pa 1012 koriģētām peldošā komata darbībām sekundē.

NB! Sk. tehnisko piezīmi pie 4. kategorijas.

“Gaisa kuģis” (1 6 7 9) ir gaisa transportlīdzeklis ar fiksētiem spārniem, šarnīra spārniem, rotējošiem spārniem (helikopters), slīpu rotoru vai slīpspārniem.

NB! Sk. arī “civilās aviācijas gaisa kuģis”.

“Dirižablis” (9) ir mehānisks gaisa transportlīdzeklis, ko gaisā notur ķermenis, kas pildīts ar gāzi (parasti hēliju, agrāk ūdeņradi), kura ir vieglāka par gaisu.

“Ar visām iespējamām kompensācijām” (2) nozīmē to, ka ir ņemti vērā visi iespējamie, ražotājam pieejamie līdzekļi konkrētu metālapstrādes darbgaldu sistemātisku pozicionēšanas kļūdu vai konkrētu koordinātu mērīšanas darbgaldu mērījumu kļūdu mazināšanai.

“ITU piešķirts” (3 5) nozīmē, ka ir piešķirta frekvenču josla saskaņā ar ITU Radio noteikumu pašreizējo redakciju attiecībā uz pamatpakalpojumu, atļauto pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu.

NB! Neattiecas uz papildu un alternatīvo frekvenču piešķiršanu.

“Leņķiskā pozīcijas novirze” (2) ir maksimālā atšķirība starp leņķisko pozīciju un faktisko, ļoti precīzi izmērīto leņķisko pozīciju pēc fiksētā darba objekta izkustināšanas no sākotnējās pozīcijas.

“Leņķa nejaušība” (7) ir pakāpenisks leņķveidīgs kļūdas palielinājums, ko rada leņķiskā ātruma baltais troksnis (IEEE STD 528-2001).

“APP” (4) ir “koriģētā maksimālā jauda”.

“Asimetriskais algoritms” (5) ir kriptogrāfisks algoritms, kurā šifrēšanai un atšifrēšanai tiek izmantotas dažādas matemātiski saistītas kodu atslēgas.

NB! Parasti “asimetriskos algoritmus” izmanto kodu atslēgu pārvaldībā.

“Autentifikācija” (5) ir lietotāja, procesa vai ierīces identitātes verificēšana, bieži vien kā priekšnosacījums tam, lai atļautu piekļuvi informācijas sistēmas resursiem. Tā ietver pārbaudi par ziņas vai citas informācijas izcelsmi vai saturu un visus piekļuves kontroles aspektus, ja datnes vai teksti netiek šifrēti, izņemot ar paroļu, personas identifikācijas numuru (PIN) vai līdzīgu datu aizsardzību tieši saistītos, neatļautas piekļuves novēršanai.

“Mērķa automātiska izsekošana” (6) ir datu apstrādes paņēmiens, ar ko reāllaikā automātiski nosaka un uzrāda ekstrapolētu mērķa atrašanās vietu (ar vislielāko varbūtību).

“Vidējā izejas jauda” (6) ir "lāzera" izejas enerģijas kopsummas (džoulos) dalījums ar laiku (sekundēs), kurā tiek emitēta secīgu impulsu virkne. Vienādos atstatumos emitētu impulsu virknē tā ir vienāda ar “lāzera” enerģijas vienā impulsā (džoulos) reizinājumu ar “lāzera” impulsu frekvenci (hercos).

“Pamatelementa signāla nodošanas kavējuma laiks” (3) ir nodošanas kavējuma laika vērtība pamatelementam, kas lietots “monolītā integrālā shēmā”. Attiecībā uz “monolītu integrālo shēmu”‘saimi’ var precizēt, vai tas ir signāla kavējuma laiks tipiskam elementam konkrētajā ‘saimē’ vai tipisks signāla kavējuma laiku elementam konkrētajā ‘saimē’.

NB! 1. “Pamatelementa signāla nodošanas kavējuma laiku” nedrīkst jaukt ar kompleksas “monolītas integrālās shēmas” ieejas vai izejas kavējuma laiku.

NB! 2. ‘Saimē’ ietilpst visas integrālās shēmas, kuru izgatavošanā tiek piemērotas visas šādas metodes un specifikācijas (izņemot to attiecīgās funkcijas):

a. kopīga datoru fizisko komponentu un programmatūras arhitektūra;

b. kopīga projektēšanas un procesa tehnoloģija; un

c. kopīgas pamatīpašības.

“Fundamentāli zinātnes pētījumi” (VPT, PK) ir eksperimentāls vai teorētisks darbs, ko veic galvenokārt nolūkā iegūt jaunas zināšanas par parādību vai novēroto faktu pamatprincipiem, un kas nav primāri vērsts uz konkrētu praktisku izmantojumu vai mērķi.

“Nosliece” (akselerometra) (7) ir konkrētā laikposmā iegūts akselerometra izejas datu vidējais rādītājs, ko mēra konkrētos darba apstākļos, kam nav korelācijas ar ieejas paātrinājumu vai rotāciju. “Noslieci” izsaka g vai metros sekundē kvadrātā (g vai m/s2). (IEEE STD 528-2001) (Mikro g ir vienāds ar 1×10–6 g).

“Nosliece” (žiroskopa) (7) ir konkrētā laikposmā iegūts žiroskopa izejas datu vidējais rādītājs, ko mēra konkrētos darba apstākļos, kam nav korelācijas ar ieejas rotāciju vai paātrinājumu. “Noslieci” parasti izsaka grādos stundā (grādi/h). (IEEE STD 528-2001).

“Bioloģiskie aģenti” (1) ir patogēni vai toksīni, kas ir atlasīti vai pārveidoti (piemēram, mainot tīrības pakāpi, glabāšanas laiku, virulenci, izplatīšanas īpašības vai noturību pret ultravioleto starojumu), lai cilvēkiem vai dzīvniekiem, iekārtām, ražai vai apkārtējai videi nodarītu kaitējumu vai postījumus.

"Izvirzījums" (2) ir aksiāla galvenās vārpstas nobīde viena apgrieziena laikā, ko mēra vārpstas virsmai perpendikulārā plaknes punktā uz ass aploces (Sk. ISO 230/1 1986, 5.63. punkts).

“Oglekļa šķiedru sagataves” (1) ir konkrētā veidā sakārtotas pārklātas vai nepārklātas šķiedras, kas veido daļas armatūru, pirms "kompozītmateriāla" izveidošanai ievada "matricu".

“Ķīmiskais lāzers” (6) ir “lāzers”, kurā ierosinātās daļiņas rodas ķīmiskas reakcijas izdalītās enerģijas rezultātā.

“Ķīmisko vielu maisījums” (1) ir ciets, šķidrs vai gāzveida produkts no vismaz diviem komponentiem, kas maisījuma glabāšanas apstākļos savstarpēji nereaģē.

“Varbūtīgā cirkulārā kļūda” (“CEP”) (7) cirkulārā normālajā sadalījumā ir tāda apļa rādiuss, kas ietver 50 % no atsevišķiem veiktiem mērījumiem, vai tāda apļa rādiuss, kurā tie atrodas ar 50 % lielu varbūtību.

“Cirkulācijas kontrolētas pretmomenta vai cirkulācijas kontrolētas virziena kontroles sistēmas” (7) ir sistēmas, kurās tiek izmantota gaisa plūsmas iedarbība uz aerodinamiskām virsmām, lai palielinātu vai kontrolētu šo virsmu radīto spēku.

“Civilās aviācijas gaisa kuģis” (1 3 4 7) ir "gaisa kuģis", par kuru vienas vai vairāku ES dalībvalstu vai Vasenāras vienošanās dalībvalstu civilās aviācijas iestāžu publicētos sertifikācijas sarakstos minēts, ka tas ir derīgs lidojumiem komerciālos iekšzemes un starptautiskos maršrutos vai tiesiski pamatotām civilām, privātām vai komercdarbības vajadzībām.

NB! Sk. arī “gaisa kuģis”.

“Sajaukti” (1) ir pavedieni, kas rodas, sajaucot un formējot termoplastiskas un armatīvas šķiedras, lai veidotu armētu šķiedru “matricu”.

“Smalcināšana” (1) ir process, kurā, materiālu drupinot vai maļot, to sadala daļiņās.

“Sakaru kanāla kontrollers” (4) ir fiziska saskarne, kas kontrolē sinhronas vai asinhronas digitālas informācijas plūsmu. Šādu iekārtu var integrēt datorā vai telesakaru iekārtās, lai nodrošinātu pieeju sakariem.

“Kompensācijas sistēmas” (6) sastāv no primāra skalāra sensora, viena vai vairākiem kontrolsensoriem (piem., vektora magnetometriem) un programmatūras, ar ko ir iespējams mazināt platformas cietā korpusa rotācijas trokšņus.

“Kompozītmateriāls” (1 2 6 8 9) ir "matrica" un papildu fāze vai fāzes, kas sastāv no daļiņām, matiņiem, šķiedrām vai no jebkuras to kombinācijas, kas pievienoti konkrētā nolūkā.

“Salikts rotējošais galds” (2) ir galds, kas ļauj darba objektam rotēt un sagāzties slīpi pa divām neparalēlām asīm, kuras var vienlaikus koordinēt “kontūrvadības” vajadzībām.

“III/V savienojumi” (3 6) ir polikristāliski, bināri vai kompleksi monokristāliski produkti, kas sastāv no Mendeļejeva elementu periodiskās sistēmas tabulas IIIA un VA grupas elementiem (piemēram, gallija arsenīds, gallija-alumīnija arsenīds, indija fosfīds).

“Kontūrvadība” (2) ir divas vai vairākas ar “digitālu vadāmierīci” vadītas kustības, kas darbojas saskaņā ar instrukcijām, kuras nosaka nākamo nepieciešamo pozīciju un padeves ātrumu attiecībā uz šo pozīciju. Minētos padeves ātrumus savstarpēji maina, lai radītu vēlamo kontūru (sk. ISO/DIS 2806 - 1980).

“Kritiskā temperatūra” (1 3 5) ir konkrēta “supravadītāja” materiāla temperatūra (dēvēta arī par pārejas temperatūru), kurā materiāls zaudē visu pretestību līdzstrāvas plūsmai.

“Kriptogrāfijas aktivizēšana” (5) ir paņēmiens, ar kuru tiek aktivizētas vai darītas pieejamas kriptogrāfijas spējas, izmantojot drošu mehānismu, ko precē ir iestrādājis tās ražotājs, un ja šis mehānisms ir piesaistīts vienīgi jebkurai no šādām precēm:

1. prece tiek lietota tikai vienreiz; vai

2. viens pircējs preci lieto vairākkārt.

Tehniskas piezīmes:

1. “Kriptogrāfijas aktivizēšanas” paņēmieni un mehānismi var būt datortehnikas, “programmatūras” vai “tehnoloģiju” formā.

2. “Kriptogrāfijas aktivizēšanas” mehānismi var būt, piemēram, uz sērijas numuru balstītas licences kodu atslēgas vai autentifikācijas instrumenti, piemēram, sertifikāti ar digitālu parakstu.

“Kriptogrāfija” (5) ir disciplīna, kas aptver datu pārveides principus, līdzekļus un metodes, kurus izmanto, lai slēptu datu informatīvo saturu, aizsargātu pret neatļautu lietošanu vai slepenu pārveidošanu. “Kriptogrāfija” attiecas tikai uz informācijas pārvēršanu, kurā izmanto vienu vai vairākus ‘slepenus parametrus’ (piem., kriptomainīgos lielumus) vai ar to saistītu kodu atslēgu pārvaldību.

Piezīme: “Kriptogrāfija” neietver ‘fiksētas’ datu kompresijas un kodēšanas paņēmienus.

Tehniskas piezīmes:

1. ‘Slepens parametrs’: konstante vai koda atslēga, ko neizpauž citiem vai kas ir zināma vienīgi konkrētu personu grupai.

2. ‘Fiksēts’: kodēšanas vai kompresijas algoritms nevar pieņemt parametrus no ārienes (piem., kriptogrāfijas jeb kodu atslēgu mainīgos lielumus), un lietotājs to nevar pārveidot.

“CW lāzers” (6) ir “lāzers”, kas ilgāk par 0,25 sekundēm izstaro nomināli konstantu enerģiju.

“Uz datiem balstītas navigācijas” ("DBRN") (7) sistēmas ir sistēmas, kurās izmanto dažādus iepriekš mērītu ģeokartografēšanas datu avotus, kas integrēti, lai sniegtu precīzu navigācijas informāciju mainīgos apstākļos. Datu avoti ietver batimetriskās kartes, zvaigžņu kartes, gravitācijas kartes, magnētiskās kartes un digitālas trīsdimensiju topogrāfiskās kartes.

“Deformējami spoguļi” (6) (kurus dēvē arī par pielāgojamiem optiskiem spoguļiem) ir spoguļi, kam ir:

a. viena nepārtraukta optiska atstarotāja virsma, ko dinamiski deformē, piemērojot individuālu spēka momentu vai citādus spēkus, lai kompensētu optisko viļņu formu izkropļojumus uz spoguļa; vai

b. optisku atstarotāju elementu kopums, ko var individuāli un dinamiski pārvietot, piemērojot spēka momentus vai citādus spēkus, lai kompensētu optisko viļņu formu izkropļojumus uz spoguļa.

“Vājināts urāns” (0) ir urāns, kurā izotopa 235 ir mazāk nekā dabā sastopamajā urānā.

“Projektēšana” (VPT, PK un visā sarakstā) attiecas uz visiem posmiem pirms sērijveida ražošanas, piemēram: projektēšanu, konstruktīviem pētījumiem, konstruktīvu analīzi, konstrukcijas koncepcijām, prototipu montāžu un izmēģinājumiem, eksperimentālo ražošanu, datiem par izstrādi, procesu, kas izstrādes datus pārvērš par ražojumu, konfigurācijas izstrādi, izstrādes integrāciju, dažādu elementu izvietojuma plānošanu un maketēšanu.

“Difūzā savienošanās” (1 2 9) ir vismaz divu atsevišķu metāla gabalu savienošanās cietā stāvoklī vienā gabalā, kura apvienotā stiprība ir ekvivalenta vājākā materiāla stiprībai, un šajā procesā galvenais mehānisms ir atomu savstarpēja difūzija saskarnē.

“Cipardators” (4 5) ir iekārta, kas viena vai vairāku diskrētu mainīgo lielumu formā var veikt visas šādas darbības:

a. pieņemt datus;

b. glabāt datus vai instrukcijas fiksētās vai maināmās (rakstāmās) datu glabāšanas ierīcēs;

c. apstrādāt datus ar iepriekš ievadītu maināmu instrukciju secību; un

d. izvadīt datus.

NB! Saglabātā instrukciju secības pārveidošana ietver fiksētu datu glabāšanas ierīču maiņu, bet ne fiziskas izmaiņas vadu slēgumā vai starpsavienojumos.

“Cipardatu pārsūtīšanas ātrums” (def) ir kopējais tādas informācijas pārsūtīšanas ātrums (bitos), ko tieši pārnes uz jebkāda veida datu nesēju.

NB! Sk. arī “kopējais cipardatu pārsūtīšanas ātrums”.

“Tieša hidrauliska presēšana” (2) ir deformācijas process, kurā izmanto ar šķidrumu pildītu elastīgu kameru, kas ir tiešā saskarē ar apstrādājamo objektu.

“Dreifa ātrums” (žiroskopiem) (7) ir žiroskopu izejas signāla sastāvdaļa, kas ir funkcionāli neatkarīga no ieejas rotācijas. To izsaka leņķiskā ātruma izteiksmē (IEEE STD 528-2001).

“Speciālo skaldmateriālu”“efektīvais grams” (0 1) ir:

a. plutonija izotopiem un urānam-233 – izotopa masa gramos;

b. urānam, kura bagātinājums ar urāna-235 izotopu ir vismaz 1 % – elementa masas (gramos) reizinājums ar bagātinājumu kvadrātā;

c. urānam, kura bagātinājums ar urāna-235 izotopu ir mazāks par 1 % – elementa masas (gramos) reizinājums ar 0,0001.

“Elektronisks mezgls” (2 3 4) ir vairāki elektroniski komponenti (t.i., 'ķēdes elementi', 'diskrēti komponenti', integrālās shēmas u.c.), kas savstarpēji savienoti, lai veiktu kādas(-u) konkrētas(-u) funkcijas(-u), un kas ir maināmi kā bloki un ko normālos apstākļos var demontēt. NB!

NB! 1. ‘Shēmas elements’: individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes funkcionālā daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators utt.

NB! 2. ‘Diskrēts komponents’: individuāls ‘shēmas elements’ ar ārējiem izvadiem.

“Elektroniski vadāma fāzētu bloku antena” (5 6) ir antena, kas formē fāzētu staru, t. i., vada stara virzienu, izmantojot kompleksus izstarojošo elementu ierosināšanas koeficientus, un šāda stara virzienu var mainīt (azimuta un/vai augstuma ziņā), gan elektriskā signālu raidīšanas, gan uztveršanas režīmā.

“Energoietilpīgi materiāli” (1) ir vielas vai vielu maisījumi, kuri ķīmiskā reakcijā izdala enerģiju, kas nepieciešama to paredzētajam lietojumam. Energoietilpīgu materiālu paveidi ir “sprāgstvielas”, “pirotehnika” un “propelenti”.

“Manipulācijas orgāni” (2) ir spīles, 'aktīvās instrumentu aprīkojuma vienības' un citi instrumenti, kas ir piestiprināti “robota” manipulatora rokas galā esošajai balsta plātnei.

NB! ‘Aktīvā instrumentu aprīkojuma vienība’ ir ierīce, ar ko apstrādājamai detaļai pievada dzinējspēku, apstrādes enerģiju vai nodrošina sensora funkciju.

“Ekvivalentais blīvums” (6) ir optiskā masa uz optiskā laukuma vienību, kas projicēta uz optiskās virsmas.

“Sprāgstvielas” (1) ir cieta, šķidra vai gāzveida agregātstāvokļa vielas vai vielu maisījumi, kuriem jāsprāgst, ja tos lieto kā injicētājlādiņus, palīglādiņus vai galvenos lādiņus kaujas uzgaļos, spridzināšanā un citam lietojumam.

“FADEC sistēmas” (9) ir pilnīgi autonomas dzinēju digitālās kontroles sistēmas – digitāla elektroniska vadāmierīce gāzturbīnas dzinējam, ar kuru var autonomi kontrolēt dzinēju visā tā darbības diapazonā no dzinēja piespiedu palaišanas līdz dzinēja piespiedu apturēšanai gan parastos apstākļos, gan bojājuma gadījumā.

“Šķiedru vai pavedienu materiāli” (0 1 8 9) ietver:

a. vienlaida “monopavedienus”;

b. vienlaida “dzijas” un “paralēlu šķiedru kūļus”;

c. “lentes”, audumus, neaustus materiālus un pinumus;

d. cirstas šķiedras, štāpelšķiedras un viendabīgus šķiedru slāņojumus;

e. jebkura garuma monokristālu vai polikristālu matiņus;

f. aromātisko poliamīdu masu.

“Plēves tipa integrālās shēmas” (3) ir ‘shēmas elementu’ kopums un to savstarpēji metāla savienojumi, kas izveidoti, uzklājot biezu vai plānu plēvi uz izolatora “substrāta.

NB! ‘Shēmas elements’ ir individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes funkcionālā daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators utt.

“Lidojuma vadības optisko sensoru bloks” (7) ir izkliedētu optisko sensoru tīkls, kurā izmanto “lāzera” starus, lai reāllaikā nodrošinātu lidojumu vadības datu apstrādi gaisa kuģī.

“Lidojuma maršruta optimizācija” (7) ir procedūra, kas mazina novirzes no vēlamās četrdimensiju (laika un telpas) trajektorijas, maksimāli izmantojot aparatūras jaudas vai tehniskās iespējas, lai izpildītu doto uzdevumu.

"Lidojumu vadības optiskā sistēma (fly-by-light)" (7) ir primārā lidojumu vadības digitāla sistēma, kurā izmanto atgriezenisko saiti, lai kontrolētu gaisa kuģi tā lidojuma laikā, ja manipulācijas orgāniem/ izpildmehānismiem dotās komandas ir optiski signāli.

"Lidojumu vadības elektriskā sistēma (fly-by-wire)" (7) ir primārā lidojumu vadības digitāla sistēma, kurā izmanto atgriezenisko saiti, lai kontrolētu gaisa kuģi tā lidojuma laikā, ja manipulācijas orgāniem/ izpildmehānismiem dotās komandas ir elektriski signāli.

“Fokālās plaknes bloks” (6 8) ir plakans lineārs vai divdimensiju individuālu detektorelementu slānis vai plakanu individuālu detektorelementu slāņu kombinācija ar elektronisku nolasīšanas ierīci vai bez tās, kura darbojas fokālajā plaknē.

NB! Nav paredzēts tajā ietvert individuālu detektorelementu blokus vai detektorus no diviem, trijiem vai četriem elementiem, ja vien kavēšana un integrēšana nenotiek pašā elementā.

“Frakcionālais joslas platums” (3 5) ir procentos izteikta “momentānā joslas platuma” attiecība pret diapazona centrālo frekvenci.

“Frekvenču lēciens” (5 6) ir “izkliedes spektra” forma, kurā kāda sakaru kanāla raidfrekvenci pakāpeniski maina pa nejauši izvēlētiem vai šķietami nejauši izvēlētiem diskrētiem soļiem.

“Frekvenču maskēšanas izraisītājs” (3) attiecībā uz “signālu analizatoriem” ir mehānisms, ar kuru trigera funkcija spēj atlasīt frekvenču diapazonu, kas kā trigers iedarbojas uz uztveršanas joslas platuma apakškopu, ignorējot citus signālus, kas arī varētu būt tajā pašā uztveršanas joslas platumā. “Frekvenču maskēšanas izraisītājam” var būt vairāk nekā viens neatkarīgs ierobežojumu kopums.

“Frekvenču pārslēgšanās laiks” (3) ir laiks (t. i., signāla kavējums), kad to pārslēdz no konkrētas sākotnējās izejas frekvences, lai sasniegtu šādu frekvenci:

a. ± 100 Hz no konkrētas beigu frekvences, kas mazāka par 1 GHz, vai

b. ± 0,1 miljonā daļa no konkrētas beigu frekvences, kas vienāda ar vai lielāka par 1 GHz.

“Frekvenču sintezators” (3) ir jebkurš frekvenču avots, kurš neatkarīgi no faktiski lietotā paņēmiena vienā vai vairākās izejās nodrošina vienlaicīgu vai alternatīvu izejas frekvenču kopumu, ko kontrolē ar (vai iegūst no, vai pārvalda ar) mazāku skaitu standarta frekvenču vai etalonfrekvenču.

“Degvielas elements” (8) ir elektroķīmiska ierīce, kura ķīmisku enerģiju tieši pārvēršot līdzstrāvā, patērējot degvielu no ārēja avota.

“Kūstošs” (1) – tāds, kam siltuma, radiācijas, katalizatoru utt. ietekmē var veidoties šķērssaites vai kuru var papildus polimerizēt (vulkanizēt) vai izkausēt bez pirolīzes (pārogļošanas).

“Gāzes atomizācija” (1) ir process, kurā izkausēta metāla sakausējuma plūsma augstspiediena gāzes plūsmas ietekmē tiek sadalīta daļiņās, kuru diametrs nepārsniedz 500 μm.

“Ģeogrāfiski izkliedēts” (6) ir stāvoklis, kad ģeogrāfiskie punkti atrodas vairāk nekā 1 500 m attālumā cits no cita (jebkurā virzienā). Mobilos sensorus vienmēr uzskata par “ģeogrāfiski izkliedētiem”.

"Vadības komplekss" (7) ir sistēmas, kas integrē transportlīdzekļa atrašanās vietas un ātruma mērīšanu un izskaitļošanu (t.i., navigāciju) ar komandu izskaitļošanu un sūtīšanu transportlīdzekļa lidojumu vadības sistēmām, lai koriģētu trajektoriju.

“Karstā izostatiskā sabiezināšana” (2) ir lējuma presēšanas process slēgtā telpā temperatūrā virs 375 K (102 °C) dažādās vidēs (gāzes, šķidruma, cieto daļiņu u. c.), lai radītu vienādu spēku visos virzienos ar nolūku lējumā mazināt vai novērst iekšējus tukšumus.

“Hibrīda integrālā shēma” (3) ir integrālo shēmu slēgums vai integrālo shēmu slēgums ar ‘shēmas elementiem’ vai ‘diskrētiem komponentiem’, kas savstarpēji savienoti konkrētu funkciju izpildei, kurai piemīt visas šādas īpašības:

a. tai ir vismaz viena neiekapsulēta ierīce;

b. tā ir savstarpēji savienota, izmantojot tipiskas integrālās shēmas ražošanas metodes;

c. tās ir nomaināmas kā vienots veselums; un

d. parasti to nevar izjaukt.

NB! 1. ‘Shēmas elements’: individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes funkcionālā daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators utt.

NB! 2. ‘Diskrēts komponents’: individuāls ‘shēmas elements’ ar ārējiem izvadiem.

“Attēlu korekcija” (4) ir ārējas izcelsmes informācijas nesēju attēlu apstrāde, kurā izmanto algoritmus, piemēram, laika kompresiju, filtrāciju, ekstrakciju, atlasi, korelāciju, konvolūciju vai pārveidošanu starp domēniem (piem., ar ātriem Furjē vai Volša pārveidojumiem). Tā neietver algoritmus, kuros izmanto tikai viena attēla lineāru vai rotācijas transformāciju, piemēram, translāciju, būtiskās daļas izdalīšanu, reģistrāciju vai nepatieso iekrāsošanu.

“Imūntoksīns” (1) ir vienas specifiskas šūnas monoklonālās antivielas un “toksīna” vai “toksīna pirmējās vienības” konjugāts, kas selektīvi iedarbojas uz slimām šūnām.

“Atklātībā pieejama” (PK VPT VPP) šajā kontekstā nozīmē, ka “tehnoloģijas” vai “programmatūra” ir darīta pieejama bez ierobežojumiem turpmākai izplatīšanai (autortiesību noteiktie ierobežojumi “tehnoloģijas” un “programmatūru” nepadara par tādu, kas nav “atklātībā pieejama”).

“Informācijas drošība” (VPP VPID 5) ir visi līdzekļi un funkcijas, kas nodrošina informācijas vai komunikāciju pieejamību, konfidencialitāti vai integritāti, izņemot līdzekļus un funkcijas, kas paredzēti, lai aizsargātu pret disfunkciju. Tas ietver “kriptogrāfiju”, “kriptogrāfijas aktivizēšanu”, ‘kriptoanalīzi’, datoru drošību un aizsardzību pret informācijas noplūdi.

Tehniska piezīme:

‘Kriptoanalīze’: kriptogrāfiskas sistēmas vai tās ieejas un izejas datu analīze, lai iegūtu konfidenciālus mainīgos lielumus vai konfidenciālus datus, ieskaitot lasāmu tekstu.

"Momentāns joslas platums" (3 5 7) ir frekvenču joslas platums, kurā izejas signāla līmenis ir konstants 3 dB robežās bez citu darba parametru pieregulēšanas.

“Instrumentālais attālums” (6) ir konkrēti norādīts radara darbības attālums.

“Izolācija” (9) tiek lietota raķešu dzinēju komponentiem, t.i., apvalkam, sprauslai, ieplūdes caurulēm, apvalka savienojumiem, un tā ietver vulkanizētas vai pusvulkanizētas gumijas loksnes, kurās iestrādāts izolācijas vai ugunsizturīgs materiāls. To var lietot arī par slodzes izlīdzināšanas elementu.

“Iekšējais pārklājums” (9): lieto par atdalošo virsmu starp cieto propelentu un apvalku vai izolācijas slāni. Parasti izmanto ugunsizturīgu vai siltumizolācijas materiālu dispersijas uz šķidru polimēru bāzes, piem., ar oglekli pildītu polibutadiēnu (HTPB) ar gala hidroksilgrupām vai citus polimēru materiālus, kam pievienoti cietināšanas aģenti, kurus izsmidzina vai uzklāj apvalka iekšējai virsmai.

“Patiesais magnētiskais gradiometrs” (6) ir atsevišķs magnētiskā lauka gradientu mērīšanas elements un attiecīgā elektronika, ar ko veic magnētiskā lauka gradienta mērījumus.

NB! Sk. arī “magnētiskais gradiometrs”.

“Ielaušanās programmatūra” (4) ir “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pārveidota, lai izvairītos no tā, ka to atklāj 'novērošanas instrumenti', vai lai pārvarētu datora vai tīkla ierīces 'aizsardzības pretpasākumus', un ar ko veic kādu no šādām darbībām:

a. datu vai informācijas iegūšana no datora vai tīkla ierīces vai sistēmas vai lietotāja datu pārveidošana; vai

b. programmas vai procesa standarta izpildes ceļa pārveidošana, lai dotu iespēju izpildīt no ārienes dotas instrukcijas.

Piezīmes:

1. “Ielaušanās programmatūra” neietver šādas preces:

a. hipervizorus, atkļūdotājus un programmatūras reversās izstrādes (SRE) instrumentus;

b. digitālās autortiesību aizsardzības (DRM) "programmatūru"; vai

c. “programmatūru”, kas izstrādāta, lai to instalētu ražotāji, administratori vai lietotāji preces izsekošanas vai atgūšanas nolūkā.

2. Tīkla ierīces ietver arī mobilās ierīces un viedos skaitītājus.

Tehniskas piezīmes:

1. “Novērošanas instrumenti”: “programmatūra” vai datortehnikas ierīces, ar kurām uzrauga sistēmas darbību vai procesus, kas norisinās ierīcē. Tas ietver antivīrusu (AV) produktus, termināļu drošības izstrādājumus, personiskās drošības izstrādājumus (PSP), ielaušanās atklāšanas sistēmas (IDS), ielaušanās novēršanas sistēmas (IPS) un ugunsmūrus.

2. 'Aizsardzības pretpasākumi': paņēmieni, kas izstrādāti, lai nodrošinātu drošu koda izpildi, piemēram, aizsardzība pret datu izpildi (DEP), datu atrašanās vietas maiņa pēc nejaušības principa (ASLR) un drošības mehānisms darbojošos programmu nodalīšanai.

“Izolētas dzīvkultūras” (1) ietver dzīvkultūras anabiotiskās formās un žāvētos preparātos.

“Izostatiskas preses” (2) ir iekārtas, kas spēj dažādās vidēs (gāzēs, šķidrumos, cietās daļiņās u.c.) slēgtā telpā iedarboties uz apstrādājamo detaļu vai materiālu ar vienādu spiedienu no visām pusēm.

“Lāzers” (0 1 2 3 5 6 7 8 9) ir prece, kas līdz ar ierosinātas starojuma emisijas pastiprināšanu rada telpā un laikā koherentu gaismas staru.

NB! Skatīt arī: “ķīmiskais lāzers”; “CW lāzers”; “impulsu lāzers”; “superjaudīgs lāzers”; “pārneses lāzers”.

“Bibliotēka” (1) (tehnisko parametru datu bāze) ir tehniskās informācijas kopums, kuru izmantojot, ir iespējams uzlabot attiecīgu sistēmu, iekārtu vai komponentu darbību.

“Par gaisu vieglāki lidaparāti” (9) ir baloni un “dirižabļi”, kuros par cēlējspēku izmanto karstu gaisu vai citas par gaisu vieglākas gāzes, piemēram, hēliju un ūdeņradi.

“Linearitāte” (2) (parasti mēra nelinearitātes izteiksmē) ir faktiska raksturlieluma maksimālā pozitīvā vai negatīvā novirze no taisnās līnijas, kas novietota tā, lai pēc iespējas izlīdzinātu un samazinātu lielākās novirzes.

“Vietējais tīkls” (LAN) (4 5) ir datu pārraides sistēma, kam piemīt visas šādas īpašības:

a. tā ļauj jebkuram skaitam neatkarīgu ‘datu ierīču’ tieši sazināties savā starpā un un

b. tā ir ierobežota ģeogrāfiski nelielā platībā (piem., biroju ēkā, rūpnīcā, universitātes pilsētiņā, noliktavā).

NB! ‘Datu ierīce’ ir iekārta, ar ko var nosūtīt vai saņemt ciparinformācijas sekvences.

“Magnētiskie gradiometri” (6) ir instrumenti, kas ir paredzēti tam, lai konstatētu ārpus instrumenta esoša avota radīta magnētiskā lauka izmaiņas apkārtējā telpā. Tie sastāv no daudziem “magnetometriem” un ar tiem saistītām elektroniskām ierīcēm, ar kurām veic magnētiskā lauka gradienta mērījumus.

NB! Sk. arī “patiesais magnētiskais gradiometrs”.

“Magnetometri” (6) ir instrumenti, kas paredzēti, lai konstatētu ārpus instrumenta esošu avotu radītus magnētiskos laukus. Tie sastāv no viena elementa, kas spēj mērīt magnētisko lauku, un ar to saistītas elektroniskas ierīces, ar kurām veic magnētiskā lauka mērījumus.

“Galvenā atmiņa” (4) ir primārā, centrālajam procesoram ātri pieejama datu vai instrukciju krātuve. Tā sastāv no "cipardatora" iekšējās atmiņas un tās hierarhiska paplašinājuma, piemēram, buferatmiņas vai nesekvenciāli izmantojamas paplašinātas atmiņas.

“Materiāli, kas izturīgi pret UF6 koroziju” (0) ir varš, vara sakausējumi, nerūsējošais tērauds, alumīnijs, alumīnija oksīds, alumīnija sakausējumi, niķelis un tā sakausējumi ar niķeļa saturu vismaz 60 % no masas, kā arī fluorogļūdeņražu polimēri.

“Matrica” (1 2 8 9) (saistviela) ir viendabīga viela, kas aizpilda telpu starp daļiņām, matiņiem vai šķiedrām.

“Mērījuma nenoteiktība” (2) ir raksturojošs parametrs, ar ko norāda, kādā intervālā ap iegūto vērtību ar 95 % ticamību atrodas mērāmā lieluma pareizā vērtība. Tā ietver nekoriģētas sistemātiskās novirzes, nekoriģētu brīvgājienu un gadījuma novirzes (sk. ISO 10360-2).

“Mehāniska kausēšana” (1) ir kausēšanas process, kurā ar mehānisku iedarbību saista, sagrauj un no jauna savieno pievienojamā kausējuma pulveri ar ligatūras pulveri. Nemetāliskas daļiņas kausējumā var iekļaut, pievienojot attiecīgus pulverus.

“Kausējuma ekstrakcija” (1) ir ‘ātras cietināšanas’ process, kurā iegūst lentveida sakausējumus, vannā ar izkausētu metālu sakausējumu iegremdējot nelielu atdzesēta rotējoša bloka segmentu.

NB! ‘Ātrā cietināšana’: izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Kausējuma vērpšana” (1) ir ‘ātrās cietināšanas’ process, kurā izkausēta metāla plūsma kontaktā ar atdzesētu rotējošu bloku veido pārslveida, lentveida vai stieņveida produktus.

NB! ‘Ātrā cietināšana’: izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Mikrodatora mikroshēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” jeb “daudzelementu (čipu) integrālā shēma” ar aritmētisko loģisko elementu (ALU), kura no iekšējas atmiņas var izpildīt vispārīgas instrukcijas attiecībā uz iekšējas atmiņas datiem.

NB! Iekšējo atmiņu var papildināt ar ārēju atmiņu.

“Mikroprocesora mikroshēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” jeb “daudzelementu (čipu) integrālā shēma” ar aritmētisko loģisko elementu (ALU), kura var izpildīt vispārīgu instrukciju sekvences no ārējas atmiņas.

NB! 1. “Mikroprocesora mikroshēma” parasti neietver integrālu, lietotājiem pieejamu atmiņu, kaut arī čipā esošo atmiņu var izmantot čipa loģisko funkciju veikšanai.

NB! 2. Iepriekš minētais attiecas arī uz čipu komplektiem, kas paredzēti, lai darbotos kopā, nodrošinot “mikroprocesora mikroshēmas” funkciju.

“Mikroorganismi” (1 2) ir dabā sastopamas, pavairotas vai pārveidotas baktērijas, vīrusi, mikoplazmas, riketsijas, hlamīdijas vai sēnītes “izolētu dzīvkultūru” veidā vai ar šādām kultūrām apzināti inokulēta vai inficēta materiāla veidā, tostarp dzīvu šūnu kultūras.

“Raķetes” (1 3 6 7 9) ir nokomplektētas raķešu sistēmas un bezpilota lidaparātu sistēmas, ar kurām var nogādāt vismaz 500 kg smagu kravu vismaz 300 km attālumā.

“Monopavediens” (1) ir smalkākais šķiedrveida materiāls, parasti ar dažu mikronu diametru.

“Monolīta integrālā shēma” (3) ir aktīvu un/vai pasīvu 'shēmas elementu' kombinācija:

a. kas ir izveidota, izmantojot difūzijas, implantācijas vai pārklāšanas procesus atsevišķā pusvadītāja materiālā, t.s. čipā, vai uz tā;

b. ko var uzskatīt par nedalāmi piesaistītu un un

c. kas veic vienu vai vairākas shēmas funkcijas.

NB! ‘Shēmas elements’ ir individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes funkcionālā daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators utt.

“Monolīta mikroviļņu integrālā shēma” (“MMIC”) (3 5) ir “monolīta integrālā shēma”, kas darbojas mikroviļņu vai milimetru viļņu frekvencēs.

“Monospektrāla attēla sensori” (6) ir sensori, ar kuriem var iegūt attēla datus no vienas diskrēta spektra joslas.

“Daudzelementu integrālā shēma” (3) ir divas vai vairākas “monolītas integrālās shēmas”, kas piesaistītas kopīgam “substrātam”.

“Multispektrāla attēla sensori” (6) spēj vienlaikus vai pēc kārtas iegūt attēlu datus no divām vai vairākām diskrētām spektra joslām. Sensorus, kam ir vairāk par 20 diskrētām spektra joslām, dažkārt dēvē par hiperspektrāla attēla sensoriem.

“Dabīgais urāns” (0) ir urāns, kas satur dabā sastopamo izotopu maisījumus.

“Tīkla piekļuves kontrolieris” (4) ir fiziska saskarne sadalītam komutācijas tīklam. Tas izmanto vienu kopīgu vidi, kas viscaur darbojas vienā un tajā pašā "cipardatu pārsūtīšanas ātrumā", pārraidei izmantojot arbitrāciju (piem., marķējot informāciju). Neatkarīgi no citām saskarnēm tas atlasa datu paketes vai datu grupas (piem., IEEE 802), kas tam nosūtītas. Šādu iekārtu var integrēt datorā vai telesakaru iekārtās, lai nodrošinātu pieeju sakariem.

“Neirodators” (4) ir skaitļošanas ierīce, kas konstruēta vai pārveidota, lai atdarinātu kāda neirona vai neironu grupas darbību, t.i., skaitļošanas ierīce, kas izceļas ar tās spējām modulēt daudzu skaitļošanas komponentu savstarpējo slēgumu noslodzi un skaitu, balstoties uz agrākiem datiem.

“Kodolreaktors” (0) ir nokomplektēts reaktors, kas spēj darboties, saglabājot kontrolētu pašuzturošu kodoldalīšanās ķēdes reakciju. “Kodolreaktors” ietver visus objektus, kas atrodas reaktora korpusā vai ir tam tieši pievienoti, iekārtas, kas kontrolē jaudu aktīvajā zonā, un komponentus, kuri parasti satur reaktora aktīvās zonas primāro dzesēšanas aģentu, ir tiešā saskarē ar to vai to kontrolē.

“Ciparvadība” (2) ir procesa automātiska vadība, ko veic ierīce, kura izmanto skaitliskus datus, kurus parasti ievada darbības laikā (sk. ISO 2382).

“Objektkods” (VPP) ir ar iekārtu izpildāma viena vai vairāku procesu izpausmes forma (“pirmkods” (pirmvaloda)), ko kompilējusi programmēšanas sistēma.

“Ekspluatācija, administrēšana, uzturēšana” (“OAM”) (5) ir darbība, kuras ietvaros veic vienu vai vairākus no šādiem uzdevumiem:

a. izveidot vai pārvaldīt jebkurus no šādiem datiem:

1. lietotāju vai administratoru konti vai privilēģijas;

2. preces iestatījumi vai vai

3. autentifikācijas dati, kas izmantojami a.1. vai a.2. punktā minēto uzdevumu veikšanā;

b. uzraudzīt vai pārvaldīt preces darba stāvokli vai veiktspēju; vai

c. pārvaldīt reģistrācijas žurnāla ierakstus vai audita datus jebkura a. vai b. punktā minētā uzdevuma veikšanas vajadzībām.

Piezīme: “OAM” neietver šādus uzdevumiem un attiecīgās kodu atslēgu pārvaldības funkcijas:

a. tādas kriptogrāfijas funkcionalitātes nodrošināšana vai uzlabošana, kas nav tieši saistīta ar autentifikācijas datu izveidi vai pārvaldību iepriekš a.1. vai a.2. punktā minēto uzdevumu veikšanas vajadzībām, vai

b. kriptogrāfijas funkciju veikšana attiecībā uz preces pārsūtīšanas vai datu virsmu.

“Optiskais dators” (4) ir dators, kurš konstruēts vai pārveidots tā, lai datu attēlošanai izmantotu gaismu, un kura skaitļošanas loģiskie elementi ir balstīti uz tieši savienotām optiskām ierīcēm.

“Optiska integrālā shēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” vai “hibrīda integrālā shēma”, kas ietver vienu vai vairākas detaļas, kas konstruētas, lai darbotos par fotosensoriem vai fotoemiteriem vai lai veiktu vienu vai vairākas optiskas vai elektrooptiskas funkcijas.

“Optiska pārslēgšana” (5) ir optisko signālu maršrutēšana vai pārslēgšana bez to pārvēršanas elektriskos signālos.

“Kopējais strāvas blīvums” (3) ir spoles ampērvijumu kopskaits (t.i., vijumu kopskaits, kas reizināts ar maksimālo strāvas stiprumu katrā vijumā), kas dalīts ar kopējo spoles šķērsgriezumu (ieskaitot supravadošos pavedienus, metāla matricu, kurā ir iegulti supravadītāja pavedieni, iekapsulētājmateriālu, visus dzesēšanas kanālus utt.).

“Dalībvalsts” (7 9) ir Vasenāras vienošanās dalībvalsts (sk. www.wassenaar.org).

“Maksimāla jauda” (6) ir lielākā “impulsa ilguma” laikā sasniegtā jauda.

“Personālais tīkls” (5) ir datu pārraides sistēma, kurai piemīt visas šādas īpašības:

a. tajā izvēlētam skaitam neatkarīgu vai savstarpēji savienotu 'datu ierīču' ir dota tiešu sakaru iespēja un

b. tajā ierīču savstarpējie sakari ir iespējami tikai atsevišķas personas vai ierīču kontroliera tiešā tuvumā (piemēram, vienā telpā, birojā vai automašīnā un attiecīgajā tiešajā apkārtnē).

Tehniska piezīme:

‘Datu ierīce’ ir iekārta, ar ko var nosūtīt vai saņemt ciparinformācijas sekvences.

“Plazmas atomizācija” (1) ir process, kurā izkausēta metāla plūsmu vai cietu metālu sadala daļiņās, kuru diametrs nepārsniedz 500 μm, inerto gāzu vidē izmantojot plazmas degļus.

“Jaudas pārvaldīšana” (7) ir altimetra signāla pārraidītās jaudas maiņa, lai saņemtā jauda "gaisa kuģa" augstumā vienmēr būtu tik liela, cik minimāli nepieciešams augstuma noteikšanai.

“Iepriekš atdalīts” (0 1) nozīmē, ka tiek izmantots process, kura nolūks ir palielināt kontrolētā izotopa koncentrāciju.

“Lidojuma primārā vadība” (7) ir “gaisa kuģa” stabilitātes vai manevrēšanas vadība, kurā izmanto spēka/momenta ģeneratorus, t. i., maina aerodinamisko virsmas vai dzinējspēka pielikšanas virzienu (vektoru).

“Galvenais elements” (4) 4. kategorijas izpratnē ir "galvenais elements" gadījumos, kad tā aizstāšanas vērtība ir lielāka par 35 % no visas sistēmas, kurā tas ietilpst, kopvērtības. Elementa vērtība ir cena, ko par elementu maksā sistēmas ražotājs vai komplektētājs. Kopējā vērtība ir parastā nesaistītām personām starptautiski piedāvātā pārdošanas cena (ražošanas vai sūtījuma komplektācijas vietā).

“Ražošana” (VPT, PK un visā sarakstā) ir visi ražošanas posmi, piemēram: būvniecība, ražošanas iekārtu projektēšana, izgatavošana, integrācija, montāža (uzstādīšana), pārbaudes, testēšana, kvalitātes nodrošināšana.

“Ražošanas iekārtas” (1 7 9) ir tikai tie darbarīki, vadplāksnes, spīles, liešanas formas, veidnes, krāsas, armatūra, iestatīšanas mehānismi, testēšanas iekārtas, citas iekārtas un to komponenti, kas speciāli konstruēti vai pārveidoti “projektēšanai” vai vienam vai vairākiem “ražošanas” posmiem.

“Ražotnes” (7 9) ir “ražošanas iekārtas” un speciāli izstrādāta, iekārtās integrēta programmatūra, kas paredzēta viena vai vairāku “ražošanas” posmu “projektēšanai”.

“Programma” (2 6) ir kāda procesa izpildei paredzētas secīgas instrukcijas, kas ir izstrādātas vai ir pārvēršamas elektroniskam datoram izpildāmā formā.

“Impulsu kompresija” (6) ir ilga radara signālu impulsa kodēšana un apstrāde, lai iegūtu īsu impulsu, vienlaikus saglabājot liela impulsa enerģijas priekšrocības.

“Impulsa ilgums” (6) ir "lāzera" impulsa ilgums, proti, laiks starp punktiem uz atsevišķa impulsa kāpjošās un krītošās līknes, kuros tiek sasniegta puse no impulsa intensitātes.

“Impulsu lāzers” (6) ir “lāzers”, kura “impulsa ilgums” nepārsniedz 0,25 sekundes.

“Kvantu kriptogrāfija” (5) ir tādu paņēmienu kopums, ar kuriem izstrādā vienotu “kriptogrāfijas” kodu atslēgu, mērot fiziskas sistēmas kvantu un mehāniskās īpašības (tostarp tādas fiziskas īpašības, kas ir tieši aplūkotas kvantu optikas, kvantu lauku vai kvantu elektrodinamikas teorijā).

“Radara frekvenču lēkāšana” (6) ir paņēmiens, ar kuru šķietami nejauši izvēlētā secībā maina raidītājradara nesējfrekvenci starp impulsiem vai impulsu grupām par lielumu, kas ir vienāds ar vai lielāks par impulsa joslas platumu.

“Radara izkliedes spektrs” (6) ir jebkura modulācijas paņēmiens, ar ko relatīvi šaurā frekvenču joslā raidīta signāla enerģiju izplata daudz plašākā frekvenču diapazonā, izmantojot nejauši vai šķietami nejauši izvēlētus kodus.

“Izstarojuma jutība” (6) ir izstarojuma jutība (mA/W) = 0,807 × (viļņu garums, nm) × kvantu efektivitāte (QE).

Tehniska piezīme:

QE parasti izsaka procentos; tomēr šajā formulā QE ir izteikts kā decimāldaļskaitlis, kas ir mazāks par 1, piemēram, 78 % ir 0,78.

“Reālā laika joslas platums” (3) attiecībā uz “signālu analizatoriem” ir plašākais frekvenču diapazons, kurā analizators var pastāvīgi pilnīgi transformēt laika domēna datus frekvenču domēna rezultātos, izmantojot Furjē vai citu diskrēto laika pārveidojumu, kas katru ienākošo laika punktu apstrādā bez mērītās amplitūdas (virs 3 dB) samazinājuma zem faktiskās signāla amplitūdas, ko izraisījušas atstarpes vai logošanas efekti, vienlaikus izdodot vai parādot transformētos datus.

“Apstrāde reāllaikā” (6) ir datu apstrāde ar datorsistēmu, kas atkarībā no pieejamiem resursiem nodrošina nepieciešamo servisa līmeni garantētā atbildes laikā neatkarīgi no sistēmas noslodzes, kad to ierosina ārējs notikums.

“Atkārtojamība” (7) ir viena un tā paša mainīgā lieluma atkārtotu mērījumu rezultātu tuva sakritība vienos un tajos pašos darba apstākļos, ja mērījumu starplaikā mainās apstākļi vai gadās dīkstāves. (Sk.: IEEE STD 528-2001 (1 sigma standartnovirze)).

“Nepieciešamais” (VPT 5 6 7 9) attiecībā uz “tehnoloģijām” attiecas tikai uz to “tehnoloģiju” daļu, kas ir tieši atbildīga par kontrolētās veiktspējas līmeņa, raksturlielumu vai funkciju sasniegšanu vai pārsniegšanu. Šādas “nepieciešamās”“tehnoloģijas” vienlaikus var tikt lietotas vairākām precēm.

“Izšķiršanas spēja” (2) ir mēriekārtas mazākā izmērāmā vienība; digitāliem instrumentiem – vismazākais nozīmīgais bits (sk. ANSI B-89.1.12).

“Vielas nekārtību novēršanai” (1) ir vielas, kuras tām paredzētos izmantošanas apstākļos – nekārtību novēršanā – cilvēkiem ātri izraisa sensorisku kairinājumu vai fizisku paralizējošu iedarbību, kas pazūd īsā laikā pēc iedarbības beigām.

Tehniska piezīme:

Asaru gāzes ir “vielu nekārtību novēršanai” apakškopa.

“Robots” (2 8) ir manipulācijas mehānisms, kas var būt konveijertipa vai darboties pēc principa no punkta līdz punktam, tajā var izmantot sensorus, un tam ir visas šādas īpašības:

a. tas ir daudzfunkcionāls;

b. tas var pozicionēt vai orientēt materiālus, detaļas, instrumentus vai īpašas ierīces, veicot dažādas kustības trīsdimensiju telpā;

c. ietver trīs vai vairākas slēgta vai atvērta tipa servoiekārtas, pie kā var pieskaitīt soļu elektrodzinējus; un

d. tam ir “lietotājam pieejama programmējamība”, kas balstīta uz apmācības/ierakstu metodes vai izmanto elektronisku datoru, kas var būt programmējams loģiskais kontrollers, t. i., bez mehāniskas iejaukšanās.

NB! Iepriekš izklastītā definīcija neattiecas uz šādām ierīcēm:

1. manipulācijas mehānismi, kurus kontrolē vienīgi manuāli vai teleoperators;

2. nemainīgas secības manipulāciju mehānismi, kas ir automātiskas, kustīgas ierīces un darbojas, veicot mehāniskas, nemainīgi programmētas kustības. To programma ir mehāniski ierobežota ar nemainīgiem soļiem, kas atkarīgi no atdurēm, piemēram, adatām vai izciļņiem. Kustību secība un ceļu vai leņķu izvēle nav mehāniski, elektroniski vai elektriski maināma;

3. mehāniski kontrolēti mainīgas secības manipulāciju mehānismi, kas ir automātiskas, kustīgas ierīces, kuras darbojas, veicot mehāniskas, nemainīgi programmētas kustības. To programma ir mehāniski ierobežota ar nemainīgiem, bet koriģējamiem soļiem, kas atkarīgi no atdurēm, piemēram, adatām vai izciļņiem. Kustību secība un ceļu vai leņķu izvēle ir maināma nemainīgas programmas modelī. Izmaiņas un modifikācijas (piemēram, adatu izvietojuma maiņu vai izciļņu nomaiņu) “programmas” modelī vienā vai vairākās kustības asīs veic tikai mehāniski;

4. mainīgas secības manipulāciju mehānismi, kas netiek servokontrolēti un kas ir automātiskas, kustīgas ierīces, kuras darbojas, veicot mehāniski nemainīgas, programmētas kustības. “Programma” ir maināma, bet secību izpilda tikai vadotnēs, pēc mehāniski fiksētu elektrisko bināro ierīču bināriem signāliem vai regulējamām atdurēm;

5. noliktavu telferi, kas definēti kā Dekarta koordinātu manipulatoru sistēmas, izgatavoti kā vertikālu glabāšanas tvertņu bloku sastāvdaļas un izstrādāti tā, lai piekļūtu šo tvertņu saturam noglabāšanai vai izguvei.

“Rotācijas pulverizācija” (1) ir process, kurā, ar centrbēdzes spēkiem iedarbojoties uz izkausētu metālu vai izkausēta metāla plūsmu, iegūst metāla daļiņas ar diametru līdz 500 μm.

“Paralēlu šķiedru kūlis” (1) ir (parasti 12–120) aptuveni paralēlu ‘šķiedru’ kūlis.

NB! ‘Šķiedra’ ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti virs 200) kūlis.

“Ekscentriskums” (2) ir galvenās vārpstas radiāla nobīde vienā apgriezienā, to mēra asij perpendikulārā plaknes punktā uz pārbaudāmās iekšējās vai ārējās rotācijas virsmas (Sk.: ISO 230/1 1986, 5.61. punkts).

“Mēroga koeficients” (žiroskopam vai akselerometram) (7) ir izejas signāla izmaiņas attiecība pret mērāmā ieejas signāla izmaiņām. Mēroga koeficientu parasti aprēķina kā tādas taisnes slīpumu, ko var konstruēt, piemērojot mazāko kvadrātu metodi ieejas un izejas datiem, kas iegūti, ieejas datus cikliski mainot visā ieejas diapazonā.

“Stabilizācijas laiks” (3) ir laiks, kas nepieciešams, lai, pārslēdzoties starp jebkuriem diviem pārveidotāja līmeņiem, beigu vērtība būtu pusbita robežās.

“Signālu analizatori” (3) ir aparāti, ar kuriem var mērīt un attēlot daudzfrekvenču signālu vienfrekvences komponentu pamatīpašības.

“Signālu apstrāde” (3 4 5 6) ir ārējas izcelsmes informācijas signālu apstrāde, kurā izmanto algoritmus, piemēram, laika kompresiju, filtrāciju, ekstrakciju, atlasi, korelāciju, konvolūciju vai pārveidošanu starp domēniem (piem., ar ātriem Furjē vai Volša pārveidojumiem).

“Programmatūra” (VPP, visā sarakstā) ir vienas vai vairāku “programmu” vai ‘mikroprogrammu’ kopums, kas fiksēts taustāmā nesējā.

NB! ‘Mikroprogramma’ ir īpašā atmiņā glabāta elementāru instrukciju secība, kuras izpildi ierosina, instrukciju reģistrā ievadot atsauces instrukciju.

“Pirmkods” (jeb pirmvaloda) (6 7 9) ir izteiksme vienam vai vairākiem procesiem, ko programmēšanas sistēma var pārvērst iekārtai izpildāmā formā (“objektkodā” (jeb objektvalodā)).

“Kosmiskais kuģis” (9) ir aktīvs vai pasīvs pavadonis vai kosmiskā zonde.

“Kosmosa kuģa mezgls” (9) ir iekārta, kas nodrošina “kosmosa kuģa” atbalsta infrastruktūru un “kosmosa kuģa derīgās kravas” izvietošanu.

“Kosmosa kuģa derīgā krava” (9) ir iekārta, kas piestiprināta “kosmosa kuģa mezglam” un ar ko ir paredzēts veikt misiju kosmosā (piem., sakari, novērojumi, zinātniskie pētījumi).

“Lietojams kosmosā” (3 6 7) ir konstruēts, izgatavots vai sekmīgā testēšanā atzīts par ekspluatējamu augstumā virs 100 km no Zemes virsmas.

NB! Ja konkrēta prece ir atzīta par “lietojamu kosmosā”, balstoties uz testēšanu, tas nenozīmē, ka “lietojamas kosmosā” ir arī citas preces no tās pašas ražojumu partijas vai modeļa sērijas (ja tās nav atsevišķi testētas).

“Speciālie skaldāmie materiāli” (0) ir plutonijs-239, urāns-233, “ar 235 vai 233 izotopu bagātināts urāns” vai jebkurš cits materiāls, kas tos satur.

“Īpatnējais modulis” (0 1 9) ir Janga modulis (paskālos), kas ekvivalents N/m2 dalījumam ar īpatnējo blīvumu (N/m3 izteiksmē) un ko mēra (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) temperatūrā un relatīvajā gaisa mitrumā (50 ± 5) %.

“Īpatnējā stiepes robežstiprība” (0 1 9) ir galīgā stiepes robežstiprība paskālos, kas ekvivalenta N/m2 dalījumam ar īpatnējo blīvumu (N/m3 izteiksmē) un ko mēra (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) temperatūrā un relatīvajā gaisa mitrumā (50 ± 5) %.

“Rotējošas masas žiroskops” (7) ir žiroskops, kurā izmanto pastāvīgi rotējošu masu, lai uztvertu leņķisku kustību.

“Uzsmidzināšana” (1) ir ‘ātrās cietināšanas’ process, kurā izkausēta metāla plūsma nonāk kontaktā ar atdzesētu bloku, veidojot pārslveida produktu.

NB! ‘Ātrā cietināšana’ ir izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Izkliedētais spektrs” (5) ir paņēmiens, ar kuru relatīvi šaura sakaru kanāla enerģiju var izvērst daudz plašākā enerģijas spektrā.

“Izkliedētā spektra radars” (6) – sk. “radara izkliedes spektrs”.

“Stabilitāte” (7) ir attiecīgā parametra izkliedes (no tā kalibrētās vērtības) standartnovirze (1 sigma), ko mēra stabilas temperatūras apstākļos. To var izteikt kā laika funkciju.

“[Valstis, kas nav] Ķīmisko ieroču konvencijas dalībvalstis” (1) ir valstis, kurās [nav] stājusies spēkā Konvencija par ķīmisko ieroču izstrādes, izgatavošanas, uzkrāšanas un pielietošanas aizliegumu un ķīmisko ieroču iznīcināšanu (sk. www.opcw.org).

“Substrāts” (3) ir pamatmateriāla loksne ar savienojuma struktūru vai bez tās, uz kuras vai kurā var izvietot 'diskrētus komponentus' un/vai integrālās shēmas.

NB! 1. ‘Diskrēts komponents’: individuāls ‘shēmas elements’ ar ārējiem izvadiem.

NB! 2. ‘Shēmas elements’: individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes funkcionālā daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators utt.

“Substrātu sagataves” (3 6) ir monolīti savienojumi, kuru izmēri ir piemēroti tam, lai varētu ražot optiskos elementus, piemēram, spoguļus vai optiskos logus.

“Toksīna pirmējā vienība” (1) ir vesela “toksīna” strukturāli un funkcionāli diskrēts komponents.

“Supersakausējumi” (2 9) ir sakausējumi uz niķeļa, kobalta vai dzelzs bāzes, kuri ir izturīgāki par ikvienu no AISI 300 sērijas sakausējumiem temperatūrā virs 922 K (649°C) un smagos vides un ekspluatācijas apstākļos.

“Supravadoši” (1 3 5 6 8) ir materiāli, piemēram, metāli, sakausējumi vai savienojumi, kas var pilnībā zaudēt elektrisko pretestību, t.i., var sasniegt bezgalīgu elektrovadītspēju un vadīt ļoti stipru elektrisko strāvu, neizdalot Džoula siltumu.

NB! Konkrētā materiāla “supravadītāja” stāvokli raksturo “kritiskā temperatūra”, kritiskais magnētiskais lauks, kas ir temperatūras funkcija, un kritiskais strāvas blīvums, kas savukārt ir gan magnētiskā lauka, gan temperatūras funkcija.

“Superjaudīgs lāzers” (“SHPL”) (6) ir “lāzers”, kas spēj sasniegt izejas enerģiju (kopējo vai daļu) virs 1 kJ 50 milisekundēs vai kura vidējā vai CW jauda ir lielāka par 20 kW.

“Superplastiskā formēšana” (1 2) ir tādu metālu deformācijas process karstumā, kuriem raksturīgas zemas stiepes deformācijas vērtības (zem 20 %) pārraušanas punktā, ko nosaka, veicot stiepes stiprības pārbaudi istabas temperatūrā nolūkā iegūt stiepes deformācijas, kuras vismaz 2 reizes pārsniedz šīs vērtība