02013R1295 — LV — 01.01.2018 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1295/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu "Radošā Eiropa" (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1295/2013

(2013. gada 11. decembris),

ar ko izveido programmu "Radošā Eiropa" (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Izveide un darbības ilgums

1. Ar šo regulu izveido programmu "Radošā Eiropa", lai atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares ("Programma").

2. Programmu īsteno laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) "kultūras un radošās nozares" ir visas nozares, kuru darbību pamatā ir kultūras vērtības un/vai mākslas un citas radošas izpausmes – neatkarīgi no tā, vai šīs darbības ir vai nav vērstas uz tirgu, neatkarīgi no struktūras veida, kas tās īsteno, un neatkarīgi no minētās struktūras finansēšanas veida. Šīs darbības ietver tādu preču un pakalpojumu izstrādi, radīšanu, producēšanu, izplatīšanu un saglabāšanu, kuri ir kultūras, mākslas vai citām radošas izpausmes, kā arī ar tiem saistītās funkcijas, piemēram, izglītību vai pārvaldību. Kultūras un radošās nozares inter alia ietver arhitektūru, arhīvus, bibliotēkas un muzejus, daiļamatniecību, audiovizuālo jomu (ieskaitot filmas, televīziju, videospēles un starpmēdiju darbus), materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu, dizainu, festivālus, mūziku, literatūru, izpildītājmākslu, izdevējdarbību, radio un vizuālo mākslu;

2) "MVU" ir mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK ( 1 );

3) "iesaistītie finanšu starpnieki" ir finanšu starpnieki Finanšu regulas 139. panta 4. punkta otrās daļas nozīmē, kurus izvēlas saskaņā ar Garantiju fondu atbilstīgi Finanšu regulai un šīs regulas I pielikumam, un kuri izsniedz vai plāno izsniegt:

a) aizdevumus MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs (garantijas no Eiropas Ivestīciju fonda (EIF)); vai

b) aizdevumu garantijas citiem finanšu starpniekiem, kas sniedz aizdevumus MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs (pretgarantijas no EIF).

4) "kapacitātes stiprināšanas pakalpojumu sniedzēji" ir vienības, kas spēj sniegt īpašās zināšanas saskaņā ar I pielikumu, lai iesaistītie finanšu starpnieki varētu efektīvi izvērtēt ar MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām un ar to projektiem saistītās īpatnības un riskus kultūras un radošajās nozarēs.

3. pants

Vispārīgie mērķi

Programmas vispārīgie mērķi ir šādi:

a) aizsargāt, attīstīt un nostiprināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un veicināt Eiropas kultūras mantojumu;

b) nostiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, jo īpaši audiovizuālajā nozarē, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.

4. pants

Konkrētie mērķi

Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

a) atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru kapacitāti darboties transnacionāli un starptautiski;

b) veicināt kultūras un radošo darbu transnacionālo apriti un kultūras un radošo darbinieku, jo īpaši mākslinieku, transnacionālo mobilitāti, kā arī sasniegt jaunas un plašākas auditorijas un uzlabot piekļuvi kultūras un radošiem darbiem Savienībā un ārpus tās, īpašu uzmanību pievēršot bērniem, jauniešiem, personām ar invaliditāti un nepietiekami pārstāvētām grupām;

c) ilgtspējīgā veidā stiprināt MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju finansiālo spēju kultūras un radošajās nozarēs, vienlaikus cenšoties nodrošināt līdzsvarotu ģeogrāfisko pārklājumu un nozaru pārstāvību;

d) veicināt politikas izstrādi, inovāciju, radošumu, auditoriju attīstību un jaunus komercdarbības un pārvaldības modeļus, atbalstot transnacionālu sadarbību politikas jomā.

5. pants

Eiropas pievienotā vērtība

1. Atzīstot kultūras vispārējo un ekonomisko vērtību, Programma atbalsta darbības un pasākumus ar Eiropas pievienoto vērtību kultūras un radošajās nozarēs. Tā veicina stratēģijas "Eiropa 2020" un tās pamatiniciatīvu mērķu sasniegšanu.

2. Eiropas pievienoto vērtību nodrošina, ņemot vērā vienu vai vairākus no šādiem apstākļiem ar:

a) transnacionāla rakstura darbībām un pasākumiem, ar ko papildina reģionālās, valstu, starptautiskās un citas Savienības programmas un politikas, kā arī šādu darbību un pasākumu ietekmi uz kultūras un radošo nozari, kā arī uz iedzīvotājiem un viņu zināšanām par tādām kultūrām, kas nav viņu pašu;

b) transnacionālas sadarbības starp kultūras un radošajiem darbiniekiem, tostarp māksliniekiem, audiovizuālās jomas speciālistiem, kultūras un radošajām organizācijām un audiovizuālās jomas organizācijām, kas koncentrējas uz to, lai veicinātu vispusīgāku, ātrāku, efektīvāku un ilgtermiņa reakciju uz globālām problēmām;

c) Savienības atbalsta veicinātiem apjomradītiem ietaupījumiem un kritisko masu, kuri rada iespēju piesaistīt papildu finansējumu;

d) vienlīdzīgāku darbības apstākļu nodrošināšanu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, ņemot vērā valstis ar zemu ražošanas jaudu un/vai valstis vai reģionus ar ierobežotu ģeogrāfisko un/vai valodu telpu.

6. pants

Programmas struktūra

Programmu veido:

a) apakšprogramma "MEDIA";

b) apakšprogramma "Kultūra";

c) starpnozaru sadaļa;

7. pants

Apakšprogrammu logotipi

1. Komisija nodrošina Programmas atpazīstamību, izmantojot atsevišķus logotipus katrai apakšprogrammai.

2. Apakšprogrammas "MEDIA" atbalsta saņēmēji izmanto šīs apakšprogrammas logotipu, kā noteikts II pielikumā. Komisija izvirza nosacījumus minētā logotipa izmantošanai un par tiem informē atbalsta saņēmējus.

3. Apakšprogrammas "Kultūra" atbalsta saņēmēji izmanto logotipu, ko izveido Komisija. Komisija nosaka nosacījumus minētā logotipa izmantošanai un par tiem informē atbalsta saņēmējus.

4. Komisijai un 16. pantā minētajiem "Radošās Eiropas" birojiem arī ir tiesības izmantot apakšprogrammu logotipus.

8. pants

Piekļuve programmai

1. Programma veicina kultūru daudzveidību starptautiskā līmenī saskaņā ar Unesco 2005. gada Konvenciju.

2. Programmā var piedalīties dalībvalstis.

3. Neskarot 4. punktu, Programmā var piedalīties turpmāk precizētās valstis, ja tās maksā papildu apropriācijas un ja attiecībā uz apakšprogrammu "MEDIA" tās izpilda nosacījumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES ( 2 ):

a) pievienošanās valstis, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kuras saņem atbalstu saskaņā ar pirmspievienošanās stratēģiju, saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem, noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās;

b) EBTA valstis, kas ir EEZ līguma dalībvalstis saskaņā ar minēto līgumu;

c) Šveices Konfederācija, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kas noslēgts ar šo valsti;

d) valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības politika saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm atbilstoši pamatnolīgumiem, ar kuriem paredz šo valstu dalību Savienības programmās.

4. Valstis, kas minētas 3. punkta a) un d) apakšpunktā, tiek izslēgtas no dalības Garantijas fondā.

5. Programma ir pieejama divpusējiem vai daudzpusējiem sadarbības pasākumiem, kas vērsti uz konkrētām valstīm vai reģioniem, pamatojoties uz papildu apropriācijām un konkrētiem noteikumiem, par kuriem jāvienojas ar minētajām valstīm vai reģioniem.

6. Programma atļauj sadarbību un kopējās darbības ar valstīm, kas nepiedalās programmā, un ar starptautiskām organizācijām, kuras darbojas kultūras un radošajās nozarēs, piemēram, Unesco, Eiropas Padomi, ESAO vai WIPO, pamatojoties uz kopējiem ieguldījumiem Programmas mērķu īstenošanā.







II

NODAĻA

Apakšprogramma "MEDIA"

9. pants

Apakšprogrammas "MEDIA" prioritātes

1. Prioritātes saistībā ar Eiropas audiovizuālās nozares transnacionālās darbības kapacitātes nostiprināšanu ir šādas:

a) sekmēt audiovizuālās jomas speciālistu prasmju un kompetenču apgūšanu un pilnveidošanu un tīklu izveidi, tostarp digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai nodrošinātu pielāgošanos tirgus attīstībai, testētu jaunas pieejas auditorijas piesaistīšanai un testētu jaunus komercdarbības modeļus;

b) palielināt audiovizuālās jomas organizāciju kapacitāti izstrādāt Eiropas mēroga audiovizuālos darbus, kurus iespējams izplatīt Savienībā un ārpus tās, kā arī veicināt Eiropas un starptautiskus kopražojumus, tostarp sadarbībā ar televīzijas raidorganizācijām;

c) mudināt apmaiņu starp uzņēmumiem, veicinot audiovizuālās jomas organizāciju piekļuvi tirgiem un komercdarbības rīkiem, lai palielinātu viņu projektu atpazīstamību Savienības un starptautiskajos tirgos.

2. Prioritātes saistībā ar transnacionālās aprites veicināšanu ir šādas:

a) atbalstīt izplatīšanu kinoteātros, izmantojot audiovizuālo darbu starptautisko tirgvedību, zīmolradi, izplatīšanu un demonstrēšanu;

b) sekmēt audiovizuālo darbu starptautisko tirgvedību, zīmolradi un izplatīšanu visās citās izplatīšanas platformās, izņemot kinoteātrus;

c) atbalstīt auditorijas attīstību, lai veicinātu interesi par Eiropas audiovizuālajiem darbiem un uzlabotu piekļuvi tiem, jo īpaši izmantojot popularizēšanu, pasākumus, kinomākslas lietotprasmi un festivālus;

d) popularizēt jaunus izplatīšanas modeļus, lai dotu iespēju rasties jauniem komercdarbības modeļiem.

10. pants

Apakšprogrammas "MEDIA" atbalsta pasākumi

Lai īstenotu 9. pantā noteiktās prioritātes, apakšprogramma "MEDIA" sniedz atbalstu:

a) tādu vispusīgu pasākumu kopuma izstrādei, kas veicina audiovizuālās jomas speciālistu prasmju un kompetenču apgūšanu un pilnveidošanu, zināšanu apmaiņu un sadarbības tīklu veidošanas ierosmes, tostarp attiecībā uz digitālo tehnoloģiju integrēšanu;

b) tādu Eiropas audiovizuālo darbu izstrādei, kam ir liels pārrobežu aprites potenciāls, jo īpaši tādām filmām un televīzijas darbiem kā mākslas, dokumentālās un bērnu un animācijas filmas, kā arī tādiem interaktīvajiem darbiem kā videospēles un starpmēdiju darbi;

c) pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt Eiropas audiovizuālu darbu ražošanas uzņēmumus, jo īpaši neatkarīgu ražošanas uzņēmumus, lai veicinātu Eiropas un starptautiskus audiovizuālo darbu kopražojumus, tostarp televīzijas darbus;

d) pasākumiem, ar ko palīdz nodibināt kontaktus starp Eiropas un starptautiskajiem kopražojumu partneriem un/vai nodrošina netiešu atbalstu audiovizuālo darbu kopražojumiem no starptautiskiem kopražojumu fondiem, kas atrodas Programmā iesaistītajās valstīs;

e) piekļuves sekmēšanai profesionāliem audiovizuālo darbu tirdzniecības pasākumiem un tirgiem, kā arī tiešsaistes komercdarbības rīku izmantošanai Savienībā un ārpus tās;

f) atbalsta sistēmu izveidei, lai izplatītu citu Eiropas valstu filmas kinoteātros un visās citās platformās, kā arī starptautiskajām pārdošanas darbībām, jo īpaši audiovizuālo darbu subtitrēšanai, dublēšanai un audio aprakstiem;

g) Eiropas filmu aprites veicināšanai pasaulē un starptautisku filmu aprites veicināšanai Savienībā visās izplatīšanas platformās, izmantojot starptautiskus sadarbības projektus audiovizuālajā nozarē;

h) Eiropas kinoteātru operatoru tīklam, kuru izrādīto kinofilmu būtiska daļa ir citu Eiropas valstu filmas;

i) iniciatīvām, kurās iepazīstina ar Eiropas audiovizuālo darbu – cita starpā īsfilmu – daudzveidību un to popularizē, piemēram, festivāliem un citiem popularizējošiem pasākumiem;

j) pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt auditorijas – jo īpaši jauniešu auditorijas – kinomākslas lietotprasmi un uzlabot zināšanas un interesi par Eiropas audiovizuālajiem darbiem, tostarp audiovizuālo un kinematogrāfijas mantojumu;

k) inovatīvām darbībām, kurās izmēģina jaunus komercdarbības modeļus un rīkus jomās, kuras varētu skart digitālo tehnoloģiju ieviešana un izmantošana.

11. pants

Eiropas Audiovizuālā observatorija

1. Savienība ir observatorijas dalībniece visā Programmas darbības laikā.

2. Savienības dalība observatorijā veicina apakšprogrammas "MEDIA" prioritāšu sasniegšanu:

a) veicinot pārredzamību un līdzvērtīgu konkurences apstākļu izveidi attiecībā uz juridiskās un finansiālās/tirgus informācijas pieejamību un palielinot juridiskās un statistikas informācijas salīdzināmību;

b) sniedzot datus un tirgus analīzi, ko var izmantot apakšprogrammas "MEDIA" darbības virzienu izstrādei un to ietekmes uz tirgu novērtēšanai.

3. Komisija darbībās ar observatoriju pārstāv Savienību.







III

NODAĻA

Apakšprogramma "Kultūra";

12. pants

Apakšprogrammas "Kultūra" prioritātes

1. Prioritātes saistībā ar kultūras un radošās nozares transnacionālās darbības kapacitātes nostiprināšanu ir šādas:

a) atbalsts darbībām, kas kultūras un radošo nozaru darbiniekiem nodrošina tādas prasmes, kompetences un zinātību, kas palīdz stiprināt kultūras un radošās nozares, tostarp arī darbības, ar kurām veicina pielāgošanos digitālajām tehnoloģijām, pārbauda jaunas pieejas auditorijas piesaistīšanai un testē jaunus komercdarbības un pārvaldības modeļus;

b) atbalsts pasākumiem, kas kultūras un radošo nozaru pārstāvjiem dod iespēju sadarboties starptautiskā līmenī un veidot starptautisku karjeru, un darbības Savienībā un ārpus tās, ja iespējams, balstoties uz ilgtermiņa stratēģiju;

c) atbalsts, lai stiprinātu Eiropas kultūras un radošās organizācijas un starptautisko sadarbības tīklu veidošanu ar mērķi veicināt profesionālu iespēju izmantošanu.

2. Prioritātes saistībā ar transnacionālās aprites un mobilitātes veicināšanu ir šādas:

a) atbalstīt starptautiskas viesizrādes, pasākumus, izstādes un festivālus;

b) atbalstīt Eiropas literatūras apriti, lai nodrošinātu tās iespējami visplašāko pieejamību;

c) atbalstīt auditoriju attīstību kā līdzekli tam, lai veicinātu interesi par Eiropas kultūras un radošo darbu, kā arī materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu un uzlabotu pieeju tam.

13. pants

Apakšprogrammas "Kultūra" atbalsta pasākumi

1. Lai īstenotu 12. pantā noteiktās prioritātes, apakšprogramma "Kultūra" sniedz atbalstu:

a) transnacionālas sadarbības projektiem, kuros iesaistītas kultūras un radošās organizācijas no dažādām valstīm, lai īstenotu konkrētās nozares un starpnozaru pasākumus;

b) dažādu valstu kultūras un radošo organizāciju Eiropas tīklu pasākumiem;

c) uz Eiropu orientētu organizāciju darbībām, ar ko veicina jaunu talantu pilnveidošanos un sekmē kultūras un radošo darbinieku transnacionālo mobilitāti un darbu apriti, ar potenciālu plaši ietekmēt kultūras un radošās nozares un nodrošināt paliekošu ietekmi;

d) literatūras tulkošanai un tās turpmākai veicināšanai;

e) īpašiem pasākumiem, lai panāktu Eiropas kultūru bagātības un daudzveidības lielāku atpazīstamību, kā arī veicinātu starpkultūru dialogu un savstarpēju sapratni, tostarp piešķirot Savienības kultūras balvas, izmantojot rīcību "Eiropas kultūras galvaspilsētas" un rīcību "Eiropas kultūras mantojuma zīme";

▼M1

f) ar Eiropas Savienības Jauniešu orķestra darbībām saistīto izmaksu segšanai, lai veicinātu mūziķu mobilitāti, Eiropas darbu pārrobežu apriti un jauno mūziķu starptautisko karjeru.

▼B

2. Ar šā panta 1. punktā uzskaitītajiem atbalsta pasākumiem jo īpaši atbalsta bezpeļņas projektus.







IV

NODAĻA

Starpnozaru sadaļa

14. pants

Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonds

1. Komisija izveido Garantiju fondu, kas paredzēts kultūras un radošajām nozarēm.

Garantiju fonds darbojas kā patstāvīgs instruments, un to izveido un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII nodaļu.

2. Garantiju fondam ir šādas prioritātes:

a) atvieglot kultūras un radošajās nozarēs strādājošo MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju piekļuvi finansējumam;

b) uzlabot iesaistīto finanšu starpnieku kapacitāti novērtēt riskus, kas saistīti ar MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām un to projektiem kultūras un radošajās nozarēs, tostarp sniedzot tehnisko palīdzību, zināšanu apkopošanu un tīklu izveides pasākumus.

Prioritātes īsteno saskaņā ar I pielikumu.

3. Saskaņā ar Finanšu regulas 139. panta 4. punktu Komisija Garantiju fondu īsteno netiešās pārvaldības veidā, uzticot uzdevumus EIF, kā noteikts minētās regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā, ievērojot nosacījumus nolīgumā starp Komisiju un EIF.

15. pants

Transnacionālā sadarbība politikas jomā

1. Lai veicinātu transnacionālo sadarbību politikas jomā, starpnozaru sadaļa atbalsta:

a) transnacionālo apmaiņu ar pieredzi un zinātību par jauniem komercdarbības un pārvaldības modeļiem, mācīšanos no līdzbiedriem un sadarbības tīklu veidošanu starp kultūras un radošajām organizācijām un politikas veidotājiem, kas saistīti ar kultūras un radošo nozaru attīstību, vajadzības gadījumā veicinot digitālu sadarbības tīklu veidošanu;

b) tirgus datu vākšanu, pētījumus, darba tirgus un vajadzīgo prasmju analīzi, Eiropas un valstu kultūras politikas analīzi un atbalstu statistiskiem apsekojumiem, pamatojoties uz instrumentiem un kritērijiem, kas raksturīgi katrai nozarei, cita starpā uz Programmas ietekmes visu aspektu mērīšanu;

c) maksu par Savienības dalību observatorijā, lai veicinātu datu apkopošanu un analīzi audiovizuālajā nozarē;

d) jaunu un starpnozaru komercdarbības pieeju izmēģināšanu līdzekļu piešķiršanai, sadalei un naudas izteiksmes noteikšanai;

e) konferences, seminārus un politisko dialogu, cita starpā arī kultūras un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jomā attiecīgos gadījumos veicinot digitālu sadarbības tīklu veidošanu;

f) šīs regulas 16. pantā paredzēto programmas "Radošā Eiropa" biroju uzdevumu veikšana;

▼M1

g) eiropas Savienības Jauniešu orķestri, lai segtu izmaksas, kuras nesedz saskaņā ar 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu.

▼B

2. Līdz 2014. gada 30. jūnijam Komisija veic priekšizpēti, kurā noskaidro iespēju apkopot un analizēt datus kultūras un radošajās nozarēs, izņemot audiovizuālo nozari, un tās rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

Atkarībā no priekšizpētes rezultātiem Komisija var iesniegt priekšlikumu attiecīgi grozīt šo regulu.

16. pants

Programmas "Radošā Eiropa" biroji

1. Programmā iesaistītās valstis kopā ar Komisiju izveido programmas "Radošā Eiropa" birojus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un pieņemto praksi (programmas "Radošā Eiropa" biroji).

2. Komisija atbalsta programmas "Radošā Eiropa" biroju tīklu.

3. Programmas "Radošā Eiropa" biroji, ņemot vērā katras nozares specifiku, veic šādus uzdevumus:

a) informē par Programmu un to popularizē savās valstīs;

b) kultūras un radošajām nozarēm sniedz ar Programmu saistītu palīdzību un sniedz pamatinformāciju par citām piemērotām atbalsta iespējām, kas pieejamas saskaņā ar Savienības politiku;

c) veicina pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās nozarēs;

d) atbalsta Komisiju, sniedzot palīdzību kultūras un radošajām nozarēm Programmā iesaistītajās valstīs, piemēram, nodrošinot pieejamos datus par minētajām nozarēm;

e) atbalsta Komisiju, lai nodrošinātu atbilstīgu Programmas rezultātu un ietekmes paziņošanu un izplatīšanu;

f) nodrošina saziņu un informācijas izplatīšanu par piešķirto Savienības finansējumu un to valstī panāktajiem rezultātiem.

4. Komisija kopā ar dalībvalstīm garantē programmas "Radošā Eiropa" biroju sniegto pakalpojumu kvalitāti un rezultātus, veicot regulāru un neatkarīgu uzraudzību un novērtēšanu.







V

NODAĻA

Rezultāti un to izplatīšana

17. pants

Konsekvence un savstarpēja papildināmība

1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina programmas vispārēju konsekvenci un papildināmību ar:

a) attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem, piemēram, izglītības, nodarbinātības, veselības, iekšējā tirgus, digitalizācijas programmas, jaunatnes, pilsonības, ārējo attiecību, tirdzniecības, pētniecības un inovācijas, uzņēmumu, tūrisma, tiesiskuma, paplašināšanās un attīstības jomā;

b) citiem attiecīgajiem Savienības finansējuma avotiem kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas jomā, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un pētniecības un inovācijas programmām, kā arī finanšu instrumentiem saistībā ar tiesiskumu un pilsonību, ārējās sadarbības programmām un pirmspievienošanās instrumentiem.

2. Šo regulu piemēro un īsteno, neskarot Savienības starptautiskās saistības.

18. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1. Komisija nodrošina Programmas regulāru uzraudzību un ārējo novērtēšanu, izmantojot turpmāk izklāstītos kvalitatīvos un kvantitatīvos rezultātu rādītājus:

a) regulas 3. pantā minēto vispārējo mērķu rādītāji:

i) kultūras un radošo nozaru nozīme, dinamika un daļa nodarbinātībā un iekšzemes kopproduktā;

ii) to cilvēku skaits, kas izmanto Eiropas kultūras un radošos darbus, tostarp, ja iespējams, darbus no valstīm, kas nav viņu pašu valsts;

b) regulas 4. panta a) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji:

i) kultūras un radošo nozaru organizāciju starptautiskās darbības vērienīgums un izveidoto transnacionālo partnerību skaits;

ii) Programmas atbalstītās mācīšanās pieredze un pasākumu skaits, kuri ir uzlabojuši kultūras un radošo darbinieku, tostarp audiovizuālās jomas speciālistu, kompetences un nodarbināmību.

c) regulas 4. panta b) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji attiecībā uz apakšprogrammu MEDIA:

i) to kinoteātru apmeklētāju skaits Eiropā, kuri skatās citu Eiropas valstu filmas, un to apmeklētāju skaits pasaulē, kuri skatās Eiropas filmas (10 svarīgākie tirgi ārpus Eiropas);

ii) Eiropas audiovizuālo darbu procentuālais daudzums kinoteātros, televīzijā un digitālajās platformās;

iii) to cilvēku skaits dalībvalstīs, kuri izmanto citu Eiropas valstu audiovizuālos darbus, un to cilvēku skaits Programmā iesaistītajās valstīs, kuri izmanto Eiropas audiovizuālos darbus;

iv) Savienībā un programmā iesaistītajās valstīs saražoto Eiropas videospēļu skaits.

d) regulas 4. panta b) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji attiecībā uz apakšprogrammu "Kultūra":

i) ar Programmas atbalstītajiem projektiem tieši un netieši sasniegto cilvēku skaits;

ii) tādu projektu skaits, kas ir adresēti bērniem, jauniešiem un līdz šim plaši nepārstāvētām auditorijām, un sasniegto cilvēku skaita aplēse.

e) regulas 4. panta c) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji:

i) to aizdevumu apmērs, kas garantēti saistībā ar Garantiju fondu un sadalīti atkarībā no MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju izcelsmes valsts, lieluma un nozares;

ii) iesaistīto finanšu starpnieku piešķirto aizdevumu daudzums, kas sadalīti atkarībā no to izcelsmes valsts;

iii) iesaistīto finanšu starpnieku skaits un ģeogrāfiskā izplatība;

iv) to MVU un mikroorganizāciju un mazo un vidējo organizāciju skaits, kas izmanto Garantiju fondu, kas sadalīts atkarībā no to izcelsmes valsts, lieluma un nozares;

v) aizdevumu vidējais saistību neizpildes rādītājs;

vi) panāktais garantēto aizdevumu sviras efekts attiecībā uz indikatīvo sviras efektu (1:5.7);

f) regulas 4. panta d) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa rādītāji:

i) to dalībvalstu skaits, kas izmanto atvērtās koordinācijas metodes rezultātus valsts politikas izstrādē;

ii) jaunu iniciatīvu skaits un politikas rezultāti.

2. Programmas īstenošanā ņem vērā pārraudzības un izvērtēšanas procesa rezultātus.

3. Papildus Programmas regulārai uzraudzībai Komisija sagatavo starpposma novērtēšanas ziņojumu, pamatojoties uz neatkarīgu ārējā novērtējuma ziņojumu, kurā:

a) ietverti kvalitatīvi un kvantitatīvi elementi, lai novērtētu Programmas efektivitāti tās mērķu sasniegšanā, Programmas atdevi un tās Eiropas pievienoto vērtību;

b) aplūkots Programmas vienkāršošanas tvērums, tās iekšējā un ārējā saskaņotība, visu tās mērķu turpmākais svarīgums, un pasākumu sniegtais ieguldījums attiecībā uz Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritātēm;

c) ņemti vērā Lēmuma Nr. 1718/2006/EK, Lēmuma Nr. 1855/2006/EK un Lēmuma Nr. 1041/2009/EK ilgtermiņa ietekmes izvērtējuma rezultāti.

4. Komisija iesniedz šā panta 3. punktā minēto starpposma novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2017. gada 31. decembrim.

5. Pamatojoties uz galīgu ārējo un neatkarīgo novērtējumu, Komisija sagatavo galīgo novērtējuma ziņojumu, kurā, pamatojoties uz izvēlētajiem kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem, izvērtē Programmas ilgtermiņa ietekmi un ilgtspēju. Attiecībā uz 4. panta c) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi Komisija izvērtē arī Garantiju fonda ietekmi uz banku aizdevumu pieejamību un saistītajām izmaksām MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs.

6. Komisija iesniedz šā panta 5. punktā minēto galīgo novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2022. gada 30. jūnijam.

19. pants

Saziņa un izplatīšana

1. Komisija Programmā iesaistītajām valstīm sniedz informāciju par projektiem, kas ir saņēmuši Savienības finansējumu, atlases lēmumus nosūtot divu nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.

2. Programmas atbalstīto projektu atbalsta saņēmēji izziņo un izplata informāciju par saņemto Savienības finansējumu, kā arī gūtajiem rezultātiem.

3. Komisija nodrošina attiecīgās informācijas izplatīšanu programmas "Radošā Eiropa" birojiem.







VI

NODAĻA

Deleģētie akti

20. pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu, lai papildinātu 18. panta 1. punktā noteiktos kvalitatīvos un kvantitatīvos darbības rādītājus.

21. pants

Deleģējuma īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 20. pantā minētos deleģētus aktus Komisijai piešķir uz visu programmas darbības posmu.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.







VII

NODAĻA

Īstenošanas noteikumi

22. pants

Programmas īstenošana

1. Programmu īsteno Komisija saskaņā ar Finanšu regulu.

2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem ikgadēju darba programmu attiecībā uz apakšprogrammām un starpnozaru sadaļu. Komisija ikgadējās darba programmās garantē, ka 3. un 4. pantā noteiktie vispārējie un konkrētie mērķi, kā arī 9. un 12. pantā noteiktās prioritātes tiek konsekventi īstenotas katru gadu, un izklāsta sagaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un finanšu plānu kopējo apjomu. Gada darba programmā ietver arī finansējamo pasākumu aprakstu, informāciju par katram pasākumam piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku.

Attiecībā uz dotācijām gada darba programmā norāda prioritātes, atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma daļu. Programmas sniegtais finanšu atbalsts veido ne vairāk kā 80 % no atbalstīto darbību izmaksām.

Attiecībā uz Garantiju fondu gada darba programmā ietver atbilstības un atlases kritērijus finanšu starpniekiem, izslēgšanas kritērijus saistībā ar iesaistīto finanšu starpnieku iesniegto projektu saturu, ikgada piešķīrumu EIF, kā arī atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus kapacitātes stiprināšanas pakalpojumu sniedzējiem.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3. Komisija saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktus par vispārīgām pamatnostādnēm programmas īstenošanai.

23. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja ("programmas "Radošā Eiropa" komiteja"). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2. Programmas "Radošā Eiropa" komiteja var sanākt īpašos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar apakšprogrammām un starpnozaru sadaļu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

24. pants

Finanšu noteikumi

1. Programmas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir noteikts EUR 1 462 724 000 pašreizējās cenās.

Gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai.

2. Šā panta 1. punktā minēto finansējumu sadala šādi:

a) vismaz 56 % apakšprogrammai "MEDIA";

b) vismaz 31 % apakšprogrammai "Kultūra";

c) ne vairāk kā 13 % starpnozaru sadaļai, no kuriem vismaz 4 % tiek piešķirti 12. pantā minētajiem transnacionālās sadarbības pasākumiem un "Radošā Eiropa" birojiem.

3. Administratīvās izmaksas saistībā ar programmas īstenošanu veido daļu no 2. punktā noteiktā piešķīruma un kopumā nepārsniedz 7 % no Programmas budžeta, no kuriem 5 % piešķir apakšprogrammas "MEDIA", un 2 % - apakšprogrammas "Kultūra" īstenošanai.

4. No 1. punktā minētā finansējuma var segt izdevumus attiecībā uz sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtējuma darbībām, kas tieši vajadzīgas Programmas pārvaldīšanai un tās mērķu sasniegšanai; jo īpaši attiecībā uz pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un komunikāciju pasākumiem, tostarp Savienības politisko prioritāšu institucionālo komunikāciju, ciktāl tās attiecas uz Programmas vispārīgiem mērķiem, izdevumiem, kas saistīti ar IT tīkliem, kas galvenokārt paredzēti informācijas apstrādei un apmaiņai, kopā ar visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kuri Komisijai rodas saistībā ar šīs Programmas pārvaldību.

5. No 1. punktā minētā finansējuma var segt tās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK, uz šo regulu.

Vajadzības gadījumā apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai var iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību pārvaldību.

▼C1

6. Saskaņā ar Finanšu regulas 130. panta 1. punktu un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija par atbilstīgām izmaksām var uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalstītajiem pasākumiem un darbībām, pat ja atbalsta saņēmējam tās ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

▼B

25. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu finansētu darbību īstenošanā tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, veicot preventīvus pasākumus pret krāpniecību, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un apskates un tajos gadījumos, kad tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī vajadzības gadījumā nosakot efektīvas, samērīgas un preventīvas administratīvas un finansiālas sankcijas.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt revīziju, pamatojoties uz dokumentiem un pārbaudēm un apskatēm uz vietas, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kuri saskaņā ar Programmu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

3. OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 paredzētajiem noteikumiem un procedūrām, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kuru finansē no Programmas līdzekļiem, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas skar Savienības finansiālās intereses.

4. Neskarot šā panta 1., 2. un 3. punktu, šīs regulas īstenošanas rezultātā noslēgtie sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumi, dotāciju nolīgumi un dotāciju lēmumi ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF atbilstīgi to kompetences jomām veikt revīzijas un izmeklēšanu.







VIII

NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

26. pants

Atcelšana un pārejas noteikums

1. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK ar šo atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

2. Darbības, kas sāktas līdz 2013. gada 31. decembrim, pamatojoties uz 1. punktā minētajiem lēmumiem, līdz to pabeigšanai turpina pārvaldīt saskaņā ar minētajiem lēmumiem.

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

KULTŪRAS UN RADOŠO NOZARU GARANTIJU FONDA ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA

Garantijas fonda nodrošināto finansiālo atbalstu piešķir MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām kultūras un radošajās nozarēs, to pielāgojot konkrētām nozaru vajadzībām un attiecīgi marķējot.

1. Uzdevumi

Garantiju fonds nodrošina:

a) garantijas iesaistītajiem finanšu starpniekiem no jebkuras valsts, kas piedalās Garantiju fondā;

b) iesaistītajiem finanšu starpniekiem papildu speciālās zināšanas izvērtēt riskus, kas saistīti ar MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām un ar to kultūras un radošajiem projektiem;

2. Iesaistīto finanšu starpnieku atlase

EIF iesaistītos finanšu starpniekus izraugās saskaņā ar tirgus paraugpraksi un ar 5. panta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem uzdevumiem. Atlases kritērijos jo īpaši iekļauj:

a) parāda finansējumu apmēru, kas nodrošināts MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām;

b) riska pārvaldības politiku attiecībā uz aizdevuma operācijām, jo īpaši saistībā ar kultūras un radošajiem projektiem;

c) spēju izveidot daudzveidīgu aizdevumu portfeli un ierosināt tirgvedības un darbības popularizēšanas plānu MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām visos reģionos un nozarēs.

3. Garantiju fonda darbības laiks

Individuālo garantiju termiņš var būt līdz 10 gadiem.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punkta i) apakšpunktu Garantiju fondam piešķir atmaksātos līdzekļus, ko nodrošinājušas garantijas, uz laikposmu, kas nepārsniedz saistību laikposmu plus 10 gadi. Atmaksātos līdzekļus, ko saskaņā ar attiecīgo deleģēšanas nolīgumu noteikumiem nodrošinājušas "MEDIA" ražošanas garantiju fonda darbības, kas sāktas līdz 2014. gadam, piešķir Garantiju fondam laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Komisija informē dalībvalstis par šādiem piešķīrumiem ar programmas "Radošā Eiropa" komitejas starpniecību.

4. Kapacitātes stiprināšana

Kapacitātes stiprināšana saskaņā ar Garantiju fondu galvenokārt ir saistīta ar specializēto zināšanu sniegšanu iesaistītajiem finanšu starpniekiem, lai palielinātu to sapratni par kultūras un radošajām nozarēm (piemēram, attiecībā uz atsevišķo nodrošinājuma aktīvu nemateriālo raksturu, tāda tirgus lielumu, kam trūkst kritiskās masas, un izstrādājumu un pakalpojumu prototipu raksturu) – un sniegt katram iesaistītajam finanšu starpniekam papildu specializētās zināšanas par kultūras un radošo projektu katalogu veidošanu un ar šādiem projektiem saistīto risku novērtēšanu.

Līdzekļus, ko atvēl kapacitātes stiprināšanai, ierobežo līdz 10 % no Garantiju fonda budžeta.

EIF atlasa kapacitātes stiprināšanas sniedzējus Garantiju fonda vārdā un Komisijas uzraudzībā, izmantojot publisku un atklātu iepirkumu procedūru, balstoties uz tādiem kritērijiem kā pieredze kultūras un radošās nozares finansēšanā, speciālas zināšanas, ģeogrāfiskais diapazons, izpildes spēja un tirgus zināšanas.

5. Budžets

Budžeta līdzekļu piešķīrums sedz Garantiju fonda pilnas izmaksas, ieskaitot maksājumu saistības pret iesaistītajiem finanšu starpniekiem, piemēram, zaudējumus no garantijām, pārvaldības maksu EIF par Savienības resursu pārvaldību, kā arī visas pārējās atbilstīgās izmaksas vai izdevumus.

6. Atpazīstamība un informētības vairošana

EIF palīdz popularizēt Garantiju fondu Eiropas banku nozarē. Turklāt katrs iesaistītais finanšu starpnieks un EIF nodrošina atbilstīgu atpazīstamību un pārredzamību attiecībā uz Garantiju fonda sniegto atbalstu, konkrētajām MVU un mikroorganizācijām un mazām un vidējām organizācijām sniedzot informāciju par finansēšanas iespējām.

Šajā nolūkā Komisija inter alia programmas "Radošā Eiropa" biroju tīklam sniedz vajadzīgo informāciju, lai tie varētu veikt savus uzdevumus.

7. Aizdevuma veidi

Garantiju fonds jo īpaši attiecas uz šādiem aizdevuma veidiem:

a) ieguldījums materiālos un nemateriālos aktīvos;

b) uzņēmumu nodošana;

c) apgrozāmais kapitāls (piemēram, pagaidu finansējums, trūkstošā finansējuma piesaiste, skaidrās naudas plūsmas, kredītlīnijas).









II PIELIKUMS

Apakšprogrammas “MEDIA” logotips

Apakšprogrammas “MEDIA” logotips ir šāds: