1999A1204 — LV — 01.03.2016 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

NOLĪGUMS

par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses ( 2 )







BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, EIROPAS KOPIENAS dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”, no vienas puses, un DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKA, turpmāk “Dienvidāfrika”, no otras puses, turpmāk “Puses”, APSVEROT esošo draudzības un sadarbības saikņu nozīmību starp Kopienu, dalībvalstīm un Dienvidāfriku, kā arī Pušu kopīgās vērtības, UZSKATOT, ka Kopiena, dalībvalstis un Dienvidāfrika vēlas turpmāk stiprināt minētās saiknes un izveidot ciešas un ilgstošas attiecības, kuru pamatā ir savstarpīgums, partnerība un līdzattīstība, ATZĪSTOT Dienvidāfrikas tautu vēsturiskos panākumus, atceļot aparteīda sistēmu un veidojot jaunu politisko kārtību, kuras pamatā ir tiesiskums, cilvēktiesības un demokrātija, ATZĪSTOT Kopienas un dalībvalstu politisko un finansiālo atbalstu minētajam politisko izmaiņu un pārejas procesam Dienvidāfrikā, ATCEROTIES Pušu ciešo turēšanos pie principiem, kas ietverti ANO Statūtos, un demokrātijas principiem un cilvēku pamattiesībām, kas noteikti Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, PATUROT PRĀTĀ Sadarbības nolīgumu starp Dienvidāfriku un Eiropas Kopienu, ko parakstīja 1994. gada 10. oktobrī, ATCEROTIES Pušu vēlmi nodibināt ciešākās iespējamās attiecības starp Dienvidāfriku un ĀKK un EK Lomes Konvencijas valstīm, ko atspoguļoja, 1997. gada 24. aprīlī parakstot Protokolu, kas reglamentē Dienvidāfrikas pievienošanos ceturtajai ĀKK un EK Lomes Konvencijai, kas grozīts ar Nolīgumu, kurš parakstīts Maurīcijā 1995. gada 4. novembrī, ŅEMOT VĒRĀ Pušu tiesības un pienākumus saistībā ar to dalību Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO), vajadzību veicināt Urugvajas raunda rezultātu izpildi un pūles, ko abas Puses jau ieguldījušas šā mērķa sasniegšanai, ATCEROTIES nozīmi, kādu Puses piešķir principiem un normām, kas reglamentē starptautisko tirdzniecību, un vajadzību tos piemērot pārredzamā un nediskriminējošā veidā, APSTIPRINOT Kopienas un dalībvalstu atbalstu un iedrošinājumu tirdzniecības liberalizācijas un ekonomikas pārstrukturēšanas procesam, kas pašlaik notiek Dienvidāfrikā, ATZĪSTOT Dienvidāfrikas valdības pūles, lai nodrošinātu Dienvidāfrikas tautu ekonomisko un sociālo attīstību, UZSVEROT nozīmi, kādu gan Eiropas Savienība, gan Dienvidāfrika piešķir veiksmīgai Dienvidāfrikas pārstrukturēšanas un attīstības programmas izpildei, APSTIPRINOT Pušu apņemšanos veicināt reģionālo sadarbību un ekonomisko integrāciju starp Āfrikas dienvidu valstīm, kā arī veicināt tirdzniecības liberalizāciju starp minētajām valstīm, PATUROT PRĀTĀ Pušu apņemšanos nodrošināt, lai to divpusējās vienošanās nekavētu tās Dienvidāfrikas muitas ūnijas (SACU) pārstrukturēšanas procesu, kas sasaista Dienvidāfriku ar četrām ĀKK valstīm, PASVĪTROJOT nozīmi, kādu Puses piešķir vērtībām un principiem, kuri izklāstīti galīgajās deklarācijās, kas pieņemtas Starptautiskajā iedzīvotāju un attīstības konferencē, kas notika Kairā 1994. gadā, Pasaules sammitā par sociālo attīstību, kas notika Kopenhāgenā 1995. gada martā, un Ceturtajā pasaules konferencē sieviešu jautājumos, kas notika Pekinā 1995. gadā, ATKĀRTOTI APSTIPRINOT Pušu apņemšanos veicināt ekonomisko un sociālo attīstību un ievērot darba ņēmēju pamattiesības, jo īpaši veicinot attiecīgās Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvencijas par tādiem jautājumiem kā biedrošanās brīvība, tiesības uz koplīguma slēgšanu un nediskriminēšanu un piespiedu darba un bērnu darba likvidēšana, ATCEROTIES regulāra politiskā dialoga uzsākšanas nozīmi divpusējā un daudzpusējā līmenī par abas Puses interesējošiem jautājumiem, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







I SADAĻA

VISPĀRĪGIE MĒRĶI, PRINCIPI UN POLITISKAIS DIALOGS

1. pants

Mērķi

Šā Nolīguma mērķi ir:

a) nodrošināt atbilstošu pamatu dialogam starp Pusēm, veicinot ciešu attiecību attīstību visās jomās, uz ko attiecas šis Nolīgums;

b) atbalstīt Dienvidāfrikas pūles, lai konsolidētu tās pārejas procesa ekonomiskos un sociālos pamatus;

c) veicināt reģionālo sadarbību un ekonomisko integrāciju Āfrikas dienvidu reģionā, lai veicinātu tās saskaņotu un noturīgu ekonomisko un sociālo attīstību;

d) veicināt savstarpējās preču, pakalpojumu un kapitāla tirdzniecības paplašināšanos un abpusēju liberalizāciju;

e) veicināt vienmērīgu un pakāpenisku Dienvidāfrikas integrāciju pasaules ekonomikā;

f) veicināt sadarbību starp Kopienu un Dienvidāfriku attiecīgo pilnvaru robežās un to savstarpējās interesēs.

2. pants

Būtiskais elements

Demokrātisko principu un cilvēku pamattiesību, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kā arī tiesiskuma principu ievērošana ir iekšējo un starptautisko Kopienas un Dienvidāfrikas politiku pamatā un veido būtisku šā Nolīguma elementu.

Puses arī atkārtoti apstiprina savu pievienošanos labas pārvaldības principiem.

3. pants

Neizpildīšana

1. Ja kāda Puse uzskata, ka otra nav izpildījusi pienākumu saskaņā ar šo Nolīgumu, tad tā var veikt atbilstošus pasākumus.

2. Pirms to darīt, tā 30 dienās iesniedz otrai Pusei visu būtisko informāciju, kas vajadzīga rūpīgai situācijas izpētei, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu.

3. Īpašas steidzamības apstākļos atbilstošos pasākumus var veikt bez iepriekšējām apspriedēm. Par tādiem pasākumiem tūlīt paziņo otrai Pusei, un tie ir apspriežu priekšmets, ja otra Puse to pieprasa. Tādas apspriedes sasauc 30 dienās pēc paziņošanas par pasākumiem. Ja nerod apmierinošu risinājumu, tad attiecīgā Puse var pati izmantot procedūru, kas attiecas uz strīdu izšķiršanu.

4. Šā Nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskas piemērošanas nolūkā Puses vienojas, ka 3. punktā minētais termins “īpašas steidzamības apstākļi” attiecas uz gadījumu, kad viena Puse ir būtiski pārkāpusi Nolīgumu. Būtisks Nolīguma pārkāpums sastāv no:

i) nolīguma noraidīšanas, ko nesankcionē starptautisko tiesību aktu vispārējie noteikumi; vai

ii) nolīguma būtiskā elementa pārkāpuma, kā aprakstīts 2. pantā.

5. Puses vienojas, ka atbilstošie pasākumi, kas minēti šā panta 1. punktā, ir tie, kas pieņemti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, un tādu pasākumu atlasē priekšroka jādod tiem, kas vismazāk traucē šā Nolīguma darbību.

4. pants

Politiskais dialogs

1. Starp Pusēm izveido regulāru politisku dialogu. Tas papildina un palīdz nostiprināt sadarbību, kā arī veicina ilgstošu solidaritātes saikņu un jaunu sadarbības veidu ieviešanu.

2. Politiskais dialogs un sadarbība ir jo īpaši domāti tam, lai:

a) veicinātu lielāku savstarpēju sapratni starp Pusēm un lielāku uzskatu konverģenci;

b) dotu katrai Pusei iespēju apsvērt otras [Puses] pozīciju un intereses;

c) veicinātu atbalstu demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai;

d) veicinātu sociālo taisnīgumu un palīdzētu radīt vajadzīgos nosacījumus nabadzības un visu veidu diskriminācijas likvidēšanai.

3. Politiskais dialogs ietver visus jautājumus, kas ir Pušu kopīgās interesēs.

4. Politiskais dialogs notiek pēc vajadzības, jo sevišķi:

a) ministriju līmenī;

b) Dienvidāfriku pārstāvošu vecāko amatpersonu, no vienas puses, un Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas prezidentūras, no otras puses, līmenī;

c) pilnībā izmantojot visus diplomātiskos kanālus, ieskaitot regulāras instruktāžas, apspriedes starptautisko tikšanos gadījumā un kontaktus starp diplomātiskajiem pārstāvjiem trešās valstīs;

d) attiecīgā gadījumā, izmantojot jebkurus citus līdzekļus vai jebkurā citā līmenī, par ko Pusēm jāvienojas, un kas dotu noderīgu ieguldījumu dialoga stiprināšanā un tā efektivitātes palielināšanā.

5. Papildus divpusējam politiskajam dialogam, kas paredzēts iepriekšējos punktos, Puses pilnībā izmanto un aktīvi veicina reģionālo politisko dialogu starp Eiropas Savienību un Dienvidāfrikas valstīm, jo īpaši, lai veicinātu ilgstošu mieru un stabilitāti reģionā.

Puses arī piedalās politiskajā dialogā lielākajā ĀKK un ES satvarā, kā paredzēts un noteikts attiecīgajos ĀKK un EK līgumos.







II SADAĻA

TIRDZNIECĪBA







A IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

5. pants

Brīvās tirdzniecības zona

1. Kopiena un Dienvidāfrika vienojas izveidot brīvās tirdzniecības zonu (BTZ) saskaņā ar šā Nolīguma un PTO noteikumiem.

2. BTZ izveido pārejas posmā, kas Dienvidāfrikā ilgst maksimāli 12 gadus un Kopienā – maksimāli 10 gadus, sākot no Nolīguma stāšanās spēkā.

3. BTZ attiecas uz brīvu preču kustību visos sektoros. Šis Nolīgums attiecas arī uz pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju un kapitāla brīvu kustību.

6. pants

Preču klasifikācija

Kopienā preču kombinēto nomenklatūru piemēro no Dienvidāfrikas importēto preču klasifikācijai. Dienvidāfrikā harmonizēto sistēmu piemēro no Kopienas importēto preču klasifikācijai.

7. pants

Pamatnodoklis

1. Par katru ražojumu pamatnodoklis, kam jāpiemēro Nolīgumā izklāstītie secīgie samazinājumi, ir tas, ko faktiski piemēro Nolīguma spēkā stāšanās dienā.

2. Kopiena un Dienvidāfrika paziņo viena otrai savus attiecīgos pamatnodokļus, saskaņā ar tarifu nemainīšanas un tarifu samazināšanas saistībām, par ko Puses vienojušās, un saskaņotās atkāpes no minētajiem principiem, kā izklāstīts I pielikumā.

3. Gadījumos, kad tarifu atcelšanas process nesākas līdz ar Nolīguma stāšanos spēkā (sevišķi ražojumiem, kas minēti II pielikuma 3., 4. un 5. sarakstā, III pielikuma 2., 3., 4. un 6. sarakstā, IV pielikuma 3., 4., 7. un 8. sarakstā, V pielikumā, VI pielikuma 2., 3. un 5. sarakstā, VII pielikumā), nodoklis, kam jāpiemēro turpmākie Nolīgumā izklāstītie samazinājumi, ir vai nu pamatnodoklis, kas minēts šā panta 1. punktā, vai nodoklis, ko piemēro uz erga omnes pamata attiecīgā tarifu atcelšanas grafika pirmajā dienā, atkarībā no tā, kurš ir zemāks.

8. pants

Fiskāla rakstura muitas nodokļi

Noteikumus par ievedmuitas nodokļu atcelšanu piemēro arī fiskāla rakstura muitas nodokļiem, izņemot nediskriminējošus akcīzes nodokļus, ko iekasē gan par importētajām, gan valstī ražotajām precēm, kas ir saskaņā ar 21. panta noteikumiem.

9. pants

Maksājumi ar muitas nodokļiem līdzvērtīgu iedarbību

Kopiena un Dienvidāfrika līdz ar Nolīguma stāšanos spēkā atceļ savā attiecīgajā importā jebkurus maksājumus ar ievedmuitas nodokļiem līdzvērtīgu ietekmi.







B IEDAĻA

RŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI

10. pants

Definīcija

Šīs iedaļas noteikumus piemēro ražojumiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Dienvidāfrikā, izņemot ražojumus, uz kuriem attiecas lauksaimniecības produktu definīcija saskaņā ar šo Nolīgumu.

11. pants

Tarifu atcelšana no Kopienas puses

1. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes rūpniecības ražojumu importam Kopienā, kuri nav minēti II pielikumā, atceļ līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā.

2. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti II pielikuma 1. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

dienā, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

divus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

3. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti II pielikuma 2. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

dienā, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 86 % pamatnodokļa,

vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 72 % pamatnodokļa,

divus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 57 % pamatnodokļa,

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 43 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 28 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 14 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

4. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti II pielikuma 3. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

Virknei šajā sarakstā norādīto ražojumu tarifu atcelšana sāksies četrus gadus pēc šā Nolīguma spēkā stāšanās dienas. Tarifu atcelšana par minētajiem ražojumiem notiks trīs vienādos ikgadējos samazinājumos un beigsies sešus gadus pēc Nolīguma spēkā stāšanās dienas.

Virknei šajā sarakstā norādīto tērauda ražojumu tarifu samazinājumu izdara uz MFN (vislielākās labvēlības) pamata, sasniedzot nulles nodokli 2004. gadā.

5. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti II pielikuma 4. sarakstā, atceļ maksimāli desmit gados pēc Nolīguma spēkā stāšanās dienas.

Motorvagonu sastāvdaļām, kas norādītas šajā sarakstā, piemēroto tarifu samazinās par 50 % no Nolīguma spēkā stāšanās dienas.

Precīzu Kopienas pamatnodokļu un tarifu atcelšanas grafiku par ražojumiem šajā sarakstā noteiks 2000. gada otrajā pugadā pēc tam, kad abas Puses būs izskatījušas perspektīvas turpmākai liberalizācijai attiecībā uz tādu Dienvidāfrikas autotransporta nozares ražojumu importu no Kopienas, kas minēti III pielikuma 5. un 6. sarakstā, cita starpā ņemot vērā Dienvidāfrikas autotransporta nozares attīstības programmas pārskatīšanas rezultātu.

6. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti II pielikuma 5. sarakstā, pārskata šā Nolīguma piektajā gadā, lai, iespējams, atceltu tarifus.

12. pants

Tarifu atcelšana no Dienvidāfrikas puses

1. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes rūpniecības ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri nav minēti III pielikumā, atceļ līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā.

2. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti III pielikuma 1. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

dienā, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

divus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

3. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti III pielikuma 2. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 67 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 33 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

4. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti III pielikuma 3. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 90 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 80 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 70 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 60 % pamatnodokļa,

septiņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

astoņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 40 % pamatnodokļa,

deviņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 30 % pamatnodokļa,

desmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 20 % pamatnodokļa,

vienpadsmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 10 % pamatnodokļa,

divpadsmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

5. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti III pielikuma 4. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 88 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

septiņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 63 % pamatnodokļa,

astoņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

deviņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 38 % pamatnodokļa,

desmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

vienpadsmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 13 % pamatnodokļa,

divpadsmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

6. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti III pielikuma 5. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar grafiku, kas iekļauts tajā pielikumā.

7. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti III pielikuma 6. sarakstā, regulāri pārskata Nolīguma darbības laikā, lai turpmāk liberalizētu tirdzniecību.

Dienvidāfrika informēs Kopienu par Dienvidāfrikas autotransporta nozares attīstības programmas pārskatīšanas rezultātu. Tā iesniegs priekšlikumus turpmākai liberalizācijai attiecībā uz Dienvidāfrikas autotransporta nozares ražojumu, kas minēti III pielikuma 5. un 6. sarakstā, importu no Kopienas. Puses kopīgi izskatīs minētos priekšlikumus 2000. gada otrajā pusgadā.







C IEDAĻA

LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTI

13. pants

Definīcija

Šīs iedaļas noteikumus piemēro ražojumiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Dienvidāfrikā un uz ko attiecas PTO definīcija par lauksaimniecības produktiem, kā arī zivīm un zvejniecības produktiem (3. nodaļa, 1604 , 1605 un produkti 0511 91 10 , 0511 91 90 , 1902 20 10 un 2301 20 00 ).

14. pants

Tarifu atcelšana no Kopienas puses

1. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Kopienā, kuri nav minēti IV pielikumā, atceļ līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā.

2. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti IV pielikuma 1. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

dienā, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

divus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

3. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti IV pielikuma 2. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

dienā, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 91 % pamatnodokļa,

vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 82 % pamatnodokļa,

divus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 73 % pamatnodokļa,

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 64 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 55 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 45 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 36 % pamatnodokļa,

septiņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 27 % pamatnodokļa,

astoņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 18 % pamatnodokļa,

deviņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 9 % pamatnodokļa,

desmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

4. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti IV pielikuma 3. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 87 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 62 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

septiņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 37 % pamatnodokļa,

astoņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

deviņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 12 % pamatnodokļa,

desmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

Dažiem ražojumiem, kas minēti šajā pielikumā, beznodokļa kvotu piemēro saskaņā ar tur minētajiem nosacījumiem no Nolīguma spēkā stāšanās dienas, līdz beidzas tarifu pakāpeniskās samazināšanas posms par minētajiem ražojumiem.

5. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti IV pielikuma 4. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli un maksājumu samazina līdz 83 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli un maksājumu samazina līdz 67 % pamatnodokļa,

septiņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli un maksājumu samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

astoņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli un maksājumu samazina līdz 33 % pamatnodokļa,

deviņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli un maksājumu samazina līdz 17 % pamatnodokļa,

desmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

Dažiem ražojumiem, kas minēti šajā pielikumā, beznodokļa kvotu piemēro saskaņā ar tur minētajiem nosacījumiem no Nolīguma spēkā stāšanās dienas, līdz beidzas tarifu pakāpeniskās samazināšanas posms par minētajiem ražojumiem.

6. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Dienvidāfrikā un kas importēti Kopienā un minēti IV pielikuma 5. sarakstā, piemēro saskaņā ar tajā minētajiem nosacījumiem.

Sadarbības padome var nolemt par:

a) apstrādāto lauksaimniecības produktu saraksta, kas minēts IV pielikuma 5. sarakstā, paplašināšanu; un

b) nodokļu samazināšanu, ko piemēro apstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Tāda nodokļu samazināšana var notikt, ja tirdzniecībā starp Kopienu un Dienvidāfriku samazina nodokļus, kas piemērojami pamatproduktiem, vai atbildot uz samazinājumiem, kuri rodas no savstarpējām koncesijām, kas attiecas uz apstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

7. Samazinātos muitas nodokļus, kas piemērojami dažiem lauksaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Dienvidāfrikā un kas importēti Kopienā un minēti IV pielikuma 6. sarakstā, piemēro no šā Nolīguma spēkā stāšanās dienas un saskaņā ar šajā pielikumā minētajiem nosacījumiem.

8. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Eiropas Kopienā, kuri minēti IV pielikuma 7. sarakstā, regulāri pārskata Nolīguma darbības laikā, pamatojoties uz kopējās lauksaimniecības politikas attīstību nākotnē.

9. Tarifu koncesijas nav piemērojamas ražojumiem, kas minēti IV pielikuma 8. sarakstā, jo uz minētajiem ražojumiem attiecas aizsargātie ES nosaukumi.

10. Tarifu koncesijas, kas piemērojamas tādu Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam Kopienā, kuri minēti V pielikumā, piemēro saskaņā ar tajā minētajiem nosacījumiem.

15. pants

Tarifu atcelšana no Dienvidāfrikas puses

1. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Dienvidāfrikā, kuri nav minēti VI pielikumā, atceļ līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā.

2. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti VI pielikuma 1. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

dienā, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

vienu gadu pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

divus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

3. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti VI pielikuma 2. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

trīs gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 67 % pamatnodokļa,

četrus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 33 % pamatnodokļa,

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

4. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti VI pielikuma 3. sarakstā, pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku:

piecus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 88 % pamatnodokļa,

sešus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 75 % pamatnodokļa,

septiņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 63 % pamatnodokļa,

astoņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 50 % pamatnodokļa,

deviņus gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 38 % pamatnodokļa,

desmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 25 % pamatnodokļa,

vienpadsmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, katru nodokli samazina līdz 13 % pamatnodokļa,

divpadsmit gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šis Nolīgums, atceļ atlikušos nodokļus.

Dažiem ražojumiem, kas norādīti šajā pielikumā, beznodokļa kvotu piemēro saskaņā ar tur minētajiem nosacījumiem no Nolīguma spēkā stāšanās dienas, līdz beidzas tarifu pakāpeniskās samazināšanas posms par minētajiem ražojumiem.

5. Muitas nodokļus, kas piemērojami tādu Kopienas izcelsmes ražojumu importam Dienvidāfrikā, kuri minēti VI pielikuma 4. sarakstā, periodiski pārskata Nolīguma darbības laikā.

6. Muitas nodokļus, kas piemērojami VII pielikumā minēto Kopienas izcelsmes zvejniecības produktu importam Dienvidāfrikā, pakāpeniski atceļ, Kopienai vienlaicīgi likvidējot atbilstošo tarifu pozīciju muitas nodokļus.

16. pants

Lauksaimniecības drošība

Neatkarīgi no citiem šā Nolīguma noteikumiem un jo īpaši 24. panta, ja, ņemot vērā lauksaimniecības tirgu īpašo jutīgumu, vienas Puses izcelsmes ražojumu imports rada vai draud izraisīt nopietnu traucējumu otras Puses tirgos, tad Sadarbības padome tūlīt izskata jautājumu, lai rastu atbilstošu risinājumu. Līdz Sadarbības padome pieņem lēmumu, un ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība, tad cietusī Puse var veikt pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi traucējuma ierobežošanai vai likvidēšanai. Pieņemot šādus pagaidu pasākumus, cietusī Puse ņem vērā abu Pušu intereses.

17. pants

Tarifu paātrināta atcelšana no Dienvidāfrikas puses

1. Ja Dienvidāfrika to pieprasa, tad Kopiena izskata priekšlikumus par tarifu atcelšanas paātrinātu grafiku attiecībā uz lauksaimniecības produktu importu Dienvidāfrikā, ko apvieno ar visu eksporta kompensāciju atcelšanu tādu pašu Eiropas Kopienas ražojumu eksportam uz Dienvidāfriku.

2. Ja Kopiena uz tādu pieprasījumu atbild apstiprinoši, tad vienlaikus no dienas, par kuru abām Pusēm jāvienojas, piemēro jaunus tarifu atcelšanas un eksporta kompensāciju atcelšanas grafikus.

3. Ja Kopiena atbild noraidoši, tad turpina piemērot šā Nolīguma noteikumus par tarifu atcelšanu.

18. pants

Klauzula par pārskatīšanu

Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā Kopiena un Dienvidāfrika apsver turpmākos pasākumus savas savstarpējās tirdzniecības liberalizācijas procesā. Tādēļ īpaši, bet ne tikai, pārskata muitas nodokļus, kas piemērojami ražojumiem, kuri minēti II pielikuma 5. sarakstā, III pielikuma 5. un 6. sarakstā, IV pielikuma 5., 6. un 7. sarakstā, V pielikuma 1., 2., 3. un 4. sarakstā, VI pielikuma 4. un 5. sarakstā un VII pielikumā.







III SADAĻA

AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTI JAUTĀJUMI







A IEDAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

19. pants

Robežpasākumi

1. Līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā tirdzniecībā starp Dienvidāfriku un Kopienu importam vai eksportam atceļ kvantitatīvos ierobežojumus un pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību.

2. Tirdzniecībā starp Kopienu un Dienvidāfriku importam vai eksportam neievieš nekādus jaunus kvantitatīvos ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību.

3. No šā Nolīguma spēkā stāšanās dienas tirdzniecībā starp Kopienu un Dienvidāfriku neievieš jaunus ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību, kā arī nepalielina spēkā esošos.

20. pants

Lauksaimniecības politika

1. Puses var Sadarbības padomē regulāri apspriesties par savu attiecīgo lauksaimniecības politiku stratēģiju un praktiskajām modalitātēm.

2. Ja kāda Puse saskaņā ar savu attiecīgo lauksaimniecības politiku uzskata par vajadzīgu izdarīt grozījumus šajā Nolīgumā noteiktajā režīmā, tad tā paziņos Sadarbības padomei, kura izlems par pieprasīto grozījumu.

3. Ja Kopiena vai Dienvidāfrika, piemērojot 2. punktu, groza šajā Nolīgumā paredzēto režīmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, tad tā saskaņo grozījumus ar Sadarbības padomi, lai saglabātu koncesijas otras Puses izcelsmes importam līmenī, kas līdzvērtīgs šajā Nolīgumā paredzētajam.

21. pants

Fiskālie pasākumi

1. Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas prakses, kas tieši vai netieši rada diskrimināciju starp vienas Puses ražojumiem un ražojumiem, kuru izcelsmes vieta ir otras Puses teritorijā.

2. Par ražojumiem, kurus eksportē uz vienas Puses teritoriju, nevar gūt labumu no iekšējo netiešo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz tieši vai netieši uzliktā netiešā nodokļa summu.

22. pants

Muitas savienības un brīvās tirdzniecības zonas

1. Nolīgums neizslēdz muitas savienību, brīvās tirdzniecības zonu vai citu režīmu saglabāšanu vai izveidi starp jebkuru no Pusēm un trešām valstīm, izņemot tiktāl, cik tie groza šajā Nolīgumā paredzētās tiesības un pienākumus.

2. Sadarbības padomē starp Kopienu un Dienvidāfriku notiek apspriedes par nolīgumiem, ar ko izveido vai pielīdzina muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas un, ja vajadzīgs, par citiem svarīgiem jautājumiem, kuri attiecas uz to attiecīgo tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Jo īpaši gadījumā, ja trešā valsts pievienojas Eiropas Savienībai, tad šāda apspriede notiek, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā Kopienas un Dienvidāfrikas savstarpējās intereses.

23. pants

Antidempinga un kompensācijas pasākumi

1. Nekas šajā Nolīgumā nekādi neierobežo un neskar antidempinga vai kompensācijas pasākumu pieņemšanu, ko veic jebkura Puse saskaņā ar 1994. gada VVTT VI pantu, 1994. gada Nolīgumu par VVTT VI panta piemērošanu, Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, kas pievienots Marrākešas Nolīgumam par PTO dibināšanu.

2. Pirms ražojumiem, kas importēti no Dienvidāfrikas, uzliek galīgos antidempinga un kompensācijas nodokļus, Puses var apsvērt konstruktīvu aizsardzības līdzekļu iespēju, kā paredzēts 1994. gada Nolīgumā par VVTT VI panta piemērošanu un Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

24. pants

Drošības klauzula

1. Ja jebkuru ražojumu importē tādos palielinātos daudzumos un ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt nopietnu kaitē jumu vietējiem tamlīdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu ražotājiem vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, tad attiecīgi Kopiena vai Dienvidāfrika var veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti PTO Nolīgumā par aizsargpasākumiem vai Lauksaimniecības nolīgumā, kas pievienots Marrākešas Nolīgumam par PTO dibināšanu, un saskaņā ar 26. pantā noteiktajām procedūrām.

2. Ja jebkuru ražojumu importē tādos palielinātos daudzumos un ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt nopietnu ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Eiropas Savienības attālākajos reģionos, tad Eiropas Savienība pēc alternatīvu risinājumu izskatīšanas var izņēmuma kārtā veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus, kas ierobežoti līdz attiecīgajam(-iem) reģionam(-iem), saskaņā ar 26. pantā noteiktajām procedūrām.

3. Ja jebkuru ražojumu importē tādos palielinātos daudzumos un ar tādiem nosacījumiem, kas rada vai var radīt nopietnu ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos vienā vai vairākās citās Dienvidāfrikas muitas ūnijas dalībvalstīs, tad Dienvidāfrika pēc attiecīgās valsts vai valstu pieprasījuma un pēc alternatīvu risinājumu izskatīšanas var izņēmuma kārtā veikt uzraudzības vai aizsardzības pasākumus, kas ierobežoti līdz attiecīgajam(-iem) reģionam(-iem), saskaņā ar 26. pantā noteiktajām procedūrām.

25. pants

Pārejas posma aizsardzības pasākumi

1. Neatkarīgi no 24. panta noteikumiem Dienvidāfrika, atkāpjoties no 12. un 15. panta noteikumiem, var pieņemt ierobežota laika ārkārtas pasākumus muitas nodokļu palielināšanas vai atkārtotas ieviešanas veidā.

2. Tādi pasākumi var attiekties tikai uz jaunajām rūpniecības nozarēm vai sektoriem, kuriem jāsaskaras ar nopietnām grūtībām, ko radījis Kopienas izcelsmes importa pieaugums nodokļu samazinājuma rezultātā, kā paredzēts 12. un 15. pantā, jo īpaši, ja tādas grūtības rada nozīmīgas sociālās problēmas.

3. Ievedmuitas nodokļi, kas Dienvidāfrikā piemērojami Kopienas izcelsmes ražojumiem un kas ieviesti ar minētajiem pasākumiem, nevar pārsniegt pamatnodokļa līmeni vai piemērotās vislielākās labvēlības nodokļu likmes vai 20 % procentuālo nodokli, atkarībā no tā, kurš ir zemāks, un saglabā atvieglojumu Kopienas izcelsmes ražojumiem. Visu ražojumu importu, uz ko attiecas tādi pasākumi, kopējā vērtība nevar pārsniegt 10 % kopējā rūpniecības ražojumu importa no Kopienas pēdējā gadā, par kuru pieejama statistika.

4. Tādus pasākumus var piemērot uz laika posmu, kurš nepārsniedz četrus gadus. Tos pārtrauc piemērot vēlākais līdz ar maksimālā 12 gadu pārejas posma beigām. Minētos termiņus var izņēmuma kārtā pagarināt ar Sadarbības padomes lēmumu.

5. Tādus pasākumus nevar ieviest attiecībā uz ražojumu, ja ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi kopš visu nodokļu un kvantitatīvo ierobežojumu vai maksājumu vai pasākumu ar līdzvērtīgu iedarbību atcelšanas attiecībā uz minēto ražojumu.

6. Dienvidāfrika paziņo Sadarbības padomei par ārkārtas pasākumiem, ko tā gatavojas pieņemt, un pēc Kopienas pieprasījuma notiek apspriedes par tādiem pasākumiem, pirms tos piemēro, lai panāktu apmierinošu risinājumu. Tās paziņojumā ietver paredzamo grafiku uzliekamo muitas nodokļu ieviešanai un turpmākai atcelšanai.

7. Ja 30 dienās pēc tāda paziņojuma nav panākta vienošanās par 6. punktā ierosinātajiem pasākumiem, tad Dienvidāfrika var veikt atbilstošus pasākumus, lai risinātu šo problēmu, un iesniedz Sadarbības padomei noteiktu grafiku muitas nodokļu atcelšanai, kas ieviesti ar šo pantu. Tāds grafiks paredz minēto nodokļu pakāpenisku samazināšanu vienādās gada likmēs, sākot vēlākais vienu gadu pēc to ieviešanas. Sadarbības padome var izlemt par atšķirīgu grafiku.

26. pants

Drošības procedūras

1. Gadījumā, ja Kopiena vai Dienvidāfrika sāk uzraudzības mehānismu attiecībā uz grūtībām, kas minētas 24. pantā, kura nolūks ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tad tā informē par to otru Pusi un, ja vajadzīgs, sāk ar to apspriedes.

2. Gadījumos, kas precizēti 24. pantā, pirms tajā paredzēto pasākumu veikšanas vai gadījumos, uz ko attiecas šā panta 5. punkta b) apakšpunkts, attiecīgi Kopiena vai Dienvidāfrika pēc iespējas drīzāk sniedz Sadarbības padomei visu būtisko informāciju, lai meklētu abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

3. Pasākumu atlasē prioritāte jādod tiem, kuri vismazāk traucē šā Nolīguma darbību, un tos ierobežo līdz pakāpei, kas vajadzīga, lai nepieļautu vai novērstu kaitējumu un atvieglotu korekciju.

4. Par aizsardzības pasākumiem tūlīt ziņo Sadarbības padomei, un par tiem regulāri apspriežas minētajā iestādē, jo īpaši, lai izveidotu grafiku to atcelšanai, tiklīdz apstākļi to pieļauj.

5. Iepriekšējo punktu izpildei piemēro šādus noteikumus:

a) attiecībā uz 24. pantu, to grūtību izskatīšana, kas rodas tajā pantā minēto apstākļu dēļ, jānodod Sadarbības padomei, kura var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja Sadarbības Padome vai eksportētāja Puse nav pieņēmusi lēmumu, kas atrisina grūtības, un nav panākts cits apmierinošs risinājums 30 dienās pēc šādi izskatīšanai nodotā jautājuma iesniegšanas, tad importētāja Puse var veikt atbilstošus pasākumus, lai atrisinātu sarežģījumus. Šādus pasākumus veic laika posmā, kas nepārsniedz trīs gadus, un tajos ietilpst elementi, kas pakāpeniski noved pie to atcelšanas, vēlākais, noteiktā laika posma beigās;

b) ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība un tāpēc attiecīgi iepriekšēja informācija vai izpēte nav iespējama, tad attiecīgi Kopiena vai Dienvidāfrika var 24. pantā precizētajās situācijās tūlīt piemērot piesardzības pasākumus, kas šādā situācijā vajadzīgi, un tūlīt informē par to otru Pusi.

27. pants

Izņēmumi

Nolīgums neliedz piemērot importa, eksporta, preču tranzīta vai lietotu preču tirdzniecības aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz sabiedrības morāli, sabiedrisko kārtību vai valsts drošības apsvērumiem, uz cilvēku un dzīvnieku veselības un dzīvības vai augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas kultūras vērtību aizsardzības, vai intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai noteikumiem par zeltu vai sudrabu. Šādi aizliegumi vai ierobežojumi tomēr neveido patvaļīgu vai nepamatotu diskriminācijas līdzekli, kur dominē tādi paši nosacījumi, vai slēptus tirdzniecības ierobežojumus starp Pusēm.

28. pants

Izcelsmes normas

Izcelsmes normas tarifu atvieglojumu piemērošanai, kas paredzēti šajā Nolīgumā, ir noteiktas 1. protokolā.







B IEDAĻA

TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU UN PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

29. pants

Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) pienākumu atkārtots apstiprinājums

1. Atzīstot savas ekonomikas attīstības pakalpojumu pieaugošo nozīmi, Puses uzsver, cik nozīmīgi ir stingri ievērot Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT), jo īpaši tās principu par vislielākās labvēlības režīmu, un ieskaitot tās piemērojamos protokolus ar pievienotajām saistībām.

2. Saskaņā ar VVPT šo režīmu nepiemēro:

a) priekšrocībām, ko piešķīrusi jebkura Puse saskaņā ar Nolīguma noteikumiem, kā noteikts VVPT V pantā, vai saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti uz šāda Nolīguma pamata;

b) citām priekšrocībām, kas piešķirtas saskaņā ar vislielākās labvēlības režīma izņēmumu sarakstu, ko jebkura Puse pievienojusi VVPT.

3. Puses atkārtoti apstiprina savas attiecīgās saistības, kas pievienotas VVPT ceturtajam protokolam par pamata telekomunikācijām un Piektajam protokolam par finanšu pakalpojumiem.

30. pants

Pakalpojumu sniegšanas turpmāka liberalizācija

1. Puses centīsies paplašināt Nolīguma jomu, lai turpmāk liberalizētu pakalpojumu tirdzniecību starp Pusēm. Šādas paplašināšanas gadījumā liberalizācijas process nodrošina jebkādas diskriminācijas neesamību vai likvidāciju starp Pusēm attiecīgajā pakalpojumu nozarē un aptver visus piegādes veidus, ieskaitot pakalpojuma piegādi:

a) no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā;

b) vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam;

c) no vienas Puses pakalpojumu piegādātāja, izmantojot komerciālu klātbūtni otras Puses teritorijā;

d) no vienas Puses pakalpojumu piegādātāja, izmantojot tās Puses fizisku personu klātbūtni otras Puses teritorijā.

2. Sadarbības padome sniedz vajadzīgos ieteikumus 1. punktā izklāstītā mērķa izpildei.

3. Formulējot šādus ieteikumus, Sadarbības padome ņem vērā pieredzi, kas gūta, izpildot katras Puses pienākumus saskaņā ar VVPT, ar īpašu atsauci uz V pantu vispārīgi, un jo īpaši uz tā 3. punkta a) apakšpunktu par jaunattīstības valstu dalību liberalizācijas nolīgumos.

4. Mērķi, kas izklāstīts 1. punktā, pirmo reizi izskata Sadarbības padome vēlākais piecus gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā.

31. pants

Jūras transports

1. Puses cenšas efektīvi piemērot neierobežotas pieejas principu starptautiskajam jūras transporta tirgum un starptautiskajam jūras transportam, kas pamatojas uz godīgu konkurenci uz komerciāla pamata.

2. Puses vienojas attiecināt viena uz otras pilsoņiem un kuģiem, kas reģistrēti jebkuras Puses teritorijā, ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts vislielākās labvēlības režīmā attiecībā uz preču vai pasažieru vai abu jūras pārvadājumiem, pieeju ostām, tādu ostu infrastruktūras un jūras palīgpakalpojumu izmantošanu un saistītajām maksām un maksājumiem, muitas pakalpojumiem un piestātņu un iekraušanas un izkraušanas iekārtu piešķiršanu, pamatojoties uz godīgu konkurenci un uz komercnoteikumiem.

3. Puses vienojas aplūkot jūras transportu 30. panta sakarā, ieskaitot kombinētās satiksmes darbības, neskarot valsts piederības ierobežojumus vai jebkuras Puses noslēgtos nolīgumus, kas pastāv tajā laikā un kas atbilst Pušu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar VVPT nolīgumu.







C IEDAĻA

KĀRTĒJIE MAKSĀJUMI UN KAPITĀLA APRITE

32. pants

Kārtējie maksājumi

1. Ievērojot 34. panta noteikumus, Puses apņemas atļaut veikt brīvi konvertējamā valūtā visus maksājumus par kārtējiem darījumiem starp Kopienas un Dienvidāfrikas rezidentiem.

2. Dienvidāfrika veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 1. punkta noteikumus, kas liberalizē kārtējos maksājumus, tās rezidenti neizmanto neatļautām kapitāla aizplūdēm.

33. pants

Kapitāla kustība

1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā, Kopiena un Dienvidāfrika no šā Nolīguma spēkā stāšanās dienas nodrošina tāda kapitāla brīvu kustību, kas attiecas uz tiešajiem ieguldījumiem Dienvidāfrikā uzņēmumos, kuri izveidoti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, un lai šādus ieguldījumus un no tiem radušos peļņu varētu pārvērst skaidrā naudā un repatriēt.

2. Puses apspriežas viena ar otru, lai veicinātu un visbeidzot sasniegtu pilnu kapitāla aprites liberalizāciju starp Kopienu un Dienvidāfriku.

34. pants

Maksājumu bilances grūtības

Ja viena vai vairākas Kopienas dalībvalstis vai Dienvidāfrika ir nopietnās maksājumu bilances grūtībās vai pastāv tādi draudi, tad attiecīgi Kopiena vai Dienvidāfrika var saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti, ievērojot Vispārējo tarifu un tirdzniecības vienošanos un Starptautiskā valūtas fonda nolīguma VIII un XIV pantu, pieņemt ierobežojumus par kārtējiem darījumiem, kam ir ierobežots termiņš un kas nevar pārsniegt to, kas nepieciešams maksājumu bilances stāvokļa labošanai. Attiecīgi Kopiena vai Dienvidāfrika tūlīt informē otru Pusi un iespējami īsā laikā iesniedz tai grafiku attiecīgo pasākumu atcelšanai.







D IEDAĻA

KONKURENCES POLITIKA

35. pants

Definīcija

Ar šā Nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmākais tiktāl, cik tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Dienvidāfriku:

a) nolīgumi un saskaņota darbība starp uzņēmumiem horizontālajās attiecībās, uzņēmumu asociāciju lēmumi, un nolīgumi starp uzņēmumiem vertikālajās attiecībās, kuru ietekme ir būtiski novērst vai mazināt konkurenci Kopienas vai Dienvidāfrikas teritorijā, ja vien uzņēmumi nevar pierādīt, ka pret konkurenci vērsto ietekmi pārspēj konkurenci veicinoša ietekme;

b) viena vai vairāku uzņēmumu ļaunprātīga tirgus spējas izmantošana visā Kopienas vai Dienvidāfrikas teritorijā vai ievērojamā tās daļā.

36. pants

Izpilde

Ja līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā jebkura Puse vēl nav pieņēmusi vajadzīgos normatīvos aktus 35. panta izpildei, tad tās jurisdikcijā ir to izdarīt trīs gadu laika posmā.

37. pants

Atbilstoši pasākumi

Ja Kopiena vai Dienvidāfrika uzskata, ka konkrēta prakse tās vietējā tirgū nav savietojama ar 35. panta noteikumiem, un:

a) tā nav attiecīgi paredzēta saskaņā ar 36. pantā minētajiem izpildes noteikumiem; vai

b) ja nav tādu noteikumu un ja tāda prakse rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu otras Puses interesēm vai būtisku kaitējumu tās vietējai ražošanai, ieskaitot tās pakalpojumu nozari,

tad attiecīgā Puse var veikt atbilstošus pasākumus, kas atbilst tās tiesību aktiem, pēc apspriedes Sadarbības padomē vai 30 darba dienas pēc lūguma iesniegšanas par šādu apspriedi. Atbilstošajos pasākumos, kas jāpieņem, ievēro attiecīgās Konkurences iestādes pilnvaras.

38. pants

Pieklājība

1. Puses vienojas, ka ikreiz, kad Komisijai vai Dienvidāfrikas Konkurences iestādei ir pamats uzskatīt, ka pret konkurenci vērstā prakse, kas definēta 35. pantā, notiek otras iestādes teritorijā un būtiski ietekmē svarīgas Pušu intereses, tad tā var lūgt otras Puses Konkurences iestādei veikt atbilstošas koriģējošas darbības attiecībā uz minētās iestādes noteikumiem, kuri reglamentē konkurenci.

2. Šāds lūgums neierobežo nekādu darbību saskaņā ar prasījuma iesniedzējas iestādes konkurences tiesībām, ko var uzskatīt par vajadzīgu, un nekādā veidā neapgrūtina pieprasījuma saņēmējas iestādes lēmumu pieņemšanas pilnvaras vai tās patstāvību.

3. Neierobežojot savas attiecīgās funkcijas, tiesības, pienākumus vai patstāvību, pieprasījuma saņēmēja Konkurences iestāde rūpīgi apsver un izskata prasījuma iesniedzējas iestādes izteiktos viedokļus un iesniegtos dokumentus un jo īpaši pievērš uzmanību attiecīgo pret konkurenci vērsto darbību raksturam, iesaistītajam uzņēmumam vai uzņēmumiem un iespējamajai kaitīgajai ietekmei uz cietušās Puses svarīgajām interesēm.

4. Ja Komisijas vai Dienvidāfrikas Konkurences iestāde nolemj veikt izmeklēšanu vai paredz veikt jebkuru darbību, kam var būt svarīga ietekme uz otras Puses interesēm, tad Puses var apspriesties pēc jebkuras Puses lūguma, un abas cenšas rast savstarpēji pieņemamu risinājumu, ņemot vērā savas attiecīgās svarīgās intereses, pienācīgi ievērojot viena otras tiesību aktus, suverenitāti, attiecīgo konkurences iestāžu patstāvību un pieklājības apsvērumus.

39. pants

Tehniskā palīdzība

Kopiena sniedz Dienvidāfrikai tehnisko palīdzību tās konkurences tiesību un politikas pārstrukturēšanā, kas cita starpā var ietvert:

a) ekspertu apmaiņu;

b) semināru organizēšanu;

c) mācības.

40. pants

Informācija

Puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, kas uzlikti saskaņā ar dienesta noslēpuma un komercnoslēpuma prasībām.







E IEDAĻA

VALSTS ATBALSTS

41. pants

Valsts atbalsts

1. Ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Dienvidāfriku, valsts atbalsts, kas atbalsta dažus uzņēmumus vai dažu preču ražošanu un kas traucē vai draud traucēt konkurenci, un kas neatbalsta noteiktu kādas Puses sabiedriskās kārtības mērķi vai mērķus, nav savietojams ar šā Nolīguma pareizu darbību.

2. Puses vienojas, ka to interesēs ir nodrošināt, lai valsts atbalstu sniegtu godīgi, taisnīgi un pārredzami.

42. pants

Pasākumi stāvokļa izlabošanai

1. Ja Kopiena vai Dienvidāfrika uzskata, ka kāda noteikta prakse nav savietojama ar 41. panta noteikumiem, un ka šāda prakse rada vai draud radīt būtisku kaitējumu otras Puses interesēm vai tās vietējai ražošanai, un ja tas nav pienācīgi paredzēts esošajos noteikumos un procedūrās, tad Puses vienojas sākt apspriedes, lai rastu savstarpēji apmierinošu risinājumu. Šādas apspriedes neierobežos Pušu tiesības un pienākumus to attiecīgo tiesību aktu un starptautisko saistību izteiksmē.

2. Jebkura Puse var uzaicināt Sadarbības padomi šādas apspriedes sakarā izskatīt Pušu sabiedriskās kārtības mērķus, kas pamato 41. pantā minētā valsts atbalsta piešķiršanu.

43. pants

Pārredzamība

Katra Puse nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā. Jo īpaši, ja kāda Puse to pieprasa, tad otra Puse sniedz informāciju par atbalsta shēmām, par atsevišķiem valsts atbalsta gadījumiem, vai par sniegtā atbalsta kopējo apjomu un sadali. Informācijas apmaiņā starp Pusēm ņem vērā ierobežojumus, kas uzlikti ar katras Puses tiesību aktiem saskaņā ar komercnoslēpuma un dienesta noslēpuma prasībām.

44. pants

Pārskatīšana

1. Ja nav nekādu 41. panta izpildes noteikumu vai procedūru, tad valsts atbalstam vai subsīdijām piemēro 1994. gada Vispārējās tarifu un tirdzniecības vienošanās VI un XVI pantu, kā arī PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

2. Sadarbības padome regulāri pārskata šajos jautājumos panākto progresu. Jo īpaši tā turpina attīstīt sadarbību un sapratni par pasākumiem, ko veikusi katra Puse attiecībā uz 41. panta darbību.







F IEDAĻA

CITI TIRDZNIECĪBAS NOTEIKUMI

45. pants

Valsts iepirkums

1. Puses vienojas sadarboties, lai nodrošinātu, ka pieeju Pušu iepirkuma līgumiem reglamentē godīga, taisnīga un pārredzama sistēma.

2. Sadarbības padome regulāri pārskata šajā jautājumā panākto progresu.

46. pants

Intelektuālais īpašums

1. Puses nodrošina pienācīgu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem. Puses piemēro PTO Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIP) no 1996. gada 1. janvāra un apņemas attiecīgā gadījumā uzlabot aizsardzību, kas paredzēta saskaņā ar minēto līgumu.

2. Ja intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā rodas sarežģījumi, kas ietekmē tirdzniecības nosacījumus, tad pēc jebkuras Puses lūguma nekavējoties uzsāk apspriedes, lai sasniegtu savstarpēji apmierinošus risinājumus.

3. Kopiena un tās dalībvalstis apstiprina nozīmi, kādu tās piešķir pienākumiem, kuri izriet no:

a) Madrides nolīguma par preču zīmju starptautisko reģistrāciju protokola (Madride, 1989. gads);

b) Starptautiskās konvencijas par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (Roma, 1961. gads);

c) Līguma par sadarbību patentu jomā (Vašingtona, 1979. gads, grozīts 1984. gadā).

4. Neierobežojot pienākumus, kas izriet no PTO Līguma par TRIP, Dienvidāfrika var labvēlīgi apsvērt pievienošanos daudzpusējām konvencijām, kuras minētas 3. punktā.

5. Puses apstiprina nozīmi, kādu tās piešķir šādiem instrumentiem:

a) Nicas vienošanās par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju atšķirības zīmju reģistrēšanai noteikumi (Ženēva, 1977. gads, grozīts 1979. gadā);

b) Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (1971. gada Parīzes akts);

c) Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija (1978. gada Ženēvas akts);

d) Budapeštas līgums par mikroorganismu depozītu starptautisku atzīšanu patentēšanas procedūrā (1977. gads, grozīts 1980. gadā);

e) Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (Stokholmas akts, grozīts 1979. gadā);

f) WIPO līgums par autortiesībām (WCT), 1996. gads.

6. Lai atvieglotu šā panta izpildi, Kopiena pēc lūguma un savstarpēji saskaņotiem noteikumiem un nosacījumiem var sniegt Dienvidāfrikai tehnisko palīdzību, cita starpā, tiesību aktu un noteikumu sagatavošanā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un izpildei, tādu tiesību ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, vietējo biroju un citu šādu aģentūru izveidei un izpildei, kas nodarbojas ar izpildi un aizsardzību, ieskaitot personāla apmācību.

7. Puses vienojas, ka šā Nolīguma nolūkā intelektuālais īpašums jo īpaši ietver autortiesības, ieskaitot autortiesības uz datorprogrammām un blakustiesībām, funkcionālos modeļus, patentus, ieskaitot biotehnoloģiskos izgudrojumus, rūpnieciskos dizainus, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ieskaitot izcelsmes apzīmējumus vai nosaukumus, preču zīmes un pakalpojumu zīmes, integrālo shēmu topogrāfijas, kā arī datu bāžu aizsardzību un aizsardzību pret negodīgu konkurenci, kas minēta 10.a pantā Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību un nepieejamas informācijas aizsardzību attiecībā uz speciālo profesionālo informāciju.

47. pants

Standartizācija un atbilstības novērtēšana

Puses sadarbosies standartizācijas, metroloģijas, sertifikācijas un kvalitātes nodrošināšanas jomā, lai samazinātu atšķirības starp Pusēm minētajās jomās, likvidētu tehniskos šķēršļus un atvieglotu divpusējo tirdzniecību. Šādā sadarbībā ietilpst:

a) pasākumi saskaņā ar PTO Nolīguma par tehniskās tirdzniecības šķēršļiem noteikumiem, lai veicinātu starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru lielāku izmantošanu, ieskaitot nozaru pasākumus;

b) nolīgumu par atbilstības novērtēšanas savstarpēju atzīšanu savstarpējas ekonomiskās intereses nozarēs izstrādāšana;

c) sadarbība kvalitātes nodrošināšanas jomā izraudzītās Dienvidāfrikai nozīmīgās nozarēs;

d) tehniskās palīdzības veicināšana dienvidu Āfrikas kvalifikācijas paaugstināšanas iniciatīvās akreditācijas, metroloģijas un standartizācijas jomās;

e) praktisku saikņu izveidošana starp Dienvidāfrikas un Eiropas standartizācijas, akreditācijas un sertifikācijas organizācijām.

48. pants

Muita

1. Puses veicina un atvieglo sadarbību starp to muitas dienestiem, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti tirdzniecības noteikumi, un garantētu godīgu tirdzniecību. Sadarbība cita starpā rada informācijas un apmācības shēmu apmaiņu.

2. Neierobežojot citus sadarbības veidus, kas paredzēti šajā Nolīgumā, jo īpaši 90. pantā, Līgumslēdzēju pušu administratīvās iestādes sniedz savstarpēju palīdzību saskaņā ar šā Nolīguma 2. protokola noteikumiem.

49. pants

Statistika

Puses vienojas sadarboties šajā jomā. Sadarbību vērsīs galvenokārt uz statistikas metožu un prakses saskaņošanu, lai dotu iespēju apstrādāt, atbilstīgi savstarpēji saskaņotiem pamatiem, datus par preču un pakalpojumu tirdzniecību, un – plašāk – par jebkuru Nolīgumā ietverto jomu, kuri noder statistiskajai apstrādei.







IV SADAĻA

EKONOMISKĀ SADARBĪBA

50. pants

Ievads

Puses vienojas attīstīt un veicināt sadarbību ekonomiskajos un rūpnieciskajos jautājumos, kas ir tām savstarpēji izdevīgi un ir Āfrikas dienvidu reģiona interesēs kopumā, dažādojot un stiprinot savas ekonomiskās saiknes, veicinot savu ekonomiku noturīgu attīstību, atbalstot reģionālās ekonomiskās sadarbības modeļus, veicinot sadarbību starp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, aizsargājot un uzlabojot vidi, veicinot vēsturiski nelabvēlīgo grupu, tostarp sieviešu, ekonomisko autonomiju, aizsargājot un veicinot darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības.

51. pants

Rūpniecība

Sadarbības mērķis šajā jomā ir atvieglot Dienvidāfrikas rūpniecības pārstrukturēšanu un modernizāciju, vienlaikus sekmējot tās konkurētspēju un izaugsmi, un radīt labvēlīgus nosacījumus savstarpēji izdevīgai sadarbībai starp Dienvidāfrikas un Kopienas rūpniecību.

Sadarbības mērķis cita starpā ir:

a) veicināt sadarbību starp Pušu uzņēmējiem (uzņēmumiem, profesionāļiem, nozaru un citām uzņēmējsabiedrībām, organizēto darbaspēku utt.);

b) atbalstīt Dienvidāfrikas valsts un privāto sektoru centienus pārstrukturēt un modernizēt rūpniecību, ievērojot nosacījumus, kuri nodrošiona vides aizsardzību, noturīgu attīstību un ekonomisko autonomiju;

c) sekmēt privātajām iniciatīvām labvēlīgu vidi, lai veicinātu un dažādotu produkciju vietējiem un eksporta tirgiem;

d) veicināt Dienvidāfrikas cilvēkresursu un rūpnieciskā potenciāla uzlabotu izmantošanu, cita starpā, atvieglojot pieeju kredītu un ieguldījumu finansēm un atbalstot rūpnieciskos jauninājumus, tehnoloģiju nodošanu, apmācības, izpēti un tehnoloģijas attīstību.

52. pants

Ieguldījumu veicināšana un aizsardzība

Pušu sadarbības mērķis ir radīt vidi, kura veicina savstarpēji izdevīgus ieguldījumus, gan vietējos, gan ārvalstu, jo īpaši, izmantojot uzlabotus ieguldījumu aizsardzības nosacījumus, ieguldījumu veicināšanu, kapitāla pārvedumus un informācijas apmaiņu par ieguldījumu iespējām.

Sadarbības mērķi cita starpā ir atvieglot un veicināt:

a) attiecīgā gadījumā, ieguldījumu veicināšanas un aizsardzības nolīgumu noslēgšanu starp dalībvalstīm un Dienvidāfriku;

b) attiecīgā gadījumā, nolīgumu pret nodokļu dubulto uzlikšanu noslēgšanu starp dalībvalstīm un Dienvidāfriku;

c) informācijas apmaiņu par ieguldījumu iespējām;

d) darbu, kas vērsts uz saskaņotām un vienkāršotām procedūrām un administratīvo praksi ieguldījumu jomā;

e) atbalstu, izmantojot atbilstošus instrumentus, ieguldījumu veicināšanai Dienvidāfrikā un Āfrikas dienvidu reģionā.

53. pants

Tirdzniecības attīstība

1. Puses apņemas attīstīt, dažādot un paplašināt tirdzniecību starp tām un uzlabot Dienvidāfrikas ražošanas konkurētspēju vietējā, reģionālajā un starptautiskajā tirgū.

2. Sadarbība tirdzniecības attīstības jomā ir jo īpaši vērsta uz šādām darbībām:

a) atbilstošu tirdzniecības attīstības stratēģiju izstrādāšana un konkurenci atbalstošas tirdzniecības vides radīšana;

b) kvalifikācijas paaugstināšana un cilvēkresursu un profesionālo prasmju attīstība tirdzniecības un atbalsta pakalpojumu jomā gan valsts, gan privātajā sektorā, ieskaitot darbaspēku;

c) informācijas apmaiņa par tirgus prasībām;

d) speciālās profesionālās informācijas un tehnoloģijas nodošana caur ieguldījumu un kopuzņēmumiem;

e) privātā sektora, jo īpaši tirdzniecībā iesaistītu mazo un vidējo uzņēmumu attīstība;

f) organizāciju, kas nodarbojas ar tirdzniecības un atbalsta pakalpojumu attīstību, izveide, pielāgošana un stiprināšana;

g) reģionālā sadarbība tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītas infrastruktūras un pakalpojumu attīstībai Āfrikas dienvidos.

54. pants

Mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi

Pušu mērķis ir attīstīt un stiprināt mikrouzņēmumus (MU) un mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) Dienvidāfrikā, kā arī veicināt sadarbību starp MVU Kopienā un Dienvidāfrikā, kā arī reģionā, veidā, kas ievēro dzimumu līdztiesību. Puses cita starpā:

a) sadarbojas, attiecīgā gadījumā, lai radītu labvēlīgu tiesisko, administratīvo, iestāžu, tehnisko, nodokļu un finanšu sistēmu MU un MVU izveidei un paplašināšanai;

b) sniedz palīdzību, ko MU un MVU neatkarīgi no sava juridiskā statusa lūgušas tādās jomās kā finansēšana, prasmju apmācība, tehnoloģijas un tirdzniecība;

c) sniedz palīdzību uzņēmumiem, organizācijām, lēmējiem un aģentūrām, kas sniedz b) apakšpunktā minētos pakalpojumus, izmantojot atbilstošu tehnisko atbalstu, informācijas apmaiņu un kvalifikācijas paaugstināšanu;

d) izveido un veicina atbilstošas saiknes starp Dienvidāfrikas, Āfrikas dienvidu un Kopienas privātā sektora uzņēmējiem, lai uzlabotu informācijas plūsmu (saistībā ar stratēģijas formulēšanu un izpildi, uzņēmējdarbības tendencēm un iespējām, vienota informācijas tīkla izveidi, kopuzņēmumiem un prasmju nodošanu).

55. pants

Informācijas sabiedrība – telekomunikācijas un informācijas tehnoloģija

1. Puses vienojas sadarboties informācijas un sakaru tehnoloģijas (ICT) jomā, ko tās uzskata par mūsdienu sabiedrības galvenajām nozarēm un kas ir ļoti svarīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai un informācijas sabiedrības attīstībai. Sakari šajā kontekstā ietver pastu, apraidi, telekomunikācijas, informācijas tehnoloģijas. Sadarbības mērķis ir:

a) uzlabot Dienvidāfrikas valsts un privāto uzņēmumu pieeju sakaru līdzekļiem, elektronikai un informācijas tehnoloģijām, par atbalstu izmantojot infrastruktūras tīklus, cilvēkresursus un atbilstošu informācijas sabiedrības politiku Dienvidāfrikā;

b) atbalstīt sadarbību starp Āfrikas dienvidu reģiona valstīm šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz satelītsakaru tehnoloģiju;

c) stāties pretī izaicinājumiem, ko rada globalizācija, jaunās tehnoloģijas, institucionālā un nozaru pārstrukturēšana, un pieaugošā starpība starp informācijas pamatpakalpojumiem un modernizētajiem pakalpojumiem.

2. Sadarbība cita starpā ietver:

a) dialogu par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, ieskaitot reglamentējošus aspektus un komunikācijas politiku;

b) informācijas apmaiņu un iespējamu tehnisku palīdzību informācijas un sakaru tehnoloģiju, kā arī frekvenču izmantošanas reglamentēšanai, standartizācijai, atbilstības pārbaudēm un sertifikācijai;

c) jaunas informācijas un sakaru tehnoloģijas izplatīšanu, un jaunu iekārtu attīstīšanu, jo īpaši saistībā ar tīklu savstarpēju savienošanu un piemērojumu savstarpēju izmantojamību;

d) kopīgas izpētes, tehnoloģiskās attīstības veicināšanu un izpildi par projektiem jauno tehnoloģiju jomā, kas saistītas ar informācijas sabiedrību;

e) Dienvidāfrikas organizāciju pieeju Kopienas projektiem vai programmām uz to režīmu pamata, ko piemēro dažādās attiecīgajās jomās, un Eiropas Savienības organizāciju pieeju darbībām, ko sākusi Dienvidāfrika, ievērojot tādus pašus nosacījumus.

56. pants

Sadarbība pasta jomā

Sadarbība šajā jomā ietver:

a) informācijas apmaiņu un dialogu par pasta jautājumiem cita starpā saistībā ar reģionālajām un starptautiskajām darbībām, reglamentējošiem aspektiem un politiskiem lēmumiem;

b) tehnisko palīdzību par reglamentāciju, ekspluatācijas standartiem un cilvēkresursu attīstību;

c) kopīgu projektu veicināšanu un izpildi, ieskaitot izpēti, attiecībā uz tehnoloģisko attīstību šajā nozarē.

57. pants

Enerģētika

1. Sadarbība šajā jomā ietver šādu mērķi:

a) uzlabot Dienvidāfrikas pieeju pieejamiem, uzticamiem un ilgtspējīgiem enerģijas avotiem;

b) reorganizēt un modernizēt enerģijas ražošanas, sadales un patēriņa apakšnozares tā, lai atbilstošie pakalpojumi tiktu sniegti uz optimāliem ekonomiskās efektivitātes, sociālās attīstības un videi nekaitīgiem noteikumiem;

c) atbalstīt sadarbību starp valstīm Āfrikas dienvidu reģionā, lai izmantotu uz vietas pieejamos enerģijas resursus efektīvā un videi draudzīgā veidā.

2. Sadarbības īpašais mērķis ir:

a) atbalstīt atbilstošu Dienvidāfrikas enerģētikas politikas un infrastruktūras attīstību;

b) dažādot enerģijas piegādes Dienvidāfrikā;

c) uzlabot enerģijas apgādes uzņēmumu darbības standartus tehniskā, ekonomiskā un finansiālā izteiksmē, jo īpaši elektroenerģijas un šķidrā kurināmā nozarēs;

d) atvieglot vietējās kvalifikācijas paaugstināšanu, jo īpaši ar vispārējās un tehniskās apmācības starpniecību;

e) attīstīt jaunus un atjaunojamus enerģijas veidus un atbalsta infrastruktūru, jo īpaši, lai apgādātu ar enerģiju lauku rajonus;

f) uzlabot racionālu enerģijas izmantošanu, īpaši veicinot enerģijas sistēmu efektivitāti;

g) veicināt videi draudzīgu tehnoloģiju pārvešanu un izmantošanu;

h) veicināt reģionālo sadarbību enerģētikas jomā Āfrikas dienvidos.

58. pants

Kalnrūpniecība un minerāli

1. Sadarbības mērķis šajā jomā, cita starpā, ir:

a) atbalstīt un veicināt politikas pasākumus, kas uzlabo veselības un drošības standartus kalnrūpniecībā, kā arī darba noteikumus;

b) padarīt pieejamus izrakteņus un informāciju par ģeozinātnēm, lai veicinātu izpēti un ieguldījumus kalrūpniecībā. Sadarbība rada arī savstarpēji labvēlīgu klimatu ieguldījumu piesaistīšanai šajā nozarē, ieskaitot MVU (un iepriekš mazāk attīstītas kopienas);

c) atbalstīt politiku, kas nodrošina, lai kalnrūpniecības darbības notiktu, pienācīgi ņemot vērā vidi un noturīgu attīstību, ņemot vērā īpašos apstākļus valstī un kalnrūpniecības veidu;

d) sadarboties kalnrūpniecības un minerālu tehnoloģijas izpētes un attīstības jomā.

2. Sadarbība ietvers Dienvidāfrikas darbības, ko veic Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) Kalnrūpniecības koordinācijas vienības ietvaros.

59. pants

Transports

1. Sadarbības mērķis šajā jomā ir:

a) uzlabot Dienvidāfrikas pieeju pieejamiem, drošiem un uzticamiem transporta veidiem un atvieglot preču plūsmu valstī, atbalstot kombinētās satiksmes infrastruktūras tīklu un transporta sistēmu attīstību, kas ir ekonomiski un no vides viedokļa noturīgi;

b) veicināt sadarbību starp Āfrikas dienvidu reģiona valstīm, lai radītu noturīgu transporta tīklu reģionālām vajadzībām.

2. Sadarbība ir jo īpaši vērsta uz:

a) ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu infrastruktūras pārstrukturēšanas un modernizācijas veicināšanu;

b) gaisa transporta, dzelzceļu, ceļu un vairākveidu tranzītpārvadājumu, kā arī ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu vadības, kā arī jūras un gaisa satiksmes nosacījumu pakāpenisku uzlabošanu;

c) gaisa un jūras satiksmes uzlabošanu, uzlabojot aeronavigācijas līdzekļus un apmācības, lai sekmētu efektīvas programmas.

60. pants

Tūrisms

1. Puses sadarbosies, lai stiprinātu konkurētspējīgas tūrisma nozares attīstību. Šajā sakarā Puses jo īpaši vienojas:

a) veicināt tūrisma nozares kā ekonomiskās izaugsmes un emancipācijas ģeneratora, kā arī nodarbinātības un ārvalstu valūtas attīstību;

b) censties veidot stratēģisku savienību, kas ietver valsts, privātas un kopienas intereses, lai nodrošinātu noturīgu tūrisma attīstību;

c) veikt kopīgas darbības tādās jomās kā ražojumu un tirgu, cilvēkresursu un institucionālo struktūru attīstība;

d) sadarboties tūrisma apmācībā un kvalifikācijas paaugstināšanā, lai uzlabotu pakalpojumu standartus;

e) sadarboties kopienas tūrisma veicināšanā un attīstībā, izmantojot izmēģinājuma projektus lauku rajonos;

f) veicināt tūristu brīvu pārvietošanos.

2. Puses vienojas, ka sadarbība tūrisma jomā tiks pamatota cita starpā uz šādām pamatnostādnēm:

a) vietējo kopienu integritātes un interešu ievērošana, jo īpaši lauku rajonos;

b) kultūras mantojuma nozīmes izcelšana;

c) apmācības, speciālās profesionālās informācijas nodošanas un apziņas radīšanas plašākā kopienā veicināšana;

d) pozitīvas mijiedarbības nodrošināšana starp tūrismu un vides saglabāšanu;

e) reģionālās sadarbības veicināšana Āfrikas dienvidos.

61. pants

Lauksaimniecība

1. Sadarbība šajā jomā tiks vērsta uz integrētas, saskaņotas un pastāvīgas lauku apvidu attīstības veicināšanu Dienvidāfrikā. Sadarbība jo īpaši tiks vērsta uz to, lai:

a) attiecīgā gadījumā modernizētu un pārstrukturētu lauksaimniecības nozari, izmantojot metodes, kuras ietver infrastruktūras un aprīkojuma modernizāciju, iepakošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstību un privāto izplatīšanas un tirdzniecības ķēžu uzlabošanu;

b) veicinātu konkurētspējas attīstību un stiprināšanu lauksaimniekiem no iepriekš mazāk attīstītajām kopienām un sniegtu šajā sakarā atbilstošus lauksaimnieciskos pakalpojumus;

c) dažādotu un attīstītu produkciju un ārējos tirgus;

d) sasniegtu un attīstītu sadarbību dzīvnieku veselības, augu veselības un lauksaimnieciskās ražošanas metožu jomā;

e) izskatītu dzīvnieku un augu veselības standartu un normu saskaņošanas pasākumus nolūkā veicināt tirdzniecību, ņemot vērā abu Pušu spēkā esošos tiesību aktus un saskaņā ar PTO noteikumiem.

2. Sadarbība notiks cita starpā ar speciālās profesionālās informācijas nodošanas, kopuzņēmumu izveides un kvalifikācijas paaugstināšanas programmu starpniecību.

62. pants

Zivsaimniecība

Sadarbība šajā jomā ir vērsta uz to, lai veicinātu zivsaimniecības resursu noturīgu apsaimniekošanu un izmantošanu abu Pušu ilgtermiņa interesēs. To sasniegs ar informācijas apmaiņu un saskaņotu pasākumu izstrādi un izpildi, kas attieksies uz Pušu ekonomiskajiem, komerciālajiem, attīstības, zinātniskajiem un tehniskajiem centieniem. Minētos pasākumus izklāstīs atsevišķā savstarpēji izdevīgā zvejniecības nolīgumā, ko Puses apņemas pabeigt iespējami īsā laikā.

63. pants

Pakalpojumi

Puses vienojas sekmēt sadarbību pakalpojumu nozarē vispār un jo īpaši banku, apdrošināšanas un citu finanšu pakalpojumu jomā, cita starpā:

a) veicinot pakalpojumu tirdzniecību;

b) attiecīgā gadījumā apmainoties ar informāciju par normām, tiesību aktiem un noteikumiem, kuri reglamentē Pušu pakalpojumu nozari;

c) finanšu pakalpojumu un finanšu uzraudzības uzskaites, revīzijas, uzraudzības un reglamentācijas uzlabošana, piemēram, izmantojot apmācības shēmu veicināšanu.

64. pants

Patērētāju politika un patērētāju veselības aizsardzība

Puses uzsāk sadarbību patērētāju politikas un patērētāju veselības aizsardzības jomā, kas jo īpaši vērsta uz:

a) savstarpējās informēšanas sistēmu izveidi par iekšzemē aizliegtiem un bīstamiem ražojumiem;

b) informācijas un pieredzes apmaiņu par ražojumu pēcpārdošanas un ražojumu drošības uzraudzības sistēmas izveidi un darbību;

c) informācijas uzlabošanu, ko sniedz patērētājiem, jo īpaši par cenām, ražojumu īpašībām un piedāvātajiem pakalpojumiem;

d) apmaiņas veicināšanu starp patērētāju interešu pārstāvjiem;

e) patērētāju politiku un sistēmu savietojamības palielināšanu;

f) informācijas apmaiņu par patērētāju izpratnes palielināšanu, izmantojot informāciju un izglītību;

g) paziņošanu par izpildi un sadarbību starp Pusēm, izmeklējot kaitīgu vai negodīgu uzņēmējdarbību;

h) informācijas apmaiņu par efektīviem kompensācijas veidiem attiecībā uz netaisnību, kas nodarīta patērētājiem, kuri ir nelikumīgu darbību upuri.







V SADAĻA

SADARBĪBA ATTĪSTĪBAS JOMĀ







A IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

65. pants

Mērķi

1. Sadarbību attīstības jomā starp Kopienu un Dienvidāfriku veic politiskā dialoga un partnerattiecību kontekstā, un tā atbalsta valsts iestāžu politiku un reformas.

2. Jo īpaši sadarbība attīstības jomā veicina saskaņotu un noturīgu Dienvidāfrikas ekonomikas un sociālo attīstību un tās iekļaušanos pasaules ekonomikā, un to pamatu nostiprināšanu, kas radīti demokrātiskai sabiedrībai un valstij, ko pārvalda tiesiskums un kurā ievēro gan cilvēktiesības to politiskajos, sociālajos un kultūras aspektos, gan pamatbrīvības.

3. Šajā sakarā priekšroku dod atbalsta darbībām, kas palīdz cīnīties pret nabadzību.

66. pants

Prioritātes

1. Sadarbība attīstības jomā attieksies galvenokārt uz:

a) atbalstu politikām un instrumentiem, kuru mērķis ir pakāpeniska Dienvidāfrikas ekonomikas integrācija pasaules ekonomikā un tirdzniecībā, nodarbinātības paplašināšanu, noturīgu privāto uzņēmumu attīstību, reģionālo sadarbību un integrāciju. Šajā sakarā īpaša uzmanība tiks pievērsta atbalsta nodrošināšanai pielāgošanas pasākumiem, kas tiek veikti reģionā veidojot brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar šo Nolīgumu, jo īpaši saistībā ar Dienvidāfrikas muitas ūniju;

b) dzīves apstākļu un sociālo pamatpakalpojumu sniegšanas uzlabošanu;

c) demokratizācijas atbalstu, cilvēktiesību aizsardzību, nevainojamu valsts pārvaldi, pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu un iesaistīšanu attīstības procesā.

2. Tiks veicināts dialogs un partnerattiecības starp valsts iestādēm un nevalstiskajiem attīstības partneriem un dalībniekiem.

3. Programmas ir vērstas uz iepriekš mazāk attīstīto kopienu pamatvajadzībām un atspoguļo dzimumu līdztiesības, kā arī vides jautājumus, kas saistīti ar attīstību.

67. pants

Tiesīgie labuma guvēji

Sadarbības partneri, kuriem ir tiesības uz finansiālu un tehnisku palīdzību, ir valsts, apgabalu vai vietējās iestādes un valsts pārvaldes iestādes, nevalstiskās organizācijas un kopienu organizācijas, reģionālās un starptautiskās organizācijas, iestādes un valsts vai privātie uzņēmumi. Jebkura cita iestāde var būt tiesīga, ja to nosaka abas Puses.

68. pants

Līdzekļi un metodes

1. Līdzekļi, kurus var attīstīt veicot sadarbības pasākumus, kas minēti 66. pantā, jo īpaši ietver pētījumus, tehnisko palīdzību, apmācības vai citus pakalpojumus, piegādes un būvdarbus, kā arī novērtēšanu, revīzijas uzraudzību un misijas.

2. Kopienas finansējumu ārvalstu vai vietējā valūtā, atkarībā no pasākuma vajadzībām un veida, var piešķirt:

a) valdības budžeta izdevumiem, lai atbalstītu reformu un politikas izpildi prioritārajās nozarēs, ko identificē ar politiskā dialoga starpniecību;

b) ieguldījumiem (izņemot ēku iegādi) un aprīkojumam;

c) regulāriem izdevumiem dažos gadījumos un jo īpaši, ja programmu izpilda nevalstiska organizācija.

3. Par katru sadarbības pasākumam parasti pieprasa ieguldījumu no 67. pantā minētajiem partneriem. Šāda ieguldījuma veidu un apjomu pielāgo partnera iespējām un pasākuma veidam.

4. Var tikt pieprasīta vienotība un komplementaritāte ar citiem līdzekļu piešķīrējiem, jo īpaši Eiropas Savienības dalībvalstīm.

5. Abas Puses veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka plašākai sabiedrībai dara zināmu par Kopienas sadarbību, kas notiek attīstības jomā saskaņā ar šo Nolīgumu.

69. pants

Programmas izstrāde

1. Daudzgadu indikatīvo programmas izstrādi, kas pamatota uz īpašiem mērķiem, pārņemta no 66. pantā minētajām prioritātēm un norāda modalitātes, lai sagatavotu, izpildītu un uzraudzītu sadarbību attīstības jomā un no tām izrietošās darbības pārskata periodā, veic saistībā ar ciešu kontaktu starp Kopienu un Dienvidāfrikas valdību, ar Eiropas Investīciju bankas līdzdalību. Programmas izstrādes apspriežu rezultātus izklāsta daudzgadu indikatīvā programmā, ko parakstījušas abas Puses.

2. Sīki izstrādātas darbības programmas un noteikumus, lai izpildītu un uzraudzītu sadarbību attīstības jomā, pievieno daudzgadu indikatīvajai programmai.

70. pants

Projekta identificēšana, sagatavošana un novērtēšana

1. Par attīstības darbību identificēšanu un sagatavošanu atbild Dienvidāfrikas valdības valsts kredītrīkotājs, kā noteikts 80. pantā, vai jebkurš cits tiesīgs labuma guvējs, kā noteikts 67. pantā.

2. Projekta vai programmas dokumentācijā, kas iesniegta finansēšanai Kopienai, jāietver visa informācija, kas vajadzīga tā(-s) novērtēšanai. Šādu dokumentāciju delegācijas vadītājam oficiāli pārsūta valsts kredītrīkotājs vai citi tiesīgi labuma guvēji.

3. Attīstības darbību novērtēšanu kopīgi veic valsts kredītrīkotājs un/vai citi tiesīgi labuma guvēji un Kopiena.

71. pants

Finansēšanas priekšlikums un lēmums

1. Novērtēšanas slēdzienus apkopo delegācijas vadītājs finansēšanas priekšlikumā, kas sagatavots ciešā sadarbībā ar valsts kredītrīkotāju un/vai partneri, kurš iesniedzis lūgumu.

2. Komisija noformē finansēšanas priekšlikumu un iesniedz to Kopienas lēmējiestādei.

72. pants

Finansēšanas līgumi

1. Uz jebkuru projektu vai programmu, ko apstiprinājusi Kopiena, attiecas:

a) vai nu finansēšanas līgums, kas noslēgts starp Komisiju, kura darbojas Kopienas vārdā, un valsts kredītrīkotāju, kurš darbojas Dienvidāfrikas valdības vārdā, vai tiesīgo labuma guvēju;

b) vai līgums ar starptautiskām organizācijām vai juridiskām personām, fiziskām personām vai jebkuru citu uzņēmēju, kā noteikts 67. pantā, kas atbild par projekta vai programmas izpildi.

2. Visi finansēšanas līgumi vai nolīgumi paredz Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas pārbaudes klātienē.







B IEDAĻA

IZPILDE

73. pants

Darbuzņēmēju un piegāžu iespējamība

1. Dalība konkursos un nolīgumu slēgšanā ar vienlīdzīgiem noteikumiem tiek piedāvāta visām fiziskām un juridiskām personām Eiropas Savienības dalībvalstīs, Dienvidāfrikā un ĀKK valstīs. Lai nodrošinātu labāko izmaksu lietderības koeficientu uz dalību attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos var pretendēt arī citas jaunattīstības valstis.

2. Piegādes izcelsmes valstis ir dalībvalstis, Dienvidāfrika vai citas ĀKK valstis. Attiecīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piegādes izcelsmes valstis var būt citas valstis.

74. pants

Līgumslēdzēja iestāde

1. Darba, piegādes un pakalpojuma līgumus sagatavo, apspriež un noslēdz tiesīgais labuma guvējs, vienojoties un sadarbībā ar Komisiju.

2. Tiesīgais labuma guvējs var lūgt Komisijai sagatavot, apspriest un noslēgt pakalpojumu līgumus tā vārdā, tieši vai ar attiecīgās aģentūras starpniecību.

75. pants

Iepirkuma procedūra

Iepirkuma vai Kopienas finansētu līgumu procedūras ir noteiktas vispārējās klauzulās, kas pievienotas finansēšanas līgumiem.

76. pants

Vispārīgi noteikumi un nosacījumi

Kopienas finansētu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu piešķiršanu un izpildi reglamentē šis Nolīgums un attiecīgie vispārīgie noteikumi par būvdarbu, piegādes un pakalpojuma līgumiem, un vispārīgie nosacījumi, kas pieņemti ar Sadarbības padomes lēmumu.

77. pants

Strīdu izšķiršana

Jebkuru strīdu, kas rodas starp Dienvidāfriku un darbuzņēmēju, piegādātāju vai pakalpojumu sniedzēju Kopienas finansēta līguma izpildes laikā, atrisina šķīrējtiesā atbilstīgi procedūras noteikumiem par līgumu saskaņošanu un izskatīšanu šķīrējtiesā, kas pieņemti ar Sadarbības padomes lēmumu.

78. pants

Fiskālie pasākumi un muitas procedūras

1. Dienvidāfrikas valdība visus līgumus, ko finansē Kopiena, pilnībā atbrīvo no fiskālajām un muitas nodevām un/vai nodokļiem vai maksājumiem ar līdzvērtīgu iedarbību.

2. Sīku informāciju par pasākumiem un procedūrām, kā noteikts 1. punktā, nosaka, izmantojot vēstuļu apmaiņu starp Dienvidāfrikas valdību un Komisiju.

79. pants

Galvenais kredītrīkotājs

Komisija iecels galveno kredītrīkotāju, kas atbild par resursu pārvaldību, kurus Kopiena piešķīrusi sadarbībai ar Dienvidāfriku attīstības jomā.

80. pants

Valsts kredītrīkotājs un pilnvarotais maksātājs

1. Dienvidāfrikas valdība ieceļ valsts kredītrīkotāju, kas to pārstāvētu visās darbībās saistībā ar Komisijas finansētiem projektiem, kuri ir finansēšanas līguma starp Dienvidāfriku un Kopienu priekšmets. Ieceļ arī pilnvaroto maksātāju.

2. Galvenā kredītrīkotāja un valsts kredītrīkotāja, kā arī pilnvarotā maksātāja pienākumus un uzdevumus nosaka, izmantojot dokumentu apmaiņu starp Dienvidāfrikas valdību un Komisiju saskaņā ar Komisijas finanšu regulu noteikumiem, ko piemēro preferenču nolīgumiem.

81. pants

Delegācijas vadītājs

1. Komisiju Dienvidāfrikā pārstāv delegācijas vadītājs, kurš kopā ar valsts kredītrīkotāju nodrošina finansiālās un tehniskās sadarbības izpildi, uzraudzību un kontroli saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem un šā Nolīguma noteikumiem. Jo īpaši delegācijas vadītājam piešķir pilnvaras atvieglot un veicināt projektu un programmu sagatavošanu, novērtēšanu un izpildi.

2. Dienvidāfrikas valdība piešķir delegācijas vadītājam un Komisijas amatpersonām, kas ieceltas Dienvidāfrikā, privilēģijas un neaizskaramību saskaņā ar 1961. gada Vīnes Konvenciju par diplomātiskajām attiecībām.

3. Nosakot valsts kredītrīkotāja un delegācijas vadītāja uzdevumus un pienākumus, Puses cenšas nodrošināt projektu un programmu lielāko [iespējamo] vietējās vadības pakāpi, kā arī savietojamību un vienotību ar praksēm, ko piemēro pārējās ĀKK valstīs.

82. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1. Uzraudzības un novērtēšanas mērķis ir attīstības darbību (sagatavošanas, izpildes un turpmāko darbību) ārējais novērtējums, lai uzlabotu pašreizējo un turpmāko darbību attīstības efektivitāti. Minēto darbu kopīgi veic Dienvidāfrika un Kopiena.

2. Sadarbības uzraudzību un novērošanu kopīgi veic Dienvidāfrika un Kopiena. Var rīkot ikgadējās apspriedes, lai novērtētu progresu un vienotos par pasākumiem, kas jāveic, lai koriģētu un uzlabotu daudzgadu indikatīvās programmas izpildi un sagatavotos turpmākajām darbībām.







VI SADAĻA

SADARBĪBA CITĀS JOMĀS

83. pants

Zinātne un tehnoloģija

Puses apņemas pastiprināt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. Sīki izstrādāti noteikumi šā mērķa izpildei ir izklāstīti atsevišķā nolīgumā, kas stājās spēkā 1997. gada novembrī.

84. pants

Vide

1. Puses sadarbosies, lai sasniegtu noturīgu attīstību, racionāli izmantojot neatjaunojamos dabas resursus un noturīgi izmantojot atjaunojamos dabas resursus, tādējādi veicinot vides aizsardzību, tās piesārņojuma novēršanu un piesārņojuma kontroli. Puses centīsies uzlabot vides kvalitāti un strādās kopā, lai apkarotu globālas vides problēmas.

2. Puses īpaši izskatīs kvalifikācijas paaugstināšanas attīstību vides apsaimniekošanā. Risināsies dialogs par vides prioritāšu identifikāciju. Tiks pārskatīta Dienvidāfrikas agrākās politikas ietekme uz vides stāvokli, ja iespējams, pieņemot pasākumus stāvokļa labošanai.

3. Sadarbība cita starpā ietvers jautājumus, kuri attiecas uz pilsētu attīstību un zemes izmantošanu lauksaimniecības un nelauksaimniecības nolūkos, pārtuksnešošanos, atkritumu apsaimniekošanu, ieskaitot bīstamos un kodolatkritumus, bīstamo ķimikāliju apsaimniekošanu, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgstošu izmantošanu, mežu resursu noturīgu apsaimniekošanu, ūdens kvalitātes kontroli, piesārņojuma no rūpnieciskajiem un citiem avotiem kontroli, piekrastes un jūras piesārņojuma kontroli un jūras resursu apsaimniekošanu, integrētās ūdens sateces apsaimniekošana, ieskaitot starptautisko upju baseinu apsaimniekošanu, ūdens pieprasījuma apsaimniekošanu un jautājumiem, kas saistīti ar siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanu.

85. pants

Kultūra

1. Puses apņemas sadarboties kultūras jomā, lai veicinātu padziļinātas zināšanas un izpratni par kultūras daudzveidību Dienvidāfrikā un Eiropas Savienībā. Puses likvidēs šķēršļus starpkultūru komunikācijai un sadarbībai un sekmēs izpratni par dažādu kultūru tautu savstarpēju atkarību. Tās veicinās Dienvidāfrikas un Eiropas Savienības iedzīvotāju dalību abpusējas kultūras bagātināšanās procesā.

2. Kultūras kontaktu mērķis ir saglabāt un stiprināt kultūras mantojumu un ražot un izplatīt kultūras preces un pakalpojumus. Pēc iespējas plašāk izmanto nacionālos, reģionālos un starpreģionu sakaru līdzekļus un infrastruktūru, lai veicinātu kultūras kontaktus, vienlaikus veicinot autortiesību un saistīto tiesību ievērošanu.

3. Puses sadarbosies kultūras pasākumos un apmaiņās starp Dienvidāfrikas un Eiropas Savienības iestādēm un asociācijām.

86. pants

Sociālie jautājumi

1. Puses iesaistās dialogā par sociālo sadarbību. Tajā iekļauj jautājumus (saraksts nav izsmeļošs), kuri attiecas uz pēcaparteīda sabiedrības sociālajām problēmām, cīņu pret nabadzību, bezdarbu, dzimumu līdztiesību, vardarbību pret sievietēm, bērnu tiesībām, darba attiecībām, veselības aizsardzību, darba drošību un iedzīvotājiem.

2. Puses uzskata, ka ekonomikas attīstībai jānotiek vienlaicīgi ar sociālo progresu. Tās uzņemas atbildību garantēt sociālās pamattiesības, kas jo īpaši vērstas uz darba ņēmēju biedrošanās brīvību, tiesībām uz koplīguma slēgšanu, piespiedu darba likvidēšanu, diskriminācijas likvidēšanu nodarbinātības un amatu jomā un efektīvu bērnu darba likvidēšanu. Starptautiskās darba organizācijas atbilstošie standarti ir atskaites punkts minēto tiesību attīstībai.

87. pants

Informācija

Puses veic attiecīgus pasākumus, lai veicinātu efektīvu savstarpēju informācijas apmaiņu. Prioritāti cita starpā piešķir tam, lai nodrošinātu informācijas izplatīšanu par sadarbību starp Dienvidāfriku un Kopienu. Turklāt Puses cenšas sniegt pamatinformāciju par Dienvidāfriku un Eiropas Savienību plašai sabiedrībai, un specializētu informāciju par Eiropas Savienības politiku īpašām mērķgrupām Dienvidāfrikā, kā arī specializētu informāciju par Dienvidāfrikas politiku īpašām mērķgrupām Eiropas Savienībā.

88. pants

Prese un audiovizuālie informācijas nesēji

Puses veicina sadarbību preses un audiovizuālo informācijas nesēju jomā, lai atbalstītu turpmāku attīstību un patstāvības un plurālisma veicināšanu plašsaziņas līdzekļos. Sadarbību cita starpā veic:

a) veicinot cilvēkresursu attīstību, jo īpaši, izmantojot mācību un apmaiņas programmas žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu jomā strādājošiem profesionāļiem;

b) veicinot plašsaziņas līdzekļu plašāku pieeju informācijas avotiem;

c) apmainoties ar tehniskajām prasmēm un informāciju;

d) ražojot audiovizuālās programmas.

89. pants

Cilvēkresursi

1. Puses sadarbojas, lai celtu cilvēkresursu vērtību Dienvidāfrikā visās jomās, uz ko attiecas Nolīgums. Sadarbības mērķis ir stiprināt institucionālo spēju valdības galvenajās cilvēkresursu attīstības jomās, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgajām iedzīvotāju grupām.

2. Lai attīstītu vadošā personāla zināšanu līmeni valsts un privātajos sektoros, Puses pastiprina savu sadarbību izglītības un arodmācību jomā un sadarbību starp izglītības iestādēm un uzņēmumiem. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai veicinātu pastāvīgu saikņu izveidi starp Eiropas Savienības un Dienvidāfrikas specializētajām iestādēm nolūkā veicināt pieredzes un tehnisko resursu apkopošanu un apmaiņu.

3. Puses veicina informācijas apmaiņu, lai veicinātu sadarbību par [zinātnisko] grādu un diplomu atzīšanu no attiecīgo iestāžu puses.

4. Puses veicina saikni un sadarbību starp augstākās izglītības mācību iestādēm, piemēram, universitātēm.

90. pants

Narkotiku un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošana

Puses apņemas sadarboties narkotiku un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanā:

a) veicinot Dienvidāfrikas narkotiku apkarošanas ģenerālplānu un pastiprinot Dienvidāfrikas un Āfrikas dienvidu reģionālo programmu efektivitāti, lai darbotos pret narkotisko vielu un psihotropo vielu nelikumīgu un ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī tādu vielu ražošanu, piegādi un tirdzniecību, pamatojoties uz attiecīgajām starptautiskajām ANO narkotiku apkarošanas konvencijām;

b) novēršot savu finanšu iestāžu izmantošanu tāda kapitāla legalizēšanai, kas rodas no kriminālām darbībām vispār un no narkotiku izplatīšanas/tirdzniecības, jo īpaši pamatojoties uz standartiem, kas līdzvērtīgi starptautisko iestāžu, jo īpaši Finanšu darījumu darba grupas (FATF) pieņemtajiem; un

c) novēršot prekursoru ķīmisko vielu un citu būtisku vielu, ko izmanto narkotisko vielu un psihotropo vielu nelikumīgai ražošanai, novirzīšanu, pamatojoties uz standartiem, ko pieņēmušas attiecīgās starptautiskās iestādes, jo īpaši Ķīmijas darba grupa (CATF).

91. pants

Datu aizsardzība

1. Puses sadarbojas, lai uzlabotu personas datu apstrādes aizsardzības līmeni, ņemot vērā starptautiskos standartus.

2. Sadarbība personas datu aizsardzības jomā var ietvert tehnisko palīdzību informācijas un ekspertu apmaiņas veidā, kā arī kopīgu programmu un projektu izveidi.

3. Sadarbības padome regulāri pārskata šajā sakarā panākto progresu.

92. pants

Veselība

1. Puses sadarbojas, lai uzlabotu iedzīvotāju garīgo un fizisko veselību, veicinot veselību un novēršot slimības.

2. Sabiedrības veselības aizsardzības jomā Puses sadarbojas, daloties zināšanās un pieredzē par programmām, kas cita starpā izplata informāciju, uzlabo sabiedrības veselības aizsardzības profesionāļu izglītību un apmācību, uzrauga slimības un attīsta veselības informācijas sistēmas, samazina to slimību risku, kas saistītas ar dzīvesveidu, novērš un kontrolē HIV/AIDS un citas infekcijas slimības.

3. Sadarbība darba drošības un veselības jomā ietver informācijas apmaiņu gan par tiesību aktos paredzētiem, gan tiesību aktos neparedzētiem pasākumiem, lai novērstu nelaimes gadījumus, arodslimības un ar darbu saistītus veselības apdraudējumus.

4. Sadarbība farmācijā var ietvert atbalstu medikamentu novērtēšanai un reģistrācijai.







VII SADAĻA

SADARBĪBAS FINANSIĀLIE ASPEKTI

93. pants

Mērķis

Lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus, Dienvidāfrika gūst labumu no Kopienas finanšu un tehniskās palīdzības dotāciju un aizdevumu veidā, ko piešķir tās sociālekonomisko vajadzību atbalstam.

94. pants

Dotācijas

Finansiālo palīdzību dotāciju veidā sedz:

a) ar īpašu finanšu instrumentu, kas izveidots saskaņā ar Kopienas budžetu, atbalstot 65. un 66. pantā minēto sadarbību attīstības jomā;

b) ar citiem finanšu resursiem, kas padarīti pieejami no Kopienas budžeta pozīcijām attīstībai un starptautiskajai sadarbībai, kas ietilpst tādu budžeta pozīciju darbības jomā. Procedūra lūgumu iesniegšanai un apstiprināšanai, izpildei un uzraudzībai/novērtēšanai būs saskaņā ar vispārīgajiem nosacījumiem, kuri attiecas uz minēto budžeta pozīciju.

95. pants

Aizdevumi

Attiecībā uz finansiālo palīdzību aizdevumu veidā, Eiropas Investīciju banka pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma var apsvērt ieguldījumu projektu Dienvidāfrikā finansējuma pagarināšanu, izmantojot ilgtermiņa aizdevumus maksimālajos apmēros un termiņos, kas jānosaka, piemērojot attiecīgos Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus.

96. pants

Reģionālā sadarbība

Kopienas finansiālo palīdzību, kas minēta iepriekšējos pantos, var izmantot, lai finansētu nacionālas vai vietējas intereses projektus vai programmas Dienvidāfrikā, kā arī Dienvidāfrikas dalību reģionālās sadarbības pasākumos, ko tā veic kopā ar citām jaunattīstības valstīm.







VIII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

97. pants

Institucionālā struktūra

1. Puses vienojas izveidot Sadarbības padomi, kura veiks šādas funkcijas:

a) nodrošināt Nolīguma pareizu darbību un izpildi un dialogu starp Pusēm;

b) pētīt tirdzniecības un sadarbības attīstību starp Pusēm;

c) meklēt atbilstošas metodes sarežģījumu novēršanai, kuri var rasties jomās, uz ko attiecas Nolīgums;

d) apmainīties ar atzinumiem un izteikt priekšlikumus par jebkuru savstarpējas intereses jautājumu attiecībā uz tirdzniecību un sadarbību, ieskaitot turpmāku darbību un resursus, kas pieejami tās veikšanai.

2. Par Sadarbības padomes sanāksmju sastāvu, biežumu, dienas kārtību un norises vietu nolemj, Pusēm apspriežoties.

3. Iepriekš minētajai Sadarbības padomei ir pilnvaras pieņemt lēmumus visos jautājumos, uz ko attiecas šis Nolīgums.

4. Puses vienojas veicināt regulārus kontaktus starp attiecīgajiem parlamentiem par dažādajām sadarbības jomām, uz ko attiecas Nolīgums.

5. Puses arī veicinās kontaktus starp citām tādām līdzīgām iestādēm Dienvidāfrikā un Eiropas Savienībā, kā Eiropas Kopienas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Dienvidāfrikas Nacionālā ekonomikas attīstības un darba padome (NEDLAC).

98. pants

Klauzula par īpašo nodokļu režīmu

1. Vislielākās labvēlības režīmu, kas piešķirts saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem, vai jebkuru režīmu, kas pieņemts saskaņā ar šo Nolīgumu, nepiemēro nodokļu priekšrocībām, ko Dienvidāfrika un Eiropas Savienības dalībvalstis sniedz vai var sniegt nākotnē, pamatojoties uz nolīgumiem par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai citiem nodokļu režīmiem, vai vietējiem nodokļu tiesību aktiem.

2. Neko šajā Nolīgumā vai jebkuros režīmos, kas pieņemti saskaņā ar šo Nolīgumu, nevar uzskatīt par tādu, kas kavē jebkura pasākuma pieņemšanu vai izpildi, kura mērķis ir novērst izvairīšanos no nodokļiem, ievērojot nodokļu noteikumus, kuri ietverti nolīgumos par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu režīmos, vai vietējos nodokļu tiesību aktos.

3. Neko šajā Nolīgumā vai jebkuros režīmos, kas pieņemti saskaņā ar šo Nolīgumu, nevar uzskatīt par tādu, kas kavē Eiropas Savienības dalībvalstis vai Dienvidāfriku, tām piemērojot attiecīgos savu nodokļu tiesību aktu noteikumus, atšķirt starp nodokļu maksātājiem, kuri nav vienādā situācijā, jo īpaši attiecībā uz viņu pastāvīgo dzīvesvietu vai attiecībā uz vietu, kur ieguldīts viņu kapitāls.

99. pants

Ilgums

Šis Nolīgums ir spēkā uz neierobežotu laiku. Jebkura Puse šo Nolīgumu var denonsēt, par to rakstiski paziņojot otrai Pusei. Nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.

100. pants

Nediskriminācijas princips

Jomās, uz ko attiecas šis Nolīgums, un neierobežojot īpašos noteikumus, kas tajā ietverti:

a) režīmi, ko Dienvidāfrika piemēro attiecībā uz Kopienu, nerada nekādu diskrimināciju starp dalībvalstīm, to pilsoņiem vai to sabiedrībām vai uzņēmumiem;

b) režīmi, ko Kopiena un dalībvalstis piemēro attiecībā uz Dienvidāfriku, nerada nekādu diskrimināciju starp Dienvidāfrikas pilsoņiem un tās sabiedrībām vai uzņēmumiem.

101. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo Nolīgumu piemēro gan teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu saskaņā ar tā nosacījumiem, gan Dienvidāfrikas teritorijās, kas noteiktas Dienvidāfrikas Konstitūcijā.

102. pants

Attīstība nākotnē

Puses, savstarpēji vienojoties un savās attiecīgajās kompetences jomās, var paplašināt Nolīgumu, lai pastiprinātu sadarbības līmeni un papildinātu to, izmantojot nolīgumus par īpašām nozarēm vai darbībām.

Saistībā ar šo Nolīgumu jebkura no Pusēm var izvirzīt ierosinājumus savas sadarbības jomas paplašināšanai, ņemot vērā tā piemērošanas laikā gūto pieredzi.

103. pants

Pārskatīšana

Puses pārskatīs šo Nolīgumu piecos gados pēc tā stāšanās spēkā, lai ņemtu vērā iespējamu citu režīmu ietekmi uz šo Nolīgumu. Par turpmāko pārskatīšanu Puses var savstarpēji vienoties.

104. pants

Strīdu atrisināšana

1. Katra Puse var nodot izskatīšanai Sadarbības padomē jebkuru strīdu, kas attiecas uz šā Nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.

2. Sadarbības padome var atrisināt jebkuru strīdu, pieņemot lēmumu.

3. Katrai Pusei uzliek par pienākumu veikt attiecīgos pasākumus, lai izpildītu 2. punktā minēto lēmumu.

4. Gadījumā, ja nav iespējams atrisināt strīdu saskaņā ar 2. punktu, katra Puse var paziņot otrai par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai Pusei tad divos mēnešos pēc pirmā šķīrējtiesneša iecelšanas jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis.

5. Sadarbības padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi sešos mēnešos pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas.

6. Šķīrējtiesneši lēmumus pieņem ar balsu vairākumu 12 mēnešos.

7. Katrai strīdā iesaistītajai Pusei jāveic vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu šķīrējtiesnešu lēmumu.

8. Sadarbības padome nosaka šķīrējtiesas darba procedūras.

9. Strīdu gadījumā, kas rodas saskaņā ar šā Nolīguma II un III sadaļu, piemēro šādas procedūras:

a) otra šķīrējtiesneša iecelšanai jānotiek 30 dienās;

b) Sadarbības padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi 60 dienās pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas;

c) šķīrējtiesneši parasti iesniedz savus atzinumus un lēmumus Pusēm un Sadarbības padomei ne vēlāk kā sešus mēnešus no šķīrējtiesnešu saraksta izveidošanas. Steidzamos gadījumos, ieskaitot gadījumus ar ātrbojīgām precēm, šķīrējtiesneši cenšas sniegt ziņojumu Pusēm trīs mēnešos;

d) attiecīgā Puse informē otru Pusi un Sadarbības padomi par savu nodomu 60 dienās attiecībā uz attiecīgi Sadarbības padomes vai šķīrējtiesnešu atzinumu un lēmumu izpildi;

e) ja nav iespējams tūlīt panākt atbilstību Sadarbības padomes vai šķīrējtiesnešu atzinumiem un lēmumiem, tad attiecīgajai Pusei piešķir pieņemamu laika posmu, lai to izdarītu. Pieņemamais laika posms nepārsniedz 15 mēnešus no Pušu atzinumu un lēmumu iesniegšanas dienas. Tomēr šādu laika posmu pēc Pušu savstarpējas vienošanās var samazināt vai pagarināt, atkarībā no konkrētajiem apstākļiem.

10. Neierobežojot savas tiesības izmantot PTO strīdu izšķiršanas procedūras, Kopiena un Dienvidāfrika cenšas atrisināt strīdus par īpašajiem pienākumiem, kas rodas saskaņā ar šā Nolīguma II un III sadaļu, izmantojot šā Nolīguma īpašos strīdu izšķiršanas noteikumus. Šķīrējtiesas procesos, kas izveidoti ar šo Nolīgumu, neizskatīs jautājumus par katras Puses PTO tiesībām un pienākumiem, ja vien Puses nevienojas nodot jebkuru tādu jautājumu izskatīšanai šķīrējtiesā.

105. pants

Klauzula par divpusējiem nolīgumiem

Izņemot tiktāl, cik tas iesaistītajai Pusei rada līdzvērtīgas vai vienādas tiesības, šis Nolīgums neietekmē tiesības, kuras ietvertas esošajos nolīgumos, kas ir saistoši vienai vai vairākām dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikai, no otras puses.

106. pants

Grozījumu klauzula

1. Jebkura Puse, kas vēlas grozīt šo Nolīgumu, var iesniegt Sadarbības padomei izskatīšanai un lēmuma pieņemšanai savu grozījuma priekšlikumu kopā ar ierosinātā grozījuma motivāciju.

2. Gadījumā, ja otra Puse uzskata, ka ierosinātais grozījums var kaitīgi ietekmēt tās tiesības Nolīguma izteiksmē, tad tā var iesniegt Sadarbības padomei izskatīšanai un lēmuma pieņemšanai Nolīguma kompensācijas korekciju priekšlikumu.

107. pants

Pielikumi

Protokoli un pielikumi ir Nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

▼M6

108. pants

Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā un Dienvidāfrikas Republikas oficiālajās valodās, izņemot angļu valodu, proti, Sepedi, Sesotho, Setswana, siSwati, Tshivenda, Xitsonga, Afrikaans, isiNdebele, isiXhosa un isiZulu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

▼B

109. pants

Stāšanās spēkā

Šis Nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses paziņojušas viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

Ja, pirms šis Nolīgums stājies spēkā, Puses nolemj to piemērot provizoriski, tad visas atsauces uz spēkā stāšanās dienu uzskata par attiecinātām uz datumu, kad stājas spēkā šāda provizoriska piemērošana.

Hecho en Pretoria, el once de octubre de mil novecientos noventa y nueve.

Udfærdiget i Pretoria, den ellevte oktober nitten hundrede og nioghalvfems.

Geschehen zu Pretoria am elften Oktober neunzehnhundertneunundneunzig.

Έγινε στην Πρετόρια, στις ένδεκα Οκτωβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα.

Done at Pretoria on the eleventh day of October in the year one thousand nine hundred and ninety-nine.

Fait à Pretoria, le onze octobre mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf.

Fatto a Pretoria, addì undici ottobre millenovecentonovantanove.

Gedaan te Pretoria, de elfde oktober negentienhonderd negennegentig.

Feito em Pretória, em onze de Outubro de mil novecentos e noventa e nove.

Tehty Pretoriassa yhdentenätoista päivänä lokakuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän.

Som skedde i Pretoria den elfte oktober nittonhundranittionio.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar ceann na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

For the Republic of South Africa

wa Repapoliki ya Afrika Borwa

Ya Rephaboliki ya Afrika Borwa

Wa Rephaboliki ya Aforika Borwa

WeRiphabliki yaseNingizimu Afrika

wa Rephabuliki ya Afurika Tshipembe

Wa Riphabliki ra Afrika-Dzonga

Vir die Republiek van Suid-Afrika

WeRiphabhliki yeSewula Afrika

WeRiphablikhi yoMzantsi Afrika

WeRiphabhulikhi yaseNingizimu Afrika

I PIELIKUMS

DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKA

SASKAŅOTAIS SARAKSTS AR ATKĀPĒM NO TARIFU NEMAINĪŠANAS UN TARIFU SAMAZINĀŠANAS [REŽĪMA]

Ievads

Kopiena un Dienvidāfrikas Republika vienojas, ka jebkurš piemērotā v