1980L0181 — LV — 09.02.2000 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES DIREKTĪVA (1979. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām un par Direktīvas 71/354/EEK atcelšanu (80/181/EEK) (OV L 039, 15.2.1980, p.40)

Grozīta ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

PADOMES DIREKTĪVA

(1979. gada 20. decembris)

par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām un par Direktīvas 71/354/EEK atcelšanu

(80/181/EEK)







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu, ņemot vērā Padomes 1971. gada 18. oktobra Direktīvu 71/354/EEK ( 1 ) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Direktīvu 76/770/EEK ( 2 ), ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 3 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 4 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 5 ), tā kā mērvienības ir svarīgas visu mērinstrumentu izmantošanā, lai izteiktu mērījumus vai lieluma rādītājus; tā kā mērvienības izmanto gandrīz visās cilvēku darbības jomās; tā kā ir jānodrošina cik iespējams lielāka skaidrība to izmantošanā; tā kā tāpēc ir jāizstrādā noteikumi to izmantošanai Kopienā saimnieciskiem, sabiedrības veselības aizsardzības, sabiedrības drošības vai administratīviem mērķiem; tā kā tomēr starptautisko pārvadājumu nozarē ir noslēgtas starptautiskas konvencijas vai nolīgumi, kas ir saistoši Kopienai vai dalībvalstīm; tā kā šīs konvencijas vai nolīgumi ir jāievēro; tā kā tiesību akti, kas reglamentē mērvienību izmantošanu, dažādās dalībvalstīs atšķiras un tā kavē tirdzniecību; tā kā šādos apstākļos ir jāsaskaņo normatīvie un administratīvie akti, lai novērstu šādus šķēršļus; tā kā uz mērvienībām attiecas starptautiskas rezolūcijas, kas ir pieņemtas Ģenerālajā svaru un mēru konferencē (CGPM), kas izveidota ar Metra konvenciju, kas parakstīta Parīzē 1875. gada 20. maijā, kuras dalībnieces ir visas dalībvalstis; tā kā šo rezolūciju rezultātā tika izveidota starptautiskā mērvienību sistēma (SI); tā kā Padome 1971. gada 18. oktobrī ir pieņēmusi Direktīvu 71/354/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai mazinātu šķēršļus tirdzniecībai, pieņemot starptautisko mērvienību sistēmu Kopienas līmenī; tā kā Direktīva 71/354/EEK ir grozīta ar Pievienošanās aktu un Direktīvu 76/770/EEK; tā kā šie Kopienas noteikumi nav novērsuši visus šķēršļus šajā jomā; tā kā Direktīva 76/770/EEK paredz līdz 1979. gada 31. decembrim pārbaudīt stāvokli attiecībā uz tās pielikuma D nodaļā uzskaitītajām mērvienībām, nosaukumiem un simboliem; tā kā arī ir pierādījusies vajadzība pārbaudīt stāvokli attiecībā uz dažām citām mērvienībām; tā kā tādēļ, lai izvairītos no nopietnām grūtībām, ir jāparedz pārejas laiks, kad var pakāpeniski atteikties no mērvienībām, kas neatbilst starptautiskajai sistēmai; tā kā tomēr ir svarīgi ļaut dalībvalstīm, kas to vēlas, savas valsts teritorijā cik iespējams ātri īstenot pielikuma I nodaļas noteikumus; tā kā tāpēc ir jāierobežo šā pārejas laika ilgums Kopienā, reizē ļaujot dalībvalstīm brīvi saīsināt šo laiku; tā kā pārejas laikā ir būtiski, īpaši, lai aizsargātu patērētājus, saglabāt skaidrību attiecībā uz mērvienību izmantošanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm; tā kā dalībvalstu pienākums ļaut izmantot papildu norādes uz produktiem un iekārtām, ko ieved no citām dalībvalstīm, šajā pārejas laikā varētu būt piemērots šim mērķim; tā kā sistemātiska šādu risinājumu piemērošana visiem mērinstrumentiem, tostarp medicīnas instrumentiem, tomēr ne vienmēr ir vēlama; tā kā dalībvalstīm tāpēc ir jāvar pieprasīt, lai to teritorijā uz mērinstrumentiem lielumu rādījumiem būtu izmantota viena likumīga mērvienība; tā kā šī direktīva neietekmē jau tirgū esošu ražojumu turpmāku ražošanu; tā kā tā tomēr ietekmē tādu ražojumu un iekārtu laišanu tirgū un lietošanu, uz kuriem lielumu rādītājiem izmantotas mērvienības, kas vairs nav likumīgas mērvienības, ja šādi ražojumi un iekārtas ir vajadzīgas, lai papildinātu vai aizstātu šādu jau tirgū esošu ražojumu, iekārtu vai instrumentu detaļas vai daļas; tā kā tāpēc dalībvalstīm ir jāļauj laist tirgū un lietot šādus ražojumus un iekārtas, lai papildinātu un aizstātu detaļas, pat tad, ja lielumu rādītājiem izmantotas mērvienības, kas vairs nav likumīgas mērvienības, lai varētu turpināt izmantot tirgū jau esošos ražojumus, iekārtas vai instrumentus; tā kā Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO) 1974. gada 1. martā ir apstiprinājusi starptautisku standartu, kā attēlot SI un citas vienības, ko izmanto sistēmās ar ierobežotām rakstzīmju kopām; tā kā Kopienai būtu ieteicams pieņemt risinājumus, kas ar 1974. gada 1. marta ISO 2955 standartu jau ir apstiprināti plašākā starptautiskā mērogā; tā kā Kopienas noteikumi par mērvienībām ir atrodami vairākos Kopienas tiesību aktos; tā kā mērvienību joma ir tik svarīga, ka ir būtiski, lai tās regulējums būtu atrodams vienā Kopienas tiesību aktā; tā kā šī direktīva tāpēc apvieno visus Kopienas noteikumus šajā sakarā un atceļ Direktīvu 71/354/EEK, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

Šīs direktīvas nozīmē likumīgas mērvienības, kas jāizmanto lielumu izteikšanai, ir:

a) pielikuma I nodaļā uzskaitītās mērvienības;

▼M2

b) pielikuma II nodaļā uzskaitītās mērvienības tikai tajās dalībvalstīs, kur apstiprinājums izdarīts 1973. gada 21. aprīlī, un līdz dienai, kuru nosaka šīs valstis;

c) pielikuma III nodaļā uzskaitītās mērvienības tikai tajās valstīs, kur apstiprinājums izdarīts 1973. gada 21. aprīlī, un līdz dienai, kuru nosaka šīs valstis. Šī diena nevar būt vēlāk par 1994. gada 31. decembrī;

d) pielikuma III nodaļā uzskaitītās mērvienības tikai tajās valstīs, kur apstiprinājums izdarīts 1973. gada 21. aprīlī, un līdz dienai, kuru nosaka šīs valstis. Šī diena nevar būt vēlāk par 1999. gada 31. decembri.

▼B

2. pants

a) Saistības, kas izriet no 1. panta, attiecas uz izmantotajiem mērinstrumentiem, mērvienībās izteiktajiem mērījumiem un lielumu rādītājiem ekonomikas, sabiedrības veselības aizsardzības, sabiedrības drošības vai administratīvās pārvaldes jomā.

b) Šī direktīva neietekmē tādu mērvienību izmantošanu gaisa, jūras un dzelzceļu satiksmē, kas nav kā obligātas noteiktas šajā direktīvā, bet kas ir noteiktas starptautiskās konvencijās vai nolīgumos, kas ir saistoši Kopienai vai dalībvalstīm.

3. pants

1. Šajā direktīvā “papildu rādītājs” ir viens vai vairāki lieluma rādītāji, kas izteikti mērvienībās, kuras nav iekļautas pielikuma I nodaļā, un ko pievieno lieluma rādītājam, kas ir izteikts ar šajā nodaļā ietvertu mērvienību.

2. Papildu rādītāju izmantošana ir atļauta līdz ►M3 2009. gada 31. decembrim ◄ .

3. Dalībvalstis tomēr var pieprasīt, lai uz mērinstrumentiem lielumu rādījumiem būtu izmantota tikai viena likumīgā mērvienība.

4. Rādītājs, kas izteikts kādā no I nodaļā uzskaitītajām mērvienībām, ir noteicošais. Cita starpā rādītājus, kas ir izteikti mērvienībās, kuras nav uzskaitītas I nodaļā, izsaka rakstzīmēs, kuras nav lielākas par rakstzīmēm, ar kādām izteikti rādītāji I nodaļā uzskaitītajās vienībās.

▼M2 —————

▼B

4. pants

Mērvienības, kas nav likumīgas vai vairs nav likumīgas, atļauj izmantot:

— ražojumiem un iekārtām, kas jau laistas tirgū un/vai lietošanā šīs direktīvas pieņemšanas dienā,

— ražojumu un iekārtu detaļām un daļām, kas vajadzīgas, lai papildinātu vai aizstātu iepriekšminēto ražojumu un iekārtu detaļas vai daļas.

Mērinstrumentu rādītāju ierīcēm tomēr var prasīt likumīgu mērvienību izmantošanu.

5. pants

►M2 1983. gada 15. maija ◄ starptautisko standartu ISO 2955 “Informācijas apstrāde — SI un citu vienību attēlošana izmantošanai sistēmās ar ierobežotām rakstzīmju kopām” piemēro jomā, uz kuru attiecas minētā dokumenta 1. punkts.

6. pants

No 1981. gada 1. oktobra ir atcelta Direktīva 71/354/EEK.

▼M2 —————

▼M3

6.a pants

Šīs direktīvas īstenošanas jautājumus un jo īpaši jautājumu par papildu rādītājiem izskatīs vēlāk un vajadzības gadījumā paredzēs atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvas 71/316/EEK ( 6 ) 18. pantā minēto procedūru.

▼B

7. pants

a) Līdz 1981. gada 1. jūlijam dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, un par to tās tūlīt informē Komisiju. Dalībvalstis piemēro šos tiesību aktus no 1981. gada 1. oktobra.

b) Līdzko šī direktīva ir paziņota, dalībvalstis arī nodrošina to, ka pietiekami drīz, lai Komisija varētu iesniegt savas piebildes, to informē par visiem normatīvo un administratīvo aktu projektiem, ko tās gatavojas pieņemt jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

8. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.









PIELIKUMS

I NODAĻA

1. PANTA a) APAKŠPUNKTĀ MINĒTĀS LIKUMĪGĀS MĒRVIENĪBAS

1. SI MĒRVIENĪBAS UN TO DAUDZKĀRTŅI UN DAĻAS

1.1. SI pamatvienības







Lielums Mērvienība Nosaukums Simbols Garums metrs m Masa kilograms kg Laiks sekunde s Elektriskās strāvas stiprums ampērs A Termodinamiskā temperatūra kelvins K Vielas daudzums mols mol Gaismas stiprums kandela cd

SI pamatvienību definīcijas:

▼M1

A metre is the length of the path travelled in a vacuum by light during 1/299 792 458 seconds.

(Seventeenth CGPM (1983), Resolution 1).

▼B

Kilograms ir masas mērvienība; tas ir vienāds ar starptautiskā kilograma prototipa masu.

(Trešā CGPM (1901. gads), konferences ziņojuma 70. lpp.).

Sekunde ir laiks, kas vienāds ar 9 192 631 770 periodiem starojumam, kurš atbilst cēzija-133 atoma pārejai starp pamatstāvokļa diviem hipersīkstruktūras līmeņiem.

(Trīspadsmitā CGPM (1967. gads), 1. rezolūcija).

Ampērs ir tāda pastāvīga strāva, kas, plūstot divos taisnos paralēlos vadītājos ar bezgalīgu garumu un bezgalīgi mazu apaļu šķēlumu, kuri ir novietoti 1 metra attāluma vakuumā, rada starp šiem vadītājiem mijiedarbības spēku, kas ir vienāds ar 2 x 10-7 ņūtoniem uz garuma metru.

(CIPM (1946. gads), 2. rezolūcija, kas apstiprināta devītajā CGPM (1948. gads)).

Kelvins, termodinamiskās temperatūras mērvienība, ir ūdens trīskāršā punkta termodinamiskās temperatūras 1/273,16 daļa.

(Trīspadsmitā CGPM (1967. gads), 4. rezolūcija).

Mols ir vielas daudzums sistēmā, kurā ir tik daudz mikrodaļiņu, cik atomu ir 0,012 kilogramos oglekļa-12.

Lietojot molu, ir jākonkretizē mikrodaļiņas — atomi, molekulas, joni, elektroni, citas daļiņas vai šādu daļiņu noteiktas grupas.

(Četrpadsmitā CGPM (1971. gads), 3. rezolūcija).

Kandela ir gaismas stiprums noteiktā virzienā no avota, kas emitē monohromatiskus starus ar 540 × 1012 hercu frekvenci un kura jauda attiecīgajā virzienā ir 1/683 vata steradiānā.

(Sešpadsmitā CGPM (1979. gads), 3. rezolūcija).

1.1.1. SI temperatūras vienības īpašais nosaukums un simbols, lai izteiktu temperatūru pēc Celsija







Lielums Mērvienība Nosaukums Simbols Temperatūra pēc Celsija Celsija grāds °C

▼M3

Celsija temperatūru t definē kā starpību t = T – T0 starp divām termodinamiskām temperatūrām T un T0 , kur T0 = 273,15 K. Temperatūru intervālu vai starpību var izteikt kelvinos vai Celsija grādos. Mērvienība “Celsija grāds” ir vienāda ar mērvienību “kelvins”.

▼B

1.2. Pārējās SI mērvienības

1.2.1. SI papildvienības







Lielums Mērvienība Nosaukums Simbols Plaknes leņķis radiāns rad Telpas leņķis steradiāns sr

(Vienpadsmitā CGPM (1960. gads), 12. rezolūcija).

▼M3

Radiāns ir leņķis starp diviem rādiusiem, kas uz riņķa līnijas nošķeļ loku, kura garums ir vienāds ar rādiusu.

(Starptautiskais standarts ISO 31-1: 1992).

Steradiāns ir konusa, kura virsotne ir lodes centrā, telpas leņķis, kas nošķeļ uz lodes virsmas laukumu, kas vienāds ar tāda kvadrāta laukumu, kura malas garums ir vienāds ar lodes rādiusu.

(Starptautiskais standarts ISO 31-1: 1992).

▼B

1.2.2. Atvasinātās SI mērvienības

Mērvienības, kas ir loģiski atvasinātas no SI pamatvienībām un SI papildvienībām, izsaka ar algebrisku izteiksmi kā SI pamatvienību un/vai SI papildvienību pakāpes reizinājumu ar skaitlisku reizinātāju, kas ir vienāds ar 1.

1.2.3. Atvasinātās SI mērvienības, kam ir nosaukumi un simboli







Lielums Mērvienība Izteiksme Nosaukums Simbols Citās SI mērvienībās SI pamatvienībās vai SI papildvienībās Frekvence hercs Hz s–1 Spēks ņūtons N m · kg · s–2 Spiediens, mehāniskais spriegums paskāls Pa N · m–2 m–1 · kg · s–2 Enerģija, darbs; siltuma daudzums džouls J N · m m2 · kg · s–2 Jauda (1), enerģijas plūsma vats W J · s–1 m2 · kg · s–3 Elektrības daudzums, elektriskais lādiņš kulons C s · A Elektriskais potenciāls, potenciālu starpība (spriegums), elektrodzinējspēks volts V W· A–1 m2 · kg · s –3 · A–1 Elektriskā pretestība oms Ω V · A–1 m2 · kg · s –3 · A–2 Elektrovadītspēja sīmenss S A · V–1 m–2 · kg–1 · s3 · A2 Elektriskā kapacitāte farads F C · V–1 m–2 · kg–1 · s4 · A2 Magnētiskā plūsma vēbers Wb V · s m2 · kg · s–2 · A–1 Magnētiskā indukcija tesla T Wb · m–2 kg · s–2 · A–1 Induktivitāte henrijs H Wb · A–1 m2 · kg · s –2 ·A–2 Gaismas plūsma lūmens lm cd · sr Apgaismojums lukss lx lm · m–2 m–2 · cd · sr Radioaktivitāte (jonizējošais starojums) bekerels Bq s–1 Absorbētā doza, vielā atbrīvotā kinētiskā enerģija, absorbētās dozas rādītājs grejs Gy J · kg–1 m2 · s–2 Ekvivalentā doza zīverts Sv J · kg–1 m2 · s–2 (1) Īpašie jaudas mērvienības nosaukumi: voltampērs (simbols “V·A”), ko izmanto, lai izteiktu šķietamo maiņstrāvas jaudu, un vars (simbols “var”), ko izmanto, lai izteiktu reaktīvo elektrisko jaudu. Simbols “var” nav iekļauts CGPM rezolūcijās.

Mērvienības, kas ir atvasinātas no SI pamatvienībām vai papildvienībām, var izteikt ar I nodaļā uzskaitītajām mērvienībām.

Cita starpā atvasinātās SI mērvienības var izteikt ar īpašiem nosaukumiem un simboliem, kas minēti iepriekš tabulā; piemēram, dinamiskās viskozitātes SI mērvienību var izteikt kā m–1 · kg · s–1 vai N · s · m–2 vai Pa · s.

1.3. Priedēkļi un to simboli dažu daudzkārtņu un decimāldaļu apzīmēšanai

▼M3







Pakāpes rādītājs Priedēklis Simbols 1024 jota Y 1021 zeta Z 1018 eksa E 1015 peta P 1012 tera T 109 giga G 106 mega M 103 kilo k 102 hekto h 101 deka da 10-1 deci d 10-2 centi c 10-3 mili m 10-6 mikro μ 10-9 nano n 10-12 piko p 10-15 femto f 10-18 ato a 10-21 zepto z 10-24 jokto y

▼B

Masas mērvienības decimāldaudzkārtņu un decimāldaļu nosaukumus un simbolus veido, pievienojot priedēkli vārdam “grams” un tā simbolu simbolam “g”.

Ja atvasinātu mērvienību izsaka kā daļskaitli, tās daudzkārtņus un daļas var apzīmēt, pievienojot priedēkli vienībām skaitītājā vai saucējā, vai šajās abās daļās.

Nedrīkst izmantot saliktus priedēkļus, tas ir, priedēkļus, ko veido, saliekot kopā vairākus iepriekšminētos priedēkļus.

1.4. SI mērvienību decimāldaudzkārtņu un decimāldaļu atļautie īpašie nosaukumi un simboli







Lielums Mērvienība Nosaukums Simbols Vērtība Tilpums litrs l vai L (1) 1 l = 1 dm3 = 10–3 m3 Masa tonna t 1 t = 1 Mg = 103 kg Spiediens, mehāniskais spriegums bārs bar (2) 1 bar = 105 Pa (1) Litra vienībai var izmantot abus simbolus “l” un “L”. (2) Vienība ir minēta Starptautiskā svaru un mēru biroja (BIPM) brošūrā starp vienībām, ko var atļaut uz laiku.

Piezīme:1.3. punktā uzskaitītos priedēkļus un to simbolus var izmantot saistībā ar 1.4. tabulā esošajām vienībām un simboliem.

2. VIENĪBAS, KAS IR DEFINĒTAS, PAMATOJOTIES UZ SI MĒRVIENĪBĀM, TAČU NAV TO DECIMĀLDAUDZKĀRTŅI VAI DECIMĀLDAĻAS







Lielums Mērvienība Nosaukums Simbols Vērtība Plaknes leņķis apgrieziens* (1), () 1 apgrieziens = 2 π rad metriskais grāds* vai gons* gon* grāds ° leņķa minūte ' leņķa sekunde " Laiks minūte min 1 min = 60 s stunda h 1 h = 3 600 s diennakts d 1 d = 86 400 s (1) Rakstzīme (*) aiz vienības nosaukuma vai simbola norāda, ka tas neparādās CGPM, CIPM vai BIPM sastādītajos sarakstos. Tas attiecas uz visu šo pielikumu. (2) Nav starptautiska simbola.

Piezīme:1.3. punktā minētos priedēkļus var izmantot saistībā ar nosaukumiem “(metriskais) grāds” vai “gons” un simbolu “gon”.

▼M3

3. AR SI IZMANTOJAMĀS MĒRVIENĪBAS, KURU SI LIELUMI IR IEGŪTI EKSPERIMENTĀLI







Lielums Simbols Mērvienība Nosaukums Definīcija Enerģija Elektronvolts eV Elektronvolts ir kinētiskā enerģija, ko iegūst elektrons, vakuumā izejot cauri potenciālu starpībai 1 volts. Masa Unificētā atommasas mērvienība u Unificētā atommasas mērvienība ir 12C nuklīda atoma masas viena divpadsmitā daļa.

Piezīme: 1.3. punktā uzskaitītos priedēkļus un to simbolus var izmantot kopā ar šīm divām mērvienībām un to simboliem.

▼B

4. MĒRVIENĪBAS UN MĒRVIENĪBU NOSAUKUMI, KO ATĻAUTS IZMANTOT TIKAI ĪPAŠĀS NOZARĒS







Lielums Mērvienība Nosaukums Simbols Vērtība Optisko sistēmu optiskais stiprums dioptrija* 1 dioptrija = 1 m–1 Dārgakmeņu masa metriskais karāts 1 metriskais karāts = 2 · 10–4 kg Lauksaimniecības zemes un apbūves gabalu platība Ārs a 1 a = 102 m2 Tekstilšķiedru un pavedienu garuma vienības masa tekss* tex* 1 tex = 10–6 kg · m–1 ▼M1 Blood pressure and pressure of other body fluids Millimetre of mercury mm Hg* 1 mm Hg = 133,322 Pa Effective cross-sectional area Barn b 1 b = 10−28 m2 ▼B

Piezīme: ►M1 The prefixes and their symbols listed in 1.3 may be used in conjunction with the above units and symbols, with the exception of the millimetre of mercury and its symbol. The multiple of 102a is, however, called a “hectare”. ◄

5. SALIKTAS MĒRVIENĪBAS

Kombinējot I nodaļā uzskaitītās mērvienības, veido saliktas mērvienības.

▼M2

II NODAĻA







LIKUMĪGĀS MĒRVIENĪBAS, KURAS MINĒTAS 1. PANTA b) PUNKTĀ UN KURU IZMANTOŠANA ATĻAUTA TIKAI ĪPAŠOS GADĪJUMOS Piemērošanas joma Vienība Nosaukums Aptuvena vērtība Apzīmējums Ceļa satiksmes zīmes, attāluma un ātruma mērvienības jūdze 1 mile = 1 609 m mile jards 1 yd = 0,9144 m yd pēda 1 ft = 0,3048 m ft colla 1 in = 2,54 x 10-2 m in Alus, sidra liešana mucās; piens vairākkārtēji izmantojamos traukos pinte 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3 pt Zemes reģistrācija akrs 1 ac = 4 047 m2 ac Darījumi ar dārgmetāliem trojas unce 1 oz tr = 31,10 x 10-3 kg oz tr

Līdz 1. panta b) punktā noteiktajai dienai, šajā nodaļā minētās vienības var savstarpēji savienot vai savienot ar I. nodaļā minētajām, lai veidotu saliktas vienības.

▼B

III NODAĻA

1. PANTA c) APAKŠPUNKTĀ MINĒTĀS LIKUMĪGĀS MĒRVIENĪBAS







LIELUMI, MĒRVIENĪBU NOSAUKUMI, SIMBOLI UN APTUVENĀS VĒRTĪBAS Garums colla 1 in = 2,54 · 10–2 m pēda 1 ft = 0,3048 m ▼M2 ————— ▼B jūdze 1 jūdze = 1 609 m jards 1 jards = 0,9144 m Laukums kvadrātpēda 1 sq ft = 0,929 · 10–1 m2 akrs 1 ac = 4 047 m2 kvadrātjards 1 sq yd = 0,8361 m2 Tilpums šķidruma unce 1 fl oz = 28,41 · 10–6 m3 ceturtdaļpinte 1 ceturtdaļpinte = 0,1421 · 10–3 m3 pinte 1 pt = 0,5683 · 10–3 m3 kvarta 1 qt = 1,137 · 10–3 m3 galons 1 gal = 4,546 · 10–3 m3 Masa unce (angļu) 1 oz = 28,35 · 10–3 kg trojas unce 1 oz tr = 31,10 · 10–3 kg mārciņa 1 lb = 0,4536 kg Enerģija terma 1 terma = 105,506 · 106 J

Līdz datumam, kas jānosaka saskaņā ar 1. panta c) apakšpunktu, III nodaļā minētās mērvienības var kombinēt citu ar citu vai ar I nodaļā minētajām mērvienībām, lai veidotu saliktas mērvienības.

▼M2

IV NODAĻA







LIKUMĪGĀS MĒRVIENĪBAS, KURAS MINĒTAS 1. PANTA d) PUNKTĀ UN KURAS ATĻAUTS LIETOT TIKAI SPECIĀLĀS JOMĀS Piemērošanas sfēra Vienība Nosaukums Aptuvena vērtība Apzīmē3jums Jūras navigācija jūras ass 1 fm = 1,829 m fm Alus, sidrs, ūdeņi, limonādes un augļu sulas vairākkārtēji izmantojamos konteineros pinte 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3 pt šķidruma unce 1 fl oz = 28,41 x 10-6 m3 fl. oz Alkoholiskie dzērieni ceturtdaļpinte 1 gill = 0,142 x 10-3 m3 gill Preces, kuras tiek pārdotas irdenas, berot Unce (avoir dupois) 1 oz = 28,35 x 10-3 kg oz mārciņa 1 lb = 0,4536 kg lb Gāzes piegāde terms 1 therm = 105,506 x 106 J therm

Līdz 1. panta d) punktā noteiktajai dienai, šajā nodaļā minētās mērvienības var savstarpēji savienot vai savienot ar I nodaļā minētajām, lai veidotu saliktas vienības.