02014R0600 — LV — 26.06.2021 — 004.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 600/2014

(2014. gada 15. maijs)

par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I

SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šajā regulā noteiktas vienotas prasības: a) tirdzniecības datu publiskošanai; b) ziņojumu sniegšanai par darījumiem kompetentajām iestādēm; c) atvasinātu instrumentu tirdzniecībai organizētās tirdzniecības vietās; d) nediskriminējošai piekļuvei tīrvērtei un nediskriminējošai piekļuvei tirdzniecībai, izmantojot etalonus; e) kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām veikt produktu intervences, EBI un EVTI pilnvarām veikt pozīciju pārvaldības kontroli un ierobežot šādas pozīcijas; f) ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai vai darbību veikšanai, ko pēc piemērojama Komisijas lēmuma par līdzvērtību veic trešo valstu sabiedrības ar filiāli vai bez filiāles.

2. Šī regula attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, un kredītiestādēm, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES ( 1 ), kad tās sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības, un uz tirgus uzturētājiem, tostarp jebkurām tirdzniecības vietām, kurās tie darbojas.

3. Šīs regulas V sadaļa attiecas arī uz visiem Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā noteiktajiem finanšu darījumu partneriem un visiem minētās regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem nefinanšu darījumu partneriem.

4. Šīs regulas VI sadaļu piemēro arī CDP un personām ar īpašumtiesībām uz etaloniem.

▼M2

4.a Šīs regulas VII sadaļas 1. nodaļu piemēro arī trešo valstu sabiedrībām, kas Savienībā sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības.

▼B

5. Šīs regulas VIII sadaļa attiecas uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu vai darbību veikšanu, ko pēc piemērojama Komisijas lēmuma par līdzvērtību veic trešo valstu sabiedrības ar filiāli vai bez filiāles.

▼M1

5.a Šīs regulas II un III sadaļa neattiecas uz vērtspapīru finansēšanas darījumiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2365 3. panta 11. punktā ( 2 ).

▼B

6. Regulas 8., 10., 18. un 21. pants neattiecas uz regulētiem tirgiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecībā uz darījumu, ja darījumu partneris ir Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieks un minētais darījums tiek slēgts, īstenojot tādu monetāro, ārvalstu valūtas un finanšu stabilitātes politiku, kuru ECBS ir juridiski tiesīgs ievērot, un ja minētais dalībnieks ir iepriekš paziņojis savam partnerim, ka darījumam ir piemērots atbrīvojums.

7. Panta 6. punkts neattiecas uz darījumiem, kurus noslēdzis kāds ECBS dalībnieks, veicot ieguldījumu darbības.

8. EVTI ciešā sadarbībā ar ECBS izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, precizējot monetārās, ārvalstu valūtas un finanšu stabilitātes politikas darbības un darījumu veidus, uz kuriem attiecas 6. un 7. punkts.

EVTI iesniedz Komisijai šo regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz 2015. gada 3. jūlijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.

9. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai paplašinātu 6. punkta darbības jomu attiecībā uz citām centrālajām bankām.

Šajā nolūkā Komisija līdz 2015. gada 1. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ir novērtēta attieksme pret trešo valstu centrālo banku darījumiem, kas, piemērojot šo punktu, ietver Starptautisko norēķinu banku. Ziņojumā tiek iekļauta to tiesību aktā paredzētie uzdevumi un tirdzniecības apjomi Savienībā. Ziņojumā:

a) tiek noteikti noteikumi, kas ir piemērojami attiecīgajās trešās valstīs, attiecībā uz centrālo banku darījumu, tostarp ECBS dalībnieku darījumu trešās valstīs, tiesību aktos paredzēto atklāšanu, un

b) tiek novērtēta tiesību aktos paredzēto atklāšanas prasību iespējamā ietekme Savienībā uz trešo valstu centrālo banku darījumiem.

Ja ziņojumā ir secināts, ka 6. punktā paredzētais atbrīvojums ir vajadzīgs attiecībā uz darījumiem, kuru partneris ir trešās valsts centrālā banka, kas īsteno monetāro politiku, valūtas maiņas un finanšu stabilitātes operācijas, Komisija nodrošina, ka minētais atbrīvojums tiek piemērots minētajai trešās valsts centrālajai bankai.

2. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1) “ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; 2) “ieguldījumu pakalpojumi un darbības” ir ieguldījumu pakalpojumi un darbības, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā; 3) “papildpakalpojumi” ir papildpakalpojumi, kā noteikts Direktīvas 2014/…/ES* 4. panta 1. punkta 3. apakšpunktā; 4) “rīkojumu izpilde klientu vārdā” ir izpilde klientu vārdā, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 5. apakšpunktā; 5) “darījumu veikšana savā vārdā” ir darījumu veikšana sava vārdā, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 6. apakšpunktā; 6) “tirgus uzturētājs” ir tirgus uzturētājs, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 7. apakšpunktā; 7) “klients” ir klients, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 9. apakšpunktā; 8) “profesionāls klients” ir profesionāls klients, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 10. apakšpunktā; 9) “finanšu instruments” ir finanšu instruments, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā; 10) “tirgus dalībnieks” ir tirgus dalībnieks, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā; 11) “daudzpusējā sistēma” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 19. apakšpunktā; 12) “sistemātisks internalizētājs” ir sistemātisks internalizētājs, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā; 13) “regulēts tirgus” ir regulēts tirgus, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā; 14) “daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb “DTS” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā; 15) “organizēta tirdzniecības sistēma” ir organizēta tirdzniecības sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23. apakšpunktā; 16) “tirdzniecības vieta” ir tirdzniecības vieta, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā; 17) “likvīds tirgus” ir: a) piemērojot 9., 11. un 18. pantu - finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirgus, kurā pastāvīgi ir kāds, kas ir gatavs un vēlas pirkt un pārdot, un ja tirgus ir izvērtēts saskaņā ar šādiem kritērijiem, ņemot vērā konkrētā finanšu instrumenta vai konkrētās finanšu instrumentu kategorijas īpašās tirgus struktūras: i) darījumu vidējais biežums un apjoms dažādos tirgus apstākļos, ņemot vērā finanšu instrumenta kategorijas produktu būtību un aprites ciklu; ii) tirgus dalībnieku skaits un veids, tostarp tirgus dalībnieku attiecība pret tirgotajiem finanšu instrumentiem konkrētam produktam; iii) vidējais starpības apmērs, ja tāds ir pieejams; b) piemērojot 4., 5. un 14. pantu - finanšu instrumentu tirgus, kas tiek tirgoti katru dienu, ja tirgu novērtē pēc šādiem kritērijiem: i) brīvās publiskās apgrozības apjoma; ii) vidējā darījumu skaita dienā minētajam finanšu instrumentam; iii) vidējā dienas apgrozījuma minētajam finanšu instrumentam; 18) “kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā; 19) “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā ( 3 ); 20) “filiāle” ir filiāle, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 30. apakšpunktā; 21) “ciešas attiecības” ir ciešas attiecības, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35. apakšpunktā; 22) “vadības struktūra” ir vadības struktūra, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 36. apakšpunktā; 23) “strukturēts noguldījums” ir strukturēts noguldījums, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 43. apakšpunktā; 24) “pārvedami vērtspapīri” ir pārvedamie vērtspapīri, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā; 25) “depozitārie sertifikāti” ir depozitārie sertifikāti, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 45. apakšpunktā; 26) “biržā tirgots fonds” vai ETF ir biržā tirgots fonds, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 46. apakšpunktā; 27) “sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un kurus – ja emitents atmaksā ieguldījumu – iedala augstāk par akcijām, bet zemāk par nenodrošinātiem obligāciju instrumentiem vai citiem līdzīgiem instrumentiem; 28) “strukturētā finansējuma produkti” ir vērtspapīri, kuri izveidoti tāda kredītriska vērtspapīrošanai un pārvešanai, kas saistīts ar tādu finanšu aktīvu kopumu, kuri to turētājam dod tiesības saņemt regulārus maksājumus, kas ir atkarīgi no bāzes aktīvu radītajām naudas plūsmām; 29) “atvasināti instrumenti” ir instrumenti, kuri definēti Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunkta c) punktā un uz kuriem atsauce ir minētās direktīvas I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā; 30) “preču atvasinātie instrumenti” ir instrumenti, kuri definēti Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44. apakšpunkta c) punktā saistībā ar preci vai pamatā esošo aktīvu, kas minēts Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 10. punktā vai I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7. un 10. punktā; 31) “CDP” ir CDP Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punkta nozīmē; 32) “biržā tirgots atvasināts instruments” ir atvasināts instruments, ko tirgo regulētā tirgū, vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar šīs regulas 28. pantu, un uz kuru kā tādu neattiecas ārpusbiržas atvasināto instrumentu definīcija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 7. punktā; 33) “izmantojama norāde par interesi” ir viena locekļa vai dalībnieka ziņojums citam loceklim vai dalībniekam tirdzniecības sistēmā, kurā tiek izrādīta interese veikt tirdzniecību un kurā ietver visu nepieciešamo informāciju, lai varētu vienoties par darījumu; 34) “apstiprināta publicēšanas struktūra” jeb “APS” ir apstiprināta publicēšanas struktūra, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 52. apakšpunktā*; 35) “konsolidētu datu lentes nodrošinātājs” jeb KDLN ir konsolidētu datu lentes nodrošinātājs, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 53. apakšpunktā; 36) “apstiprināta ziņošanas sistēma” jeb AZS ir apstiprināta ziņošanas sistēma, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 54. apakšpunktā*; 37) “piederības dalībvalsts” ir piederības dalībvalsts, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 55. apakšpunktā; 38) “uzņēmēja dalībvalsts” ir uzņēmēja dalībvalsts, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 56. apakšpunktā; 39) “etalons” ir likme, indekss vai publiskots vai publicēts rādītājs, kuru periodiski vai regulāri nosaka, piemērojot formulu vai balstoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstajām cenām, faktiskām vai aplēstām procentu likmēm vai citām vērtībām, vai apsekojuma datiem, un kuru izmanto tādas summas noteikšanai, kas jāmaksā saskaņā ar finanšu instrumentu, vai finanšu instrumenta vērtības noteikšanai; 40) “sadarbspējas mehānisms” ir sadarbspējas mehānisms Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 12. punkta nozīmē; 41) “trešās valsts finanšu iestāde” ir sabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas trešā valstī un kurai saskaņā ar šās trešās valsts tiesību aktiem ir izsniegta atļauja vai licence veikt pakalpojumus vai darbības, kas uzskaitītas Direktīvā 2013/36/EK, Direktīvā 2014/65/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK ( 4 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK ( 5 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/41/EK ( 6 ) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/61/ES ( 7 ); 42) “trešās valsts sabiedrība” ir trešās valsts sabiedrība, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 57. apakšpunktā*; 43) “vairumtirdzniecības energoprodukti” ir vairumtirdzniecības energoprodukti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1227/2011 ( 8 ) 2. panta 4. punktā; 44) “lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti” ir atvasināto instrumentu līgumi, kas attiecas uz produktiem, kuri uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 ( 9 ) 1. pantā un I pielikuma I līdz XX daļā un XXIV/1. daļā; 45) jēdziens “likviditātes fragmentācija” nozīmē situāciju, kurā a) tirdzniecības vietas dalībnieki nespēj noslēgt darījumu ar vienu vai vairākiem citiem dalībniekiem šajā tirdzniecības vietā, jo nav izveidots tīrvērtes mehānisms, kas būtu piekļūstams visiem dalībniekiem; vai b) tīrvērtes dalībnieks vai tā klienti būtu spiesti turēt savas finanšu instrumenta pozīcijas vairāk nekā tikai vienā CDP, kas ierobežotu finanšu darījumu tīrā riska apjoma aprēķināšanas iespējas; 46) “valsts parāds” ir valsts parāds, kā noteikts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 61. apakšpunktā; 47) “portfeļa sablīvēšana” ir riska samazināšanas pakalpojums, ar kuru divi vai vairāki darījumu partneri pilnībā vai daļēji izbeidz dažus vai visus atvasinātos instrumentus, kurus šie darījumu partneri iesnieguši iekļaušanai portfeļa sablīvēšanā, un aizstāj izbeigtos atvasinātos instrumentus ar citu atvasināto instrumentu, kura kopējā nosacītā vērtība ir mazāka par izbeigto atvasināto instrumentu nosacīto vērtību; ▼M1 48) “apmaiņa pret fizisku aktīvu” ir tāds darījums ar atvasināto instrumentu līgumu vai citu finanšu instrumentu, kas saistīts ar līdzvērtīga daudzuma bāzes fizisko aktīvu vienlaicīgu izpildi; 49) “paketes rīkojums” ir rīkojums, kam cena noteikta kā atsevišķai vienībai: a) nolūkā veikt apmaiņu pret fizisku aktīvu; vai b) divos vai vairākos finanšu instrumentos nolūkā veikt paketes darījumu; 50) “paketes darījums” ir: a) apmaiņa pret fizisku aktīvu; vai b) darījums, kas saistīts ar divu vai vairāku komponentdarījumu ar finanšu instrumentiem izpildi un kas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: i) darījumu veic starp diviem vai vairākiem darījumu partneriem; ii) katra komponente darījumā ir saistīta ar nozīmīgu ekonomisko vai finansiālo risku saistībā ar visām pārējām komponentēm; iii) katras komponentes izpilde ir vienlaicīga un atkarīga no visu pārējo komponenšu izpildes. ▼B

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai precizētu dažus 1. punktā iekļauto definīciju tehniskos elementus, lai pielāgotu definīcijas tirgus attīstībai.







II

SADAĻA

PĀRREDZAMĪBA ATTIECĪBĀ UZ TIRDZNIECĪBAS VIETĀM







1.

NODAĻA

Pārredzamība attiecībā uz kapitāla vērtspapīru instrumentiem

3. pants

Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem

1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, dara publiski pieejamas kārtējās pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļumu pie šādām cenām, kuras tiek publicētas to sistēmās par akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Minētā prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju parastajā tirdzniecības laikā.

2. Panta 1. punktā minētās pārredzamības prasības jāpielāgo dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, tostarp rīkojumu reģistriem un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, kā arī hibrīdām un periodisko izsoļu tirdzniecības sistēmām.

3. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savus cenu piedāvājumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 14. pantam.

4. pants

Atbrīvojumi attiecībā uz kapitāla instrumentiem

1. Kompetentās iestādes var piešķirt tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 3. panta 1. punktā minēto informāciju par: a) sistēmām, kuras saskaņo rīkojumus, kuru pamatā ir tirdzniecības metodika, ar kuru 3. panta 1. punktā minētā finanšu instrumenta cenu atvasina no cenas tirdzniecības vietā, kurā minēto finanšu instrumentu pirmoreiz atļāva tirgot, vai likviditātes ziņā visatbilstīgākā tirgū, ja šī atsauces cena ir plaši pieejama un tirgus dalībnieki to uzskata par ticamu atsauces cenu. Minētā atbrīvojuma pastāvīgai izmantošanai piemēro 5. pantā izklāstītos nosacījumus; b) sistēmām, kas formalizē nolīgtos darījumus, kuri: i) veikti pašreizējās apjoma svērtās cenas intervāla robežās, kas atspoguļots rīkojumu reģistrā vai tirdzniecības vietas tirgus uzturētāju, kas izmanto šo sistēmu, kotētajās cenās, piemērojot 5. pantā izklāstītos nosacījumus; vai ii) veikti ar nelikvīdām akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kuri neietilpst jēdzienā “likvīds tirgus” un kuri slēgti piemērotas atsauces cenas procentuālās daļas robežās, ja procentuālo daļu un atsauces cenu sistēmas uzturētājs ir noteicis iepriekš; vai iii) pakļauti citiem nosacījumiem, kas nav minētā finanšu instrumenta pašreizējā tirgus cena; c) rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu; d) rīkojumiem, kurus uzglabā tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko.

2. Atsauces cenu, kas minēta 1. panta a) punktā nosaka, noskaidrojot: a) pašreizējo pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenu vidējo vērtību tirdzniecības vietā, kurā minēto finanšu instrumentu pirmoreiz atļāva tirgot, vai likviditātes ziņā visatbilstīgākajā tirgū; vai b) ja a) apakšpunktā minētā cena nav pieejama, attiecīgās tirdzniecības sesijas sākuma vai noslēguma cenu.

Atsauces uz b) apakšpunktā minētajām cenām rīkojumos var sniegt tikai ārpus attiecīgās tirdzniecības sesijas nepārtrauktā tirdzniecības posma.

3. Ja tirdzniecības vietās darbojas sistēmas, kas formalizē nolīgtos darījumus saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu: a) šie darījumi tiek veikti saskaņā ar tirdzniecības vietā spēkā esošajiem noteikumiem; b) tirdzniecības vieta nodrošina kārtību, sistēmas un procedūras, lai nepieļautu un atklātu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas mēģinājumu attiecībā uz šādiem nolīgtiem darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 16. pantu; c) tirdzniecības vieta izveido, uztur un īsteno sistēmas, lai atklātu jebkuru mēģinājumu izmantot atbrīvojumu ar mērķi apiet citas šīs regulas vai Direktīvas 2014/65/ES prasības un lai ziņotu par šādiem gadījumiem kompetentajai iestādei.

Ja kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) vai iii) punktu, minētā kompetentā iestāde uzrauga, kā tirdzniecības vieta izmanto atbrīvojumu, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti šā atbrīvojuma izmantošanas nosacījumi.

4. Pirms atbrīvojuma piešķiršanas saskaņā ar 1. punktu kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojuma darbību, tostarp sīkāku informāciju par tirdzniecības vietu, kur atsauces cena ir noteikta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā četrus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo nesaistošu atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. punktā un precizētas regulatīvajā tehniskajā standartā, kas pieņemts atbilstīgi 6. punktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu un EVTI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par atbrīvojumu piemērošanu praksē.

5. Kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai citas kompetentās iestādes pieprasījuma var atsaukt saskaņā ar 1. punktu piešķirto atbrīvojumu, ka precizēts saskaņā ar 6. punktu, ja tā konstatē, ka atbrīvojums tiek izmantots veidā, kas atšķiras no sākotnēji paredzētā, vai ja tā uzskata, ka atbrīvojums tiek izmantots, lai apietu šajā pantā paredzētās prasības.

Kompetentās iestādes paziņo EVTI un citām kompetentām iestādēm par minēto atsaukšanu, pilnībā pamatojot savu lēmumu.

6. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu: a) pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu vai tirgus uzturētāja norādīto cenu piedāvājumu diapazonu un tirdzniecības intereses dziļumu pie šādām cenām, ko dara publiski pieejamu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 3. panta 1. punktam, ņemot vērā vajadzīgos pielāgojumus dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, kā minēts 3. panta 2. punktā; b) visatbilstīgāko tirgu finanšu instrumenta likviditātes ziņā saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu; c) nolīgtā darījuma īpašās iezīmes attiecībā uz dažādiem veidiem, kādos tirdzniecības vietas loceklis vai dalībnieks var izpildīt šādu darījumu; d) nolīgtos darījumus, kuri neietekmē cenu veidošanos, izmantojot 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā paredzēto atbrīvojumu; e) tādu rīkojumu apjomu, kuri ir lieli, un tādu rīkojumu veidu un minimālo apjomu, kurus uzglabā tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko, attiecībā uz kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

7. ►M1 ◄ piešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18., 19. un 20. pantu, EVTI pārskata līdz ►M1 ◄ . EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos un regulatīvajos tehniskajos standartos, kas balstīti uz šo regulu. Atbrīvojumus, ko kompetentās iestādes pirms2018. gada 3. janvārapiešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18., 19. un 20. pantu, EVTI pārskata līdz2020. gada 3. janvārim. EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos un regulatīvajos tehniskajos standartos, kas balstīti uz šo regulu.

5. pants

Apjoma ierobežošanas mehānisms

1. Lai nodrošinātu to, ka 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minētie atbrīvojumi nepamatoti nekaitē cenu veidošanai, tirdzniecību saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem ierobežo šādi: a) procentuālo daļu darījumiem ar finanšu instrumentu, kurus veic tirdzniecības vietā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, ierobežo līdz 4 % no šā finanšu instrumenta darījumu kopējā apjoma visās tirdzniecības vietās visā Savienībā iepriekšējos 12 mēnešos; b) kopējos Savienības darījumus ar finanšu instrumentu, kurus veic saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, ierobežo līdz 8 % no šā finanšu instrumenta darījumu kopējā apjoma visās tirdzniecības vietās visā Savienībā iepriekšējo 12 mēnešu laikā.

Minēto apjoma ierobežošanas mehānismu nepiemēro nolīgtiem darījumiem, kuri ir darījumi ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem nepastāv likvīds tirgus saskaņā ar 2. panta 1. punkta 17) apakšpunkta b) punktu, un kurus veic piemērotas atsauces cenas procentuālās daļas robežās, kā minēts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, vai nolīgtiem darījumiem, uz kuriem attiecas citi nosacījumi, kas nav minētā finanšu instrumenta pašreizējā tirgus cena, kā minēts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā.

2. Ja procentuālā daļa finanšu instrumenta darījumiem, kurus veic tirdzniecības vietā saskaņā ar šiem atbrīvojumiem, ir pārsniegusi 1. punkta a) apakšpunktā minēto ierobežojumu, kompetentā iestāde, kas šai tirdzniecības vietai ir atļāvusi izmantot minētos atbrīvojumus, divu darbdienu laikā, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem EVTI publiskotajiem datiem, aptur to izmantošanu šim finanšu instrumentam šajā tirdzniecības vietā uz sešiem mēnešiem.

3. Ja procentuālā daļa finanšu instrumenta darījumiem, kurus veic visās tirdzniecības vietās visā Savienībā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, ir pārsniegusi 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu, visas kompetentās iestādes divu darbdienu laikā aptur minēto atbrīvojumu izmantošanu visā Savienībā uz sešiem mēnešiem.

4. EVTI piecu darbdienu laikā pēc katra kalendārā mēneša beigām publicē ES darījumu kopējo apjomu katram finanšu instrumentam iepriekšējo 12 mēnešu laikā, procentuālo daļu finanšu instrumenta darījumiem, kas veikti visā Savienībā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem un katrā tirdzniecības vietā iepriekšējo 12 mēnešu laikā, kā arī metodiku, kas izmantota, aprēķinot minētās procentuālās daļas.

5. Ja 4. punktā minētajā ziņojumā ir atklāts, ka jebkura tirdzniecības vieta, kurā tiek veikta kāda finanšu instrumenta tirdzniecība saskaņā ar atbrīvojumiem, kas pārsniedz 3,75 % no kopējās minētā finanšu instrumenta tirdzniecības Savienībā, par pamatu ņemot tirdzniecību iepriekšējo 12 mēnešu laikā, EVTI publicē papildu ziņojumu piecu darbdienu laikā no 15. dienas kalendārajā mēnesī, kurā ir publicēts 4. punktā minētais ziņojums. Minētajā ziņojumā ietver 4. punktā noteikto informāciju attiecībā uz minētajiem finanšu instrumentiem, ja tiek pārsniegti 3,75 %.

6. Ja 4. punktā minētajā ziņojumā ir atklāts, ka jebkura finanšu instrumenta kopējā tirdzniecība Savienībā saskaņā ar atbrīvojumiem ir pārsniegusi 7,75 % no kopējās finanšu instrumentu tirdzniecības Savienībā, par pamatu ņemot tirdzniecību iepriekšējo 12 mēnešu laikā, EVTI publicē papildu ziņojumu 5 darbdienu laikā no 15. dienas kalendārajā mēnesī, kurā ir publicēts 4. punktā minētais ziņojums. Minētajā ziņojumā ietver 4. punktā noteikto informāciju attiecībā uz minētajiem finanšu instrumentiem, ja tiek pārsniegti 7,75 %.

7. Lai nodrošinātu ticamu pamatu uzraudzībai attiecībā uz tirdzniecību, kas notiek saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, un lai noteiktu, vai 1. punktā noteiktie ierobežojumi ir pārsniegti, tirdzniecības vietu uzturētājiem ir pienākums ieviest sistēmas un procedūras: a) lai varētu identificēt visus darījumus, kas notikuši to tirdzniecības vietā saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem; un b) lai nodrošinātu, ka tie nekādos apstākļos nepārsniedz procentuālo daļu, kas atļauta darījumiem saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, kā minēts 1. punkta a) apakšpunktā.

8. ►M1 ◄ . Neskarot 4. panta 5. punktu, kompetentās iestādes ir pilnvarotas apturēt minēto atbrīvojumu izmantošanu no dienas, kad sāk piemērot šo regulu, un pēc tam reizi mēnesī. Laikposms tirdzniecības datu publicēšanai, ko veic EVTI, un uzraudzībai attiecībā uz finanšu instrumenta tirdzniecību, ko veic saskaņā ar minētajiem atbrīvojumiem, tiek uzraudzīts no2017. gada 3. janvāra. Neskarot 4. panta 5. punktu, kompetentās iestādes ir pilnvarotas apturēt minēto atbrīvojumu izmantošanu no dienas, kad sāk piemērot šo regulu, un pēc tam reizi mēnesī.

9. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu metodi, tostarp darījumu iezīmēšanu, ar kuru tā salīdzina, aprēķina un publicē darījuma datus, kā norādīts 4. punktā, lai nodrošinātu precīzu aprēķinu par darījumu kopējo apjomu katram finanšu instrumentam un procentuālo daļu darījumiem, kas izmanto minētos atbrīvojumus, visā Savienībā un katrā tirdzniecības vietā.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

6. pants

Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem

1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, dara publiski pieejamu cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo minētajā tirdzniecības vietā. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reāllaikam, cik tas tehniski ir iespējams.

2. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto šā panta 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt sīkāku informāciju par saviem darījumiem ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 20. pantam.

7. pants

Atļauja atlikt publicēšanu

1. Kompetentās iestādes var atļaut tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem, pamatojoties uz šādu darījumu veidu vai apjomu.

Konkrētāk, kompetentās iestādes var atļaut atlikt informācijas publicēšanu saistībā ar darījumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotam fondam, sertifikātam vai citam līdzīgam finanšu instrumentam vai noteiktai akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgota fonda, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta kategorijai.

Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteiktajiem pasākumiem tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par minētajiem pasākumiem tirgus dalībniekiem un sabiedrībai. EVTI pārrauga minēto pasākumu piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par to piemērošanu praksē.

Ja kompetentā iestāde atļauj atlikt informācijas publicēšanu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde atlikšanai nepiekrīt vai nepiekrīt piešķirtās atļaujas faktiskajai piemērošanai, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu un EVTI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.

2. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā nolūkā veicināt saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 64. pantu prasītās informācijas publicēšanu norāda: a) sīkāku informāciju par darījumiem, kura ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, jāpublisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 6. panta 1. punktam, tostarp identifikatorus dažādajiem darījumu veidiem, ko publicē saskaņā ar 6. panta 1. punktu un 20. pantu, izšķirot starp tiem tos, ko nosaka faktori, kas galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori; b) termiņu, kas tiktu uzskatīts par atbilstīgu publicēšanas pienākumam pēc iespējas tuvāk reāllaikam, tostarp tad, kad tirdzniecība tiek veikta ārpus parastā tirdzniecības laika. c) nosacījumus, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, tiek atļauts paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem katrai attiecīgajai finanšu instrumentu kategorijai saskaņā ar šā panta 1. punktu un 20. panta 1. punktu; d) kritērijus, kurus piemēro, pieņemot lēmumu par darījumiem, par kuriem to apjoma vai tipa, tostarp akcijas likviditātes profila, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotu fondu, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta veida dēļ tiek atļauts atlikt informācijas publicēšanu katrai attiecīgā finanšu instrumenta kategorijai.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.







2.

NODAĻA

Pārredzamība saistībā ar instrumentiem, kas nav kapitāla vērtspapīru instrumenti

8. pants

Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem

1. ►M1 ◄ Minētā prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju parastajā tirdzniecības laikā. Šis publicēšanas pienākums neattiecas uz tādiem darījumiem ar atvasinātiem finanšu instrumentiem starp nefinanšu darījumu partneriem, kuri samazina objektīvi izmērāmos riskus, kas ir tieši saistīti ar šā partnera vai šīs grupas komercdarbību vai valsts kases finansēšanas darbību. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko kārtējās pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas un tirdzniecības interešu dziļumu pie šādām cenām, kas publiskotas to sistēmās par obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām, atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, un paketes rīkojumiem.Minētā prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju parastajā tirdzniecības laikā. Šis publicēšanas pienākums neattiecas uz tādiem darījumiem ar atvasinātiem finanšu instrumentiem starp nefinanšu darījumu partneriem, kuri samazina objektīvi izmērāmos riskus, kas ir tieši saistīti ar šā partnera vai šīs grupas komercdarbību vai valsts kases finansēšanas darbību.

2. Panta 1. punktā minētās pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, tostarp rīkojumu reģistriem, cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, hibrīdām, periodisko izsoļu tirdzniecības un balss tirdzniecības sistēmām.

3. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savu cenu piedāvājumu obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem atbilstīgi 18. pantam.

4. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, gadījumos, kad saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu piešķirts atbrīvojums, publisko vismaz orientējošas pirmstirdzniecības pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas, kas ir tuvu tirdzniecības interešu cenām, kas publiskotas to sistēmās par obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, pastāvīgi publisko minēto informāciju, izmantojot atbilstīgus elektroniskos līdzekļus, parastajā tirdzniecības laikā. Minētie pasākumi nodrošina to, ka informācija tiek sniegta saskaņā ar pieņemamiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējoši.

9. pants

Atbrīvojumi attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti

1. Kompetentās iestādes var piešķirt tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 8. panta 1. punktā minēto informāciju par: a) rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu, un rīkojumiem, kurus uzglabā tirdzniecības vietas rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko; b) izmantojamām norādēm par interesi par automatizētajām un balss tirdzniecības sistēmām, ja apjoms ir lielāks par finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas likviditātes nodrošinātājiem radītu nepamatotu risku un ņem vērā, vai attiecīgie tirgus dalībnieki ir maza mēroga vai liela mēroga ieguldītāji; c) atvasinātiem instrumentiem, kuriem nepiemēro tirdzniecības pienākumu, kas minēts 28. pantā, un citiem finanšu instrumentiem, kuriem nav likvīds tirgus; ▼M1 d) rīkojumiem nolūkā veikt apmaiņu pret fizisku aktīvu; e) paketes rīkojumiem, kas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: i) vismaz viena no tā komponentēm ir finanšu instruments, kuram nav likvīds tirgus, ja vien likvīds tirgus nav visam paketes rīkojumam kopumā; ii) vismaz viena no tā komponentēm ir liela apjoma salīdzinājumā ar parasto tirgus lielumu, ja vien likvīds tirgus nav visam paketes rīkojumam kopumā; iii) visas tā komponentes tiek izpildītas ar automatizētu vai balss sistēmu un ir lielākas nekā instrumentam raksturīgais apjoms. ▼B

2. Pirms atbrīvojuma piešķiršanas saskaņā ar 1. punktu kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojumu darbību. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā četrus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. punktā un precizētas regulatīvajos tehniskajos standartos, kas pieņemti atbilstīgi 5. punktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu un EVTI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par atbrīvojumu piemērošanu praksē.

▼M1

2.a Kompetentās iestādes var atcelt 8. panta 1. punktā noteikto pienākumu katrai atsevišķai paketes rīkojuma komponentei.

▼B

3. Kompetentās iestādes pēc savas iniciatīvas vai pēc citu kompetento iestāžu lūguma var atsaukt saskaņā ar 1. punktu piešķirto atbrīvojumu, ja tās konstatē, ka atbrīvojums tiek izmantots veidā, kas atšķiras no sākotnējā mērķa, vai arī tās uzskata, ka atbrīvojums tiek izmantots, lai apietu šajā pantā noteiktās prasības.

Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo EVTI un citām kompetentām iestādēm par minēto atsaukšanu, pirms tā ir pilnībā stājusies spēkā, pilnībā pamatojot savu lēmumu.

4. Kompetentā iestāde, kuras pienākums ir uzraudzīt vienu vai vairākas tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgotas obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu vai atvasināto instrumentu kategorija, var uz laiku apturēt 8. pantā paredzētās prasības, ja minētās finanšu instrumenta kategorijas likviditāte nesasniedz norādīto slieksni. Norādīto slieksni nosaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas raksturīgi attiecīgā finanšu instrumenta tirgum. Paziņojumu par šādu pagaidu apturēšanu publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē.

Pagaidu apturēšana sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus no dienas, kad informāciju par to publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē. Šādu apturēšanu var pagarināt uz attiecīgiem laikposmiem, kas vienā reizē nepārsniedz trīs mēnešus, ja apturēšanas iemesli pastāv vēl aizvien. Ja pēc šo trīs mēnešu laikposma pagaidu apturēšana nav atjaunota, tā automātiski zaudē spēku.

Pirms 8. pantā minēto prasību apturēšanas vai pagaidu apturēšanas pagarināšanas saskaņā ar šo punktu attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par savu nodomu un sniedz paskaidrojumu. EVTI pēc iespējas ātrāk sagatavo atzinumu kompetentajai iestādei par to, vai tā uzskata, ka apturēšana vai pagaidu apturēšanas pagarināšana ir pamatota saskaņā ar pirmo un otro daļu.

5. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā norāda: a) 4. punktā minētā likviditātes sliekšņa aprēķināšanas parametrus un metodes attiecībā uz finanšu instrumentu. Parametrus un metodes, pēc kuriem dalībvalstis aprēķina minēto slieksni, nosaka tādā veidā, ka tad, ja slieksnis tiek sasniegts, tas nozīmē būtisku attiecīgā finanšu instrumenta likviditātes samazināšanos visās vietās Savienībā, pamatojoties uz saskaņā ar2. panta 1. punkta 17. apakšpunktu izmantotajiem kritērijiem; b) pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenu vai cenu piedāvājuma diapazonu, tirdzniecības intereses dziļumu pie šādām cenām vai orientējošas pirmstirdzniecības pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas, kas ir tuvu tirdzniecības interešu cenām, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju saskaņā ar 8. panta 1. punktam un 4. punktu, ņemot vērā nepieciešamo pielāgošanu dažādiem tirdzniecības sistēmu veidiem, kā minēts 8. panta 2. punktā; c) tādu rīkojumu apjomu, kuri ir lieli, un tādu rīkojumu veidu un minimālo apjomu, kurus uzglabā rīkojumu pārvaldības sistēmā, gaidot brīdi, kad informācija jāpublisko, attiecībā uz kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju; d) finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, un definīciju automatizētām un balss tirdzniecības sistēmām, attiecībā uz kurām var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu; Nosakot finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas likviditātes nodrošinātājiem radītu nepamatotu risku un kur ņemts vērā, vai attiecīgie tirgus dalībnieki ir maza mēroga vai liela mēroga ieguldītāji saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, EVTI ņem vērā šādus faktorus: i) to, vai pie šāda apmēra likviditātes nodrošinātāji spēs nodrošināties pret risku; ii) ja finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirgu daļēji veido privātie ieguldītāji, minēto ieguldītāju veikto darījumu vidējo vērtību; e) finanšu instrumentus vai finanšu instrumentu kategorijas, kuriem nav likvīds tirgus, ja var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

▼M1

6. Lai nodrošinātu 1. punkta e) apakšpunkta i) un ii) punkta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai noteiktu metodoloģiju, kā apzināt tos paketes rīkojumus, kuriem ir likvīds tirgus. Izstrādājot šādu metodoloģiju, kas paredzēta, lai noteiktu, vai paketes rīkojumam kā kopumam ir likvīds tirgus, EVTI novērtē, vai paketes ir standartizētas un bieži tirgotas.

EVTI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2017. gada 28. februārim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

▼B

10. pants

Pēctirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem

1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reāllaikam, cik tas tehniski ir iespējams.

2. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem nodrošina piekļuvi sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publiskošanai, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savu cenu piedāvājumu obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, ievērojot 21. pantu.

11. pants

Atļauja atlikt publicēšanu

1. Kompetentās iestādes var atļaut tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem, pamatojoties uz darījumu apjomu vai veidu.

Īpaši kompetentās iestādes var atļaut atlikt informācijas publicēšanu attiecībā uz darījumiem:

a) kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai obligācijai, strukturētā finansējuma produktam, emisijas kvotām vai atvasinātam instrumentam, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai noteiktai obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā instrumenta kategorijai, ko tirgo tirdzniecības vietā; vai

b) kuri ir saistīti ar obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu vai atvasinātu instrumentu, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai noteiktu obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā instrumenta kategoriju, ko tirgo tirdzniecības vietā un kam nav likvīda tirgus;

c) kuri pārsniedz apjomu, kas raksturīgs noteiktai obligācijai, strukturētā finansējuma produktam, emisijas kvotai vai atvasinātajam instrumentam, ko tirgo tirdzniecības vietā, vai noteiktai obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotas vai atvasinātā instrumenta kategorijai, ko tirgo tirdzniecības vietā, kas likviditātes nodrošinātājiem radītu nepamatotu risku un kur ņemts vērā, vai attiecīgie tirgus dalībnieki ir maza mēroga vai liela mēroga ieguldītāji.

Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteikto kārtību tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par minēto kārtību tirgus dalībniekiem un sabiedrībai. EVTI pārrauga minētās kārtības piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu par tās izmantošanu praksē.

2. Kompetentā iestāde, kuras pienākums ir uzraudzīt vienu vai vairākas tirdzniecības vietas, kurās tiek tirgota obligācijas, strukturētā finansējuma produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā instrumenta kategorija, var uz laiku apturēt 10. pantā paredzētās prasības, ja minētā finanšu instrumenta kategorijas likviditāte nesasniedz slieksni, kā noteikts saskaņā ar 9. panta 5. punkta a) apakšpunktā minēto metodiku. Minēto slieksni nosaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas raksturīgi attiecīgā finanšu instrumenta tirgum. Informāciju par šādu pagaidu apturēšanu publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē.

Pagaidu apturēšana sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus no dienas, kad informāciju par to publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē. Šādu apturēšanu var pagarināt uz attiecīgiem laikposmiem, kas vienā reizē nepārsniedz trīs mēnešus, ja apturēšanas iemesli pastāv vēl aizvien. Ja pēc šo trīs mēnešu laikposma pagaidu apturēšana nav atjaunota, tā automātiski zaudē spēku.

Pirms 10. pantā minēto prasību apturēšanas vai pagaidu apturēšanas pagarināšanas attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par savu nodomu un sniedz paskaidrojumu. EVTI pēc iespējas ātrāk sagatavo atzinumu kompetentajai iestādei par to, vai tā uzskata, ka apturēšana vai pagaidu apturēšanas pagarināšana ir pamatota saskaņā ar pirmo un otro daļu.

3. Kompetentās iestādes saistībā ar atļauju atlikt informācijas publicēšanu var: a) atlikšanas laikposmā pieprasīt publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju par darījumu vai sīkāku informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā, vai abu kombināciju; b) atļaut nepublicēt informāciju par atsevišķa darījuma apjomu pagarinātajā atlikšanas laikposmā; c) attiecībā uz instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti un kas nav valsts parāda instrumenti, atļaut uz pagarinātā atlikšanas laikposmā publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā. d) attiecībā uz valsts parāda instrumentiem atļaut uz nenoteiktu laiku publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā.

Attiecībā uz valsts parāda instrumentiem b) un d) apakšpunktu var izmantot vai nu atsevišķi, vai secīgi, saskaņā ar ko, tiklīdz beidzas pagarinātais apjoma nepublicēšanas laikposms, informāciju par apjomiem var publicēt apkopotā veidā.

Attiecībā uz visiem pārējiem finanšu instrumentiem, kad atlikšanas laikposms beidzas, publicē pārējo informāciju par darījumu un visas ziņas par atsevišķiem darījumiem.

4. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu tā, lai darītu iespējamu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 64. pantu prasītās informācijas publicēšanu, nolūkā norādīt: a) sīkāku informāciju par darījumiem, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp sistemātiski internalizētāji, tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 10. panta 1. punktam, tostarp identifikatorus dažādiem darījumu veidiem, ko publicē atbilstīgi 10. panta 1. punktam un 21. panta 1. punktam, nošķirot tos, ko nosaka faktori, kuri galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori; b) termiņu, kas tiktu uzskatīts par atbilstīgu publicēšanas pienākumam pēc iespējas tuvāk reāllaikam, tostarp tad, kad tirdzniecība tiek veikta ārpus parastā tirdzniecības laika; c) nosacījumus, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, tirgus uzturētājiem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietu, tiek atļauts paredzēt iespēju atlikt sīkākas informācijas publicēšanu par darījumiem katrai attiecīgā finanšu instrumenta kategorijai saskaņā ar šā panta 1. punktu un 21. panta 4. punktu; d) kritērijus, kādus piemēro, nosakot darījuma apjomu vai veidu, par kuriem saskaņā ar 3. punktu tiek atļauts atlikt informācijas publicēšanu un publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju par darījumu vai publicēt sīkāku informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā, vai nepublicēt informāciju par darījuma apjomu, īpaši atsaucoties uz atļauju pagarināt atlikšanas laikposmu konkrētiem finanšu instrumentiem atkarībā no to likviditātes.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.







3.

NODAĻA

Pienākums piedāvāt tirdzniecības datus atsevišķi un saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem

12. pants

Pienākums darīt pieejamus pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem

1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietas, saskaņā ar 3., 4. un 6. līdz11. pantu publicēto informāciju dara pieejamu sabiedrībai, piedāvājot pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem.

2. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, norādot to, kā padarīt publiski pieejamus pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datus, tostarp līmeni, kādā dati neapkopotā veidā padarāmi publiski pieejami atbilstīgi 1. punktam.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

13. pants

Pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem

1. Tirgus uzturētāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, saskaņā ar 3., 4. un 6. līdz11. pantu publicēto informāciju dara pieejamu sabiedrībai saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem un nodrošina nediskriminējošu piekļuvi informācijai. Šādu informāciju bez maksas dara pieejamu 15 minūtes pēc publicēšanas.

2. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, precizējot, kas ir pamatoti komerciāli nosacījumi, lai informācija tiktu publiskota, kā minēts 1. punktā.







III

SADAĻA

▼M2

PĀRREDZAMĪBA SISTEMĀTISKIEM INTERNALIZĒTĀJIEM UN IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBĀM, KAS TIRGOJAS ĀRPUS BIRŽAS, UN CENAS IZMAIŅAS MINIMĀLĀ SOĻA REŽĪMS SISTEMĀTISKIEM INTERNALIZĒTĀJIEM

▼B

14. pants

Sistemātisko internalizētāju pienākums publiskot stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības publisko stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā un attiecībā uz kuriem tās ir sistemātiski internalizētāji, un kuriem ir likvīds tirgus.

Ja pirmajā daļā minētajiem finanšu instrumentiem nav likvīda tirgus, sistemātiski internalizētāji saviem klientiem pēc pieprasījuma atklāj informāciju par cenu piedāvājumu.

2. Šo pantu un 15., 16. un 17. pantu piemēro sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic darījumus, kuru apjoms nepārsniedz standarta tirgus apjomu. Šis pants un 15., 16. un 17. pants neattiecas uz sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic tādus darījumus, kuru apjoms pārsniedz standarta tirgus apjomu.

3. Sistemātiskie internalizētāji var izlemt par cenu piedāvājuma apjomu vai apjomiem. Minimālais cenu piedāvājuma apjoms ir ekvivalents vismaz 10 % no akcijas, depozitārā sertifikāta, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu tirdzniecības vietā tirgotu finanšu instrumentu standarta tirgus apjoma. Katrā cenas piedāvājumā par konkrētu tirdzniecības vietā tirgotu akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu ietver stabilu pirkšanas un pārdošanas cenu vai cenas par apjomu vai apjomiem, kas var nepārsniegt to akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai līdzīgu finanšu instrumentu kategoriju standarta tirgus apjomu, kurā iekļauts attiecīgais finanšu instruments. Cena vai cenas atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus attiecībā uz konkrēto akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu.

4. Akcijas, depozitāros sertifikātus, ETF, sertifikātus un citus līdzīgus finanšu instrumentus sagrupē kategorijās, pamatojoties uz attiecīgā finanšu instrumenta tirgū izpildīto rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību. Katras akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu un citu līdzīgu finanšu instrumentu kategorijas standarta tirgus apjoms ir apjoms, kas rāda katrā kategorijā iekļauto finanšu instrumentu tirgū izpildīto rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību.

5. Katras akcijas, depozitārā sertifikāta, ETF, sertifikāta un citu līdzīgu finanšu instrumentu tirgu veido visi rīkojumi, kas izpildīti Savienībā attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu, izņemot rīkojumus, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu.

6. Attiecībā uz katru akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu tā tirgus kompetentā iestāde, kas ir visatbilstīgākais likviditātes ziņā, kā definēts 26. pantā, vismaz reizi gadā, pamatojoties uz to rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību, kuri izpildīti tirgū attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu, nosaka finanšu instrumenta kategoriju, kurā attiecīgais instruments iekļauts. Minēto informāciju dara zināmu visiem tirgus dalībniekiem un nosūta EVTI, kas to publicē savā tīmekļa vietnē.

7. Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu fondu, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu vērtēšanu un palielinātu iespēju ieguldījumu brokeru sabiedrībām saviem klientiem nodrošināt labāko darījumu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, sīkāk nosakot kārtību, kas attiecas uz 1. punktā minētā stabilā cenu piedāvājuma publicēšanu, dominējošos tirgus nosacījumus, kā minēts 3. punktā, un 2. un 4. punktā minēto standarta tirgus apjomu.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

15. pants

Klientu rīkojumu izpilde

1. Sistemātiski internalizētāji regulāri un pastāvīgi publisko savus cenu piedāvājumus parastajā tirdzniecības laikā. Tie var atjaunināt savus cenu piedāvājumus jebkurā laikā. Tiem ārkārtējos tirgus apstākļos ir atļauts atsaukt savus cenu piedāvājumus.

Dalībvalsts prasa, lai brokeru sabiedrības, kas atbilst sistemātiska internalizētāja definīcijai, par to paziņo savai kompetentajai iestādei. Šo paziņojumu nosūta EVTI. EVTI izveido visu Savienības sistemātisko internalizētāju sarakstu.

Cenu piedāvājumus dara zināmus tādā veidā, kas ir viegli pieejams citiem tirgus dalībniekiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.

2. Sistemātiski internalizētāji, ievērojot Direktīvas 2014/65/ES 27. pantu, izpilda rīkojumus, ko tie saņem no saviem klientiem saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem tie ir sistemātiski internalizētāji, atbilstīgi cenas piedāvājumam rīkojuma saņemšanas brīdī.

Tomēr pamatotos gadījumos tie var izpildīt šos rīkojumus par labāku cenu, ja cena ietilpst atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem.

3. Sistemātiski internalizētāji var neievērot 2. punkta prasības un izpildīt rīkojumus, ko tie saņem no saviem profesionālajiem klientiem, par cenām, kas atšķiras no to piedāvātajām cenām, attiecībā uz darījumiem, kuru izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir daļa no viena darījuma, vai attiecībā uz rīkojumiem, uz kuriem attiecas citi nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena.

4. Ja sistemātisks internalizētājs, kurš piedāvā tikai vienu cenu vai kura augstākā piedāvātā cena ir zemāka nekā standarta tirgus apjoms, saņem no klienta rīkojumu, kura apjoms ir lielāks nekā tas, par ko piedāvāta cena, bet zemāks nekā standarta tirgus apjoms, tas var nolemt izpildīt to rīkojuma daļu, kas pārsniedz apjomu, uz ko attiecas cenu piedāvājums, ja šo rīkojumu izpilda par piedāvāto cenu, izņemot gadījumus, kad ir atļauts rīkoties citādi saskaņā ar 2. un 3. punktu. Ja sistemātiska internalizētāja cenu piedāvājumā ir cenas, kas attiecas uz dažādiem apjomiem, un tas saņem rīkojumu par apjomu, kas ir piedāvātajā diapazonā, un tas izvēlas izpildīt rīkojumu, tas izpilda rīkojumu par vienu no piedāvātajām cenām saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 28. pantu ja vien nav atļauts rīkoties citādi saskaņā ar šā panta 2. un 3. punkta nosacījumiem.

5. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, precizējot, kas ir pamatoti komerciāli nosacījumi, lai cenu piedāvājumi tiktu publiskoti atbilstīgi 1. punktam.

16. pants

Kompetento iestāžu pienākumi

Kompetentās iestādes pārbauda:

a) vai ieguldījumu brokeru sabiedrības regulāri atjaunina pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenas, kas publicētas saskaņā ar 14. pantu, un uztur cenas, kas atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus;

b) vai ieguldījumu brokeru sabiedrības ievēro tos nosacījumus attiecībā uz cenu uzlabojumiem, kas noteikti 15. punkta 2. punktā.

17. pants

Piekļuve cenu piedāvājumiem

1. Sistemātiskajiem internalizētājiem ļauj izlemt, pamatojoties uz to tirdzniecības politiku, objektīvā, nediskriminējošā veidā, kuriem klientiem tie nodrošina piekļuvi cenu piedāvājumiem. Tālab skaidri nosaka standartus, kuri reglamentē piekļuvi sistemātisku internalizētāju piedāvātām cenu piedāvājumiem. Sistemātiski internalizētāji var atteikties uzsākt vai var pārtraukt darījumu attiecības ar klientiem, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, piemēram, klienta kredītstatusu, darījuma partnera risku un galīgajiem norēķiniem par darījumu.

2. Lai ierobežotu risku, ka sistemātiskiem internalizētājiem ir vairāki darījumi ar vienu klientu, sistemātiskiem internalizētājiem ļauj nediskriminējošā veidā ierobežot tādu darījumu skaitu, kurus veic ar vienu klientu un kuros tie apņemas iesaistīties saskaņā ar publicētajiem nosacījumiem. Tie var nediskriminējošā veidā un saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 28. pantu ierobežot tādu darījumu kopskaitu, kurus tie veic ar dažādiem klientiem vienlaikus, bet tas ir atļauts tikai tad, ja klientu veikto rīkojumu skaits un/vai apjoms ievērojami pārsniedz normu.

3. Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, ETF, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu novērtēšanu un pēc iespējas palielinātu ieguldījumu brokeru sabiedrību iespēju nodrošināt labāko darījumu saviem klientiem, Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 50. pantam, nosakot: a) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, ka cenu piedāvājumi tiek publicēti regulāri un pastāvīgi un ir viegli pieejami, kā noteikts 15. panta 1. punktā, kā arī līdzekļus, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrības var izpildīt savu pienākumu – publiskot savus cenu piedāvājumus, tajos ietverot šādas iespējas: i) ar tāda regulēta tirgus sistēmu, kurā attiecīgā finanšu instrumenta tirdzniecība ir atļauta; ii) ar APS; iii) ar privātiem pasākumiem; b) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka darījumus, kuru izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir daļa no viena darījuma, vai rīkojumus, uz kuriem attiecas nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena, kā noteikts 15. panta 3. punktā; c) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kādus apstākļus var uzskatīt par ārkārtas tirgus apstākļiem, kas ļauj atsaukt cenu piedāvājumu, kā arī nosacījumus cenu piedāvājuma atjaunināšanai, kā noteikts 15. panta 1. punktā; d) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kad klientu veikto rīkojumu skaits un/vai apjoms ievērojami pārsniedz normu, kā noteikts 2. punktā; e) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kad cenas atrodas atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem, kā noteikts 15. panta 2. punktā.

▼M2

17.a pants

Cenas izmaiņas minimālais solis

Sistemātisku internalizētāju kotējumi, minēto kotējumu cenu uzlabojumi un izpildes cenas atbilst cenas izmaiņas minimālajam solim, kas noteikts saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 49. pantu.

Cenas izmaiņas minimālā soļa piemērošana neliedz sistemātiskajiem internalizētājiem savietot rīkojumus ar lielu apjomu par vidējo vērtību ar rīkojumiem par pašreizējo pirkšanas un pārdošanas piedāvājumu cenām.

▼B

18. pants

Sistemātisko internalizētāju pienākums publiskot stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības dara zināmus stabilus cenu piedāvājumus attiecībā uz tām obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā un attiecībā uz kuriem tās ir sistemātiski internalizētāji, un kuriem ir likvīds tirgus, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi: a) to iekļaušanu cenu piedāvājumā pieprasa sistemātiska internalizētāja klients; b) viņi piekrīt nodrošināt cenu piedāvājumu.

2. To obligāciju, strukturētā finansējuma produktu, emisijas kvotu un atvasināto instrumentu gadījumā, kurus tirgo tirdzniecības vietā un kuriem nav likvīda tirgus, sistemātiski internalizētāji saviem klientiem pēc pieprasījuma atklāj informāciju par cenu piedāvājumu, ja tie piekrīt sniegt cenu piedāvājumu. Minēto pienākumu var atcelt, ja ir izpildīti 9. panta 1. punktā minētie nosacījumi.

3. Sistemātiskie internalizētāji var atjaunināt savus cenu piedāvājumus jebkurā laikā. Ārkārtējos tirgus apstākļos tie var atsaukt savus cenu piedāvājumus.

4. Dalībvalstis prasa, lai brokeru sabiedrības, kas atbilst sistemātiska internalizētāja definīcijai, paziņotu savai kompetentajai iestādei. Šādu paziņojumu nosūta EVTI. EVTI izveido sarakstu ar visiem sistemātiskajiem internalizētājiem Savienībā.

5. Sistemātiski internalizētāji stabilus cenu piedāvājumus, kas publicēti saskaņā ar 1. punktu, dara zināmus saviem klientiem. Tomēr tiem ļauj izlemt, pamatojoties uz to tirdzniecības politiku, objektīvā un nediskriminējošā veidā, kuriem klientiem tie nodrošina piekļuvi saviem cenu piedāvājumiem. Tādēļ sistemātiskiem internalizētājiem ir ieviesti skaidri standarti, kuri reglamentē piekļuvi to cenu piedāvājumiem. Sistemātiski internalizētāji var atteikties uzsākt vai var pārtraukt darījumu attiecības ar klientiem, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, piemēram, klienta kredītstatusu, darījuma partnera risku un galīgajiem norēķiniem par darījumu.

6. Sistemātiski internalizētāji apņemas veikt darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir darīts zināms cenu piedāvājums saskaņā ar publicētiem nosacījumiem atbilstīgi 5. punktam, ja cenu piedāvājuma apjoms atbilst finanšu instrumentam raksturīgajam apjomam, kas noteikts saskaņā ar 9. panta 5. punkta d) apakšpunktu, vai ir mazāks par to.

Uz sistemātiskiem internalizētājiem neattiecas pienākums publicēt stabilu cenu piedāvājumu saskaņā ar 1. punktu finanšu instrumentiem, kuri nesasniedz likviditātes slieksni, kas noteikts saskaņā ar 9. panta 4. punktu.

7. Sistemātiskiem internalizētājiem ļauj noteikt nediskriminējošus un pārredzamus ierobežojumus darījumu skaitam, ko tie apņemas noslēgt ar klientiem saskaņā ar jebkuru konkrēto cenu piedāvājumu.

8. Cenu piedāvājumus, kurus publicē, ievērojot 1. un 5. punktu, un kuru apjoms ir vienāds vai mazāks nekā 5. punktā minētais apjoms, dara publiski pieejamus tā, lai piedāvājums būtu viegli pieejams citiem tirgus dalībniekiem atbilstīgi pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.

9. Noteiktā cena vai cenas ir tādas, lai nodrošinātu, ka sistemātiskais internalizētājs attiecīgā gadījumā ievēro Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā noteiktos pienākumus, un atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus attiecībā uz cenām, par kādām noslēgti darījumi par tādiem pašiem vai līdzīgiem finanšu instrumentiem tirdzniecības vietā.

Tomēr pamatotos gadījumos tie var izpildīt šos rīkojumus par labāku cenu, ja cena ietilpst atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem.

10. Šā panta noteikumi neattiecas uz sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic tādus darījumus, kuru apjoms pārsniedz finanšu instrumentam raksturīgo apjomu, kas noteikts saskaņā ar 9. panta 5. punkta d) apakšpunktu).

▼M1

11. Attiecībā uz paketes rīkojumu un neskarot 2. punktu, šajā pantā noteiktos pienākumus piemēro tikai paketes rīkojumam kā kopumam un nevis kādai paketes rīkojuma komponentei atsevišķi.

▼B

19. pants

EVTI īstenota uzraudzība

1. ►M1 ◄ EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par 18. panta piemērošanu. Gadījumā, ja tiek veikts ievērojams cenu piedāvājums vai tirdzniecība, kas tikai nedaudz pārsniedz 18. panta 6. punktā minēto slieksni vai atšķiras no dominējošiem tirgus nosacījumiem, EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu pirms minētā datuma. Kompetentās iestādes un EVTI uzrauga 18. panta piemērošanu attiecībā uz apjomiem, kādiem cenu piedāvājumi ir pieejami ieguldījumu brokeru sabiedrību klientiem un citiem tirgus dalībniekiem, kas saistīti ar brokeru sabiedrības citām tirdzniecības darbībām, un līmeni, kādā cenu piedāvājumi atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus saistībā ar darījumiem ar tādiem pašiem vai līdzīgiem finanšu instrumentiem tirdzniecības vietā. Līdz2020. gada 3. janvārimEVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par 18. panta piemērošanu. Gadījumā, ja tiek veikts ievērojams cenu piedāvājums vai tirdzniecība, kas tikai nedaudz pārsniedz 18. panta 6. punktā minēto slieksni vai atšķiras no dominējošiem tirgus nosacījumiem, EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu pirms minētā datuma.

2. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai noteiktu 18. panta 6. punktā minētos apjomus, pie kādiem brokeru sabiedrība veic darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir bijis pieejams cenu piedāvājums. Finanšu instrumentam atbilstīgo apjomu nosaka saskaņā ar 9. panta 5. punkta d) apakšpunktā paredzētajiem kritērijiem.

3. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, lai skaidrotu, kas veido pamatotus komerciālus nosacījumus, lai cenu piedāvājumi būtu publiski pieejami, kā minēts 18. panta 8. punktā.

20. pants

Ieguldījumu brokeru sabiedrību, tostarp sistemātisku internalizētāju, pēctirdzniecības informācijas atklāšana attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF un sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras vai nu savā, vai klientu vārdā veic darījumus ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, publicē datus par šo darījumu apjomu un cenu, kā arī par laiku, kad tie tikuši noslēgti. Minēto informāciju dara zināmu, izmantojot APS.

2. Informācija, kas tiek publicēta saskaņā ar šā panta 1. punktu, un termiņi, kuros tā tiek publicēta, atbilst prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar 6. pantu, tostarp regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Ja pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 7. pantu, paredz atlikt informācijas publicēšanu attiecībā uz dažu kategoriju darījumiem ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, minēto iespēju piemēro arī šiem darījumiem, kad tie tiek veikti ārpus tirdzniecības vietām.

3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, norādot: a) identifikatorus dažādajiem darījumu veidiem, ko publicē saskaņā ar šo pantu, izšķirot starp tiem tos, ko nosaka faktori, kas galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori; b) 1. punktā noteikto pienākumu piemērošanu darījumiem, kuros ietverta šo finanšu instrumentu izmantošana nodrošinājumam, aizdošanai vai citā nolūkā, ja finanšu instrumentu apmaiņu nosaka faktori, kas nav finanšu instrumenta pašreizējā tirgus vērtēšana; c) darījuma pusi, kas ir veikusi darījumu publiski saskaņā ar 1. punktu, ja abas darījuma puses ir ieguldījumu brokeru sabiedrības.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

21. pants

Ieguldījumu brokeru sabiedrību, tostarp sistemātisku internalizētāju, informācijas atklāšana pēc tirdzniecības attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras vai nu savā, vai klientu vārdā veic darījumus ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, publicē datus par šo darījumu apjomu un cenu, kā arī laiku, kad tie tikuši noslēgti. Minēto informāciju dara zināmu, izmantojot APS.

2. Katru atsevišķu darījumu publisko, tiklīdz to ir publicējusi APS.

3. Informācija, kas tiek publicēta atbilstīgi 1. punktam, un termiņi, kuros tā tiek publicēta, atbilst prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar 10. pantu, tostarp deleģētiem tiesību aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 11. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu.

4. Kompetentās iestādes var pilnvarot ieguldījumu brokeru sabiedrības paredzēt iespēju atlikšanas laikposmā atlikt informācijas publicēšanu vai pieprasīt publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju par darījumu vai sīkāku informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā, vai abu kombināciju, vai var atļaut pagarinātajā atlikšanas laikposmā nepublicēt informāciju par atsevišķu darījumu apjomu vai attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti un kas nav valsts parāda instrumenti, var atļaut pagarinātajā atlikšanas laikposmā nepublicēt informāciju par atsevišķu darījumu apjomu vai valsts parāda instrumentu gadījumā var atļaut uz nenoteiktu laiku publicēt informāciju par vairākiem darījumiem apkopotā veidā un uz laiku apturēt 1. punktā minētos pienākumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā paredzēts 11. pantā.

Ja pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 11. pantu, paredz atlikt informācijas publicēšanu un publicēt ierobežota apjoma sīkāku informāciju vai sīkāku informāciju apkopotā veidā, vai abu kombināciju, vai nepublicēt informāciju par apjomu dažu kategoriju darījumiem ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, minēto iespēju piemēro arī šiem darījumiem, kad tie tiek veikti ārpus tirdzniecības vietām.

5. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai varētu publicēt Direktīvas 2014/65/ES 64. punktā prasīto informāciju, norādot: a) identifikatorus dažādajiem darījumu veidiem, ko publicē saskaņā ar šo pantu, nošķirot tos, ko nosaka faktori, kuri galvenokārt saistīti ar finanšu instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori; b) 1. punktā noteikto pienākumu piemērošanu darījumiem, kuros ietverta šo finanšu instrumentu izmantošana nodrošinājumam, aizdošanai vai citā nolūkā, ja finanšu instrumentu apmaiņu nosaka faktori, kas nav finanšu instrumenta pašreizējā tirgus vērtēšana; c) darījuma pusi, kas ir veikusi darījumu publiski saskaņā ar 1. punktu, ja abas darījuma puses ir ieguldījumu brokeru sabiedrības.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2012 10. līdz14. pantu.

22. pants

Informācijas sniegšana pārredzamības un citu aprēķinu nolūkos

1. Lai veiktu aprēķinus, kuri vajadzīgi, lai noteiktu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības un tirdzniecības pienākuma režīmus, kas paredzēti 3. līdz 11. pantā, 14. līdz 21. pantā un 32. pantā, kurus piemēro finanšu instrumentiem, un lai noteiktu, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība ir sistemātisks internalizētājs, kompetentās iestādes var pieprasīt informāciju no: a) tirdzniecības vietām; b) APS; un c) KDLN.

2. Tirdzniecības vietas, APS un KDLN glabā vajadzīgos datus pietiekami ilgu laiku.

3. Kompetentās iestādes nosūta EVTI informāciju, ko EVTI pieprasa, lai izstrādātu 5. panta 4. punktā, 5. punktā un 6. punktā minētos ziņojumus.

4. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu datu pieprasījumu saturu un biežumu, kā arī formātus un grafiku, kādā tirdzniecības vietām, APS un KDLN jāatbild uz šādiem pieprasījumiem saskaņā ar 1. punktu, glabājamo datu veidi, kas jāglabā, un minimālo laikposmu, kurā tirdzniecības vietām, APS un KDLN jāglabā datus, lai tie varētu atbildēt uz šādiem pieprasījumiem saskaņā ar 2. punktu.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz14. pantu.

23. pants

Ieguldījumu brokeru sabiedrību pienākums veikt tirdzniecību

▼C1

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka darījumi, ko tā veic ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietā, attiecīgi notiek regulētā tirgū, DTS vai sistemātiskā internalizētājā, vai trešās valsts tirdzniecības vietā, kas novērtēta kā līdzvērtīga saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu, ja vien šo darījumu iezīmes neietver to, ka: ▼B a) tie ir nesistemātiski, pēc ad hoc principa, neregulāri un reti; vai b) tos veic atbilstīgi un/vai profesionāli darījumu partneri un tie neietekmē cenu atklāšanas procesu.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas uztur iekšēju rīkojumu sasaistes sistēmu, kura izpilda klienta rīkojumus attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, ETF, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem uz daudzpusīga pamata, ir jānodrošina, lai tā būtu saņēmusi atļauju kā DTS saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un ievērotu visus attiecīgos noteikumus, kas attiecas uz šādām atļaujām.

3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot šo akciju darījumu konkrētās iezīmes, kas neietekmē cenu atklāšanas procesu, kā minēts 1. punktā, ņemot vērā tādus gadījumus kā: a) nenorādītās likviditātes darījumi; vai b) ja šādu finanšu instrumentu apmaiņu nosaka citi faktori, kas nav finanšu instrumenta pašreizējā tirgus vērtība.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.







IV

SADAĻA

ZIŅOJUMU SNIEGŠANA PAR DARĪJUMIEM

24. pants

Pienākums atbalstīt tirgus integritāti

Neskarot to pienākumu piešķiršanu, kas paredz, lai būtu izpildīta Regula (ES) Nr. 596/2014, EVTI koordinētās kompetentās iestādes atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. pantam uzrauga ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības, lai tādējādi nodrošinātu, ka tās rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli un veidā, kas veicina tirgus integritāti.

25. pants

Pienākums veikt uzskaiti

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības piecus gadus nodrošina kompetentās iestādes piekļuvi būtiskiem datiem, kas attiecas uz visiem tiem rīkojumiem un visiem tiem darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus tās ir veikušas savā vai klienta vārdā. Attiecībā uz darījumiem, kas veikti klientu vārdā, uzskaita visu informāciju un sīkākās ziņas par klienta identitāti un informāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK ( 10 ). EVTI var pieprasīt piekļuvi šai informācijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantā noteikto procedūru un nosacījumiem.

2. Tirdzniecības vietas dalībnieks vismaz piecus gadus nodrošina kompetentās iestādes piekļuvi būtiskiem datiem, kas attiecas uz visiem finanšu instrumentu rīkojumiem, kurus tie reklamējuši savās sistēmās. Uzskaita visus attiecīgus datus, kas atspoguļo rīkojuma iezīmes, tostarp tās, kas rīkojumu saista ar izpildīto(-iem) darījumu(-iem), kuri izriet no minētā rīkojuma un par kuriem (sīku informāciju) paziņo saskaņā ar 26. panta 1. un 3. punktu. EVTI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar kompetentās iestādes piekļuvi informācijai saskaņā ar šo punktu.

3. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu sīkāku informāciju par attiecīgiem rīkojuma datiem, kas jāglabā saskaņā ar šā panta 2. punktu un kas nav minēti 26. pantā.

Minētais regulatīvo tehnisko standartu projekts ietver tā locekļa vai dalībnieka identifikācijas kodu, kas nosūtīja rīkojumu, rīkojuma identifikācijas kodu, rīkojuma nosūtīšanas datumu un laiku, rīkojuma parametrus, tostarp rīkojuma veidu, ierobežojuma cenu (attiecīgā gadījumā), spēkā esamības laiku, jebkādas konkrētas rīkojuma specifikācijas, ziņas par visiem rīkojuma grozījumiem, atcelšanu, daļēju vai pilnīgu izpildi (rīkojoties kā pārstāvis vai kā principāls).

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

26. pants

Pienākums ziņot par darījumiem

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic darījumus ar finanšu instrumentiem, sniedz pilnīgu un precīzu sīkāku informāciju par šādiem darījumiem kompetentai iestādei iespējami ātrāk un ne vēlāk kā nākamās darbdienas beigās.

Kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 85. pantu nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka arī kompetentā iestāde minētajiem finanšu instrumentiem likviditātes ziņā visatbilstīgākajā tirgū saņem minēto informāciju.

Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma padara pieejamu EVTI jebkādu saskaņā ar šo pantu paziņoto informāciju.

2. Šā panta 1. punktā noteiktās saistības piemēro: a) finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo tirdzniecības vietā vai par kuriem iesniegts pieprasījums tirdzniecības atļaušanai; b) finanšu instrumentiem, kur pamatā ir finanšu instruments, kuru tirgo tirdzniecības vietā; un c) finanšu instrumentiem, kur pamatā ir indekss vai grozs, kuru veido finanšu instrumenti, kurus tirgo tirdzniecības vietā.

Šo pienākumu piemēro darījumiem ar a) līdz c) apakšpunktā minētajiem finanšu instrumentiem neatkarīgi no tā, vai šādus darījumus veic tirdzniecības vietā vai ne.

3. Ziņojumos it īpaši ietver informāciju par nopirkto un pārdoto finanšu instrumentu nosaukumu un skaitu, to daudzumu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenām, norādi klientu identificēšanai, kuru labā ieguldījumu brokeru sabiedrība ir veikusi šo darījumu, norādi to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kuri atbildīgi par ieguldījumu lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu, norādi, kā identificēt piemērojamo atbrīvojumu, saskaņā ar kuru darījums ir noticis, veidu, kādā identificēt attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā arī norādi, kā noteikt jebkādu akciju un valsts parāda vērtspapīru īso pozīciju pārdošanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 236/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas 12., 13. un 17. pantu. Ziņojumos par darījumiem, kas nav veikti tirdzniecības vietā, ietver norādi, ar kuru identificē darījumu veidus atbilstīgi pasākumiem, kas jāpieņem saskaņā ar 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 21. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem ziņojumos norāda to, vai darījums objektīvi izmērāmi samazina risku saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. pantu.

4. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas pārsūta rīkojumus, ietver pārsūtītajā rīkojumā visu informāciju, kas norādīta 1. un 3. punktā. Ieguldījumu brokeru sabiedrība var izvēlēties paziņot par pārsūtīto rīkojumu, ja tas ir izpildīts, kā par darījumu saskaņā ar 1. punkta prasībām, nevis ietvert minēto informāciju, pārsūtot rīkojumus. Minētajā gadījumā ieguldījumu brokeru sabiedrības ziņojumā par darījumu norāda, ka tas attiecas uz pārsūtītu rīkojumu.

5. Tirdzniecības vietas uzturētājs ziņo par darījumiem, kas veikti ar tā platformā tirgotiem finanšu instrumentiem, kurus, izmantojot tā sistēmas, veikusi brokeru sabiedrība, kurai saskaņā ar 1. un 3. punktu nepiemēro šo regulu.

6. Ziņojumos ar norādēm klientu identificēšanai, kas jāveic saskaņā ar 3. un 4. pantu, ieguldījumu brokeru sabiedrības izmanto juridiskās personas identifikatoru, kas izveidots to klientu identificēšanai, kuri ir juridiskas personas.

EVTI līdz 2016. gada 3. janvārim saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu izstrādā pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka juridiskās personas identifikatoru izmantošana Savienībā atbilst starptautiskajiem standartiem, jo īpaši tiem, ko izstrādājusi Finanšu stabilitātes padome.

7. Ziņojumus kompetentajai iestādei nosūta vai nu pati ieguldījumu brokeru sabiedrība, AZS, kas rīkojas tās vārdā, vai tirdzniecības vieta, kuras sistēmā darījums ir noslēgts saskaņā ar 1., 3. un 9. punktu.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības ir atbildīgas par to, lai kompetentajai iestādei iesniegtie ziņojumi būtu pilnīgi un precīzi, kā arī tie tiktu iesniegti laikus.

Atkāpjoties no minētās atbildības, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība paziņo sīkāku informāciju par šiem darījumiem ar AZS starpniecību, kura darbojas tirdzniecības vietas vārdā, ieguldījumu brokeru sabiedrība nav atbildīga par to, ka ziņojumi, kas ir saistīti ar AZS vai tirdzniecības vietu, ir nepilnīgi vai neprecīzi vai nav laikus iesniegti. Minētajos gadījumos un saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 66. panta 4. punktu par minētajām neizpildēm ir atbildīga AZS vai tirdzniecības vieta.

Tomēr ieguldījumu brokeru sabiedrībām vajadzētu veikt saprātīgus pasākumus, lai pārbaudītu to vārdā iesniegto ziņojumu par darījumiem pilnību, precizitāti un laicīgu iesniegšanu.

Piederības dalībvalsts nosaka prasību tirdzniecības vietai, sniedzot ziņojumus ieguldījumu brokeru sabiedrības vārdā, izveidot stabilus drošības mehānismus, lai garantētu informācijas nosūtīšanas līdzekļu drošību un autentifikāciju, samazinātu datu sagrozīšanas un neatļautas piekļuves risku un novērstu informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti. Piederības dalībvalsts nosaka prasību, ka tirdzniecības vietai jābūt atbilstīgiem resursiem un atbalsta sistēmām, lai vienmēr saglabātu pastāvīgu savu pakalpojumu piedāvājumu.

Tirdzniecības saskaņošanas vai ziņošanas sistēmas, tostarp darījumu reģistrus, kas reģistrēti vai atzīti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 VI sadaļai, kompetentās iestādes var atzīt par AZS, lai kompetentajai iestādei sniegtu ziņojumus par darījumiem atbilstīgi 1., 3. un 9. punktam.

Gadījumos, kad par darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. pantu ir ziņots darījumu reģistram, kurš ir apstiprināts kā AZS, un kad minētie ziņojumi ietver 1., 3. un 9. punktā pieprasīto informāciju un darījumu reģistrs tos 1. punktā noteiktajā termiņā nosūta kompetentajai iestādei, 1. punktā noteikto ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākumu uzskata par izpildītu.

Ja ziņojumos par darījumiem ir kļūdas vai izlaidumi, AZS, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirdzniecības vieta, kas ziņo par darījumu, labo informāciju un iesniedz labotu ziņojumu kompetentajai iestādei.

8. Ja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 35. panta 8. punktu šajā pantā paredzētie ziņojumi ir nosūtīti uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, tā nosūta minēto informāciju ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja vien piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nenolemj, ka tās nevēlas saņemt minēto informāciju.

9. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu: a) saskaņā ar 1. un 3. punktu ziņojamās informācijas datu standartus un formātu, tostarp metodes un pasākumus, kas izmantojami, ziņojot par finanšu darījumiem, un šādu ziņojumu formu un saturu; b) kritērijus attiecīgā tirgus definēšanai saskaņā ar 1. punktu; c) nopirkto un pārdoto finanšu instrumentu atsauces datus, to daudzumu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenas, norādi klientu identificēšanai, kuru labā ieguldījumu brokeru sabiedrība ir veikusi šo darījumu, norādi to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kuri atbildīgi par ieguldījumu lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu, norādi, kā identificēt piemērojamo atbrīvojumu, saskaņā ar kuru darījums ir noticis, veidu, kādā identificēt attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības, veidu, kādā darījums ir veikts, un datu laukus, kas nepieciešami ziņojumu par darījumiem apstrādei un analīzei atbilstīgi 3. punktam; un d) norādi, kā identificēt akciju un valsts parāda vērtspapīru īso pozīciju pārdošanu, kā noteikts 3. punktā; e) attiecīgās finanšu instrumentu kategorijas, par kurām jāziņo saskaņā ar 2. punktu; f) nosacījumus dalībvalstu atbilstīgi 6. pantam veiktai juridiskās personas identifikatoru izstrādei, piemērošanai un uzturēšanai un nosacījumi, saskaņā ar kuriem minētos juridisko personu identifikatorus izmanto ieguldījumu brokeru sabiedrības, lai saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu sniegtu norādes klientu identificēšanai ziņojumos par darījumiem, kas jāsagatavo saskaņā ar 1. punktu. g) pienākumu, kas paredz sniegt ziņojumus par darījumiem, piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēm; h) to, kas saskaņā ar šo pantu ir darījums un darījuma veikšana, par kuru ir jāziņo; i) to, kad tiek uzskatīts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība ir pārsūtījusi rīkojumu 4. punkta nolūkā.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz14. pantu.

10. ►M1 ◄ EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par šā panta darbību, tostarp par tā mijiedarbību ar attiecīgajiem pienākumiem sniegt ziņojumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, un par to, vai saņemto un starp kompetentajām iestādēm savstarpēji nodoto ziņojumu par darījumiem saturs un formāts visaptveroši ļauj uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību saskaņā ar šīs regulas 24. pantu. Komisija var veikt pasākumus jebkuru izmaiņu ierosināšanai, tostarp, lai nodrošinātu, ka darījumi tiek ievadīti tikai EVTI noteiktajā vienotajā sistēmā, nevis nosūtīti kompetentajām iestādēm. Komisija EVTI ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Līdz.2020. gada 3. janvārimEVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par šā panta darbību, tostarp par tā mijiedarbību ar attiecīgajiem pienākumiem sniegt ziņojumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, un par to, vai saņemto un starp kompetentajām iestādēm savstarpēji nodoto ziņojumu par darījumiem saturs un formāts visaptveroši ļauj uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību saskaņā ar šīs regulas 24. pantu. Komisija var veikt pasākumus jebkuru izmaiņu ierosināšanai, tostarp, lai nodrošinātu, ka darījumi tiek ievadīti tikai EVTI noteiktajā vienotajā sistēmā, nevis nosūtīti kompetentajām iestādēm. Komisija EVTI ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

27. pants

Pienākums nodrošināt finanšu instrumentu atsauces datus

1. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kurus tirgo DTS vai OTS, šīs tirdzniecības vietas regulāri sniedz kompetentajām iestādēm identificējošus atsauces datus 26. pantā minētās ziņošanas par darījumiem vajadzībām.

Katrs sistemātiskais internalizētājs saistībā ar citiem finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas 26. panta 2. punkts un kurus tas tirgo savā sistēmā, sniedz savai kompetentajai iestādei atsauces datus par šiem finanšu instrumentiem.

Identificējošus atsauces datus sagatavo iesniegšanai kompetentajai iestādei elektroniskā un standartizētā formātā, pirms tiek sākta tirdzniecība ar finanšu instrumentu, uz kuru minētie dati attiecas. Finanšu instrumentu atsauces datus atjaunina, ja ir notikušas izmaiņas saistībā ar kādu finanšu instrumentu. Kompetentās iestādes nekavējoties nosūta minētos paziņojumus EVTI, kura tos tūlīt publicē savā tīmekļa vietnē. EVTI sniedz kompetentajām iestādēm piekļuvi minētajiem atsauces datiem.

2. Lai ļautu kompetentajām iestādēm saskaņā ar 26. pantu uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības, lai nodrošinātu, ka tās darbojas godīgi, taisnīgi, profesionāli un tā, lai veicinātu tirgus integritāti, EVTI un kompetentās iestādes nosaka vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka: a) EVTI un kompetentās iestādes patiešām saņem finanšu instrumentu atsauces datus saskaņā ar 1. punktu; b) saņemto datu kvalitāte ir atbilstīga ziņošanas par darījumiem vajadzībām saskaņā ar 26. pantu; c) patiešām notiek saskaņā ar 1. punktu saņemto finanšu instrumentu atsauces datu apmaiņa starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

3. EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai noteiktu: a) finanšu instrumentu atsauces datu standartus un formātus saskaņā ar 1. punktu, tostarp metodes un kārtību datu un jebkuru atjauninājumu iesniegšanai kompetentajām iestādēm un nosūtīšanai EVTI saskaņā ar 1. punktu, kā arī šo datu formātu un saturu; b) tehniskos pasākumus, kas nepieciešami saistībā ar pasākumiem, kuri jāveic EVTI un kompetentajām iestādēm saskaņā ar 2. punktu.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.







V

SADAĻA

ATVASINĀTIE INSTRUMENTI

28. pants

Pienākums veikt tirdzniecību regulētos tirgos, DTS vai OTS

1. Finanšu darījumu partneri, kas definēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 8. punktā, un nefinanšu darījumu partneri, kas atbilst tās 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, noslēdz darījumus, kuri nav ne grupas iekšējie darījumi, kā definēts minētās Regulas 3. pantā, ne arī darījumi, uz ko attiecas minētās regulas 89. panta pārejas noteikumi, ar citiem tādiem finanšu darījumu partneriem vai citiem tādiem nefinanšu darījumu partneriem, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder tādu atvasinātu instrumentu kategorijai, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību atbilstīgi procedūrai, kas noteikta 32. pantā un reģistrēta 34. pantā minētajā reģistrā, tikai: a) regulētos tirgos; b) DTS; c) OTS; vai d) trešo valstu tirdzniecības vietās ar noteikumu, ka Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 4. punktam, un ar noteikumu, ka trešā valsts nodrošina efektīvu līdzvērtīgu sistēmu, ar kuru atzīt tirdzniecības vietas, kas apstiprinātas atbilstīgi Direktīvai 2014/65/ES, lai atļautu tajās tirgot vai tirgotu atvasinātus instrumentus, uz kuriem attiecas neekskluzīvs pienākums veikt tirdzniecību trešā valstī.

2. Pienākumu veikt tirdzniecību piemēro arī 1. punktā minētajiem darījumu partneriem, kuri veic darījumus ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder tādai atvasinātu instrumentu kategorijai, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību ar trešo valstu finanšu iestādēm vai citām trešo valstu vienībām, kurām piemērotu pienākumu veikt tīrvērti, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā. Pienākumu veikt tirdzniecību piemēro arī trešo valstu vienībām, uz kurām attiektos pienākums veikt tīrvērti, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, un kuras veic darījumus ar atvasinātiem instrumentiem, kas pieder tādai atvasinātu instrumentu kategorijai, par kuru ir paziņots, ka uz to attiecas pienākums veikt tirdzniecību, ar noteikumu, ka līgumam ir tieša, būtiska un paredzama ietekme Savienībā, vai ja šāds pienākums ir nepieciešams vai atbilstīgs, lai novērstu to, ka netiek ievērots kāds no šīs regulas nosacījumiem.

EVTI regulāri uzrauga darbības ar atvasinātiem instrumentiem, par kuriem nav paziņots, ka uz tiem attiecas 1. punktā minētais pienākums veikt tirdzniecību, lai apzinātu gadījumus, kad konkrēta līgumu kategorija var radīt sistēmisku risku, un lai novērstu regulējuma arbitrāžu starp darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību, un šādiem darījumiem, uz kuriem minētais pienākums neattiecas.

3. Atvasinātus instrumentus, par kuriem ir paziņots, ka uz tiem attiecas pienākums veikt tirdzniecību saskaņā ar 1. punktu, var neekskluzīvi un nediskriminējoši tirgot regulētā tirgū vai atļaut tirgot jebkurā tirdzniecības vietā, kā minēts 1. punktā.

4. Saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru Komisija var pieņemt lēmumus, kuri nosaka, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka šajā trešajā valstī atļauju saņēmusi tirdzniecības vieta atbilst juridiski saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras minētas šā panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā attiecībā uz tirdzniecības vietām un izriet no šīs regulas, Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014, un uz ko šajā trešā valstī attiecas efektīva uzraudzība un izpilde.

Minētos lēmumus pieņem vienīgi, lai noteiktu tirdzniecības vietas atbilstību tādu atvasinātu instrumentu tirdzniecībai, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību.

Trešās valsts tiesiskās un uzraudzības sistēmas ietekme tiek uzskatīta par līdzvērtīgu, ja šī sistēma atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a) uz tirdzniecības vietām šādā trešā valstī attiecas atļaujas saņemšanas procedūra, pastāvīga efektīva uzraudzība un izpilde;

b) tirdzniecības vietās pastāv skaidri un pārredzami noteikumi, kuri attiecas uz finanšu instrumentu iekļaušanu tirdzniecībā, lai šādus finanšu instrumentus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi;

c) uz finanšu instrumentu emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī;

d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, piemērojot noteikumus, ar kuriem risina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas problēmas, kas izpaužas kā uz iekšēju informāciju balstīta tirdzniecība un tirgus manipulēšana.

Saskaņā ar šo punktu pieņemts Komisijas lēmums var attiekties uz vienu vai vairākām tirdzniecības vietu kategorijām. Tādā gadījumā trešās valsts tirdzniecības vietu iekļauj 1. punkta d) apakšpunktā tikai tad, ja tā atbilst kategorijai, uz ko attiecas Komisijas lēmums.

5. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai norādītu tos 2. punktā minēto līgumu veidus, kuriem ir tieša, būtiska un paredzama ietekme Savienībā, un gadījumus, kad pienākums veikt tirdzniecību ir nepieciešams vai ir atbilstīgs, lai novērstu izvairīšanos no jebkādu šīs regulas noteikumu ievērošanas.

EVTI līdz 2015. gada 3. jūlijam iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

Kad iespējams, attiecīgā gadījumā šajā punktā minētie regulatīvie tehniskie standarti ir identiski tiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 4. punktu.

29. pants

Pienākums veikt tīrvērti atvasinātiem instrumentiem, ko tirgo regulētos tirgos, un pieņemšanas tīrvērtei grafiks

1. Regulēta tirgus uzturētājs nodrošina, ka tīrvērti visiem darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, kas noslēgti šajā regulētajā tirgū, veic CDP.

2. CDP, tirdzniecības vietas un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieki saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 14. punktu, ievieš efektīvas sistēmas, procedūras un pasākumus attiecībā uz atvasinātiem instrumentiem, kuriem veic tīrvērti, lai nodrošinātu darījumu ar atvasinātiem instrumentiem iesniegšanu un pieņemšanu tīrvērtei tik ātri, cik vien tehnoloģiski iespējams, izmantojot automatizētas sistēmas.

Šajā punktā “atvasinātie instrumenti, kuriem veic tīrvērti” ir:

a) visi atvasinātie instrumenti, kuriem jāveic tīrvērte saskaņā ar šā panta 1. punktā paredzēto tīrvērtes pienākumu vai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. pantā paredzēto tīrvērtes pienākumu;

b) visi atvasinātie instrumenti, par kuru tīrvērti attiecīgās puses ir vienojušās citādi