2003Q0401 — LV — 24.03.2007 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

▼B

FINANŠU REGULA

(2003. gada 27. marts),

ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā ( 1 ) (turpmāk “ĀKK–EK nolīgums”), ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) ( 2 ), ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldīšanu atbilstoši Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas tika parakstīts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā, Finanšu protokolam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK Līguma Ceturtā daļa ( 3 ) (turpmāk “Iekšējais nolīgums”) un jo īpaši tā 31. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 4 ), ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu ( 5 ), ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas atzinumu, tā kā: (1) Ir jānosaka sīki izstrādāti noteikumi dalībvalstu iemaksu veikšanai 9. Eiropas Attīstības fondā (še turpmāk “EAF”), kuru izveidoja ar Iekšējo nolīgumu, un finansiālas palīdzības piešķiršanai aizjūras zemēm un teritorijām, uz kurām attiecas EK Līguma Ceturtā daļa. (2) Ir jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem Revīzijas palāta realizē savas pilnvaras attiecībā uz EAF. (3) Noteikumi par Revīzijas palātas veikto EIB pārvaldīto resursu pārbaudi atbilst Līguma 248. pantā paredzētā trīspusējā nolīguma līgumiskajam raksturam. (4) Jāparedz noteikumi, kā rīkoties ar iepriekšējo EAF atlikumiem, jo īpaši sīki izstrādāti noteikumi to pārnešanai uz 9. EAF, to piešķiršana dažādiem ĀKK–EK nolīgumā vai Lēmumā par aizjūras asociāciju paredzētajiem sadarbības instrumentiem, un noteikumi, kas piemērojami to īstenošanai. (5) Jānodrošina atbilstība starp šo regulu un Komisijas pieņemtajiem pasākumiem Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanai. (6) Ir jānodrošina atbilstoša, ātra un efektīva saskaņā ar ĀKK–EK nolīgumu finansēto programmu un projektu izpilde un jāievieš pārvaldes procedūras, kas būtu pārredzamas un viegli piemērojamas un kas veicinātu uzdevumu un atbildības decentralizāciju. (7) ĀKK–EK Ministru padomes 2002. gada 7. oktobra Lēmums 2/2002 par Kotonū nolīguma IV pielikuma 28., 29. un 30. panta īstenošanu ( 6 ) noteica vispārējos noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas piemērojami no EAF finansētajiem būvdarbu, piegādes un pakalpojumu sniegšanas līgumiem, kā arī noteikumus, kas reglamentē procedūru, samierināšanu un izskatīšanu šķīrējtiesā saistībā ar šādiem līgumiem. (8) Ir jānosaka sīki izstrādāti noteikumi, saskaņā ar kuriem EAF galvenajam kredītrīkotājam, kuru ieceļ Komisija un kurš cita starpā atbild par EAF finansēto izdevumu kontroli, ciešā sadarbībā ar valsts kredītrīkotāju jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu darbību izpildi. (9) Tiktāl, cik iespējams, izstrādājot EAF Finanšu regulu, jāņem vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam ( 7 ) (turpmāk “Vispārējā finanšu regula”), kā Komisijas iekšējās pārvaldes reformas pamatu, jo īpaši ar mērķi integrēt EAF resursus Kopienu kopbudžetā. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot šo regulu, Komisija var ieteikt grozījumus tajā, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO FINANŠU REGULU.

PIRMĀ DAĻA

GALVENIE NOTEIKUMI

I

SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1.

NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

1. Šī regula paredz noteikumus 9. EAF resursu izveidei un finansiālai īstenošanai.

2. Komisija uzņemas ĀKK–EK nolīguma 57. pantā un Lēmumā par aizjūras asociāciju noteiktos Kopienas pienākumus. Šajā nolūkā tā uzņemas to darbību finansiālu īstenošanu, kas veiktas ar EAF resursiem, kuri piešķirti neatmaksājamas palīdzības veidā, izņemot, procentu likmju subsīdijas, un veic maksājumus saskaņā ar šo regulu.

Piemērojot šo regulu, Komisija rīkojas uz savu atbildību un piešķirto resursu robežās.

3. EIB, darbojoties Kopienas vārdā, pārvalda ieguldījumu mehānismu, kā arī procentu likmju subsīdijas, un veic darbības tā ietvaros saskaņā ar Otrajā daļā paredzētajiem noteikumiem. Šajā sakarā EIB rīkojas Kopienas vārdā un uz Kopienas risku.

EIB uzņemas to darbību finansiālu īstenošanu, kas tiek veiktas ar aizdevumiem no tās resursiem, attiecīgā gadījumā apvienojumā ar procentu likmju subsīdijām no EAF dotāciju resursiem.

4. Šīs daļas noteikumi kopā ar Trešās daļas noteikumiem attiecas vienīgi uz Komisijas pārvaldīto EAF resursu finansiālo īstenošanu. Šos noteikumus nevar interpretēt tā, ka tie rada pienākumu Komisijai attiecībā uz EIB pārvaldīto EAF resursu finansiālo īstenošanu.

5. Ja vien nav noteikts citādi, šajā regulā minētās atsauces uz ĀKK valstīm attiecas arī uz ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 13. un 14. pantā minētajām iestādēm vai pārstāvjiem, kurus tās var pilnvarot veikt to pienākumus atbilstoši šim nolīgumam.

6. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

2.

NODAĻA

NORĒĶINU VIENĪBAS PRINCIPS

2. pants

EAF resursus izveido un īsteno eiro, un pārskatus sniedz eiro.

Tomēr finanšu līdzekļu pārvaldības nolūkos, kas minēti 26. pantā, grāmatvedis var veikt operācijas eiro, citās valūtās un valstu valūtās.

3.

NODAĻA

SPECIFIKĀCIJAS PRINCIPS

3. pants

EAF resursus piešķir noteiktiem mērķiem atbilstoši galvenajiem sadarbības instrumentiem, kā aprakstīts ĀKK–EK nolīguma Finanšu protokolā un Lēmumā par aizjūras asociāciju.

Attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (še turpmāk “ĀKK valstis”) šie instrumenti ir noteikti Finanšu protokolā ĀKK–EK nolīguma I pielikumā. Resursu piešķiršana balstās arī uz Iekšējā nolīguma noteikumiem un ņem vērā šā nolīguma 2. panta 2. punktā paredzēto nesadalīto rezervi un resursus, kas rezervēti ar īstenošanu saistīto izmaksu segšanai atbilstoši tā 4. pantam.

Attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (še turpmāk “AZT”) šie instrumenti ir noteikti Lēmuma par aizjūras asociāciju II A pielikumā. Šo resursu piešķiršanā arī ņem vērā minētā pielikuma 3. panta 3. punktā paredzēto nesadalīto rezervi un resursus, kas rezervēti pētniecības vai tehniskās palīdzības pasākumiem atbilstoši tā 1. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

4.

NODAĻA

PAREIZAS FINANŠU PĀRVALDĪBAS PRINCIPS

4. pants

1. EAF resursus izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko lieto darbības veikšanai, būtu pieejami noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.

Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.

Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu izvirzīto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3. Mērķus izvirza un šo mērķu sasniegšanu uzrauga, izmantojot izmērāmus rādītājus. Tādēļ pirms EAF resursu izmantošanas ir jāveic paredzētās darbības iepriekšēja vērtēšana un paveiktās darbības novērtējums, lai nodrošinātu, ka gaidāmie rezultāti attaisno ieguldītos līdzekļus.

4. Programmas vai darbības regulāri pārbauda, jo īpaši saistībā ar pieprasījumu veikt 38. panta 1. punktā minētās iemaksas tāmēm, lai varētu noteikt, vai tās ir pamatotas.

5.

NODAĻA

PĀRREDZAMĪBAS PRINCIPS

5. pants

1. EAF resursus izveido un īsteno, un pārskatus sniedz, ievērojot pārredzamības principu.

2. Gada saistību un maksājumu tāmes atbilstoši Iekšējā nolīguma 10. pantam kopā ar šīs regulas 96. pantā minētajiem EAF pārskatiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

II

SADAĻA

RESURSI UN ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

1.

NODAĻA

EAF RESURSU SASTĀVS

6. pants

1. EAF veido:

a) Iekšējā nolīguma 1. pantā noteiktā summa;

b) ievērojot Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu, visi atlikumi, kas palikuši no iepriekšējiem EAF, kā to nosaka šīs regulas I sadaļas Trešā daļa.

2. Ieņēmumus, kas uzkrājas no 1. punktā minēto līdzekļu procentiem, kuri noguldīti pie ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 37. pantā minētajiem pilnvarotajiem maksātājiem Eiropā, kreditē vienā vai vairākos uz Komisijas vārda atvērtos bankas kontos un izlieto saskaņā ar Iekšējā nolīguma 9. pantu un šo regulu.

3. ĀKK–EK nolīgumā un Iekšējā nolīgumā noteikto asignējumu sadalījums ir norādīts šīs regulas pielikumā zināšanai.

7. pants

Iekšējā nolīguma 4. pantā noteikto summu rezervē, lai finansētu ar īstenošanu saistītos izdevumus, kas Komisijai rodas atbilstoši ĀKK–EK nolīgumam. To izmanto saskaņā ar Iekšējā nolīguma 9. pantā noteiktajiem principiem.

Šos resursus cita starpā izmanto Komisijas un tās delegāciju administratīvās kapacitātes pastiprināšanai, lai nodrošinātu EAF finansēto darbību gludu sagatavošanu un īstenošanu.

2.

NODAĻA

IEMAKSAS EAF

8. pants

1. Katru gadu Komisija sagatavo un vēlākais līdz 15. oktobrim iesniedz Padomei pārskatu par nākamajā finanšu gadā veicamajiem maksājumiem un pieprasījumu veikt iemaksu grafiku. To darot, Komisija ņem vērā tāmes, ko tai iesniegusi EIB saskaņā ar 121. pantu, par EIB pārvaldītajām darbībām, tai skaitā procentu likmju subsīdijām.

Komisija pamato pieprasīto summu, balstoties uz tās spēju efektīvi nodrošināt resursus ierosinātajā apmērā. EIB pamato pieprasīto summu, balstoties uz tās operatīvajām prasībām. Padome lemj par šiem pamatojumiem un par katru pieprasījumu veikt iemaksu saskaņā ar Iekšējā nolīguma 10. pantā minētajiem noteikumiem un šīs regulas 38. pantā paredzētajiem noteikumiem.

2. Attiecībā uz iepriekšējo EAF atlikumiem, kas tiek pārnesti uz 9. EAF saskaņā ar 6. pantu, katras dalībvalsts iemaksas aprēķina proporcionāli šīs valsts iemaksām attiecīgajā EAF.

3. Komisijas gada iemaksu tāmē ietilpst:

a) tās saistību tāmes nākamajam finanšu gadam, kā arī EIB tāmes;

b) tās saistību un izmaksu tāmes katram no četriem gadiem, kas seko gadam, uz kuru attiecas pieprasījums veikt iemaksu, kā arī EIB tāmes. Grafiku katru gadu apstiprina un pārskata Padome.

Finanšu informāciju par EAF, ko Komisija gada budžeta procedūras laikā sniedz budžeta lēmējinstitūcijai, ieskaitot iemaksu tāmes tekošajam un nākamajam finanšu gadam, iesniedz Padomei līdz 15. jūnijam. Šī informācija kalpo par pamatu starpposma saistību un izmaksu tāmei.

4. Ja iemaksas nav pietiekamas, lai segtu EAF faktiskās vajadzības attiecīgajā finanšu gadā, saskaņā ar Iekšējā nolīguma 10. panta 4. punktu var lemt par papildmaksājumiem.

5. Dalībvalstis veic iemaksas saskaņā ar 38. pantu.

III

SADAĻA

EAF RESURSU ĪSTENOŠANA

1.

NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

9. pants

Komisija var deleģēt savas pilnvaras īstenot EAF resursus tās struktūrvienībās saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem un Komisijas deleģēšanas instrumentā noteiktajās robežās. Deleģētie var rīkoties tikai tiem nepārprotami piešķirto pilnvaru robežās.

10. pants

Visiem finanšu dalībniekiem, kā tas noteikts 3. nodaļā, ir aizliegts veikt jebkādus EAF resursu īstenošanas pasākumus, kas varētu radīt konfliktu starp viņu pašu un Kopienas interesēm. Ja izveidojas tāda situācija, attiecīgajam dalībniekam jāatturas no šādu pasākumu veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei.

11. pants

1. Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 24. panta 1. un 3. punktā noteiktajām procedūrām finansēšanas priekšlikumiem un, lai paātrinātu šīs procedūras, Komisija iesniedz finansēšanas priekšlikumus par kopējo summu, kas piešķirtas ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 16. panta 7. punktā minēto darbību finansēšanai, pilnvarojumu. Pēc priekšlikuma pieņemšanas, Komisija var pieņemt finansēšanas lēmumus, pamatojoties uz kopējo pilnvarojumu.

2. punktā minētajos finansēšanas priekšlikumos norāda mērķus un, attiecīgā gadījumā, Kopienas ieguldījuma paredzamo ietekmi. Tāpat tajos apraksta darbību dzīvotspēju, iepriekšējo pieredzi un vērtējumu, kā arī koordināciju ar citiem līdzekļu devējiem.

2.

NODAĻA

ĪSTENOŠANAS METODES

12. pants

Komisija apņemas veikt EAF resursu finansiālo īstenošanu ar decentralizētas pārvaldes palīdzību sadarbībā ar ĀKK valstīm saskaņā ar ĀKK–EK nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem un piemērojot atbildības dalīšanu, kas paredzēta šā nolīguma 57. pantā un tā IV pielikuma 34., 35. un 36. pantā.

Komisija apņemas veikt EAF resursu finansiālo īstenošanu ar decentralizētas pārvaldes palīdzību sadarbībā ar AZT saskaņā ar Lēmumā par aizjūras asociāciju un tā īstenošanas pasākumos paredzētajiem nosacījumiem.

ĀKK–EK nolīgumā, Iekšējā nolīgumā, Lēmumā par aizjūras asociāciju un šā lēmuma īstenošanas pasākumos paredzētajos gadījumos Komisija var apņemties veikt EAF resursu finansiālo īstenošanu ar centralizētas pārvaldes palīdzību.

Atsevišķos gadījumos, kas paredzēti ĀKK–EK nolīgumā, Iekšējā nolīgumā, Lēmumā par aizjūras asociāciju un šā lēmuma īstenošanas pasākumos, Komisija var apņemties veikt EAF resursu finansiālo īstenošanu ar kopējas pārvaldes ar starptautiskām organizācijām palīdzību.

EAF resursus var arī saistīt ar līdzekļiem no citiem avotiem, lai sasniegtu kopīgo mērķi.

13. pants

▼M1

1. Decentralizētas pārvaldes sistēmā Komisija apņemas veikt EAF resursu finanšu īstenošanu saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem, neskarot atlikušu uzdevumu deleģēšanu 14. panta 3. punktā minētām struktūrām.

▼B

2. Komisija un saņēmējas ĀKK valstis vai AZT:

a) regulāri pārbauda, ka EAF finansētās darbības tiek pienācīgi īstenotas;

b) veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un, ja nepieciešams, ierosina lietu, lai atgūtu nepamatoti izmaksātos līdzekļus.

3. Lai nodrošinātu, ka līdzekļi tiek izlietoti saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un tai piešķirto pilnvaru robežās, Komisija īsteno grāmatojumu noskaidrošanas procedūras vai finanšu korekcijas mehānismus, kas tai ļauj pildīt savas saistības atbilstoši ĀKK–EK nolīgumam, jo īpaši tā IV pielikuma 34. panta 1. punktam, un atbilstoši Lēmumam par aizjūras asociāciju, jo īpaši tā 20. un 32. pantam, lai apstiprinātu no EAF resursiem finansētos izdevumus.

No EAF resursiem finansēto darbību īstenošana, ko veic ĀKK valstis un AZT, ir pakļauta Komisijas pārbaudei, ko var veikt, izmantojot iepriekšēju apstiprinājumu, pēckontroli vai kombinētu procedūru saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma, Lēmuma par aizjūras asociāciju un šā lēmuma īstenošanas pasākumu noteikumiem.

4. Atkarībā no ĀKK–EK nolīgumā un Lēmumā par aizjūras asociāciju, kā arī šā lēmuma īstenošanas pasākumos paredzētās decentralizācijas pakāpes Komisija cenšas panākt, ka ĀKK valstis un AZT, tām īstenojot atbilstoši ĀKK–EK nolīgumam un Lēmumam par aizjūras asociāciju uzticētās pilnvaras, stingri ievēro 4. pantā noteikto pareizas finanšu pārvaldības principu un jo īpaši pakāpeniski piemēro šādu kritērijus:

a) efektīva kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumu nošķiršana;

b) efektīvas sistēmas pastāvēšana pārvaldības darbību iekšējai kontrolei;

c) atsevišķas procedūras pārskatu sniegšanai, kas uzrādītu EAF resursu izlietojumu;

d) neatkarīgas, valsts vai privātas ārējās revīzijas sistēmas pastāvēšana;

e) pārredzamas, nediskriminējošas iepirkuma procedūras, kas novērš jebkādu interešu konfliktu;

f) 80. panta 2. punktā minēto darījumu tiešā kontrolē gadījumā atbilstoši noteikumi sīkizdevumu kontu pārvaldībai un pārbaudei un avansu pārziņa un grāmatveža pienākumu noteikšanai.

Pirmās daļas piemērošanas vajadzībām Komisija, vienojoties ar saņēmējām ĀKK valstīm un AZT, attiecīgos noteikumus iekļauj 51. panta 3. punktā minētajos finansēšanas līgumos.

14. pants

1. Ja Komisija EAF resursus īsteno atbilstoši centralizētās pārvaldes metodei, īstenošanas uzdevumus veic vai nu tieši tās struktūrvienībās, vai netieši saskaņā ar šā panta 2. līdz 7. punktu un 16. un 17. pantu.

▼M1

Netiešā īstenošana saskaņā ar šā panta 2. līdz 7. punktu un 15. pantu arī tiek piemērota atlikušu uzdevumu deleģēšanas gadījumā struktūrām, kas ir minētas šā panta 3. punktā decentralizētas vadības gadījumā.

▼B

2. Komisija savas īstenošanas pilnvaras atbilstoši ĀKK–EK nolīgumam vai Lēmumam par aizjūras asociāciju nevar uzticēt trešām personām, ja šīs pilnvaras ietver lielu rīcības brīvību saistībā ar politiskām izvēlēm.

Pirmā daļa jo īpaši attiecas uz 51. panta 2. punktā paredzētajiem lēmumiem par finansējumu.

Ja tiek izmantotas 3. punktā paredzētās netiešās īstenošanas metodes, deleģētajiem īstenošanas uzdevumiem jābūt skaidri noteiktiem un pārraudzītiem.

3. punktā noteiktajās robežās uzdevumus, kas ietver valsts varas īstenošanu, jo īpaši finanšu īstenošanas uzdevumus, Komisija var uzticēt:

a) 15. pantā minētajām izpildaģentūrām;

b) valsts sektora iestādēm, uz kurām attiecas privāttiesības, kurām ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misija un kuras sniedz atbilstošas finanšu garantijas tām uzticēto uzdevumu īstenošanai šajā punktā noteiktajos ietvaros.

▼M1

Komisija katru gadu informē Padomi par attiecīgiem gadījumiem un struktūrām, sniedzot attiecīgu valsts aģentūru izmantošanas pamatojumu.

▼B

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā gadījumā, kad programmas vai projektus līdzfinansē dalībvalstis vai to īstenotājas struktūras, un tie atspoguļo prioritātes, kas noteiktas Iekšējā nolīguma III nodaļā paredzētajās valstu sadarbības stratēģijās un Lēmuma par aizjūras asociāciju 20. pantā, Komisija atbildību par Kopienas atbalsta pārvaldību var uzticēt dalībvalstīm vai to īstenotājām struktūrām. Komisija var izmantot Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā paredzētos EAF resursus, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju par pārvaldes izdevumiem, kas radušies.

Īstenošanas uzdevumus var uzticēt pirmās daļas b) apakšpunktā minētajām iestādēm tikai tad, ja finansiālās īstenošanas uzdevumu deleģēšana notiek, reaģējot uz pareizas finanšu pārvaldības prasībām, kā to rāda iepriekšēja analīze, un tā nodrošina nediskriminācijas un Kopienas rīcības redzamības principa ievērošanu. Šādā veidā uzticētie īstenošanas uzdevumi nedrīkst radīt interešu konfliktus. Ja analīze liecina, ka deleģēšana vislabāk atbilst pareizas finanšu vadības prasībām, Komisija pirms deleģēšanas īstenošanas lūdz Iekšējā nolīguma 21. pantā paredzētās EAF Komitejas atzinumu. EAF Komiteja var sniegt atzinumu arī par plānoto atlases kritēriju piemērošanu.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētās finanšu garantijas jo īpaši attiecas uz to summu pilnīgu atgūšanu, kas pienākas Komisijai.

4. Ja tiek izmantotas 3. punktā paredzētās netiešas īstenošanas metodes, par īstenošanu atbildīgās iestādes:

a) veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka finansējamās darbības ir pareizi īstenotas;

b) veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un, ja nepieciešams, ierosina lietu, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nelietderīgi izmantotos līdzekļus.

5. punktā minētie lēmumi par īstenošanas uzdevumu uzticēšanu ietver visus atbilstošos pasākumus veikto darbību pārredzamības nodrošināšanai, kā arī paredz:

a) neatkarīgu ārējo revīziju;

b) efektīvu iekšējās kontroles sistēmu pārvaldes darbībām;

c) grāmatvedības pārskatu sniegšanas kārtību par tām darbībām un procedūrām, kuras ļautu pārliecināties par pareizu EAF resursu izmantošanu un izmantošanas patiesā apmēra atspoguļošanu pārskatos;

d) iepirkuma un dotāciju piešķiršanas kārtību, kas atbilst IV un VI sadaļas noteikumiem.

Komisija var atzīt, ka 3. punktā minēto valsts iestāžu revīzijas, grāmatvedības uz iepirkuma sistēmas ir pielīdzināmas tās sistēmām, pienācīgi ņemot vērā starptautiski atzītos standartus.

6. Komisija nodrošina periodisku 3. punktā minētajām iestādēm uzticēto uzdevumu īstenošanas uzraudzību, novērtēšanu un kontroli. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) attiecībā uz šīm iestādēm ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām. Attiecīgās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu OLAF veikt iekšējo izmeklēšanu. Jebkurai darbībai, ko šīs iestādes veic EAF resursu finansiālai īstenošanai, jo īpaši jebkuram lēmumam vai to noslēgtajam līgumam, īpaši jāparedz tās pašas kontroles, kas minētas 51. panta 4. punktā.

7. Komisija nevar uzticēt darbības saistībā ar EAF resursu īstenošanu, kā piemēram, samaksu un atgūšanu, ārējām privātā sektora iestādēm vai organizācijām, kas nav minētas 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā.

Uzdevumi, kurus Komisija var ar līgumu uzticēt ārējām privātā sektora organizācijām vai iestādēm, kas nav minētas 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, ir tehniskās pieredzes uzdevumi un administratīvie, sagatavošanas vai palīguzdevumi, kuri nav saistīti ar valsts varas realizēšanu vai diskrecionāras varas izmantošanu.

15. pants

Izpildaģentūras ir juridiskas personas atbilstoši Kopienu tiesībām, kas izveidotas ar Kopienas lēmumu un kurām var pilnībā vai daļēji Komisijas vārdā un Komisijai uzņemoties visu atbildību deleģēt īstenošanas pilnvaras saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, kas nosaka statūtu izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldes uzdevumus ( 8 ), un kas paredz nosacījumus un kārtību to izveidei un darbībai.

16. pants

Kas attiecas uz līdzekļu kopīgu pārvaldību ar starptautiskām organizācijām, tās savām grāmatvedības, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūrām piemēro standartus, kuri piedāvā starptautiski pieņemtajiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. Starptautisko organizāciju veiktā no EAF resursiem finansēto darbību īstenošana ir pakļauta Komisijas pārbaudei. Šādu pārbaudi veic, izmantojot iepriekšēju apstiprinājumu, pēckontroli, vai kombinētu procedūru.

3.

NODAĻA

FINANŠU DALĪBNIEKI

1.

iedaļa

Pienākumu nošķiršanas princips

17. pants

1. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un nav savstarpēji savienojami.

2. Ja nav norādīts citādi, šajā regulā minētās atsauces uz kredītrīkotāju vai atbildīgo kredītrīkotāju attiecas uz 2. iedaļā definētajiem Komisijas kredītrīkotājiem. Atsauces uz grāmatvedi attiecas uz 3. iedaļā definētajiem Komisijas grāmatvežiem.

2.

iedaļa

Kredītrīkotājs

18. pants

1. Saistībā ar 1. panta 2. punktā minēto darbību finansiālo īstenošanu Komisija veic kredītrīkotāja pienākumus.

2. Komisija nosaka, kuriem atbilstoša līmeņa darbiniekiem tā deleģē kredītrīkotāja pienākumus, un norobežo deleģētās pilnvaras un apstākļus, kuros deleģētie var šīs pilnvaras pastarpināti deleģēt.

3. Saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 34. pantu Komisija ieceļ kredītrīkotāju, kam tieši deleģētas pilnvaras, par EAF galveno kredītrīkotāju. Tā arī nosaka viņa pienākumus attiecībā uz Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanu. Galvenais kredītrīkotājs var deleģēt savas pilnvaras kredītrīkotājiem, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras.

4. Kredītrīkotāja pilnvaras tieši vai pastarpināti deleģē tikai personām, uz kurām attiecas Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība (še turpmāk “Civildienesta noteikumi”).

5. Šīs sadaļas noteikumi par kompetences jomām attiecas uz kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras. Kredītrīkotāji, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, var rīkoties tikai tiešās vai pastarpinātās deleģēšanas instrumentā noteiktajās robežās. Katrs tiešās vai pastarpinātās deleģēšanas lēmums norāda deleģēšanas robežās un, attiecīgā gadījumā, tās ilgumu. Kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, uzdevumu veikšanā var palīdzēt viens vai vairāki darbinieki, kuriem, kredītrīkotājam uzņemoties atbildību, uzticētas noteiktas darbības, kas nepieciešamas EAF īstenošanai un pārskatu sagatavošanai.

6. Atbilstoši 2., 3. un 5. punktam pieņemtos lēmumus paziņo deleģētajiem, grāmatvedim, iekšējam revidentam un Revīzijas palātai.

19. pants

Kredītrīkotājs, kuram uzticēta EAF resursu pārvaldība, atbild par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.

20. pants

1. Lai īstenotu izdevumus, galvenais kredītrīkotājs un kredītrīkotāji, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, uzņemas saistības, apzina izdevumus un pilnvaro maksājumus, un veic darbības, kas nepieciešamas pirms EAF resursu īstenošanas.

2. Ieņēmumu īstenošana izpaužas kā debitoru parādu tāmju sastādīšana, atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Tā ietver konstatēto prasījumu atcelšanu, ja nepieciešams.

21. pants

1. Izņemot gadījumus, kad pārvalde ir centralizēta, darbības saistībā ar programmu vai projektu īstenošanu veic valsts vai reģionālais kredītrīkotājs, kā noteikts ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 35. pantā un Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanas pasākumos, ciešā sadarbībā ĀKK valstīs ar delegācijas vadītāju saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 35. un 36. pantu.

2. Delegācijas vadītājs ir kredītrīkotājs, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, un, realizējot viņam deleģētās pilnvaras, viņš ir pakļauts šai regulai. Viņš saņem nepieciešamās norādes un pilnvaras, lai pildītu savus pienākumus, kas noteikti ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 36. pantā un Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanas pasākumos.

22. pants

1. Galvenais kredītrīkotājs veic visus pasākumus, kas nepieciešami ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma un Lēmuma par aizjūras asociāciju 18. un 33. panta un tā II A un II D pielikuma īstenošanai.

2. Galvenais kredītrīkotājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valsts, reģionālie un vietējie kredītrīkotāji pilda uzdevumus, par kuriem viņi ir atbildīgi saskaņā ar ĀKK–EK nolīgumu un jo īpaši tā IV pielikumu un saskaņā ar Lēmumu par aizjūras asociāciju vai šā lēmuma īstenošanas pasākumiem. Ciešā sadarbībā ar valsts kredītrīkotāju viņš pieņem tādus saistību lēmumus un finanšu pasākumus, kas no ekonomiskā un tehniskā viedokļa ir nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu darbību izpildi.

23. pants

Ja galvenajam kredītrīkotājam kļūst zināmas problēmas saistībā ar EAF resursu pārvaldības procedūru veikšanu, viņš sadarbībā ar valsts vai reģionālo kredītrīkotāju veic visu nepieciešamo, lai stāvokli labotu, un veic nepieciešamos pasākumus. Piemēram, gadījumos, kad valsts vai reģionālais kredītrīkotājs nepilda vai nav spējīgs pildīt pienākumus, kas viņam uzlikti atbilstoši ĀKK–EK nolīgumam, galvenais kredītrīkotājs var uz laiku ieņemt viņa vietu, un tādā gadījumā Komisija var no attiecīgajai ĀKK valstij piešķirtajiem resursiem saņemt finansiālu kompensāciju par radušos papildu administratīvo noslogojumu.

Visi galvenā kredītrīkotāja veiktie pasākumi saskaņā ar pirmo daļu tiek veikti valsts vai reģionālā kredītrīkotāja vārdā un uzdevumā.

24. pants

1. Atbilstoši Komisijas pieņemtajiem minimālajiem standartiem un, ņemot vērā ar pārvaldības vidi saistītos riskus un finansēto darbību raksturu, galvenais kredītrīkotājs ievieš organizatorisko struktūru un iekšējās vadības un kontroles sistēmas, un procedūras, kas ir pielāgotas viņa pienākumu izpildei, attiecīgā gadījumā ietverot pēckontroles. Pirms darbības apstiprināšanas tās darbības un finansiālos aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību. Darbības uzsākšana, tās iepriekšēja pārbaude un pēckontrole ir atsevišķas funkcijas.

2. Visiem darbiniekiem, kas atbild par finanšu operāciju vadības kontroli, jābūt nepieciešamajai profesionālajai kvalifikācijai. Viņi ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko noteikusi Komisija.

3. Jebkurš darbinieks, kurš ir iesaistīts darbību finanšu vadībā un kontrolē un kurš uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks liek viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas viņam jāievēro, rakstveidā informē par to galveno kredītrīkotāju un, ja tas neveic nekādus pasākumus, tad informē par to komisiju, kas minēta 35. panta 3. punktā. Krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas darbības gadījumā, kas var kaitēt Kopienas interesēm, viņš informē par to OLAF un institūcijas, kas minētas Civildienesta noteikumos.

25. pants

Galvenais kredītrīkotājs ziņo Komisijai par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu, kurā ietver finanšu un vadības informāciju. Šajā pārskatā izklāsta viņa veikto darbību rezultātus, atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītajiem riskiem, piešķirto resursu izlietojumu un veidu, kā darbojas iekšējās kontroles sistēma. Gada darbības pārskatu un citu norādīto informāciju dara zināmu Komisijas iekšējam revidentam. Vēlākais līdz katra gada 15. jūnijam Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei gada darbības pārskata kopsavilkumu par pagājušo gadu.

3.

iedaļa

Grāmatvedis

26. pants

1. Grāmatvedis ir atbildīgs par:

a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

b) finanšu pārskatu un finansiālas īstenošanas ziņojumu sagatavošanu un sniegšanu saskaņā ar 100. un 101. pantu;

c) uzskaites kārtošanu par: i) 6. pantā minētajiem asignējumiem, izņemot ieguldījumu mehānismu un procentu likmes subsīdijas; ii) šīs regulas 51. pantā minētajām saistībām; iii) maksājumiem, ieņēmumiem un parādiem;

d) grāmatvedības noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izveidošanu saskaņā ar VII sadaļu;

e) grāmatvedības sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis galvenais kredītrīkotājs, lai sniegtu vai paskaidrotu grāmatvedības informāciju;

f) finanšu līdzekļu pārvaldību.

2. Visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuri sniegtu patiesu priekšstatu par EAF resursu finansiālo īstenošanu, grāmatvedis iegūst no galvenā kredītrīkotāja un no EIB, kuri galvo par tās ticamību.

3. Vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots rīkoties ar naudas līdzekļiem un citiem aktīviem. Viņš ir atbildīgs par to glabāšanu.

27. pants

Grāmatvedi amatā ieceļ Komisija. Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus saviem padotajiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi. Deleģēšanas instrumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajiem.

Atbilstoši pirmajai daļai pieņemtos lēmumus paziņo deleģētajiem, galvenajam kredītrīkotājam, iekšējam revidentam un Revīzijas palātai.

4.

iedaļa

Pilnvarotais maksātājs

28. pants

Lai veiktu ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 37. panta 1. un 4. punktā vai Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanas pasākumos paredzētos maksājumus, grāmatvedis atver kontus ĀKK valstu un AZT finanšu iestādēs maksājumiem ĀKK valstu valūtās vai AZT vietējās valūtās un kontus dalībvalstu finanšu iestādēs maksājumiem eiro un citās valūtās. Saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 37. panta 2. punktu noguldījumi ĀKK valstu un AZT finanšu iestāžu kontos ir bezprocentu, un tās nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem. Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 1. panta 3. punktu noguldījumiem dalībvalstu finanšu iestāžu kontos aprēķina procentus, un tos kreditē kādā no minētajā pantā paredzētajiem kontiem.

29. pants

Attiecības starp Komisiju un pilnvarotajiem maksātājiem, kas paredzēti ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 37. pantā vai Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanas pasākumos, reglamentē līgumi. Šo līgumu kopijas pēc parakstīšanas nosūta Revīzijas palātai zināšanai.

30. pants

1. No speciālajiem kontiem, kas atvērti atbilstoši 40. panta 3. punktam, Komisija pārskaita summas, kuras ir vajadzīgas, lai papildinātu kontus, kuri saskaņā ar 28. pantu atvērti uz Komisijas vārda. Šādus pārskaitījumus veic, ņemot vērā projektiem un programmām nepieciešamos līdzekļus.

2. Visas izmaksas no 40. panta 3. punkta pirmajā daļā minētajiem speciālajiem kontiem Komisija cenšas veikt tā, lai nodrošinātu tās rīcībā esošo līdzekļu sadalījumu šajos kontos proporcionāli atsevišķo dalībvalstu iemaksām EAF.

31. pants

To Komisijas ierēdņu un darbinieku parakstus, kas ir pilnvaroti veikt operācijas no EAF kontiem, iesniedz attiecīgajām bankām, kontus atverot, vai, ja ierēdņus un darbiniekus pilnvaro vēlāk, tad, kad tie ir iecelti. Šī kārtība attiecas arī uz to valstu un reģionālo kredītrīkotāju un viņu vietnieku parakstu iesniegšanu, kas norādīti operāciju veikšanai no pilnvarotā maksātāja kontiem, kuri atvērti ĀKK valstīs vai AZT, vai kontiem, kas attiecīgos gadījumos atvērti dalībvalstīs.

4.

NODAĻA

FINANŠU DALĪBNIEKU ATBILDĪBA

1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

32. pants

1. Neskarot disciplināro atbildību, galvenā kredītrīkotāja pilnvaras un kredītrīkotāju pilnvaras, kas tiem pastarpināti deleģētas, to iecēlējinstitūcija jebkurā brīdī var uz laiku vai galīgi atsaukt.

2. Neskarot disciplināro atbildību, Komisija var jebkurā brīdī uz laiku vai galīgi atstādināt grāmatvežus no pienākumu pildīšanas.

33. pants

1. Šīs nodaļas noteikumi neskar krimināltiesisko atbildību, pie kuras var saukt 32. pantā minētās personas saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Eiropas Kopienu vai dalībvalstu ierēdņi.

2. Ikviens kredītrīkotājs vai grāmatvedis saucams pie disciplināras atbildības, un tam jāmaksā kompensācija, kā paredzēts Civildienesta noteikumos, neskarot šīs regulas 34., 35. vai 36. pantu. Krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas darbības gadījumā, kas var kaitēt Kopienas interesēm, informē OLAF un institūcijas, kas minētas Civildienesta noteikumos.

2.

iedaļa

Kredītrīkotājiem piemērojamie noteikumi

34. pants

Kredītrīkotājiem jāmaksā kompensācija saskaņā ar Civildienesta noteikumu nosacījumiem, kas paredz, ka ierēdnim var pieprasīt pilnīgi vai daļēji izlabot kaitējumu, kas Kopienai nodarīts ierēdņa smaga pārkāpuma rezultātā, pildot pienākumus vai saistībā ar šiem pienākumiem, jo īpaši, ja viņš nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumu saistības vai paraksta maksājuma uzdevumu, neievērojot šo Finanšu regulu. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad viņi nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē parādu, vai neizdod iekasēšanas rīkojumu vai bez attaisnojoša iemesla nokavē tā izdošanu, vai neizdod maksājuma uzdevumu vai bez attaisnojoša iemesla nokavē tā izdošanu, tādējādi radot pamatu trešo personu civilprasībai pret iestādi.

35. pants

1. Ja galvenais kredītrīkotājs vai kredītrīkotājs, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, viņš rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja tādā gadījumā deleģētāja iestāde galvenajam kredītrīkotājam vai kredītrīkotājam, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, rakstveidā dod pamatotu norādījumu pieņemt attiecīgo lēmumu, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības.

2. Iekšējas pastarpinātas deleģēšanas gadījumā galvenais kredītrīkotājs turpina būt atbildīgs par izveidotās iekšējās vadības un kontroles sistēmu efektivitāti, kā arī par kredītrīkotāja, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, izvēli.

3. Specializētā komisija, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Vispārējo finanšu regulu, ir kompetenta noteikt, vai attiecībā uz EAF ir noticis finanšu pārkāpums un kādas ir tā iespējamās sekas. Attiecībā uz EAF resursu valdību, ko veic Komisija, lietas izskatīšanai šajā komisijā iesniedz atbilstoši Vispārējās finanšu regulas izpildes noteikumos paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem.

Pamatojoties uz komisijas atzinumu, Komisija lemj, vai uzsākt disciplinārlietu vai lietvedību par kompensācijas samaksu. Ja komisija konstatē sistemātiskas problēmas, tā iesniedz galvenajam kredītrīkotājam un iekšējam revidentam ziņojumu ar attiecīgiem ieteikumiem.

3.

iedaļa

Grāmatvežiem piemērojamie noteikumi

36. pants

Grāmatvedis saucams pie disciplināratbildības un kompensācijas samaksas tā, kā noteikts Civildienesta noteikumos un saskaņā ar tajos paredzēto kārtību, jo īpaši gadījumos, kad:

a) viņš pazaudē vai nodara kaitējumu naudas līdzekļiem, aktīviem un dokumentiem, kas ir viņa glabāšanā;

b) viņš nepamatoti maina bankas kontus vai pasta žiro kontus;

c) viņš atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas rīkojumiem vai maksājuma uzdevumiem;

d) viņš neiekasē pienākošos ieņēmumus.

5.

NODAĻA

IEŅĒMUMU OPERĀCIJAS

1.

iedaļa

EAF resursu pieejamības nodrošināšana

37. pants

EAF ieņēmumi sastāv no maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Iekšējo nolīgumu un šo regulu, ienākumiem no noguldījumiem saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu un citām summām, kuru pieņemšanu ir noteikusi Padome.

38. pants

1. Dalībvalstu gada iemaksas nosaka Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, kas paredzēts Iekšējā nolīguma 21. pantā, pēc Komisijas priekšlikuma, un tās sastāv no trim daļām, kas maksājamas saskaņā ar zemāk minētajām procedūrām.

2. Priekšlikumu par pirmo nākamā gada iemaksu daļu Komisija iesniedz kopā ar 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu. Padome pieņem lēmumu par šo iemaksu daļu vēlākais līdz tekošā gada beigām, un dalībvalstis veic attiecīgās iemaksas vēlākais līdz nākamā gada 21. janvārim.

Priekšlikumu par otro tekošā gada iemaksu daļu Komisija iesniedz kopā ar 8. panta 3. punktā minēto paziņojumu. Padome pieņem lēmumu par šo iemaksu daļu vēlākais 21 kalendāro dienu pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas. Dalībvalstis veic attiecīgās iemaksas atbilstoši šai daļai vēlākais 21 kalendāro dienu pēc datuma, kad tām tika paziņots Padomes lēmums.

Priekšlikumu par trešo tekošā gada iemaksu daļu Komisija iesniedz līdz 10. oktobrim. Padome pieņem lēmumu par šo iemaksu daļu vēlākais 21 kalendāro dienu pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas. Dalībvalstis veic pienācīgās iemaksas šīs daļas ietvaros vēlākais 21 kalendāro dienu pēc datuma, kad tām tika paziņots Padomes lēmums.

Ja vien Padome nelemj citādi, tad finanšu gada papildu iemaksas, ko Padome nosaka saskaņā ar Iekšējā nolīguma 10. panta 4. punktu, ir jāveic cik iespējams īsā laikā, kuru nosaka lēmumā par šādu iemaksu veikšanas pieprasījumu un kas nedrīkst būt ilgāks par trim mēnešiem.

3. Attiecībā uz katru iemaksu daļu, ko ierosinājusi Komisija un par ko lēmusi Padome, saskaņā ar 1. pantu norāda:

a) iemaksu summu, kas nepieciešama Komisijas pārvaldīto EAF darbību finansēšanai;

b) iemaksu summu, kas nepieciešama EIB pārvaldīto EAF darbību finansēšanai, ieskaitot procentu likmju subsīdijas.

4. Katras dalībvalsts maksājamās un 3. punktā minētās summas attiecībā uz katru no šā panta 3. punktā minētajām summām nosaka tā, lai tās būtu proporcionālas šīs valsts iemaksām EAF, kā tās noteiktas Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punktā un norādītas šīs regulas pielikumā.

39. pants

Šī daļa un Trešā daļa attiecas tikai uz Komisijas iekasētajiem ieņēmumiem atbilstoši 40. pantam.

40. pants

1. Dalībvalstu finanšu iemaksas izsaka eiro.

2. Katra dalībvalsts attiecīgās summas iemaksu veic eiro.

3. Attiecībā uz summu, kas pienākas Komisijai atbilstoši 38. panta 2. punkta a) apakšpunktam, finanšu iemaksas dalībvalstis ieskaita speciālā kontā ar apzīmējumu “Eiropas Kopienu Komisija – Eiropas Attīstības fonds”, kas atvērts attiecīgās dalībvalsts emisijas bankā vai tās norādītā finanšu iestādē. Šo iemaksu summa paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad nepieciešams veikt ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 37. pantā vai Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanas pasākumos minētos maksājumus.

Attiecībā uz summu, kas pienākas EIB atbilstoši 38. panta 2. punkta b) apakšpunktam, finanšu iemaksas dalībvalstis saskaņā ar 122. pantā noteiktajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem ieskaita kontā, kas EIB atvērts uz dalībvalsts vārda.

Ja nepieciešams, Komisija nodrošina atbilstošu tehnisko palīdzību 38. pantā minēto Padomes lēmumu izpildei.

4. Ja atbilstoši šim pantam maksājamā iemaksu daļa netiek veikta 38. panta 1. punktā noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij par nesamaksāto summu tiek aprēķināti procenti. Šos procentus aprēķina pēc likmes, kas ir par diviem procentu punktiem augstāka par procentu likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro tās galvenajām refinansēšanas operācijām pirmajā tā mēneša darba dienā, kurā iekrīt maksāšanas termiņš, kā tas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša” C sērijā. Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par procentu punkta ceturto daļu. Procenti ir maksājami par visu kavējuma periodu, un tos aprēķina no pirmās kalendāra dienas, kas seko 38. pantā noteiktajam daļas samaksas termiņam.

Attiecībā uz summu, kas Komisijai pienākas saskaņā ar 38. panta 2. punkta a) apakšpunktu, šādu novēlotu procentu maksājumu ieskaita kādā no 6. panta 2. punktā paredzētajiem kontiem.

Attiecībā uz summu, kas EIB pienākas saskaņā ar 38. panta 2. punkta b) apakšpunktu, šādu novēlotu procentu maksājumu ieskaita EIB.

5. Beidzoties ĀKK–EK nolīguma I pielikumā noteiktā finanšu protokola termiņam, to iemaksu daļu, kas dalībvalstīm jāmaksā saskaņā ar šīs regulas 38. pantu, Komisija pieprasa veikt pēc vajadzības saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

2.

iedaļa

Debitoru parādu tāme

41. pants

Atbildīgais kredītrīkotājs vispirms sagatavo debitoru parādu tāmi attiecībā uz katru pasākumu vai situāciju, kuras dēļ varētu rasties parāds EAF vai kuras dēļ šis parāds mainās un uz kuru valsts kredītrīkotājs vērš Komisijas uzmanību vai kuru pamana pati Komisija. Šādas tāmes nosūta grāmatvedim iegrāmatošanai. Tajās jānorāda ieņēmumu veids un grāmatvedības postenis, kurā tie jāiegrāmato, kā arī, cik iespējams, paredzamā summa un parādnieka vārds un apraksts. Sagatavojot debitoru parādu tāmi, atbildīgais grāmatvedis pārbauda, ka:

a) ieņēmumi ir iegrāmatoti pareizajā postenī;

b) parāda tāme ir pareiza, atbilst attiecīgajiem noteikumiem par EAF vadību un visām minēto noteikumu īstenošanas normām, kā arī 4. pantā minētajam pareizas finanšu pārvaldības principam.

3.

iedaļa

Debitoru parādu konstatēšana

42. pants

Debitoru parādu konstatēšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs:

a) apzina parāda esību;

b) nosaka vai pārbauda parāda ticamību un apjomu;

c) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, parāds jāatmaksā.

4.

iedaļa

Atgūšanas princips

43. pants

1. Nepareizi samaksātās summas ir atgūstamas.

2. Komisija paredz nosacījumus, atbilstoši kuriem soda nauda pienākas Kopienām.

5.

iedaļa

Atgūšanas pilnvarojums

44. pants

1. Atgūšanas pilnvarojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodams iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitoru parādu, kuru konstatējis kredītrīkotājs.

2. Neskarot ĀKK valstu vai AZT kompetenci, Komisija var ar lēmumu, kas izpildāms atbilstoši tiem pašiem nosacījumiem, kas noteikti Līguma 256. pantā, formāli noteikt, ka summa ir saņemama no personām, kas nav valstis.

45. pants

Par ikvienu parādu, kas atzīts par drošu, noteikta lieluma un kuram pienācis atmaksas termiņš EAF resursu īstenošanas sakarā, atbildīgais kredītrīkotājs sagatavo iekasēšanas rīkojumu, ko iesniedz grāmatvedim, un debetnotu, ko nosūta parādniekam. Iekasēšanas rīkojumam pievieno apliecinošus dokumentus, kas apstiprina konstatētos prasījumus. Sagatavojot iekasēšanas rīkojumu, atbildīgais kredītrīkotājs pārliecinās, ka:

a) ieņēmumi ir iegrāmatoti pareizajā postenī;

b) iekasēšanas rīkojums ir pareizs un atbilst attiecīgajiem noteikumiem;

c) apliecinošie dokumenti ir pareizi;

d) ziņas par parādnieku ir pareizas;

e) ir norādīts samaksas termiņš;

f) rīkojums atbilst 4. pantā minētajam pareizas finanšu pārvaldības principam;

g) pareizi norādīts iekasējamās summas apmērs un valūta.

Šādus iekasēšanas rīkojumus uzskaita grāmatvedis.

6.

iedaļa

Atgūšana

46. pants

1. Grāmatvedis rīkojas, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis atbildīgais kredītrīkotājs. Viņš ar pienācīgu rūpību cenšas nodrošināt, ka EAF saņem savus ieņēmumus iekasēšanas rīkojumos norādītajos termiņos, un raugās, lai tiktu aizsargātas attiecīgās Kopienu tiesības.

2. Ja atgūšana nav notikusi līdz iekasēšanas rīkojumā norādītajam termiņam, grāmatvedis par to informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru atgūšanas īstenošanai jebkādiem likumā pieļautiem līdzekļiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot kompensēšanu. Ja tas nav iespējams, grāmatvedis izpilda atgūšanas lēmumu, kas panākts vai nu saskaņā ar 44. panta 2. punktu, vai tiesiskā ceļā.

3. Grāmatvedis atgūst summas, kompensējot EAF vai Kopienu līdzvērtīgus prasījumus pret parādnieku, kuram pašam ir prasība pret EAF vai Kopienām, kas ir droša, noteikta lieluma un kurai pienācis atmaksas termiņš.

4. Saistībā ar V sadaļā minētajiem darījumiem tiešā kontrolē, ja EAF prasības pret valsts kredītrīkotāju ar attiecīgo ĀKK valstu vai AZT valsts vai daļēju valsts iestāžu un institūciju starpniecību netiek iekasētas noteiktajos termiņos, atbildīgais kredītrīkotājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu parāda summu faktisku atmaksu, tai skaitā attiecīgā gadījumā galvenais kredītrīkotājs var atcelt šāda veida pasākumu izmantošanu šajā valstī vai AZT.

47. pants

1. Ja atbildīgais kredītrīkotājs gatavojas atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu, viņš nodrošina, ka tāda atcelšana ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principam saskaņā ar procedūrām un kritērijiem, ko šim nolūkam iepriekš noteikusi Komisija. Atcelšanas lēmumam jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs var šo lēmumu deleģēt tikai atbilstoši Komisijas paredzētajiem noteikumiem, kas minēti 2. punktā.

2. Sīki izstrādātie Vispārējās finanšu regulas izpildes noteikumi attiecas uz šā panta izpildi mutatis mutandis.

6.

NODAĻA

IZDEVUMU OPERĀCIJAS

1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

48. pants

1. Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, izdevumus apzina, tos akceptē un apmaksā.

2. Lēmumi un procedūras Komisijas izdevumu saistībām, apzināšanai, akceptēšanai un apmaksai ir noteikti šajā nodaļā.

2.

iedaļa

Izdevumu saistības: principi un definīcijas

49. pants

Pirms izdevumu saistībām Komisija vai iestādes, kurām Komisija deleģējusi pilnvaras, pieņem lēmumu par finansējumu.

50. pants

1. Komisijas finanšu saistību uzņemšanās ir darbība, ar kuru rezervē līdzekļus, kas nepieciešami, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības.

Komisijas juridisko saistību uzņemšanās ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs uzņemas saistības attiecībā uz trešajām personām, kuras var radīt izdevumus no EAF.

Finanšu saistības un juridiskās saistības uzņemas viens un tas pats kredītrīkotājs. Šo noteikumu var atcelt:

a) Komisijas administratīvo izdevumu gadījumā 4. punkta nozīmē, attiecībā uz kuriem finanšu saistības ir sadalītas saskaņā ar 3. punktu;

b) ja kopējās saistības ir saistītas ar finansēšanas līgumiem atbilstoši 51. panta 3. punktam.

2. Komisijas finanšu saistība ir atsevišķa, ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi.

Komisijas finanšu saistība ir kopēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķu saistību, joprojām nav zināms.

3. Finanšu saistības Kopienas administratīvajiem izdevumiem var sadalīt gada maksājumos, kas veicami vairāku gadu garumā. Atbilstošās juridiskās saistības paredz šo sadalījumu.

4. punkta trešās daļas a) apakšpunktā minētie administratīvie izdevumi ir šādi:

a) izdevumi par cilvēkresursiem, kas nav pastāvīgie darbinieki;

b) apmācības izdevumi;

c) komandējuma izdevumi;

d) reprezentācijas izdevumi;

e) sanāksmju izdevumi;

f) izdevumi saistībā ar ārštata tulkiem un/vai tulkotājiem;

g) izdevumi saistībā ar ierēdņu apmaiņu;

h) kustamā un nekustamā īpašuma nomas regulārie izdevumi;

i) dažādas apdrošināšanas izmaksas;

j) uzkopšanas un uzturēšanas izmaksas;

k) sakaru pakalpojumu izmantošanas izmaksas;

l) ūdens, gāzes un elektrības izmaksas;

m) izdevumi par periodiskām publikācijām.

51. pants

1. Atbildīgais kredītrīkotājs uzņemas finanšu saistības pirms juridisko saistību uzņemšanās, kas ir saistošas Komisijai, attiecībā uz trešajām personām.

2. Komisijas pieņemtie lēmumi par finansējumu saskaņā ar ĀKK–EK nolīgumu vai Lēmumu par aizjūras asociāciju, kas to pilnvaro piešķirt finansiālu atbalstu no EAF, rada Komisijas finanšu saistības.

3. Komisijas juridiskās saistības veido:

a) finansēšanas līgums starp Komisiju, kas darbojas Kopienu vārdā, un saņēmēju ĀKK valsti vai valstīm vai saņēmēju AZT vai to ieceltām institūcijām;

b) līgums vai dotāciju līgums starp Komisiju un valsts vai starptautiskām valsts sektora institūcijām vai fiziskām vai juridiskām personām, kas atbildīgas par darbību veikšanu.

4. Katrs finansēšanas līgums, līgums vai dotāciju līgums skaidri paredz Komisijas, OLAF un Revīzijas palātas tiesības īstenot dokumentu kontroles un kontroles uz vietas pilnvaras pār visiem līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kas ir saņēmuši finansējumu no EAF resursiem.

52. pants

Uzņemoties finanšu saistības, atbildīgais kredītrīkotājs pārliecinās, ka:

a) ieņēmumi ir iegrāmatoti pareizajā grāmatvedības postenī;

b) līdzekļi ir pieejami;

c) izdevumi atbilst attiecīgajiem noteikumiem, jo īpaši noteikumiem, kas ietverti ĀKK–EK nolīgumā, Lēmumā par aizjūras asociāciju, Iekšējā nolīgumā, šajā regulā un visos aktos, kas pieņemti šo noteikumu īstenošanai;

d) ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.

Uzņemoties juridiskas saistības, kredītrīkotājs pārliecinās, ka:

a) saistības sedz attiecīgās finanšu saistības;

b) izdevumi atbilst attiecīgajiem noteikumiem, jo īpaši noteikumiem, kas ietverti ĀKK–EK nolīgumā, Lēmumā par aizjūras asociāciju, Iekšējā nolīgumā, šajā regulā un visos aktos, kas pieņemti šo noteikumu īstenošanai;

c) ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.

3.

iedaļa

Izdevumu saistības centralizētas pārvaldes ietvaros

53. pants

1. Ja EAF resursus Komisija pārvalda centralizēti vai kopīgi, izdevumu saistības ir pakļautas šīs iedaļas noteikumiem.

2. Ņemot vērā 50. panta 3. punktu, Komisija noslēdz atsevišķām finanšu saistībām atbilstošas atsevišķas juridiskās saistības vēlākais līdz N gada 31. decembrim, kur N gads ir gads, kad tika pieņemtas Komisijas atsevišķās finanšu saistības.

Parasti kopējās finanšu saistības aptver atbilstošo atsevišķo juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras Komisijas noslēgusi līdz N + 1 gada 31. decembrim, kur N gads ir gads, kurā tika pieņemtas Komisijas kopējās finanšu saistības, atbilstoši 50. panta 3. punktam.

Tomēr, ja tiek izpildītas 51. panta 3. punktā minētās kopējās saistības, Komisija atbilstošos individuālos līgumus un vienošanās noslēdz ne vēlāk kā trīs gadus no finanšu saistību datuma. Individuālos līgumus un vienošanās saistībā ar revīziju un novērtēšanu var noslēgt vēlāk.

Pirmajā un otrajā daļā minētā termiņa beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo finanšu saistību neizlietoto atlikumu atceļ.

3. Katras atsevišķās juridiskās saistības summu, ko Komisija pieņēmusi pēc kopējām finanšu saistībām, atbildīgais kredītrīkotājs pirms parakstīšanas reģistrē EAF finanšu grāmatvedībā un iegrāmato kopējās saistībās.

4. Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas attiecībā uz darbībām, kas ilgst vairāk kā vienu finanšu gadu, un atbilstošajām finanšu saistībām ir noteikts galīgais izpildes datums saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības prasībām, izņemot administratīvo izdevumu gadījumus, kas minēti 50. panta 3. punktā.

Jebkuras šādu saistību daļas, kas nav izpildītas sešu mēnešu laikā pēc šā datuma, atceļ un atbilstošās apropriācijas anulē.

Ja juridisko saistību rezultātā trīs gadu laikā nav noticis neviens maksājums, kredītrīkotājs atceļ finanšu saistības un anulē apropriācijas.

5. Projektu, kā arī atbrīvošanu no saistībām attiecībā uz līdzekļiem, par kuriem tās ir radušās saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, izbeidz, kad izpildītas juridiskās saistības, ko attiecībā uz konkrēto projektu Komisija ir uzņēmusies pret trešajām personām, un uzskaitē ir iegrāmatoti attiecīgie maksājumi un līdzekļu iekasēšana.

6. punkta noteikumi bez ierobežojumiem attiecas uz lēmumiem, kurus Padome pieņem atbilstoši ĀKK–EK Partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantam.

4.

iedaļa

Izdevumu saistības decentralizētas pārvaldes ietvaros

54. pants

1. Ja EAF resursus pārvalda decentralizēti, Komisijas izdevumu saistības ir pakļautas šīs iedaļas noteikumiem.

2. Finansēšanas līgumus ar saņēmējām ĀKK valstīm vai AZT noslēdz vēlākais līdz N + 1 gada 31. decembrim, kur N ir gads, kurā tika pieņemtas Komisijas finanšu saistības.

Ja finansēšanas līgumi netiek noslēgti līdz pirmajā daļā noteiktajam termiņam, atbilstošās apropriācijas atceļ.

►M1

3. Komisijai ir pienākums veikt maksājumus no EAF resursiem ikreiz, kad kredītrīkotājs:

a) apstiprina līgumus un programmu tāmes, kā tas paredzēts 80. panta 4. punktā;

b) apstiprina dotāciju līgumus.

◄

Attiecībā uz katru apstiprinājumu atbildīgais kredītrīkotājs grāmatvedības uzskaitē iegrāmato attiecīgā līguma, programmas tāmes vai dotācijas vērtību. Šāds grāmatojums tiek dēvēts par “piešķirtiem līdzekļiem”.

Iegrāmatotos piešķirtos līdzekļus Komisija ieskaita kopīgajās saistībās, kas atbilst attiecīgajiem lēmumiem par finansējumu.

4. Saskaņā ar 4. pantā minēto pareizas finanšu pārvaldības principu un, darbojoties tās pilnvaru robežās, Komisija raugās, lai:

a) atsevišķās juridiskās saistības finansēšanas līgumu izpildei, kas minēti 2. punktā, tiek noslēgtas ne vēlāk kā trīs gadus no datuma, kurā Komisija uzņēmās atbilstošās finanšu saistības;

b) piešķirtie līdzekļi, kas atbilst atsevišķajām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas 2. punktā minēto finansēšanas līgumu izpildei, kuru rezultātā trīs gadu laikā nav radušies nekādi maksājumi, tiek atcelti.

Pirmajā daļā minētās atsevišķās juridiskās saistības ir līgumi, dotāciju līgumi vai programmu tāmes, kuras noslēgusi ĀKK valsts vai AZT vai tās institūcijas, vai Komisija, darbojoties to vārdā un uzdevumā.

Pirmās un otrās daļas piemērošanas vajadzībām Komisija, vienojoties ar saņēmējām ĀKK valstīm un AZT, attiecīgus noteikumus iekļauj 2. punktā minētajā finansēšanas līgumā.

5. Projektu, kā arī atbrīvošanu no saistībām attiecībā uz līdzekļiem, par kuriem tās ir radušās saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, izbeidz, kad izpildītas juridiskās saistības, ko attiecībā uz konkrēto projektu uzņēmusies ĀKK valsts vai AZT vai to institūcijas un/vai Komisija, rīkojoties to vārdā, pret trešajām personām, un kad uzskaitē ir iegrāmatoti attiecīgie maksājumi un līdzekļu iekasēšana.

6. punkta noteikumi bez ierobežojumiem attiecas uz lēmumiem, kurus Padome pieņem atbilstoši ĀKK–EK Partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantam.

5.

iedaļa

Izdevumu apzināšana

55. pants

Izdevumu apzināšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs:

a) pārliecinās par kreditora prasījuma esību;

b) nosaka vai pārbauda prasījuma ticamību un apjomu;

c) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, ir jāizdara maksājums.

56. pants

1. Jebkuru izdevumu apzināšana pamatojas uz spēkā esošiem apliecinošiem dokumentiem, kuri apstiprina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem, vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu. Maksājuma uzdevumiem pievienojamo apliecinošo dokumentu veidam un tajos norādāmajiem datiem ir jābūt tādiem, kas ļauj veikt 55., 58. un 60. pantā paredzētās pārbaudes.

2. Pirms lēmuma par izdevumu apzināšanu pieņemšanas atbildīgais kredītrīkotājs personīgi pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību pārliecinās par pārbaudes izpildi.

3. Lēmums par izdevumu apzināšanu izpaužas, atbildīgajam kredītrīkotājam parakstot vīzu “nodots samaksai”.

57. pants

Galvenais kredītrīkotājs nosaka kritērijus vīzas “nodots samaksai” parakstīšanai pēc analoģijas ar attiecīgajiem noteikumiem, kas paredzēti sīki izstrādātajos Vispārējās finanšu regulas izpildes noteikumos.

58. pants

Ja izmanto sistēmu, kas nav datorizēta, vīzu “nodots samaksai” pieņem, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts atbildīgā kredītrīkotāja paraksts. Ja izmanto datorizētu sistēmu, izdevumu apzināšanu ar vīzu “nodots samaksai” izdara, izmantojot atbildīgā kredītrīkotāja personisko paroli.

6.

iedaļa

Izdevumu akceptēšana

59. pants

Izdevumu akceptēšana ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, izdodot maksājuma uzdevumu, uzdod grāmatvedim apmaksāt izdevumu posteni, ko atbildīgais kredītrīkotājs ir apzinājis.

60. pants

Sagatavojot maksājuma uzdevumu, atbildīgais kredītrīkotājs pārliecinās, ka:

a) maksājuma uzdevums ir atbilstoši izdots, tas ir, iepriekš ir pieņemts atbilstošs lēmums par apzināšanu ar vīzu “nodots samaksai”;

b) maksājuma uzdevums atbilst finanšu saistībām, kurās tās iegrāmatotas;

c) izdevumi tiek maksāti no pareizā grāmatvedības posteņa;

d) apropriācijas ir pieejamas;

e) ziņas par saņēmēju ir pareizas.

61. pants

Maksājuma uzdevumā norāda:

a) finanšu gadu, kurā izdevumi grāmatojami;

b) instrumentu un sadalījumu, kurā tas grāmatojams saskaņā ar 3. pantu;

c) atsauces uz juridisko saistību, kas rada tiesības uz maksājumu;

d) atsauces uz finanšu saistībām, kurās tas grāmatojams;

e) maksājamo summu, norādot valūtu, kādā tā maksājama;

f) saņēmēja nosaukumu vai vārdu un adresi;

g) bankas kontu, kurā veicams maksājums;

h) izdevumu mērķi;

i) maksāšanas veidu.

Maksājuma uzdevumu datē, to paraksta atbildīgais kredītrīkotājs un pēc tam to nosūta grāmatvedim.

62. pants

Apliecinošos dokumentus glabā atbildīgais kredītrīkotājs.

7.

iedaļa

Izdevumu apmaksa

63. pants

1. Maksājumu izdara, ja tiek uzrādīti pierādījumi, ka attiecīgā darbība ir veikta saskaņā ar pamatdokumenta vai līguma noteikumiem, un tas ietver vienu vai vairākas no šādām operācijām:

a) visas pienākošās summas apmaksu;

b) tādas summas apmaksu, kas pienākas kā: (i) iepriekšējs finansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos; (ii) viens vai vairāki starpposma maksājumi; (iii) atlikušo pienākošos summu apmaksa.

2. Izdarot maksājumus, kontos nošķir dažādos maksājuma veidus, kas minēti 1. punktā.

3. Iepriekšējs finansējums ir paredzēts, lai saņēmējam nodrošinātu sākotnējo likviditāti. To var sadalīt vairākos maksājumos.

4. Starpposma maksājums, kuru var veikt atkārtoti, ir paredzēts, lai atlīdzinātu saņēmējam radušos izdevumus, pamatojoties uz izdevumu sarakstu, kad darbība vēl nav pabeigta. Neskarot pamatdokumenta vai līguma noteikumus, starpposma maksājums var pilnībā vai daļēji dzēst iepriekšējo finansējumu.

5. Izdevumu slēgšana notiek atlikumu samaksas veidā, ko nevar atkārtot un kas dzēš visus iepriekšējos maksājumus, vai iekasēšanas rīkojuma veidā.

64. pants

Izdevumu apmaksu izdara grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās.

65. pants

Maksājumus veic, izmantojot 28. pantā minētos banku kontus. Sīki izstrādātus noteikumus šādu kontu atvēršanai, administrēšanai un izmantošanai nosaka Komisija.

Šie noteikumi jo īpaši paredz, ka uz pārveduma rīkojumiem un visiem bankas maksājumiem ir nepieciešami divu attiecīgi pilnvarotu amatpersonu kopīgi paraksti.

66. pants

1. Gadījumos, kad deleģēšanas vadītājs pilda kredītrīkotāja pienākumus, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras saskaņā ar 21. panta 2. punktu, attiecīgos maksājumus var veikt grāmatvedis, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, attiecīgajā gadījumā uz vietas.

Grāmatvedis var veikt maksājumus vietējā valūtā no pilnvarotā maksātāja konta ĀKK valstī vai AZT un maksājumus ārvalstu valūtā no viena vai vairākiem pilnvaroto maksātāju kontiem Kopienā.

2. Ja maksājumus veic grāmatvedis, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka vai nu pirms, vai pēc maksājumu veikšanas un, tos ievadot uzskaitē, tiek veiktas pārbaudes.

8.

iedaļa

Izdevumu operāciju termiņi

67. pants

Izdevumu apzināšana, akceptēšana un apmaksa jāizdara ne ilgāk kā 90 dienu laikā no maksājuma termiņa datuma. Valsts kredītrīkotājs akceptē izdevumus un dara to zināmu delegācijas vadītājam ne vēlāk kā 45 dienas pirms šā termiņa beigām.

Prasījumus par kavētiem maksājumiem, par kuriem atbildīga ir Komisija saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 37. pantu, sedz Komisija no šīs regulas 6. panta 2. punktā paredzētā konta vai kontiem.

7.

NODAĻA

DATORSISTĒMAS

68. pants

1. Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas vada, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, izmantojot datorizētu vai elektronisku procedūru.

2. Ja finansiālas īstenošanas operāciju apstrādei tiek izmantotas datorsistēmas un apakšsistēmas, ir nepieciešams katras sistēmas vai apakšsistēmas pilnīgs apraksts.

Katrā aprakstā definē visu datu laukumu saturu un apraksta, kā sistēma apstrādā katru atsevišķo operāciju. Tajā sīki norādāms, kādā veidā sistēma garantē pilnīgu revīzijas liecību katrai operācijai.

3. Datus datorsistēmās un apakšsistēmās regulāri saglabā un glabā drošā vietā.

8.

NODAĻA

IEKŠĒJAIS REVIDENTS

69. pants

EAF iekšējais revidents ir Komisijas iekšējais revidents. Viņš pilda savus pienākumus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. Viņš ir atbildīgs Komisijai par pienācīgu sistēmu un procedūru darbības pārbaudi, kas paredzētas EAF resursu īstenošanai, ko pārvalda Komisija atbilstoši 1. pantam. Iekšējais nedrīkst būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis.

70. pants

1. Iekšējais revidents konsultē Komisiju par risku pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību. Viņu var uzaicināt par šiem pašiem jautājumiem konsultēt ĀKK valstu vai AZT institūcijas.

Viņš atbild par:

a) iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes un struktūrvienību snieguma novērtējumu politikas, programmu un darbību izpildē, minot ar tām saistītos riskus;

b) to iekšējās kontroles sistēmu piemērotības un kvalitātes novērtējumu, kuras piemēro visām EAF resursu īstenošanas darbībām.

2. Iekšējam revidentam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei, ja vajadzīgs uz vietas, tai skaitā dalībvalstīs un trešajās valstīs.

3. Iekšējais revidents ziņo Komisijai par saviem atzinumiem un ieteikumiem. Komisija nodrošina, ka tiek veikti pasākumi atbilstoši ieteikumiem, kas izriet no revīzijas. Iekšējais revidents iesniedz Komisijai arī ikgadējo iekšējās revīzijas ziņojumu, norādot veikto revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus, kā arī atbilstoši tiem veiktos pasākumus.

4. Komisija katru gadu iestādei, kas atbild par izpildes apstiprinājumu, iesniedz ziņojumu, kurā apkopots veikto iekšējo revīziju skaits un veids, sniegtie ieteikumi un atbilstoši tiem veiktie pasākumi.

71. pants

Īpašie noteikumi, kas piemērojami iekšējam revidentam, ir noteikumi, kuri paredzēti Vispārējās finanšu regulas sīki izstrādātajos izpildes noteikumos, jo īpaši attiecībā uz viņa neatkarību pienākumu pildīšanā un apstākļiem, kuros viņu var saukt pie atbildības.

IV

SADAĻA

IEPIRKUMS

1.

NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

72. pants

1. Publiskā pasūtījuma līgumi ir līgumi, kurus finansiālās interesēs rakstiski noslēgusi līgumslēdzēja iestāde 73. panta nozīmē, lai par samaksu, kuru pilnībā vai daļēji veic no EAF resursiem, iegūtu tiesības piegādāt kustamus vai nekustamus aktīvus, veikt būvdarbus vai sniegt pakalpojumus.

Šādi līgumi ietver:

a) piegādes līgumus;

b) būvdarbu līgumus;

c) pakalpojumu līgumus.

2. Šī sadaļa neattiecas uz dotācijām.

73. pants

1. Šīs sadaļas vajadzībām līgumslēdzējas iestādes ir šādas:

a) saņēmēja ĀKK valsts vai valstis vai to pienācīgi pilnvarotas institūcijas, vai to pārstāvji;

b) Komisija to līgumu gadījumā, kas tiek piešķirti uz tās rēķina;

c) Komisija vienas vai vairāku ĀKK valstu vārdā un uz to rēķina;

d) valsts vai starptautiska valsts sektora institūcija vai fiziskas vai juridiskas personas, kas ir parakstījušas finansēšanas līgumu vai dotāciju līgumu ar vienu vai vairākām ĀKK valstīm vai ar Komisiju par programmas vai projekta īstenošanu.

2. Iepirkuma procedūras tiek paredzētas 51. panta 3. punktā minētajos finansēšanas līgumos.

2.

NODAĻA

LĪGUMTIESĪBU PIEŠĶIRŠANAS KĀRTĪBA UN PRINCIPI

74. pants

►M1

Līgumtiesību piešķiršanas kārtība attiecībā uz darbībām, kuras finansē no EAF, lai palīdzētu ĀKK valstīm, ir noteikta ĀKK un EK nolīguma IV pielikumā.

◄

Līgumtiesību piešķiršanas kārtība attiecībā uz darbībām, kuras finansē no EAF, lai palīdzētu AZT, ir noteikta Lēmuma par aizjūras asociāciju īstenošanas pasākumos.

2. Ja Komisija, īstenojot humāno palīdzību vai ārkārtas palīdzību atbilstoši ĀKK–EK nolīgumam vai Lēmumam par aizjūras asociāciju, darbojas kā līgumslēdzēja iestāde, tai jāievēro atbilstošie Kopienas iepirkuma noteikumi.

3.

NODAĻA

DALĪBA LĪGUMOS

75. pants

1. Dalība konkursa procedūrā attiecībā uz no EAF finansētajiem līgumiem ir atvērta ar vienādiem noteikumiem saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 20. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Valstspiederīgie, kas nepieder ĀKK valstīm vai dalībvalstīm, ieskaitot AZT, var būt pilnvaroti piedalīties konkursa procedūrā saskaņā ar ĀKK–EK nolīguma IV pielikuma 22. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

▼M1

76. pants

ĀKK–EK nolīguma piešķirto pilnvaru robežās un saskaņā ar tā IV pielikumā paredzētajiem nosacījumiem Komisija nodrošina visplašāko iespējamo līdzdalību ar vienādiem noteikumiem konkursa procedūrās līgumiem, kas finansēti no EAF, un nodrošina pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu ievērošanu.

77. pants

ĀKK un EK nolīguma piešķirto pilnvaru robežās Komisija veic pasākumus, lai pēc analoģijas ar attiecīgajiem Vispārējās finanšu regulas noteikumiem izveidotu centrālo datu bāzi, kurā būtu ietvertas ziņas par kandidātiem un konkursa pretendentiem, kuri saskaņā ar ĀKK un EK nolīguma IV pielikumā paredzētajiem noteikumiem atrodas situācijā, kas izslēdz viņu līdzdalību līgumtiesību piešķiršanas procedūrās attiecībā uz darbībām, ko finansē no EAF.

▼B

4.

NODAĻA

PUBLICĒŠANA

▼M1

78. pants

ĀKK un EK nolīguma piešķirto pilnvaru robežās un saskaņā ar tā IV pielikumā paredzētajiem nosacījumiem Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai starptautiskās konkursa procedūras tiktu publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un internetā.

▼B

79. pants

1. ĀKK–EK nolīguma piešķirto pilnvaru robežās Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu informācijas izplatīšanu visiem attiecīgajiem uzņēmējiem, jo īpaši regulāri publicējot programmas un projektus, kas tiks finansēti no EAF resursiem.

2. Komisija jo īpaši nodrošina, ka vispiemērotākajos masu saziņas līdzekļos kopā ar norādi par iecerēto līgumu priekšmetu, saturu un vērtību tiek publicēta šāda informācija:

a) projektu īss apraksts;

b) finansēšanas priekšlikumu kopsavilkums, ko Komisija pieņēmusi pēc apspriešanās ar EAF komiteju.

3. ĀKK–EK nolīguma piešķirto pilnvaru robežās Komisija nodrošina, ka konkursa procedūru rezultāti tiek publicēti tiklīdz iespējams.

V

SADAĻA

▼M1

DARĪJUMI TIEŠĀ KONTROLĒ UN NETIEŠĀ DECENTRALIZĒTĀ KONTROLĒ

80. pants

1. Šī sadaļa reglamentē ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 24. pantā paredzētos darījumus tiešā kontrolē un netiešā decentralizētā kontrolē. Tā pēc analoģijas attiecas uz finanšu sadarbību ar AZT.

2. Tiešas kontroles gadījumā projektus un programmas īsteno tieši ar attiecīgo ĀKK valsts vai saistīto valstu valsts dienestu starpniecību.

Kopiena daļēji finansē iesaistīto dienestu izdevumus, nodrošinot tiem trūkstošo aprīkojumu un/vai materiālus un/vai līdzekļus, lai tie pieņemtu papildu nepieciešamo personālu kā ekspertus no attiecīgajām ĀKK valstīm vai citām ĀKK valstīm. Kopienas līdzdalība sedz tikai tās izmaksas, kas radušās papildu pasākumu rezultātā, un pagaidu izdevumus saistībā ar izpildi, kas nepārsniedz attiecīgā projekta prasības.

Projekta, kuru īsteno tiešā kontrolē saskaņā ar pirmo un otro daļu, finanšu vadību veic no sīkizdevumu kontiem, kurus pārvalda avansu pārzinis un grāmatvedis, ko iecēlis valsts kredītrīkotājs ar iepriekšēju Komisijas atbildīgā kredītrīkotāja piekrišanu.

3. Gadījumā, ja veic darījumu netiešā decentralizētā kontrolē, līgumslēdzēja iestāde 73. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē ar projektu vai programmu īstenošanu saistītos uzdevumus uztic struktūrām, kas ir ĀKK valstu vai attiecīgo valstu publisko tiesību subjekti, vai tādām struktūrām, kas ir privāto tiesību subjekti, kuri ir juridiski nošķirti no attiecīgās ĀKK valsts vai valstīm. Šādos gadījumos attiecīgā iestāde uzņemas atbildību par programmas vai projekta vadību un īstenošanu valsts kredītrīkotāja vietā. Šādi deleģēti uzdevumi var ietvert pilnvaras slēgt un vadīt līgumus un pārraudzīt darbus attiecīgās ĀKK valsts vai valstu vārdā vai uz to rēķina.

4. Darījumus tiešā kontrolē un netiešā decentralizētā kontrolē īsteno, pamatojoties uz veicamo pasākumu programmu un to izmaksu tāmi, še turpmāk “programmas tāme”. Programmas tāme ir dokuments, kas nosaka nepieciešamos cilvēkresursus un materiālo bāzi, budžetu un sīki izstrādātus tehniskos un administratīvos īstenošanas pasākumus projekta izpildei noteiktā laika periodā tiešā kontrolē un, iespējams, izmantojot valsts iepirkumu un īpašu dotāciju piešķiršanu. Katru programmas tāmi darījumiem tiešā kontrolē sagatavo 2. punktā minētais avansu pārzinis un grāmatvedis, darījumu tiešā kontrolē gadījumā, bet darījumiem netiešā decentralizētā kontrolē gadījumā – 3. punktā minētā struktūra, un pirms tajā paredzēto darbību uzsākšanas to apstiprina valsts kredītrīkotājs un Komisijas atbildīgais kredītrīkotājs.

5. Īstenojot 4. punktā minētās programmas tāmes, iepirkuma un dotāciju piešķiršanas kārtība atbilst attiecīgi IV un VI sadaļas noteikumiem.

6. Finansēšanas līgumos, kas minēti 51. panta 3. punktā, jāparedz tiešas kontroles vai netiešas decentralizētas kontroles darījumu īstenošana.

▼B

81. pants

▼M1

Ja veic darījumus netiešā decentralizētā kontrolē, līgumslēdzēja iestāde, kas ir minēta 73. panta 1. punkta a) apakšpunktā, noslēdz deleģēšanas līgumu, ja tā ar īstenošanu saistītos uzdevumus uztic struktūrai, kas ir ĀKK valstu vai attiecīgo valstu publisko tiesību subjekts, vai struktūrai, kas ir privāto tiesību subjekts ar valsts dienesta uzdevumiem un pakalpojumu līgumu, uzticot minētos uzdevumus struktūrām, kas ir privāto tiesību subjekts. Komisija nodrošina, ka deleģēšanas nolīgums vai pakalpojuma līgums paredz:

▼B

a) atbilstošus noteikumus EAF resursu izlietojuma kontrolei, ko veic galvenais kredītrīkotājs, delegācijas vadītājs, OLAF, valsts kredītrīkotājs, Revīzijas palāta un attiecīgās ĀKK valsts vai valstu valsts revīzijas iestādes;

▼M1

b) skaidri noteiktas un precīzi norobežotas pilnvaras, kas deleģētas attiecīgajai struktūrai, un pilnvaras, ko saglabā valsts kredītrīkotājs;

▼B

c) procedūras, kas jāievēro, realizējot šādi deleģētās pilnvaras, kā piemēram, finansējamo darbību atlase, līgumtiesību piešķiršana vai darbu pārraudzīšana;

▼M1

d) iespēju veikt pēckontroli un piemērot finansiālus sodus, ja attiecīgās struktūras veiktā līdzekļu piešķiršana vai līgumtiesību piešķiršana neatbilst c) apakšpunktā minētajām procedūrām;

▼B

e) efektīvu kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumu nošķiršanu;

f) efektīvu sistēmu pārvaldes darbību iekšējai kontrolei;

g) grāmatvedības sistēmu pārvaldes darbībām un atsevišķas procedūras pārskatu sniegšanai, kas ļautu pārliecināties par pareizu EAF resursu izlietojumu.

VI

SADAĻA

DOTĀCIJAS

1.

NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

82. pants

1. Centralizētas pārvaldes ietvaros dotācijas ir tiešas finanšu iemaksas, ko Komisija piešķir ziedojuma veidā no EAF resursiem, lai finansētu:

a) vai nu darbību, kas paredzēta ĀKK–EK nolīguma vai Lēmuma par aizjūras asociāciju mērķa sasniegšanai, vai programmu vai projektu, kas pieņemts saskaņā ar minēto nolīgumu vai lēmumu;

b) vai tādas iestādes darbību, kas cenšas sasniegt šādu mērķi.

Subsīdijas ir rakstiska līguma priekšmets.

2. Šīs sadaļas nozīmē par dotācijām neuzskata:

a) 51. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētos finansēšanas līgumus;

b) IV sadaļā minētos publiskā pasūtījuma līgumus vai V sadaļā minētos darījumus tiešā kontrolē;

c) aizņēmumus, garantijas, ieguldījumus, līgumus, procentu likmju subsīdijas vai citas EIB pārvaldītās finanšu operācijas;

d) tiešu vai netiešu budžeta palīdzību vai atbalstu, lai samazinātu parādu vai atbalstītu eksporta ieņēmumus īslaicīgu svārstību gadījumā;

e) maksājumus iestādēm, kam Komisija deleģējusi pilnvaras, kā to paredz 14. un 15. pants, vai 16. pantā minētās kopīgās pārvaldības ietvaros.

2.

NODAĻA

PIEŠĶIRŠANAS PRINCIPI

83. pants

1. Dotāciju piešķiršana ir pakļauta pārredzamības un vienlīdzīga attieksmes principiem. Dotācijas nevar būt kumulatīvas; tās nevar piešķirt ar atpakaļejošu datumu; un tām jāietver līdzfinansējums.

2. Dotācijas mērķis vai sekas nevar būt peļņas nešana saņēmējam.

84. pants

1. Ja centralizētas pārvaldes ietvaros darbībai paredzēts finansējums dotāciju veidā, tās rīcības plānam jāietver programma, izņemot krīzes pārvarēšanas atbalsta vai humānās palīdzības darbību gadījumus.

Šo programmu īsteno, publicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, izņemot attiecīgi pamatotus steidzamības gadījumus vai, ja saņēmēja būtība neatstāj citu alternatīvu attiecīgajai darbībai.

2. Piešķirtās dotācijas publisko ik gadus, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes un drošības prasības.

85. pants

1. Par vienu darbību vienam saņēmējam no EAF resursiem var piešķirt tikai vienu dotāciju.

2. Saņēmējam var piešķirt tikai vienu darbības dotāciju saņēmēja finanšu gadā no EAF resursiem.

86. pants

1. Dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs var pamatot nepieciešamību uzsākt darbību pirms nolīguma parakstīšanas.

Šādos gadījumos attaisnotie izdevumi nedrīkst būt radušies pirms dotāciju pieteikuma iesniegšanas datuma, izņemot attiecīgi pamatotus izņēmuma gadījumus, vai izdevumu gadījumā, kas nepieciešami krīzes pārvarēšanas atbalsta vai humānās palīdzības darbību pienācīgai īstenošanai, kā to paredz ĀKK–EK nolīgums un Lēmums par aizjūras asociāciju.

Dotācijas nedrīkst piešķirt ar atpakaļejošu datumu par jau pabeigtām darbībām.

2. Nolīgumu par darbības dotācijas piešķiršanu nedrīkst parakstīt vēlāk kā četrus mēnešus pēc saņēmēja budžeta gada sākuma. Attaisnotie izdevumi nedrīkst būt radušies pirms dotāciju pieteikuma iesniegšanas datuma vai saņēmēja budžeta gada sākuma.

87. pants

Darbību var pilnībā finansēt no EAF resursiem tikai tad, ja tas ir būtiski tās pabeigšanai.

3.

NODAĻA

PIEŠĶIRŠANAS KĀRTĪBA

88. pants

1. Dotāciju pieteikumi ir pilntiesīgi, ja tie atbilst ĀKK–EK nolīgumam vai Lēmumam par aizjūras asociāciju vai programmai vai projektam, kas pieņemts saskaņā ar minēto nolīgumu vai lēmumu, un ja tos rakstveidā iesniedz juridiskas personas. Izņēmuma kārtā, atkarībā no darbības veida vai iesniedzēja izvirzītā mērķa, fiziskas personas var saņemt dotācijas saskaņā ar minētajā nolīgumā un lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.

2. Dotācijas nevar piešķirt pieteikuma iesniedzējiem, kuri subsīdiju piešķiršanas procedūras laikā neatbilst Kopienas noteikumiem par valsts iepirkuma piešķiršanu.

Pieteikuma iesniedzējiem jāapliecina, ka uz viņiem neattiecas kāda no pirmajā daļā minētajām situācijām.

3. Galvenais kredītrīkotājs pieteikuma iesniedzējiem, kuri izslēgti atbilstoši 2. punktam, var piemērot efektīvus, samērīgus un preventīvus administratīvus un finansiālus sodus.

89. pants

1. Atlases kritēriji ir tādi, lai būtu iespējams novērtēt pieteikuma iesniedzēja spēju izpildīt ierosināto darbību vai darba programmu.

2. Piešķiršanas kritēriji ir tādi, lai būtu iespējams novērtēt iesniegto piedāvājumu kvalitāti, ievērojot izvirzītos mērķus un prioritātes.

90. pants

1. Piedāvājumus, pamatojoties uz iepriekš izziņotiem atlases un piešķiršanas kritērijiem, izvērtē šim nolūkam izveidota novērtēšanas komiteja ar mērķi noteikt, kurus piedāvājumus varētu finansēt.

2. Pamatojoties uz 1. punktā paredzēto novērtējumu, atbildīgais kredītrīkotājs izveido apstiprināto saņēmēju un summu sarakstu.

3. Atbildīgais kredītrīkotājs rakstveidā informē pieteikumu iesniedzējus par lēmumu, kas pieņemts saistībā ar viņu pieteikumu. Ja pieprasītā dotācija netiek piešķirta, viņš norāda pieteikuma noraidījuma iemeslus, atsaucoties jo īpaši uz iepriekš izziņotajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem. Pieteikuma iesniedzējus informē 15 dienu laikā no piešķiršanas lēmuma nosūtīšanas saņēmējiem.

4.

NODAĻA

IZMAKSA

91. pants

Izmaksas tempu nosaka iesaistītie finansiālie riski, darbības ilgums un gaita vai saņēmējam radušās izmaksas.

92. pants

Atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt saņēmējam iepriekš iesniegt garantiju, lai ierobežotu ar izmaksu vai iepriekšēju finansējumu saistītos finansiālos riskus.

Ņemot vērā sarežģījumus saistībā ar piekļuvi vietējiem banku pakalpojumiem, nevalstiskiem dalībniekiem šo garantiju pieprasa par iepriekšēju finansējumu, kas pārsniedz vienu miljonu eiro vai pārsniedz 90 % no kopējās dotācijas summas. Tomēr atbildīgais kredītrīkotājs var no šā pienākuma atbrīvot saņēmējus, kas ir noslēguši partnerattiecību pamatnolīgumu.

93. pants

1. Dotācijas summa kļūst par galīgu tikai tad, kad Komisija ir pieņēmusi nobeiguma ziņojumus un pārskatus, neierobežojot vēlākas Komisijas pārbaudes.

2. Ja saņēmējs nepilda savas juridiskās vai līgumsaistības, dotācijas izmaksu pārtrauc un pēc tam, kad saņēmējam ir dota iespēja izteikt savus apsvērumus, to samazina vai izbeidz.

5.

NODAĻA

ĪSTENOŠANA

94. pants

1. Ja darbības īstenošanai saņēmējam nepieciešams veikt iepirkuma līgumtiesību piešķiršanu, 82. panta 1. punktā minētajos dotāciju nolīgumos paredz procedūras, kas atbilst Kopienas iepirkuma noteikumiem, kuri piemērojami sadarbībai ar trešām valstīm.

2. Katrs dotāciju nolīgums skaidri paredz Komisijas, OLAF un Revīzijas palātas pilnvaras veikt dokumentu kontroli un kontroli uz vietas attiecībā uz visiem līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kuri ir saņēmuši finansiālu palīdzību no EAF resursiem.

95. pants

13. pantā minētās decentralizētās pārvaldes gadījumā Komisija cenšas veicināt saņēmēju ĀKK valstu un AZT pārvaldi, kuras mērķis būtu tādu noteikumu piemērošana, kas ir līdzvērtīgi šajā sadaļā noteiktajiem.

VII

SADAĻA

UZSKAITE

1.

NODAĻA

PĀRSKATU SNIEGŠANA

96. pants

1. Katru gadu vēlākais līdz 31. jūlijam Komisija sagatavo EAF pārskatus, kuros aprakstīts fonda finanšu stāvoklis pagājušā gada 31. decembrī. EAF pārskatos ietilpst:

a) šīs regulas 100. pantā minētie finanšu pārskati;

b) 101. pantā minētie finansiālās īstenošanas ziņojumi;

c) finanšu pārskati un EIB sniegtā informācija saskaņā ar 125. panta 2. punktu.

2. EAF pārskatiem pievieno ziņojumu par finanšu vadību pagājušajā gadā, kurā precīzi apraksta:

a) finanšu gada mērķu sasniegšanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;

b) finanšu stāvokli un notikumus, kam ir bijusi būtiska ietekme uz finanšu gadā veiktajām darbībām.

97. pants

Pārskatiem ir jāatbilst noteikumiem, tiem jābūt precīziem un visaptverošiem un jāsniedz patiess un godīgs ieskats:

a) finanšu pārskatiem – par aktīviem un pasīviem, maksājumiem un ieņēmumiem, prasījumiem un saistībām, kas nav uzrādīti kā aktīvi un pasīvi, kā arī par naudas plūsmu;

b) finansiālās īstenošanas ziņojumiem – par ieņēmumu un izdevumu operācijām no EAF resursiem.

98. pants

100. pantā minētos finanšu pārskatus sagatavo, ievērojot vispārpieņemtos grāmatvedības principus, proti:

a) darbības turpināšana;

b) piesardzība;

c) viendabīgas uzskaites metodes;

d) datu salīdzināmība;

e) būtiskums;

f) saldo neaprēķināšana;

g) būtības atspoguļojums;

h) uzkrāšanas princips grāmatvedībā.

99. pants

1. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā 100. pantā minētajos finanšu pārskatos uzrāda izdevumus un ieņēmumus par finanšu gadu neatkarīgi no to maksāšanas vai iekasēšanas datuma.

2. Aktīvu un pasīvu vērtību nosaka saskaņā ar novērtēšanas noteikumiem, kas paredzēti 111. pantā.

100. pants

1. Finanšu pārskatus sagatavo grāmatvedis, un summas tajos norāda miljonos eiro. Tie ietver:

a) bilanci, kurā uzrāda EAF aktīvus un pasīvus, finanšu stāvokli un ekonomiskos rezultātus iepriekšējā gada 31. decembrī; to sagatavo, ievērojot struktūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvās par noteikta veida uzņēmumu gada pārskatiem, tomēr ņemot vērā EAF darbību īpašo raksturu;

b) naudas plūsmas tabulu, kurā uzrāda gada laikā iekasētās un izmaksātas summas, kases galīgo stāvokli un pārskatu par līdzekļu avotiem un izlietojumu pagājušajā finanšu gadā;

c) tabulu ar posteņiem, kas maksājami EAF, kurā norādītas: i) summas, kas vēl atgūstamas finanšu gada sākumā, ii) finanšu gada laikā konstatētie prasījumi, iii) finanšu gada laikā atgūtās summas, iv) anulētie konstatētie prasījumi, v) summas, kas finanšu gada beigās vēl jāatgūst.

2. Finanšu pārskatu pielikumā iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta pārskatos, kuri minēti 1. punktā, un sniedz norādes par pārskatu sagatavošanā un sniegšanā izmantotajiem grāmatvedības principiem.

101. pants

1. Finansiālās īstenošanas ziņojumus sagatavo grāmatvedis, un summas tajos norāda miljonos eiro. Tajos ietver finanšu izlietojuma pārskatu, kurā uzrāda visas finanšu operācijas gada laikā ieņēmumu un izdevumu izteiksmē. Finanšu izlietojuma pārskata pielikumā iekļauj papildinājumus un piezīmes par tajā ietverto informāciju.

2. Finansiālās īstenošanas ziņojumos ietver šādas tabulas, kurās summas norādītas miljonos eiro un kuras sagatavojis galvenais kredītrīkotājs sadarbībā ar grāmatvedi:

a) tabulu, kurā aprakstītas iepriekšējā finanšu gadā notikušās izmaiņas apropriācijās, kas norādītas pielikumā;

b) tabulu, kurā attiecībā uz katru asignējumu atspoguļo kopējās saistības, piešķirtos līdzekļus un maksājumus, kas veikti finanšu gada laikā, kā arī kopsummas par laiku kopš EAF izveides;

c) tabulas, kurās attiecībā uz katru apropriāciju, valsti, teritoriju, reģionu vai apakšreģionu atspoguļo kopējas saistības, piešķirtos līdzekļus un maksājumus, kas veikti finanšu gada laikā, kā arī kopsummas par laiku kopš EAF izveides.

102. pants

Komisija vēlākais līdz nākamā finanšu gada 31. martam pagaidu pārskatus nosūta Revīzijas palātai. Līdz 30. aprīlim tā Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai nosūta 96. pantā minēto ziņojumu par finanšu vadību gada laikā.

103. pants

1. Vēlākais līdz 15. jūnijam Revīzijas palāta izsaka savus apsvērumus par pagaidu pārskatiem attiecībā uz to EAF resursu daļu, par kuras finanšu vadību ir atbildīga Komisija atbilstoši 1. panta 2. punktam, lai Komisija varētu veikt labojumus, kas nepieciešami galīgo pārskatu sagatavošanai.

2. Komisija apstiprina galīgos pārskatus un vēlākais līdz nākamā finanšu gada 31. jūlijam nosūta tos Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai.

3. Līdz nākamā finanšu gada 31. oktobrim galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas sniegto apliecinājumu par to EAF resursu daļu, par kuras finanšu vadību atbilstoši 1. panta 2. punktam ir atbildīga Komisija.

2.

NODAĻA

INFORMĀCIJA PAR EAF RESURSU ĪSTENOŠANU

104. pants

1. Komisija un EIB katra savas kompetences robežās uzrauga ĀKK valstu, AZT vai cita saņēmēja veikto EAF atbalsta izlietojumu un EAF finansēto projektu īstenošanu, jo īpaši ņemot vērā ĀKK–EK nolīguma 55. un 56. pantā un Lēmuma par aizjūras asociāciju attiecīgajos noteikumos minētos mērķus.

2. EIB regulāri informē Komisiju par to projektu īstenošanu, kas tiek finansēti no tās administrētajiem EAF resursiem, atbilstoši Ieguldījuma mehānisma darbības vadlīnijās noteiktajām procedūrām.

3. Komisija un EIB sniedz EAF komitejai informāciju par EAF resursu operatīvo īstenošanu atbilstoši pielikumā noteiktajam valstu un reģionālajam sadalījumam. Šī informācija ietver arī projektus un programmas, kuras finansē no ieguldījumu mehānisma. Komisija šo informāciju nosūta Revīzijas palātai saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 4. punktu.

3.

NODAĻA

GRĀMATVEDĪBA

105. pants

1. Grāmatvedības sistēma ir sistēma, ar kuru finanšu informāciju kārto tā, lai rādītājus var ievadīt, klasificēt un reģistrēt.

2. Uzskaiti veido vispārējā uzskaite un finanšu uzskaite. Šo uzskaiti kārto eiro, pamatojoties uz finanšu gadu.

3. Rādītājus, ko iekļauj vispārējā uzskaitē un finanšu uzskaitē, noslēdz neilgi pirms finanšu gada beigām, lai varētu sagatavot 1. nodaļā minētos pārskatus.

4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta galvenais kredītrīkotājs var kārtot analītisko uzskaiti.

106. pants

Grāmatvedis ir atbildīgs par dalībvalstu veikto maksājumu un citu ieņēmumu uzraudzību un iegrāmatošanu.

107. pants

Vispārējā uzskaite, izmantojot divkāršā ieraksta metodi, hronoloģiskā secībā iegrāmato visus notikumus un operācijas, kas iespaido EAF saimniecisko un finanšu stāvokli un tā aktīvus un pasīvus un kas veido EAF bilanci.

108. pants

1. Kontu apgrozījumu un atlikumus iegrāmato uzskaites grāmatās.

2. Visus grāmatvedības ierakstus, ieskaitot kontu korekcijas, izdara, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, uz kuriem tajos ir norāde.

3. Grāmatvedības sistēmai jābūt tādai, lai tajā varētu izsekot visiem grāmatvedības ierakstiem.

109. pants

Grāmatvedis pēc finanšu gada beigām līdz pārskatu sniegšanas dienai izdara visas korekcijas, kas nav saistītas ar līdzekļu izmaksu vai iekasēšanu par šo gadu, bet ir nepieciešamas, lai patiesi un godīgi sniegtu pārskatus atbilstoši noteikumiem.

110. pants

1. Finanšu uzskaite nodrošina EAF resursu finansiālās īstenošanas sīku uzraudzību.

Tajā norāda visus:

a) asignējumus;

b) saistības;

c) piešķirtos līdzekļus;

d) maksājumus, konstatētos parādus un iekasēšanas operācijas par finanšu gadu kopumā, tos savstarpēji nekoriģējot.

2. Ja saistības, maksājumi un parādi ir izteikti kādas valsts valūtā, grāmatvedības sistēma ļauj tos vajadzības gadījumā grāmatot kā valstu valūtās, tā arī eiro.

3. Šīs regulas 51. pantā noteiktās saistības grāmato eiro atbilstīgi vērtībai, kas noteikta Komisijas pieņemtajos lēmumos par finansējumu.

Šīs regulas 54. panta 3. punktā paredzētos piešķirtos līdzekļus grāmato eiro kā to līgumu, dotāciju un programmas tāmju vērtības ekvivalentu, ko parakstījusi saņēmēja ĀKK valsts vai AZT, vai arī Komisija projekta īstenošanas gaitā. Vajadzības gadījumā minētā vērtība ietver:

a) uzkrājumu atlīdzināmo izdevumu apmaksai, uzrādot apliecinošus dokumentus;

b) uzkrājumu cenu un neparedzēto izdevumu pārskatīšanai, kā noteikts EAF finansētos līgumos;

c) finansiālu uzkrājumu valūtas maiņas kursu svārstībām.

4. Konversijas kursi, ko izmanto to maksājumu galīgai iegrāmatošanai, kas veikti atbilstoši ĀKK–EK nolīguma 4. daļā un IV pielikumā vai Lēmumā par aizjūras asociāciju minētajiem projektiem vai programmām, ir kursi, kas ir spēkā dienā, kad tika debitēti šīs regulas 28. pantā minētie Komisijas konti.

5. Visus ar saistību izpildi saistītos grāmatvedības dokumentus glabā piecus gadus no dienas, kad pieņemts lēmums par atbrīvojumu no atbildības par EAF resursu finansiālu īstenošanu, kas minēts 119. pantā, attiecībā uz to finanšu gadu, kurā grāmatvedības nolūkā saistības tika slēgtas.

111. pants

1. Grāmatvedis pieņem piemērojamos grāmatvedības noteikumus un metodes. Viņš sagatavo un pēc apspriešanās ar galveno kredītrīkotāju pieņem EAF operācijām piemērojamo kontu plānu. To darot viņš vadās pēc starptautiski atzītajiem grāmatvedības standartiem valsts sektoram, taču var no tiem arī atkāpties, ja to attaisno EAF darbības īpatnības.

2. Grāmatvedības ierakstus veic, pamatojoties uz kontu plānu, izmantojot nomenklatūru, kura skaidri nodala vispārējo uzskaiti un finanšu uzskaiti. Kontu plānu nosūta Revīzijas palātai.

VIII

SADAĻA

ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN ATBRĪVOJUMS NO ATBILDĪBAS

1.

NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

112. pants

Darbības, kuras finansē no EIB pārvaldītajiem EAF resursiem saskaņā ar 1. panta 3. punktu, ir pakļautas revīzijas un atbrīvojuma no atbildības procedūrai, kas EIB statūtos paredzētas visām tās operācijām. Sīki izstrādāti noteikumi revīzijai, ko veic Revīzijas palāta, ir noteikti Trīspusējā nolīgumā. Šos noteikumus, EIB, Komisijai un Revīzijas palātai kopīgi vienojoties, paredz nolīgumā, kas pašlaik spēkā, vai jaunā nolīgumā, vai jebkurā citā nolīgumā, kas to aizstāj.

Attiecībā uz darbībām, kuras finansē no Komisijas pārvaldītajiem EAF resursiem saskaņā ar 1. panta 5. punktu, Revīzijas palāta realizē pilnvaras saskaņā ar šo sadaļu.

2.

NODAĻA

ĀRĒJĀ REVĪZIJA

113. pants

Komisija tiklīdz iespējams informē Revīzijas palātu par visiem lēmumiem un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šai regulai.

114. pants

Pildot savu uzdevumu, Revīzijas palāta Komisijai un iestādēm, uz kurām attiecas šī regula, paziņo to savu darbinieku vārdus, kam piešķirtas pilnvaras tajās veikt revīziju, un uzdevumus, kas uzticēti šīm personām.

115. pants

1. Attiecībā uz sadarbību ar ĀKK valstīm, pārbaudot, vai visi ieņēmumi ir saņemti un izdevumi radušies likumīgi un pareizi, Revīzijas palāta ņem vērā ĀKK–EK nolīguma, šīs regulas un citu atbilstoši šiem dokumentiem pieņemto tiesību aktu noteikumus.

Attiecībā uz sadarbību ar AZT, pārbaudot, vai visi ieņēmumi ir saņemti un izdevumi radušies likumīgi un pareizi, Revīzijas palāta ņem vērā EK Līguma, Lēmuma par aizjūras asociāciju, šīs regulas un citu piemērojamo tiesību aktu noteikumus.

2. Pildot savu uzdevumu, Revīzijas palāta ir tiesīga 6. punktā noteiktajā veidā iepazīties ar visiem dokumentiem un informāciju par struktūrvienību vai iestāžu finanšu valdību attiecībā uz no EAF resursiem finansētām vai līdzfinansētām darbībām. Tā ir tiesīga pieprasīt informāciju no visām amatpersonām, kas atbild par ieņēmumu un izdevumu operāciju, un izmantot attiecīgajām struktūrvienībām vai iestādēm piemērotus revīzijas paņēmienus.

Lai iegūtu visu nepieciešamo informāciju sava uzdevuma veikšanai, Revīzijas palāta pēc tās pieprasījuma var piedalīties revīzijas darbībās, ko finansiālas īstenošanas ietvaros veic Komisija vai kas tiek veiktas Komisijas vārdā.

3. Revīzijas palāta nodrošina visu vērtspapīru, kā arī kontos vai kasē esošo naudas līdzekļu salīdzināšanu ar uzglabātāju parakstītām kvītīm vai ar dienesta ziņojumiem par rīcībā esošajiem naudas līdzekļiem un vērtspapīriem. Palāta pati var veikt šādas pārbaudes.

4. Pēc Revīzijas palātas lūguma Komisija pilnvaro finanšu iestādes, kas glabā EAF noguldījumus, ļaut Revīzijas palātai pārliecināties par ārējo datu atbilstību pārskatiem.

5. Komisija nodrošina Revīzijas palātai visu iespējamo atbalstu un sniedz tai visu informāciju, ko Revīzijas palāta var uzskatīt par vajadzīgu, lai veiktu savu uzdevumu. Tā nodod Revīzijas palātas rīcībā visus dokumentus par līgumtiesību piešķiršanu un līgumsaistību izpildi, pārskatus par naudu un materiāliem, visus uzskaites dokumentus vai apliecinošos dokumentus, kā arī attiecīgos administratīvos dokumentus, visus dokumentus, kas saistīti ar ieņēmumiem un izdevumiem, visus inventāra sarakstus, visas struktūras shēmas, ko Revīzijas palāta varētu uzskatīt par vajadzīgiem finanšu izlietojuma pārskata revīzijai, pamatojoties uz dokumentāciju vai veicot pārbaudi uz vietas, kā arī visus dokumentus un datus, kas radīti vai ko glabā magnētiskajos datu nesējos.

Amatpersonas, kuru darbības pārbauda Revīzijas palāta:

a) uzrāda dokumentāciju par kasē esošajiem naudas līdzekļiem, pārējiem naudas līdzekļiem, vērtspapīriem un jebkādiem materiāliem, apliecinošos dokumentus par viņiem uzticēto līdzekļu pārvaldību, kā arī grāmatvedības grāmatas, reģistrus un citus ar to saistītus dokumentus;

b) uzrāda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadzīgi 1. punktā minētās revīzijas pilnīgai veikšanai.

Informāciju, kas minēta otrās daļas b) apakšpunktā, var pieprasīt tikai Revīzijas palāta.

Revīzijas palāta ir tiesīga pārbaudīt tos dokumentus par EAF ieņēmumiem un izdevumiem, ko glabā atbildīgās Komisijas struktūrvienības.

6. Uzdevums konstatēt, ka ieņēmumi ir saņemti un izdevumi radušies likumīgi un pareizi un finanšu pārvaldība ir bijusi pareiza, attiecas arī uz EAF resursu izlietojumu, ko veic iestādes ārpus Komisijas, kurus tās saņēmušas un pārvaldījušas dotāciju veidā saskaņā ar VI sadaļu. Finansējums no EAF resursiem, kas piešķirts saņēmējiem ārpus Komisijas, ir pakļauts saņēmēju rakstveida piekrišanai vai, ja viņi nepiekrīt, līgumslēdzēju vai apakšuzņēmēju piekrišanai, ka Revīzijas palāta veic revīziju par piešķirtā finansējuma izlietošanu.

7. Integrētu datorsistēmu izmantošana nedrīkst kavēt Revīzijas palātas piekļuvi apliecinošajiem dokumentiem.

8. Saņēmējvalstu valsts revīzijas iestādes tiek aicinātas piedalīties Revīzijas palātas darbā.

116. pants

1. Pēc katra finanšu gada slēgšanas Revīzijas palāta sagatavo gada pārskatu saskaņā ar 2. līdz 6. punktu.

2. Revīzijas palāta vēlākais līdz 15. jūnijam nosūta Komisijai visus apsvērumus, kas pēc tās ieskatiem būtu jāiekļauj gada pārskatā. Šiem apsvērumiem ir jāpaliek konfidenciāliem. Komisija nosūta savu atbildi Revīzijas palātai vēlākais līdz 30. septembrim.

3. Gada pārskatā iekļauj finanšu vadības pareizuma novērtējumu.

4. Revīzijas palāta var pievienot visus kopsavilkuma ziņojumus vai vispārīgus apsvērumus, ko tā uzskata par noderīgiem.

5. Revīzijas palāta veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Komisijas atbildi uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē tūlīt pēc apsvērumiem, uz kuriem tā attiecas.

6. Ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim Revīzijas palāta gada pārskatu kopā ar Komisijas atbildi nosūta iestādēm, kuru kompetencē ir atbrīvošana no atbildības, un Komisijai, kā arī nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

117. pants

1. Revīzijas palāta paziņo Komisijai visus apsvērumus, kas pēc tās ieskatiem būtu jāiekļauj īpašā ziņojumā. Šiem apsvērumiem ir jāpaliek konfidenciāliem.

Komisija divarpus mēnešu laikā var Revīzijas palātai iesniegt piezīmes, ko tā vēlas izteikt par minētajiem apsvērumiem.

Revīzijas palāta pieņem attiecīgā īpašā ziņojuma galīgo variantu nākamajā mēnesī.

2. punktā minētos īpašos ziņojumus kopā ar Komisijas atbildēm nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, kuras lemj, attiecīgā gadījumā sadarbībā ar Komisiju, par veicamajiem atbildes pasākumiem.

Ja Revīzijas palāta izlemj kādu no īpašajiem ziņojumiem publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tiem jāpievieno Komisijas atbildes.

3. Revīzijas palāta pēc kādas citas iestādes lūguma var izdot atzinumus par ar EAF saistītiem jautājumiem.

118. pants

Kopā ar 116. pantā minēto gada pārskatu Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei apliecinājumu par grāmatvedības datu ticamību un par veikto darījumu likumību un pareizību.

3.

NODAĻA

ATBRĪVOJUMS NO ATBILDĪBAS

119. pants

1. Līdz N + 2 gada 30. aprīlim Eiropas Parlaments pēc Padomes rekomendācijas, kas pieņemta ar kvalificētu balsu vairākumu, atbrīvo Komisiju no atbildības par EAF resursu finansiālu īstenošanu N gadā, ko tā pārvalda saskaņā ar 1. panta 2. punktu. Ja minēto termiņu nav iespējams ievērot, Eiropas Parlaments vai Padome informē Komisiju par termiņa atlikšanas iemesliem. Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par atbrīvošanu no atbildības, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz likvidētu šķēršļus lēmuma pieņemšanai.

2. Lēmums par atbrīvošanu no atbildības attiecas uz 96. pantā minētajiem pārskatiem, izņemot EIB paredzēto daļu saskaņā ar 125. panta 2. punktu. Lēmumā par atbrīvošanu no atbildības ietver izvērtējumu par Komisijas atbildību saistībā ar finanšu vadību iepriekšējā periodā.

3. Ar nolūku atbrīvot no atbildības Eiropas Parlaments pēc tam, kad to ir izdarījusi Padome, pārbauda 96. pantā minētos EAF pārskatus. Tas pārbauda arī Revīzijas palātas sagatavoto gada pārskatu kopā ar Komisijas atbildēm, visus Revīzijas palātas īpašos ziņojumus, kas attiecas uz minēto finanšu gadu un Revīzijas palātas apliecinājumu par grāmatvedības datu ticamību un par veikto darījumu likumību un pareizību.

4. Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai izpildītu apsvērumus, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par atbrīvošanu no atbildības, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajam ieteikumam par atbrīvošanu no atbildības.

5. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes lūguma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, jo īpaši par norādījumiem struktūrām, kuras atbild par EAF resursu finansiālu īstenošanu. Šo ziņojumus nosūta arī Revīzijas palātai.

6. Lēmumu par atbrīvošanu no atbildības publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

120. pants

Komisija pēc Eiropas Parlamenta lūguma iesniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga, lai kontrolētu Komisijas saskaņā ar 1. panta 2. punktu pārvaldīto EAF resursu īstenošanu attiecīgajā gadā. Piekļuve konfidenciālai informācijai un tās izmantošanas kārtība atbilst cilvēka pamattiesībām, komercnoslēpuma aizsardzībai, noteikumiem, kas reglamentē Kopienas tiesvedību un disciplinārlietas un tās intereses.

OTRĀ DAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR EIB PĀRVALDĪTAJIEM EAF RESURSIEM

121. pants

Katru gadu līdz 1. septembrim EIB nosūta Komisijai tās saistību un maksājumu tāmes, kas ir nepieciešamas 8. panta 1. punktā minētā paziņojuma sagatavošanai attiecībā uz ieguldījumu mehānisma darbībām, tai skaitā procentu likmju subsidēšanu saskaņā ar Iekšējo nolīgumu.

Katru gadu līdz 1. maijam EIB nosūta Komisijai aktualizētas saistību un maksājumu tāmes, kas ir nepieciešamas 8. panta 3. punktā minētā paziņojuma sagatavošanai.

122. pants

1. 39. pantā minētās iemaksas, kuras pieņēmusi Padome, dalībvalstis ieskaita speciālā EIB kontā, kas atvērts uz dalībvalsts vārda.

2. Ja vien Padome par EIB atalgojumu saskaņā ar Iekšējā nolīguma 8. pantu nelemj citādi, ieņēmumus, ko banka saņem no šā panta 1. punktā minēto speciālo kontu kredīta atlikuma, ieskaita kontā uz Komisijas vārda un izmanto nolīguma 9. pantā noteiktajiem mērķiem.

3. Visas tiesības, kas rodas EIB veikto darbību rezultātā, izmantojot EAF resursus, jo īpaši tiesības kā kreditoram vai īpašniekam, pieder dalībvalstīm.

4. EIB uzņemas 1. punktā minēto finanšu līdzekļu pārvaldību saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas paredzēti 128. pantā minētajā vadības nolīgumā.

5. Ieguldījumu mehānismu pārvalda saskaņā ar ĀKK–EK nolīgumā, Lēmumā par aizjūras asociāciju un Iekšējā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

123. pants

Par ieguldījumu mehānisma vadību EIB saņem atlīdzību pilnas kompensācijas apmērā. Padome lemj par bankas atlīdzības resursiem un mehānismiem saskaņā ar Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punktu. Šā lēmuma izpildes pasākumus iestrādā 128. pantā paredzētajā vadības nolīgumā.

124. pants

EIB regulāri informē Komisiju par ieguldījumu mehānisma ietvaros veiktajām darbībām, tai skaitā procentu likmju subsīdijām, par katras pieprasītās un EIB ieskaitītās iemaksas izlietojumu, par kopējām ceturkšņa saistību, līgumu un maksājumu summām saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas paredzēti 128. pantā minētajā vadības nolīgumā.

125. pants

1. EIB ved uzskaiti par ieguldījumu mehānismu, tai skaitā procentu likmju subsīdijām, ko finansē no EAF, lai nodrošinātu iespēju izsekot pilnam līdzekļu aprites ciklam no saņemšanas līdz izmaksai un līdz ieņēmumiem, kas radušies to rezultātā, un iespējamām vēlāk atgūtām summām. EIB un Komisija izstrādā attiecīgos grāmatvedības noteikumus un metodes, savstarpēji vienojoties, un informē par to dalībvalstis.

2. Katru gadu EIB nosūta Padomei un Komisijai pārskatu par darbību īstenošanu, kas tiek finansētas no tās pārvaldībā esošajiem EAF resursiem, tai skaitā finanšu pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar 1. punktā minētajiem noteikumiem un metodēm, kā arī 101. panta 2. punktā minēto informāciju.

Šo dokumentu projektus iesniedz ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 28. februārī un to galīgo variantu ne vēlāk kā 30. jūnijā, lai Komisija tos varētu izmantot, sagatavojot šīs regulas 96. pantā minētos pārskatus saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 1. punktu. Pārskatu par EIB pārvaldīto resursu finanšu vadību EIB iesniedz Komisijai ne vēlāk kā nākamā finanšu gada 31. martā.

126. pants

Uz līgumiem, ko finansē no EIB pārvaldībā esošajiem EAF resursiem, attiecas EIB pašas noteikumi.

127. pants

Ja programmas vai projektus līdzfinansē dalībvalstis vai to īstenotājas struktūras, un tie atbilst prioritātēm, kas noteiktas Iekšējā nolīguma III nodaļā paredzētajās valstu sadarbības stratēģijās un Lēmuma par aizjūras asociāciju 20. pantā, EIB atbildību par Kopienas atbalsta