02014A0830(01) — LV — 24.08.2018 — 004.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses







PREAMBULA BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, HORVĀTIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJA, MALTAS REPUBLIKA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” jeb “ES”, un EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA, turpmāk “Euratom”, no vienas puses, un MOLDOVAS REPUBLIKA, no otras puses, turpmāk kopā “Puses”, ŅEMOT VĒRĀ Pušu kopīgās vērtības un spēcīgās saites starp tām, kas iedibinātas, īstenojot Partnerības un sadarbības līgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, un tiek attīstītas Eiropas kaimiņattiecību politikas un Austrumu partnerības ietvaros, un atzīstot Pušu kopējo vēlmi turpināt vērienīgi un radoši attīstīt, nostiprināt un paplašināt to attiecības; APLIECINOT Moldovas Republikas eiropeiskos centienus un izvēlēto virzību uz Eiropu; ATZĪSTOT, ka kopīgās vērtības, uz kurām pamatojas ES, proti, demokrātija, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un tiesiskums, ir pamats arī politiskajai asociācijai un ekonomiskajai integrācijai, kā tas paredzēts šajā nolīgumā; ŅĒMOT VĒRĀ, ka šis nolīgums neskar un neietekmē ES un Moldovas Republikas attiecību turpmāko progresīvu attīstību; ATZĪSTOT, ka Moldovas Republikai ir vēsturiskas saiknes un kopīgas vērtības ar Eiropas Savienības dalībvalstīm un ka tā ir apņēmusies īstenot un sekmēt šīs vērtības, kuras iedvesmo Moldovas Republikas izvēli par labu Eiropai; ATZĪSTOT to, cik nozīmīgs ir 2005. gada ES un Moldovas Republikas Eiropas Kaimiņattiecību politikas Rīcības plāns, lai nostiprinātu attiecības starp ES un Moldovas Republiku un palīdzētu virzīt uz priekšu reformu un tuvināšanās procesu Moldovas Republikā, tādējādi veicinot pakāpenisku ekonomisko integrāciju un politiskās saiknes padziļināšanos; APŅEMOTIES stiprināt pamatbrīvību, cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības ievērošanu; ATGĀDINOT jo īpaši savu vēlmi veicināt cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu, tostarp šajā nolūkā sadarbojoties Eiropas Padomes ietvaros; VĒLOTIES veicināt Moldovas Republikas politisko un sociālekonomisko attīstību, īstenojot plašu un daudzpusīgu sadarbību daudzās dažādās kopēju interešu jomās, tostarp laba pārvaldība, brīvība, drošība un tiesiskums, tirdzniecības integrācija un uzlabota ekonomiskā sadarbība, nodarbinātība un sociālā politika, finanšu pārvaldība, valsts pārvaldes un civildienesta reforma, pilsoniskās sabiedrības līdzdalība, iestāžu veidošana, nabadzības samazināšana un ilgtspējīga attīstība; APŅEMOTIES īstenot visus principus un noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dokumentos, jo īpaši 1975. gada Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā, un Madrides, Stambulas un Vīnes konferencēs attiecīgi 1991. un 1992. gadā pieņemtajos noslēguma dokumentos, un 1990. gada Parīzes Hartā par jaunu Eiropu, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarācijā un Eiropas 1950. gada Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā; ATGĀDINOT savu vēlmi stiprināt starptautisko mieru un drošību, kā arī iesaistīties efektīvās daudzpusējās attiecībās un mierīgā strīdu noregulējumā, jo īpaši šajā nolūkā ciešāk sadarbojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un EDSO ietvaros; ATZĪSTOT to, cik nozīmīga ir Moldovas Republikas aktīva līdzdalība reģionālās sadarbības veidos; VĒLOTIES turpmāk attīstīt pastāvīgu politisko dialogu par savstarpēji interesējošiem divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, tostarp reģionālajiem aspektiem, ņemot vērā ES kopējo ārējo un drošības politiku (KĀDP), tostarp arī kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP); ŅEMOT VĒRĀ ES vēlmi atbalstīt starptautiskos centienus nostiprināt Moldovas Republikas suverenitāti un teritoriālo integritāti un veicināt valsts reintegritāciju; ATZĪSTOT to, cik nozīmīga ir Moldovas Republikas apņemšanās rast dzīvotspējīgu risinājumu Piedņestras konfliktam un ES apņemšanās atbalstīt pēckonfliktu rehabilitāciju; APŅEMOTIES novērst un apkarot visu veidu organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību un korupciju, un uzlabot sadarbību cīņā pret terorismu; APŅEMOTIES padziļināt dialogu un sadarbību mobilitātes, migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības jomā, ievērojot ES ārējās migrācijas politikas satvaru, lai panāktu sadarbību legālās migrācijas, tostarp cirkulārās migrācijas, jomā un sadarbību, kuras mērķis ir novērst nelegālo migrāciju, ka arī efektīvi īstenot Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par to personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti; ATZĪSTOT pakāpeniskos pasākumus, lai pienācīgi ieviestu bezvīzu ceļošanas režīmu Moldovas Republikas pilsoņiem ar noteikumu, ka tiek nodrošināti apstākļi labi pārvaldītai un drošai mobilitātei; APSTIPRINOT, ka šā nolīguma noteikumi, kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļas darbības jomā, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm, nevis kā ES daļām, ja vien ES kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kopīgi paziņojušas Moldovas Republikai, ka Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi ir saistoši kā ES daļām saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto protokolu (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi vairs nav saistoši kā ES daļām saskaņā ar minētā protokola 4.a pantu, ES kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Moldovas Republiku par jebkādām izmaiņām to nostājā, un šādā gadījumā tām šā nolīguma noteikumi joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar protokolu (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem Līgumiem; APŅEMOTIES ievērot brīvā tirgus ekonomikas principus un apstiprinot ES gatavību atbalstīt Moldovas Republikas ekonomikas reformas; APŅEMOTIES ievērot vides vajadzības, tostarp īstenot pārrobežu sadarbību un daudzpusējo starptautisko nolīgumu īstenošanu; un ievērot ilgtspējīgas attīstības principus; VĒLOTIES panākt pakāpenisku integrāciju ES iekšējā tirgū, kā noteikts šajā nolīgumā, inter alia, izveidojot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) kā šā nolīguma daļu; VĒLOTIES izveidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, kas paredz plašu regulējuma tuvināšanu un piekļuves tirgum liberalizāciju saskaņā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Pušu dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), un minēto tiesību un pienākumu pārredzamu piemērošanu; UZSKATOT, ka šis nolīgums radīs ekonomiskās attiecības veicinošu jaunu gaisotni starp Pusēm un galvenokārt tam, lai attīstītu tirdzniecību un ieguldījumus un stimulētu konkurenci, kas ir īpaši svarīgi ekonomikas reorganizācijas un modernizācijas faktori; APŅEMOTIES veicināt energoapgādes drošību, sekmēt atbilstošas infrastruktūras izveidi, palielināt tirgus integrāciju un regulējuma tuvināšanu galvenajiem ES acquis elementiem, un uzlabot energoefektivitāti un atjaunojamu energoresursu avotu izmantošanu; APLIECINOT nepieciešamību uzlabot sadarbību enerģētikas jomā un Pušu apņemšanos īstenot Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumu (“Enerģētikas kopienas līgums”); VĒLOTIES uzlabot sabiedrības veselības drošības līmeni un cilvēku veselības aizsardzību kā priekšnosacījumu ilgtspējīgai attīstībai un ekonomikas izaugsmei; APŅEMOTIES veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus, tostarp izmantojot sadarbību un apmaiņu pētniecības un attīstības, izglītības un kultūras jomā; APŅEMOTIES veicināt pārrobežu un starpreģionālo sadarbību, ievērojot labas kaimiņattiecības; ATZĪSTOT Moldovas Republikas apņemšanos pakāpeniski tuvināt savus konkrēto nozaru tiesību aktus attiecīgajiem ES tiesību aktiem un tos efektīvi īstenot; ATZĪSTOT Moldovas Republikas apņemšanos izstrādāt savu administratīvo un institucionālo infrastruktūru tiktāl, ciktāl tas nepieciešams šā nolīguma īstenošanai; ŅEMOT VĒRĀ ES vēlmi sniegt atbalstu reformu īstenošanai un izmantot visus pieejamos sadarbības instrumentus un tehnisko, finansiālo un ekonomisko palīdzību minēto centienu īstenošanā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

Mērķi

1. Ar šo tiek izveidota asociācija starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses.

2. Minētās asociācijas mērķi ir šādi: a) veicināt politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju starp Pusēm, pamatojoties uz kopējām vērtībām un ciešām attiecībām, tostarp palielinot Moldovas Republikas dalību ES politikas virzienos, programmās un aģentūrās; b) stiprināt regulējumu, lai uzlabotu politisko dialogu visās savstarpēji interesējošās jomās, nodrošinot ciešu politisko attiecību starp Pusēm attīstību; c) sekmēt demokrātijas stiprināšanu un politisko, ekonomisko un institucionālo stabilitāti Moldovas Republikā; d) veicināt, saglabāt un stiprināt mieru un stabilitāti reģiona un starptautiskā mērogā, tostarp apvienojot centienus, lai novērstu spriedzes rašanās avotus, uzlabotu robežu drošību, veicinātu pārrobežu sadarbību un labas kaimiņattiecības; e) atbalstīt un veicināt sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā nolūkā stiprināt tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, ka arī cilvēku mobilitāti un savstarpējos kontaktus; f) atbalstīt Moldovas Republikas centienus attīstīt tās ekonomisko potenciālu, izmantojot starptautisko sadarbību, arī tuvinot tās tiesību aktus ES tiesību aktiem; g) izveidot apstākļus pastiprinātām ekonomiskām un tirdzniecības attiecībām, kuru rezultātā Moldovas Republiku pakāpeniski integrētu ES iekšējā tirgū, kā noteikts šajā nolīgumā, izveidojot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, kas paredz plašu regulējuma tuvināšanu un piekļuves tirgum liberalizāciju saskaņā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no dalības Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), un minēto tiesību un pienākumu pārredzamu piemērošanu, un h) radīt apstākļus ciešākai sadarbībai citās savstarpēji interesējošās jomās.







I SADAĻA

VISPĀRĒJI PRINCIPI

2. pants

1. Demokrātijas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kas proklamētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un definētas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, 1975. gada Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā un 1990. gada Parīzes Hartā par jaunu Eiropu, ievērošana veido Pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatu un ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa. Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču, ar tiem saistītu materiālu un to nogādes līdzekļu izplatīšanu arī ir šā nolīguma būtisks elements.

2. Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos ievērot brīvā tirgus ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības un efektīvu daudzpusēju attiecību principus.

3. Puses atkārtoti apstiprina savu gatavību ievērot tiesiskuma un labas pārvaldības principus, kā arī pildīt savus starptautiskos pienākumus, jo īpaši ANO, Eiropas Padomē un EDSO.

4. Puses apņemas veicinātu pārrobežu sadarbību un labas kaimiņattiecības, tostarp sadarbību kopīgu interešu projektu īstenošanā, jo īpaši tādu projektu, kas saistīti ar korupcijas, organizētu un citu noziedzīgu darbību, tostarp starptautiska mēroga darbību, un terorisma novēršanu un apkarošanu. Minētās saistības ir svarīgs elements Pušu attiecību un sadarbības attīstībā un tādējādi sekmē mieru un stabilitāti reģionā.







II SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN REFORMA, SADARBĪBA ĀRPOLITIKAS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JOMĀ

3. pants

Politiskā dialoga mērķi

1. Turpina attīstīt un stiprināt politisko dialogu starp Pusēm savstarpēji interesējošās jomās, tostarp par ārpolitikas un drošības jautājumiem, kā arī par valsts reformu. Tas palielinās politiskās sadarbības efektivitāti un veicinās konverģenci ārpolitikas un drošības jautājumos.

2. Politiskā dialoga mērķi ir šādi: a) padziļināt politisko asociāciju un palielināt politisko un drošības politikas konverģenci un efektivitāti; b) veicināt starptautisko stabilitāti un drošību, pamatojoties uz efektīvām daudzpusējām attiecībām; c) stiprināt sadarbību un dialogu starp Pusēm par starptautisko drošību un krīžu pārvarēšanu jo īpaši, lai risinātu globālas un reģionālas problēmas un galvenos apdraudējumus; d) sekmēt uz rezultātiem vērstu un praktisku Pušu sadarbību, lai sasniegtu mieru, drošību un stabilitāti Eiropas kontinentā; e) stiprināt demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu un atbalstīt iekšējo politisko reformu konsolidāciju; f) attīstīt dialogu un padziļināt Pušu sadarbību drošības un aizsardzības jomā; un g) ievērot un veicināt suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principus.

4. pants

Valsts reforma

Puses sadarbojas šādās jomās:

a) attīstot, konsolidējot un palielinot demokrātisko institūciju un tiesiskuma stabilitāti un efektivitāti;

b) nodrošinot cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

c) gūstot turpmāku progresu tiesu un tieslietu reformā, lai nodrošinātu tiesu neatkarību, nostiprinātu to administratīvos resursus un garantētu tiesībaizsardzības struktūru objektivitāti un efektivitāti;

d) turpinot īstenot valsts pārvaldes reformu un veidot atbildīgu, prasmīgu, pārredzamu un profesionālu civildienestu; un

e) nodrošinot efektīvu cīņu pret korupciju, jo īpaši ņemot vērā starptautiskās sadarbības cīņai pret korupciju pastiprināšanu, un nodrošinot attiecīgo starptautisko juridisko instrumentu efektīvu īstenošanu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Pretkorupcijas konvenciju.

5. pants

Ārpolitika un drošības politika

1. Puses pastiprina dialogu un sadarbību un veicina pakāpenisku konverģenci ārpolitikas un drošības politikas jomā, tostarp Kopējās drošības un aizsardzības politikas (KĀDP) jomā, un jo īpaši pievēršas konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas, reģionālās stabilitātes, atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas, ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles jautājumiem. Sadarbības pamatā ir kopīgās vērtības un savstarpējās intereses, tās mērķis ir palielināt politikas konverģenci un efektivitāti un veicināt divpusējo, starptautisko un reģionālo forumu izmantošanu.

2. Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos veicināt suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos un 1975. gada Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā; un savu apņemšanos veicināt minētos principus to divpusējās un daudzpusējās attiecībās.

6. pants

Starptautiskā Krimināltiesa

1. Puses atkārtoti apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina to efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus valstu un starptautiskā līmenī, tostarp Starptautiskajā Krimināltiesā ( ICC ).

2. Puses uzskata, ka ICC izveide un efektīva darbība ir nozīmīgs solis starptautiskā miera un tiesiskuma labā. Puses piekrīt sniegt atbalstu ICC , īstenojot Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtus un tās saistītos instrumentus, pienācīgu uzmanību pievēršot tās integritātei.

7. pants

Konfliktu novēršana un krīžu pārvarēšana

Puses pastiprina praktisko sadarbību konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomā, jo īpaši ņemot vērā Moldovas Republikas iespējamo dalību ES vadītās civilās un militārās krīžu pārvarēšanas operācijās, kā arī attiecīgos praktiskos vingrinājumos un mācību pasākumos – vērtējot katru gadījumu atsevišķi un pēc iespējama ES uzaicinājuma.

8. pants

Reģionālā stabilitāte

1. Puses pastiprina kopīgos centienus veicināt stabilitāti, drošību un demokrātisko izaugsmi reģionā, kā arī jo īpaši sadarboties, lai panāktu reģiona konfliktu noregulējumu mierīgā ceļā.

2. Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos rast ilgtspējīgu risinājumu Piedņestras jautājumam, pilnība ievērojot Moldovas Republikas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī kopīgi veicinot pēckonfliktu rehabilitāciju. Kamēr nav rasts konflikta risinājums, un neskarot izveidoto formātu sarunām, Piedņestras jautājums būs viens no svarīgākajiem darba kārtības jautājumiem politiskajā dialogā starp Pusēm, kā arī dialogā un sadarbībā ar citiem ieinteresētiem starptautiskiem dalībniekiem.

3. Minētie centieni ievēro kopīgos principus starptautiskā miera un drošības uzturēšanai, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos, 1975. gada Eiropas Drošības un sadarbības konferences Helsinku Nobeiguma aktā un citos būtiskos daudzpusējos dokumentos.

9. pants

Masu iznīcināšanas ieroči

1. Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajam mieram un stabilitātei. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un savās valstīs īstenojot savus pastāvošos pienākumus atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citus būtiskus starptautiskus pienākumus. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

2. Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret MII ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu un sniegt savu ieguldījumu šādā veidā: a) veicot pasākumus, lai ratificētu visus pārējos starptautiskos instrumentus šajā ziņā vai lai tiem atbilstošā gadījumā pievienotos, kā arī lai tos pilnībā īstenotu, un b) ieviešot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot gan ar MII saistītu preču eksportu, gan tranzītu, tostarp kontroli pār divējāda lietojuma tehnoloģiju galīgo izmantošanu saistībā ar MII, un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem.

3. Puses vienojas izveidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs minētos elementus.

10. pants

Kājnieku ieroču, vieglo ieroču un konvencionālo ieroču eksporta kontrole

1. Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (KIVI), kā arī to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

2. Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savus pienākumus apkarot KIVI, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī to saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas piemērojami minētajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu KIVI nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs.

3. Puses apņemas sadarboties un nodrošināt savu centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, lai apkarotu KIVI, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību un iznīcinātu to pārmērīgos krājumus starptautiskā, reģionālā, apakšreģionālā un valstu līmenī.

4. Turklāt Puses vienojas turpināt sadarbību konvencionālo ieroču eksporta kontroles jomā, ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli.

5. Puses vienojas izveidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs minētās apņemšanās.

11. pants

Starptautiskā sadarbība cīņā pret terorismu

1. Puses vienojas sadarboties divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī, lai novērstu un apkarotu terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, attiecīgajām ANO rezolūcijām, starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un bēgļu un humanitārajām tiesībām.

2. Šajā nolūkā tās jo īpaši sadarbojas, lai veicinātu starptautisko vienprātību par terorisma novēršanu un cīņu pret terorismu un lai panāktu vienošanos attiecībā uz visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu.

3. Puses, pilnībā īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1373 (2001) un citus attiecīgos ANO instrumentus un piemērojamās starptautiskās konvencijas un instrumentus, saskaņā ar starptautiskajiem un Pušu tiesību aktiem apmainās ar informāciju par teroristu organizācijām un grupām un to darbībām un atbalsta tīkliem.







III SADAĻA

BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS

12. pants

Tiesiskums

1. Īstenojot sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, Puses īpašu nozīmi piešķir tam, lai veicinātu tiesiskumu, tostarp tiesu neatkarību, tiesu pieejamību un tiesības uz taisnīgu tiesu.

2. Puses pilnībā sadarbosies efektīvai iestāžu darbībai tiesībaizsardzības un tiesvedības jomā.

3. Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana caurstrāvos visa veida sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā.

13. pants

Personas datu aizsardzība

1. Puses vienojas sadarboties, lai nodrošinātu personas datu augsta līmeņa aizsardzību saskaņā ar ES, Eiropas Padomes un starptautiskajiem juridiskajiem instrumentiem un standartiem.

2. Uz personas datu apstrādi attiecas tiesību normas, kas minētas šā nolīguma I pielikumā. Personas datu pārsūtīšana starp Pusēm notiek tikai tad, ja šāda pārsūtīšana ir nepieciešama, lai Pušu kompetentās iestādes īstenotu šo nolīgumu vai citus Pušu noslēgtus nolīgumus.

14. pants

Sadarbība migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības jomā

1. Puses atkārtoti apstiprina, ka ir svarīgi kopīgi pārvaldīt migrācijas plūsmas starp to teritorijām, un pastiprina notiekošo visaptverošo dialogu par visiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem, tostarp legālo migrāciju, starptautisko aizsardzību un cīņu pret nelegālo migrāciju, kontrabandu un cilvēku tirdzniecību.

2. Sadarbības pamatā būs konkrēto vajadzību novērtējumi, ko veiks, Pusēm savstarpēji konsultējoties, un to īstenos saskaņā ar Pušu spēkā esošajiem tiesību aktiem. Sadarbība jo īpaši būs vērsta uz šādiem aspektiem: a) migrācijas pamatcēloņi un sekas; b) valstu tiesību aktu izstrāde un īstenošana un prakses iedibināšana attiecībā uz starptautisko aizsardzību, lai ievērotu 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, 1967. gada Protokola par bēgļu statusu un citu attiecīgo starptautisko instrumentu noteikumus, un lai nodrošinātu “nerepatriēšanas principa” ievērošanu; c) uzņemšanas noteikumi, uzņemto personu tiesības un statuss, taisnīga attieksme pret migrantiem, kas likumīgi uzturas citā valstī, šo personu integrācija, izglītošana un apmācība, kā arī pasākumi cīņai pret rasismu un ksenofobiju; d) efektīvas un preventīvas politikas izstrāde cīņai pret nelegālu imigrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, ieskaitot jautājumu par to, kā apkarot kontrabandistu un nelegālo tirgoņu tīklus un kā aizsargāt šādas tirdzniecības upurus; e) nelegālo migrantu atgriešanas veicināšana un atvieglošana, un f) robežu pārvaldības un dokumentu drošības jomā – organizatoriski, mācību, paraugprakses un citi operatīvi pasākumi, kā arī sadarbības starp Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) un Moldovas Republikas Robežapsardzes dienestu pastiprināšana.

3. Sadarbība var arī veicināt cirkulāro migrāciju par labu attīstībai.

15. pants

Personu pārvietošanās

1. Puses nodrošinās, ka pilnībā tiek īstenots: a) Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par to personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti, kas stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī, un b) Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu, kas stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī un kas grozīts 2012. gada 27. jūnijā.

2. Puses cenšas veicināt pilsoņu mobilitāti un veic pakāpeniskus pasākumus, lai pienācīgi sasniegtu kopējo mērķi – bezvīzu režīmu –, ar noteikumu, ka ir ieviesti nosacījumi labi pārvaldītai un drošai mobilitātei, kas noteikti vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānā.

16. pants

Organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgu darbību novēršana un apkarošana

1. Puses sadarbojas, lai novērstu un apkarotu visu veidu organizētas vai citas noziedzīgas un nelikumīgas darbības, tostarp starptautiska mēroga darbības, piemēram: a) cilvēku kontrabanda un tirdzniecība; b) preču, tostarp kājnieku ieroču un nelegālo narkotiku, kontrabanda un nelikumīga tirdzniecība; c) nelikumīgas darbības ekonomikā un finanšu darbības, piemēram, viltošana, krāpšana nodokļu jomā un publiskā iepirkuma jomā; d) krāpšana, kā minēts šā nolīguma VI sadaļā (Finansiālā sadarbība un noteikumi par krāpšanas novēršanu un kontroli), projektos, ko finansē starptautiski līdzekļu devēji; e) aktīvā un pasīvā korupcija gan privātajā, gan publiskajā sektorā, tostarp dienesta stāvokļa un pilnvaru ļaunprātīga izmantošana un tirgošanās ar ietekmi; f) dokumentu viltošana un nepatiesu ziņu sniegšana, un g) kibernoziegumi.

2. Puses veicina divpusēju, reģionālu un starptautisku sadarbību starp tiesībaizsardzības struktūrām, tostarp stiprina sadarbību starp Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) un attiecīgajām Moldovas Republikas iestādēm. Puses ir apņēmušās efektīvi īstenot attiecīgos starptautiskos standartus, jo īpaši tos, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību ( UNTOC ) un tās trijos protokolos, un Apvienoto Nāciju Organizācijas 2003. gada Pretkorupcijas konvencijā un attiecīgajos Eiropas Padomes instrumentos korupcijas novēršanai un apkarošanai.

17. pants

Vēršanās pret nelegālajām narkotikām

1. Atbilstīgi to attiecīgajām pilnvarām un kompetencēm Puses sadarbojas, lai nodrošinātu līdzsvarotu un integrētu pieeju narkotisko vielu jautājumiem. Stratēģijas un rīcības narkotisko vielu jomā ir vērstas uz to, lai nostiprinātu struktūras, kas vēršas pret nelegālajām narkotikām, samazinātu to piegādi, tirdzniecību un pieprasījumu, risinātu narkomānijas izraisītās veselības problēmas un sociālās sekas, kā arī efektīvāk novērstu ķīmisko prekursoru novirzīšanu, ko izmanto nelikumīgai narkotisko un psihotropo vielu izgatavošanai.

2. Puses vienojas par vajadzīgajām sadarbības metodēm minēto mērķu sasniegšanai. Pasākumu pamatā ir vispārēji pieņemtie principi, kas ir saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju (2013. – 2020. gads), Politisko deklarāciju par pamatprincipiem narkotiku pieprasījuma samazināšanai, kas apstiprināta 1998. gada jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 20. īpašajā sesijā par narkotikām.

18. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana

1. Puses sadarbojas, lai nepieļautu savu finanšu sistēmu un saistīto citu sistēmu izmantošanu noziedzīgās darbībās iegūtu līdzekļu legalizēšanai, kā arī terorisma finansēšanai. Minētā sadarbība sniedzas līdz tādu līdzekļu atgūšanai, kas iegūti noziedzīgu darbību rezultātā.

2. Sadarbojoties šajā jomā, ir atļauts apmainīties ar būtisko informāciju saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem un pieņemt tādus atbilstošus standartus, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, kas līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmušas šajā jomā iesaistītās starptautiskās struktūras, piemēram Finanšu darījumu darba grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai ( FATF ).

19. pants

Terorisma apkarošana

Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un apslāpētu terorisma aktus, pilnībā ievērojot tiesiskumu, starptautiskās cilvēktiesības, bēgļu tiesības un humanitārās tiesības un saskaņā ar ANO 2006. gada Vispārējās terorisma apkarošanas stratēģiju, kā arī attiecīgajiem Pušu normatīvajiem aktiem. Puses to dara, jo īpaši pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1267 (1999), 1373 (2001), 1540 (2004) un 1904 (2009) un citus attiecīgos ANO instrumentus un piemērojamās starptautiskās konvencijas un instrumentus:

a) apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un viņu atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajām un valsts tiesībām;

b) apmainoties ar viedokļiem par terorisma tendencēm un līdzekļiem un metodēm terorisma apkarošanai, tostarp tehnikas jomu un mācībām, un apmainoties ar pieredzi attiecībā uz terorisma novēršanu, un

c) apmainoties ar paraugpraksi cilvēktiesību aizsardzībā cīņā pret terorismu.

20. pants

Tiesiskā sadarbība

1. Puses vienojas attīstīt tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās attiecībā uz daudzpusējo konvenciju par tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jo īpaši Hāgas starptautisko privāttiesību konferences konvencijas starptautiskās tiesiskās sadarbības un tiesvedības jomā, kā arī bērnu aizsardzības jomā, apspriešanu, ratifikāciju un īstenošanu.

2. Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās Puses centīsies uzlabot sadarbību savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā. Tas vajadzības gadījumā ietvertu pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem ANO un Eiropas Padomes instrumentiem un to īstenošanu, kā arī ciešāku sadarbību ar Eurojust .







IV SADAĻA

EKONOMISKĀ SADARBĪBA UN SADARBĪBA CITĀS NOZARĒS







1. NODAĻA

Valsts pārvaldes reforma

21. pants

Sadarbība ir vērsta uz to, lai nodrošinātu Moldovas Republikā efektīvas un atbildīgas valsts pārvaldes veidošanos ar mērķi atbalstīt tiesiskuma īstenošanu, nodrošināt, ka valsts iestādes strādā visas Moldovas Republikas iedzīvotāju labā un ka netraucēti attīstās Moldovas Republikas attiecības ar tās partneriem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta izpildfunkciju modernizācijai un attīstībai ar mērķi sniegt kvalitatīvus pakalpojumus Moldovas Republikas iedzīvotājiem.

22. pants

Sadarbība attiecas uz šādām jomām:

a) valsts iestāžu institucionāla un funkcionāla attīstība, lai palielinātu to darbības efektivitāti un nodrošinātu efektīvu, uz līdzdalības un pārredzamības principiem balstītu lēmumu pieņemšanas un stratēģiskās plānošanas procesu;

b) publisko pakalpojumu modernizācija, tostarp e-pārvaldes ieviešana un īstenošana, lai palielinātu pakalpojumu sniegšanas iedzīvotājiem efektivitāti un samazinātu darījumbības izmaksas;

c) profesionāla civildienesta izveide, pamatojoties uz vadības pārskatatbildību un efektīvu pilnvaru deleģējumu, kā arī taisnīgu un pārredzamu darbā pieņemšanas, mācību, novērtēšanas un atalgojuma noteikšanas procesu;

d) efektīva un profesionāla cilvēkresursu vadība un karjeras attīstība, un

e) ētikas vērtību sekmēšanai civildienestā.

23. pants

Sadarbība attiecas uz visiem, valsts pārvaldes līmeņiem, tostarp uz vietējā līmeņa pārvaldi.







2. NODAĻA

Dialogs par ekonomikas jautājumiem

24. pants

1. ES un Moldovas Republika veicina ekonomikas reformas norisi, uzlabojot izpratni par to ekonomikas pamatprincipiem. Pušu sadarbības mērķis ir veicināt ekonomikas politiku, kas atbilst funkcionējošai tirgus ekonomikai, kā arī formulēt un īstenot minēto ekonomikas politiku.

2. Moldovas Republika cenšas izveidot funkcionējošu tirgus ekonomiku un pakāpeniski tuvināt tās politiku ES politikai saskaņā ar vadošajiem principiem attiecībā uz stabilu makroekonomiku un fiskālo politiku, tostarp centrālās bankas neatkarību un cenu stabilitāti, stabilām publiskajām finansēm un ilgtspējīgu maksājumu bilanci.

25. pants

1. Šajā nolūkā Puses vienojas par sadarbību šādās jomās: a) apmainīties ar informāciju par makroekonomikas tendencēm un strukturālajām reformām, kā arī makroekonomikas rezultātiem un perspektīvām un ekonomikas attīstības stratēģijām; b) kopīgi analizēt abpusēji nozīmīgus ekonomikas jautājumus, tostarp ekonomikas politikas pasākumus un instrumentus to īstenošanai, piemēram, ekonomikas prognožu metodes un stratēģisku politikas dokumentu izstrādi, nolūkā stiprināt Moldovas Republikas politikas izstrādi saskaņā ar ES principiem un praksi, un c) apmainīties ar pieredzi makroekonomikas jomā, tostarp publisko finanšu, finanšu nozares attīstības tendenču un regulējuma, monetārā un valūtas kursa politikas un sistēmas, ārējās palīdzības un ekonomikas statistikas jomā.

2. Sadarbība ietvers arī informācijas apmaiņu par Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības principiem un darbību.

26. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







3. NODAĻA

Sabiedrību tiesības, grāmatvedība un revīzija un korporatīvā pārvaldība

27. pants

1. Atzīstot, ka sabiedrību tiesību un korporatīvās pārvaldības, kā arī grāmatvedības un revīzijas jomā ir nepieciešams efektīvs noteikumu un prakses kopums, lai izveidotu pilnībā darbspējīgu tirgus ekonomiku un veicinātu tirdzniecību, Puses vienojas sadarboties, lai: a) aizsargātu kapitāldaļu īpašniekus, kreditorus un citas ieinteresētās personas saskaņā ar ES noteikumiem šajā jomā; b) valsts līmenī ieviestu attiecīgos starptautiskos standartus un grāmatvedības un revīzijas jomā Moldovas Republikas noteikumus pakāpeniski tuvinātu ES noteikumiem, un c) turpinātu izstrādāt korporatīvās pārvaldības politiku saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, kā arī Moldovas Republikas noteikumus pakāpeniski tuvinātu ES noteikumiem un ieteikumiem šajā jomā.

2. Attiecīgie ES noteikumi un ieteikumi uzskaitīti šā nolīguma II pielikumā.

28. pants

Pušu mērķis būs apmainīties ar informāciju un zināšanām par abām pastāvošajām sistēmām un attiecīgiem jauninājumiem minētajās jomās. Turklāt Puses centīsies uzlabot efektīvu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu komercreģistriem un Moldovas Republikas valsts uzņēmumu reģistru.

29. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

30. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma II pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







4. NODAĻA

Nodarbinātība, sociālā politika un vienlīdzīgas iespējas

31. pants

Puses stiprina dialogu un sadarbību, lai veicinātu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Pienācīga darba nodrošināšanas programmu, nodarbinātības politiku, drošību un veselības aizsardzību darbā, sociālo dialogu, sociālo aizsardzību, sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību un diskriminācijas novēršanu, kā arī sociālās tiesības, un tādējādi sekmēt vairāk un labāku darbavietu radīšanu, nabadzības samazināšanu, sociālās kohēzijas veicināšanu, ilgtspējīgu attīstību un dzīves kvalitātes uzlabošanu.

32. pants

Sadarbība, pamatojoties uz informācijas un paraugprakses apmaiņu, var aptvert izraudzītu jautājumu klāstu šādās jomās:

a) nabadzības samazināšana un sociālās kohēzijas veicināšana;

b) nodarbinātības politika, kuras mērķis ir panākt vairāk un labākas darbavietas ar pienācīgiem darba nosacījumiem, tostarp samazināt ēnu ekonomiku un neoficiālo nodarbinātību;

c) aktīvu darba tirgus pasākumu un efektīvu nodarbinātības dienestu veicināšana, lai modernizētu darba tirgus un pielāgotos darba tirgus vajadzībām;

d) iekļaujošāka darba tirgus un sociālās drošības sistēmu veicināšana, kas integrē nelabvēlīgā situācijā esošas personas, tostarp personas ar īpašām vajadzībām un personas no minoritāšu grupām;

e) darbaspēka migrācijas efektīva pārvaldība ar mērķi pastiprināt tās pozitīvo ietekmi uz attīstību;

f) vienlīdzīgas iespējas, kuru mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, kā arī visu veidu diskriminācijas apkarošana;

g) sociālā politika ar mērķi uzlabot sociālās aizsardzības līmeni, tostarp sociālo palīdzību un sociālo nodrošināšanu, un modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas no to kvalitātes, pieejamības un finansiālās ilgtspējas viedokļa;

h) sociālo partneru līdzdalības veicināšana un sociālā dialoga sekmēšana, tostarp izmantojot visu attiecīgo ieinteresēto personu spēju stiprināšanu, un

i) veselības aizsardzības un drošības darbā veicināšana.

33. pants

Puses veicina visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju un jo īpaši sociālo partneru, iesaistīšanu politikas izstrādē un reformās Moldovas Republikā un Pušu sadarbībā saskaņā ar šo nolīgumu.

34. pants

Puses cenšas veicināt sadarbību nodarbinātības un sociālās politikas jomās visos attiecīgos reģionālos, daudzpusējos un starptautiskos forumos un organizācijās.

35. pants

Puses veicina korporatīvo sociālo atbildību un pārskatatbildību un sekmē atbildīgu darījumdarbības praksi, piemēram, kas tiek atbalstīta ANO Globālajā līgumā un SDO trīspusējā deklarācijā par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku.

36. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

37. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma III pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







5. NODAĻA

Patērētāju tiesību aizsardzība

38. pants

Puses sadarbojas, lai nodrošinātu augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un panāktu savu patērētāju tiesību aizsardzības sistēmu savietojamību.

39. pants

Lai sasniegtu minētos mērķus, sadarbībā attiecīgi var attiekties uz:

a) centieniem tuvināt tiesību aktus patērētāju jomā, pamatojoties uz šā nolīguma IV pielikumā izklāstītajām prioritātēm, vienlaikus novēršot šķēršļus tirdzniecībai, lai nodrošinātu patērētājiem patiesu izvēli;

b) informācijas apmaiņas sekmēšanu par patērētāju tiesību aizsardzības sistēmām, tostarp tiesību aktiem patērētāju jomā un to izpildi, patēriņa preču nekaitīgumu, tostarp tirgus uzraudzību, patērētāju informācijas sistēmām un rīkiem, patērētāju izglītošanu, tiesību atbalstu patērētajiem un viņu tiesisko aizsardzību, un starp tirgotājiem un patērētājiem noslēgtajiem pārdošanas un pakalpojumu līgumiem;

c) mācību pasākumu pārvaldes ierēdņiem un citiem patērētāju interešu pārstāvjiem veicināšanu, un

d) atbalstu neatkarīgu patērētāju apvienību, tostarp nevalstisku patērētāju organizāciju (NVO), izveidei, un kontaktiem starp patērētāju interešu pārstāvjiem, kā arī sadarbībai starp iestādēm un NVO patērētāju tiesību aizsardzības jomā.

40. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma IV pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







6. NODAĻA

Statistika

41. pants

Puses attīsta un stiprina sadarbību statistikas jautājumos, tādējādi sniedzot ieguldījumu, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi – nodrošināt savlaicīgus, starptautiski salīdzināmus un ticamus statistikas datus. Ir sagaidāms, ka ilgtspējīga, efektīva un profesionāli neatkarīga valsts statistikas sistēma sniegs informāciju, kas attiecas uz Pušu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un lēmumu pieņēmējiem ES un Moldovas Republikā, uz tā pamata dodot tiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus. Valsts statistikas sistēmai būtu jāievēro ANO oficiālās statistikas pamatprincipi, ņemot vērā ES acquis par statistiku, tostarp arī Eiropas statistikas prakses kodeksu, lai saskaņotu valsts statistikas sistēmu ar Eiropas normām un standartiem.

42. pants

Sadarbības mērķi ir šādi:

a) vēl vairāk uzlabot valsts statistikas sistēmu kapacitāti, pievēršoties labam juridiskajam pamatam, adekvātai datu un metadatu izplatīšanas politikai un vienkāršai lietošanai, ņemot vērā dažādās lietotāju grupas, tostarp publisko un privāto sektoru, akadēmiskās aprindas un citus lietotājus;

b) pakāpeniski saskaņot Moldovas Republikas statistikas sistēmu ar Eiropas Statistikas sistēmu;

c) uzlabot datu sniegšanu ES, ņemot vērā attiecīgo starptautisko un Eiropas metodoloģiju piemērošanu, tostarp klasifikāciju;

d) uzlabot valsts statistikas jomā strādājošo profesionāļu un vadības kapacitāti, lai atvieglotu ES statistikas standartu piemērošanu un veicinātu Moldovas Republikas statistikas sistēmas attīstību;

e) apmainīties ar Pušu pieredzi par statistikas zinātības attīstību, un

f) veicināt visaptverošu kvalitātes vadību visiem statistikas izveides un izplatīšanas procesiem.

43. pants

Puses sadarbojas Eiropas Statistikas sistēma, kur Savienības statistikas iestāde ir Eurostat. Sadarbība ietver šādas jomas:

a) demogrāfiskā statistika, tostarp uzskaite un sociālā statistika;

b) lauksaimniecības statistika, tostarp lauksaimniecības uzskaite un vides statistika;

c) darījumdarbības statistika, tostarp komercreģistri un administratīvo resursu izmantojums statistikas vajadzībām;

d) makroekonomikas statistika, tostarp nacionālie konti, ārējās tirdzniecības statistika un statistika par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem;

e) enerģētikas statistika, tostarp bilances;

f) reģionālā statistika, un

g) horizontālās darbības, tostarp statistikas klasifikācijas, kvalitātes pārvaldība, apmācība, datu izplatīšana un modernu informācijas tehnoloģiju izmantošana.

44. pants

Puses inter alia apmainās ar informāciju un zināšanām un uzlabo sadarbību, ņemot vērā jau uzkrāto pieredzi statistikas sistēmas reformā, kas sākta dažādu palīdzības programmu ietvaros. Centienus vērš uz to, lai panāktu turpmāku pakāpenisku saskaņošanu ar ES acquis par statistiku, pamatojoties uz Moldovas Republikas statistikas sistēmas uzlabošanas valsts stratēģiju un ņemot vērā Eiropas Statistikas sistēmas aktualitātes. Statistikas datu sagatavošanas procesā uzsvars liekams uz izlases veida apsekojumu turpmāku attīstīšanu un administratīvo arhīvu izmantojumu, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību samazināt atbilžu sniegšanas slogu. Dati ir domāti politikas virzienu izstrādei un uzraudzībai visās galvenajās sociālās un ekonomikas dzīves nozarēs.

45. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs. Cik vien iespējams, Moldovas Republikai būtu jāļauj piedalīties Eiropas Statistikas sistēmas veiktajās darbībās, tostarp apmācībā.

46. pants

1. Puses apņemas pieņemt un regulāri pārskatīt programmu Moldovas Republikas tiesību aktu pakāpeniskai tuvināšanai ES acquis statistikas jomā.

2. ES acquis statistikas jomā ir noteikts Statistikas noteikumu krājumā, ko katru gadu atjaunina un ko Puses uzskata par pievienotu šim nolīgumam (V pielikums).







7. NODAĻA

Valsts finanšu pārvaldība – budŽeta politika, iekšējā kontrole, finanšu inspekcija un ārējā revīzija

47. pants

Sadarbība jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, būs vērsta uz starptautisko standartu un ES paraugprakses šajā jomā īstenošanu, kas veicinās modernu publisko finanšu pārvaldības sistēmas izveidi Moldovas Republikā, kas ir saderīga ar ES un starptautiskajiem pārredzamības, pārskatatbildības, ekonomikas, efektivitātes un lietderības pamatprincipiem.

48. pants

Budžets un uzskaites sistēmas

Puses sadarbojas, lai:

a) uzlabotu un sistematizētu reglamentējošos dokumentus par budžeta, valsts kases, gramatvedības un ziņošanas sistēmām un tos saskaņotu, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem, kā arī ievērojot ES paraugpraksi publiskajā sektorā;

b) nepārtraukti attīstītu daudzgadu budžeta plānošanu un to saskaņotu ar ES paraugpraksi;

c) pētītu Eiropas valstu praksi starpbudžetu attiecībās, lai uzlabotu šo jomu Moldovas Republikā;

d) veicinātu iepirkuma procedūru tuvināšanu ES pastāvošajai praksei, un

e) apmainītos ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi, tostarp organizējot darbinieku apmaiņu un kopīgas mācības šajā jomā.

49. pants

Iekšējā kontrole, finanšu inspekcija un ārējā revīzija

Puses arī sadarbojas, lai:

a) turpinātu uzlabot iekšējās kontroles sistēmu (tostarp funkcionāli neatkarīgu iekšējās revīzijas funkciju) valsts un vietējās iestādēs, saskaņojot ar vispārēji atzītajiem starptautiskajiem standartiem un metodoloģiju un ES paraugpraksi;

b) izveidotu atbilstošu finanšu inspekcijas sistēmu, kas papildinās, bet nedublēs iekšējās revīzijas funkciju, un nodrošinās atbilstošu valdības ieņēmumu un izdevumu kontroles tvērumu pārejas laikā un pēc tā beigām;

c) panāktu efektīvu sadarbību starp dalībniekiem, kas iesaistīti finanšu pārvaldībā un kontrolē, revīzijā un inspekcijā, un dalībniekiem, kas atbildīgi par budžetu, valsts kasi un grāmatvedību, lai veicinātu pārvaldības uzlabošanu;

d) stiprinātu publisko finanšu iekšējās kontroles (PFIK) centrālo saskaņošanas nodaļas kompetenci;

e) īstenotu starptautiski atzītos Starptautiskās augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) ārējās revīzijas standartus, un

f) apmainītos ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi, inter alia organizējot darbinieku apmaiņu un kopīgas mācības šajās jomās.

50. pants

Cīņa pret krāpšanu un korupciju

Puses arī sadarbojas, lai:

a) apmainītos ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi;

b) uzlabotu krāpšanas un korupcijas apkarošanas un novēršanas metodes jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, tostarp attiecīgo administratīvo iestāžu sadarbību, un

c) nodrošinātu efektīvu sadarbību ar attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām gadījumos, kad tiek veiktas pārbaudes uz vietas, inspekcijas un revīzijas saistībā ar ES līdzekļu pārvaldību un kontroli saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām.

51. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







8. NODAĻA

Nodokļu politika

52. pants

Puses sadarbojas, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu jomā ar nolūku turpināt uzlabot ekonomiskās attiecības, tirdzniecību, ieguldījumus un godīgu konkurenci.

53. pants

Atsaucoties uz šā nolīguma 52. pantu, Puses atzīst un apņemas īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, tas ir, pārredzamības, informācijas apmaiņas un godīgas konkurences nodokļu jomā principus, kā to apņēmušās dalībvalstis ES līmenī. Šajā nolūkā, neierobežojot ES un dalībvalstu kompetenci, Puses uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā, veicinās likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādās pasākumus iepriekš minēto principu efektīvai īstenošanai.

54. pants

Puses turklāt uzlabo un stiprina sadarbību, kuras mērķis ir uzlabot un attīstīt Moldovas Republikas nodokļu sistēmu un pārvaldību, tostarp iekasēšanas un kontroles spēju uzlabošanu, īpašu uzmanību pievēršot pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas procedūrām, lai izvairītos no nokavēto maksājumu uzkrāšanās, nodrošinātu efektīvu nodokļu iekasēšanu un stiprinātu cīņu pret nodokļu krāpšanu un nodokļu nemaksāšanu. Puses cenšas palielināt sadarbību un pieredzes apmaiņu nodokļu krāpšanas jomā, jo īpaši attiecībā uz “karuseļveida” krāpšanu.

55. pants

Puses uzlabo sadarbību un harmonizē pasākumu plānus krāpšanas un akcīzes preču kontrabandas prevencijai un apkarošanai. Šī sadarbība inter alia ietvers pakāpenisku, pēc iespējas lielāku akcīzes likmes tuvināšanu tabakas izstrādājumiem, ņemot vērā reģionālos ierobežojumus, tostarp īstenojot dialogu reģionālā līmenī un saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas 2003. gada Pamatkonvenciju par tabakas kontroli (PVO FCTC). Šajā nolūkā Puses centīsies stiprināt sadarbību reģionālā kontekstā.

56. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

57. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma VI pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







9. NODAĻA

Finanšu pakalpojumi

58. pants

Atzīstot to, cik nozīmīgs ir efektīvs noteikumu un prakses kopums finanšu pakalpojumu jomā, lai izveidotu pilnībā darbspējīgu tirgus ekonomiku un veicinātu tirdzniecisku apmaiņu starp Pusēm, Puses vienojas sadarboties finanšu pakalpojumu jomā šādu mērķu sasniegšanai:

a) atbalstīt finanšu pakalpojumu regulējuma pielāgošanās procesu atvērtas tirgus ekonomikas vajadzībām;

b) nodrošināt ieguldītāju un citu finanšu pakalpojumu patērētāju efektīvu un atbilstīgu aizsardzību;

c) nodrošināt Moldovas Republikas finanšu sistēmas stabilitāti un integritāti kopumā;

d) veicināt sadarbību starp dažādiem finanšu sistēmas dalībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudzības iestādēm, un

e) nodrošināt neatkarīgu un efektīvu uzraudzību.

59. pants

1. Puses veicina sadarbību starp attiecīgajām regulatīvajām un uzraudzības iestādēm, tostarp informācijas apmaiņu, zināšanu apmaiņu par finanšu tirgiem un citus šādus pasākumus.

2. Īpašu uzmanību pievērš šādu iestāžu administratīvo spēju attīstīšanai, tostarp izmantojot personāla apmaiņas un kopīgas mācības.

60. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

61. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma XXVIII-A pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







10. NODAĻA

Rūpniecības un uzņēmumu politika

62. pants

Puses attīsta un stiprina sadarbību rūpniecības un uzņēmumu politikas jomā, tādējādi uzlabojot darījumdarbības vidi visiem ekonomikas dalībniekiem, taču jo īpaši uzmanību pievēršot maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Pastiprinātai sadarbībai būtu jāuzlabo administratīvais un tiesiskais regulējums gan Moldovas Republikas, gan ES uzņēmumiem, kas darbojas ES un Moldovas Republikā, tā būtu jābalsta uz ES MVU un rūpniecības politiku, ņemot vērā starptautiski atzītus principus un praksi šajā jomā.

63. pants

Šajā nolūkā Puses sadarbojas, lai:

a) īstenotu stratēģijas MVU attīstībai, pamatojoties uz Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta principiem, un novērotu īstenošanas procesu ar regulāras ziņošanas un dialoga palīdzību. Minētā sadarbība ietvers arī pievēršanos mikrouzņēmumiem un amatniecības uzņēmumiem, kas ir ārkārtīgi svarīgi gan ES, gan Moldovas Republikas ekonomikai;

b) izveidotu labākus pamatnosacījumus, apmainoties ar informāciju un labu praksi, tādējādi uzlabojot konkurētspēju. Minētā sadarbība ietvers strukturālo pārmaiņu pārvaldību (restrukturizāciju), privāto un publisko partnerību attīstību un vides un enerģijas jautājumus, kā piemēram energoefektivitāti un tīrāku ražošanu;

c) vienkāršotu un racionalizētu regulējumu un regulējuma praksi, īpaši pievēršoties labās prakses apmaiņai par regulējuma tehniku, ietverot ES principus;

d) rosinātu jauninājumu politikas izstrādi, apmainoties ar informāciju un labu praksi par pētniecības un izstrādes komercializāciju (ietverot atbalsta instrumentus jaunizveidotiem uzņēmumiem tehnoloģiju jomā), klasteru attīstību un piekļuvi finansējumam;

e) rosinātu ciešākus kontaktus starp ES un Moldovas Republikas uzņēmumiem un starp minētajiem uzņēmumiem un Moldovas Republikas un ES iestādēm;

f) atbalstītu eksportu veicinošu darbību izveidi Moldovas Republikā, un

g) veicinātu Moldovas Republikas dažu nozaru rūpniecības modernizāciju un pārstrukturizāciju.

64. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs. Tas ietvers ES un Moldovas Republikas uzņēmumu pārstāvjus.







11. NODAĻA

Izguve un izejvielas

65. pants

Puses attīsta un stiprina sadarbību izejvielu izguves nozarēs un izejvielu tirdzniecībā ar mērķi veicināt savstarpējo sapratni, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, īstenot informācijas apmaiņu un sadarbību ar energoresursiem nesaistītos jautājumos, jo īpaši metāla rūdu un rūpniecisko minerālu izguvē.

66. pants

Šajā nolūkā Puses sadarbojas šādās jomās:

a) Puses apmainās ar informāciju par attīstības tendencēm to izguves un izejvielu nozarēs;

b) apmainās ar informāciju jautājumos saistībā ar izejvielu tirdzniecību, lai veicinātu divpusējo apmaiņu;

c) apmainās ar informāciju un paraugpraksi saistībā ar izejvielu izguves rūpniecības ilgtspējīgas attīstības aspektiem, un

d) apmainās ar informāciju un paraugpraksi saistībā ar apmācību, prasmēm un drošību izejvielu izguves rūpniecībā.







12. NODAĻA

Lauksaimniecība un lauku attīstība

67. pants

Puses sadarbojas, lai veicinātu lauksaimniecības un lauku attīstību, jo īpaši politikas un tiesību aktu pakāpeniskas konverģences ceļā.

68. pants

Pušu sadarbība lauksaimniecības un lauku attīstības jomā inter alia aptver šādas jomas:

a) savstarpējas izpratnes uzlabošana par lauksaimniecības un lauku attīstības politiku;

b) administratīvo spēju uzlabošana centrālā un vietējā līmenī, lai plānotu, novērtētu un īstenotu politiku saskaņā ar ES tiesību aktiem un paraugpraksi;

c) lauksaimniecības ražošanas modernizācijas un ilgtspējas veicināšana;

d) zināšanu un paraugprakses apmaiņa par lauku attīstības politiku, lai uzlabotu lauku kopienu labklājību;

e) lauksaimniecības nozares konkurētspējas un tirgu efektivitātes un pārredzamības uzlabošana;

f) kvalitātes politikas un tās kontroles mehānismu, jo īpaši ģeogrāfisko izcelsmes norāžu un bioloģiskās lauksaimniecības veicināšana;

g) zināšanu izplatīšana un popularizēšanas pakalpojumu lauksaimniecības produktu ražotājiem veicināšana; un

h) starptautisko organizāciju, kuru dalībnieces ir abas Puses, izskatāmo jautājumu saskaņošanas uzlabošana.

69. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

70. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma VII pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







13. NODAĻA

Zivsaimniecības un jūrlietu politika







1. iedaļa

Zivsaimniecības politika

71. pants

Puses attīsta un nostiprina sadarbību jautājumos, kas skar zivsaimniecības un jūrlietu jomas pārvaldību, tādējādi attīstot ciešāku divpusējo un daudzpusējo sadarbību zivsaimniecības jomā. Puses arī veicina integrētu pieeju zivsaimniecības jautājumiem un veicina ilgtspējīgas zivsaimniecības attīstību.

72. pants

Puses veic kopīgus pasākumus, apmainās ar informāciju un atbalsta viena otru, lai veicinātu:

a) labu pārvaldību un paraugprakses īstenošanu zvejniecības pārvaldības jomā nolūkā nodrošināt zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību ilgtspējīgā veidā, pamatojoties uz ekosistēmu pieeju;

b) atbildīgu zveju un zvejniecības pārvaldību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem, lai saglabātu zivju krājumus un ekosistēmas veselīgā stāvoklī, un

c) sadarbību attiecīgās reģionālās organizācijās, kas atbildīgas par dzīvo ūdens resursu saglabāšanu un pārvaldību.

73. pants

Puses atbalstīs tādas iniciatīvas kā savstarpēja pieredzes apmaiņa un atbalsta sniegšana nolūkā nodrošināt ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu, tostarp:

a) zvejniecības un akvakultūras resursu pārvaldību;

b) zvejas darbību inspekciju un kontroli, kā arī attiecīgu administratīvo un tiesu struktūru izveidi, kuras spēj piemērot atbilstošus pasākumus;

c) datu par nozveju un izkraušanu, bioloģisko un ekonomisko datu vākšanu;

d) tirgu efektivitātes uzlabošanu, jo īpaši atbalstot ražotāju organizācijas, sniedzot informāciju patērētājiem un ieviešot tirgvedības standartus un izsekojamību, un

e) struktūrpolitikas zivsaimniecības nozarē izstrādi, īpašu uzmanību pievēršot to zivsaimniecības apgabalu ilgtspējīgai attīstībai, kuri definēti kā apvidus, kurā ir ezera krasts vai kurš ietver dīķus vai upes grīvu, un kurā ir ievērojama nodarbinātība zivsaimniecības nozarē.







2. iedaļa

jūrlietu politika

74. pants

Ņemot vērā to sadarbību zivsaimniecības, transporta, vides un citu ar jūru saistītu politiku jomā, Puses arī veido sadarbību un attiecīgā gadījumā sniedz savstarpēju atbalstu jūrlietu jautājumos, jo īpaši attiecīgos starptautiskos jūrlietu forumos aktīvi atbalstot integrētu pieeju jūrlietām un labu pārvaldību Melnajā jūrā.

75. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







14. NODAĻA

Sadarbība enerģētikas jomā

76. pants

Puses vienojas turpināt izveidoto sadarbību enerģētikas jomā, pamatojoties uz partnerības, abpusēja intereses, pārredzamības un paredzamības principiem. Sadarbības mērķis būtu energoefektivitāte, tirgus integrāciju un regulējuma konverģence enerģētikas nozarē, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt konkurētspēju un piekļuvi drošai, videi nekaitīgai un pieejamai enerģijai, tostarp izmantojot Enerģētikas kopienas līguma noteikumus.

77. pants

Sadarbība cita starpā attiecas uz šādām jomām un mērķiem:

a) enerģētikas stratēģija un politika;

b) konkurētspējīgu, pārredzamu un no diskriminācijas brīvu enerģijas tirgu izveide saskaņā ar ES standartiem, ietverot pienākumus atbilstīgi Enerģētikas kopienas līgumam, veicot regulējuma reformas un izmantojot dalību reģionālajā enerģētikas sadarbībā;

c) pievilcīga un stabila klimata ieguldījumiem attīstīšana, pievēršoties institucionāliem, juridiskiem, fiskāliem un citiem nosacījumiem;

d) enerģētikas infrastruktūra, tostarp kopīgu interešu projekti, lai dažādotu enerģijas avotus, piegādātājus un transporta ceļus efektīvā ekonomiski izdevīgā un videi nekaitīgā veidā, inter alia, veicinot no aizdevumiem un dotācijām finansētus ieguldījumus;

e) enerģijas piegādes un tirdzniecības, tranzīta un transporta ilgtermiņa stabilitātes un drošības veicināšana un stiprināšana, pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu un bez diskriminācijas saskaņā ar ES un starptautiskajiem noteikumiem;

f) energoefektivitātes un energotaupības veicināšana inter alia attiecībā uz ēku energoefektivitāti, un attīstība un atbalsts atjaunojamās enerģijas jomā ekonomiski izdevīgā un videi nekaitīga veidā;

g) siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana, tostarp ar energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu projektu palīdzību;

h) zinātniskā un tehniskā sadarbība un informācijas apmaiņa, lai attīstītu un uzlabotu enerģijas ražošanas, transportēšanas, piegādes un galīgās izmantošanas tehnoloģijas, īpašu uzmanību pievēršot energoefektīvām un videi draudzīgām tehnoloģijām, un

i) sadarbību var īstenot kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju jomā saskaņā ar Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) principiem un standartiem un attiecīgajiem starptautiskajiem nolīgumiem un konvencijām, kas noslēgtas SAEA ietvaros, kā arī attiecīgā gadījumā – atbilstoši Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.

78. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

79. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma VIII pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







15. NODAĻA

Transports

80. pants

Puses:

a) paplašina un stiprina sadarbību transporta jomā, lai atbalstītu ilgtspējīgu transporta sistēmu izveidi;

b) atbalsta efektīvu, drošu transportu, kā arī transporta sistēmu savietojamību un sadarbspēju; un

c) cenšas uzlabot galvenos transporta savienojumus starp to teritorijām.

81. pants

Sadarbība cita starpā attiecas uz šādām jomām:

a) ilgtspējīgas valsts transporta politikas izstrāde, kas aptver visus transporta veidus, jo īpaši nolūkā nodrošināt efektīvas, drošas transporta sistēmas un veicināt transporta nozares apsvērumu integrāciju citās politikas jomās;

b) nozaru stratēģijas izstrāde valsts transporta politikas gaisotnē (ietverot juridiskās prasības tehniskā aprīkojuma un transporta flotes atjaunināšanai, lai panāktu atbilstību starptautiskajiem standartiem) ceļu, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu, aviācijas un to sadarbspējas jomā, ietverot īstenošanas grafikus un posmus, administratīvos pienākumus, kā arī finansēšanas plānus;

c) infrastruktūras politikas uzlabošana, lai labāk noteiktu un novērtētu infrastruktūras projektus attiecībā uz vairākiem transporta veidiem;

d) finansēšanas stratēģijas izstrāde, pievēršot uzmanību ekspluatācijai, kapacitātes ierobežojumiem un trūkstošā posma infrastruktūrai, kā arī aktivēt un veicināt privātā sektora dalību transporta projektos;

e) pievienošanās attiecīgajām starptautiskajām transporta organizācijām un nolīgumiem, tostarp procedūras, kas nodrošina starptautisko transporta nolīgumu un konvenciju striktu īstenošanu un piemērošanu;

f) zinātniskā un tehniskā sadarbība un informācijas apmaiņa transporta tehnoloģiju, piemēram, inteliģentu transporta sistēmu, izstrādei un uzlabošanai; un

g) inteliģentu transporta sistēmu un informācijas tehnoloģiju izmantošanas veicināšana visu transporta veidu pārvaldībā un darbībā, kā arī sadarbspējas atbalsts un sadarbība kosmosa sistēmu izmantošanā un to komerciālā piemērošanā, kas uzlabo transportu.

82. pants

1. Sadarbības mērķis turklāt ir uzlabot pasažieru un preču pārvietošanos, palielināt raitu transporta plūsmu starp Moldovas Republiku, ES un trešām valstīm reģionā, novēršot administratīvos, tehniskos, pārrobežu un citus šķēršļus, uzlabojot transporta tīklus un atjauninot infrastruktūru jo īpaši galvenajās transporta asīs, kas savieno Puses. Minētā sadarbība ietver pasākumus robežu šķērsošanas atvieglošanai.

2. Sadarbība ietver informācijas apmaiņu un kopīgas darbības: a) reģionālā līmenī, jo īpaši ņemot vērā un pārņemot panākumus, kas sasniegti dažādos reģionālo transporta sadarbības pasākumos, piemēram, Eiropas – Kaukāza – Āzijas transporta koridors (TRACECA), sadarbība transporta jomā saskanā ar Austrumu partnerību un citas transporta iniciatīvas; un b) starptautiskā līmenī, tostarp attiecībā uz starptautiskajām transporta organizācijām un starptautiskiem nolīgumiem un konvencijām, ko Puses ratificējušas, un dažādās ES transporta aģentūrās.

83. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

84. pants

Puses sadarbosies transporta savienojumu uzlabošanā saskaņā ar noteikumiem, kas minēti šā nolīguma IX pielikumā.

85. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma X pielikumā un XXVIII-D pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minēto pielikumu noteikumiem.







16. NODAĻA

Vide

86. pants

Puses attīsta un stiprina sadarbību vides jautājumos, tādējādi sniedzot ieguldījumu ilgtermiņa mērķa – nodrošināt ilgtspējīgu attīstību un vidi saudzējošu ekonomiku – sasniegšanā. Tiek sagaidīts, ka ES un Moldovas Republikas iedzīvotāji uzņēmumi gūs labumu no minētās uzlabotās vides aizsardzības, tostarp uzlabosies sabiedrības veselība, saglabāsies dabas resursi, palielināsies ekonomikas un vides efektivitāte, vides integrācijas citās politikas jomās, kā arī palielināsies modernu, tīrāku tehnoloģiju izmantošana, veicinot ilgtspējīgas ražošanas paņēmienus. Sadarbība norisinās, ņemot vērā Pušu intereses un pamatojoties uz līdztiesību un abpusēju izdevīgumu, kā arī ievērojot starp Pusēm pastāvošo atkarību vides aizsardzības jomā un daudzpusējos nolīgumus minētajā jomā.

87. pants

Sadarbības mērķis ir vides saglabāšana, aizsardzība, uzlabošana un tās kvalitātes atjaunošana, cilvēku veselības aizsardzība, ilgtspējīga dabas resursu izmantošana un pasākumu veicināšana starptautiskā līmenī reģionālo un globālo vides problēmu risināšanai, tostarp šādās jomās:

a) vides pārvaldības un horizontālie jautājumi, tostarp ietekmes uz vidi novērtējums un stratēģiskais vides novērtējums, izglītība un apmācība, atbildība vides jomā, noziegumu pret vidi apkarošana, pārrobežu sadarbība, vides informācijas pieejamība sabiedrībai, lēmumu pieņemšanas procesi un efektīvas administratīvās un juridiskās pārskatīšanas procedūras;

b) gaisa kvalitāte;

c) ūdens kvalitāte un resursu pārvaldība, tostarp plūdu riska pārvaldība, ūdens trūkums un sausums;

d) atkritumu un resursu pārvaldība un atkritumu pārvadāšana;

e) dabas aizsardzība, tostarp bioloģiskās un ainavu daudzveidības saglabāšana un aizsardzība;

f) rūpnieciskais piesārņojums un rūpnieciskie apdraudējumi;

g) ķīmiskās vielas;

h) trokšņa piesārņojums;

i) augsnes aizsardzība;

j) pilsētas un lauku vide;

k) vides nodevas un nodokļi;

l) pārraudzības un vides informācijas sistēmas;

m) inspekcija un noteikumu izpilde, un

n) ekoinovācija, tostarp labākā pieejamā tehnoloģija.

88. pants

Puses inter alia:

a) apmainās ar informāciju un pieredzi;

b) īsteno kopīgu pētniecību un apmainās ar informāciju par tīrākām tehnoloģijām;

c) plāno rīcību rūpniecisko apdraudējumu un rūpniecisko avāriju gadījumos;

d) īsteno kopīgas darbības reģionālā un starptautiskā līmenī, tostarp saistībā ar Pušu ratificētiem daudzpusējiem vides nolīgumiem, un attiecīgos gadījumos arī kopīgas darbības attiecīgo aģentūru ietvaros.

Puses īpašu uzmanību pievērš pārrobežu jautājumiem un reģionālajai sadarbībai.

89. pants

Sadarbībai inter alia ir šādi mērķi:

a) izstrādāt vispusīgu vides stratēģiju, kas aptver plānotas institucionālas reformas (ar grafikiem), lai nodrošinātu vides tiesību aktu īstenošanu un izpildi; sadalīt vides pārvaldības kompetences valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī; procedūras lēmumu pieņemšanai un lēmumu īstenošanai; procedūras vides jautājumu integrācijas citās politikas jomās veicināšanai; veicināt zaļās ekonomikas pasākumus un ekoinovāciju, identificēt nepieciešamos cilvēkresursus un finanšu resursus un pārskatīšanas mehānismu, un

b) izstrādāt gaisa kvalitātes stratēģijas nozarēs; ūdens kvalitāte un resursu pārvaldība; atkritumu un resursu pārvaldība; bioloģiskā daudzveidība un dabas aizsardzība; rūpnieciskais piesārņojums un rūpnieciskie apdraudējumi, ķīmiskās vielas, trokšņa piesārņojums, augsnes aizsardzība, pilsētas un lauku vide; ekoinovācija, nosakot precīzus īstenošanas grafikus un posmus, administratīvos pienākumus, kā arī finansēšanas stratēģijas ieguldījumiem infrastruktūrā un tehnoloģijās.

90. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

91. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma XI pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







17. NODAĻA

Rīcība klimata jomā

92. pants

Puses attīsta un stiprina sadarbību klimata pārmaiņu apkarošanā. Sadarbība norisinās, ņemot vērā Pušu intereses un pamatojoties uz līdztiesību un abpusēju izdevīgumu, un ņemot vērā pastāvošo savstarpējo atkarību divpusējo un daudzpusējo saistību dēļ šajā jomā.

93. pants

Sadarbība veicina pasākumus iekšzemes, reģiona un starptautiskā līmenī, tostarp ietverot šādas jomas:

a) klimata pārmaiņu mazināšana;

b) pielāgošanās klimata pārmaiņām;

c) siltumnīcefekta gāzu tirdzniecība;

d) drošu un ilgtspējīgu zema oglekļa un pielāgošanas tehnoloģiju pētniecība, attīstība, ieviešana un izplatīšana,

e) klimata jautājumu ietveršana nozaru politikā, un

f) izpratnes vairošana, izglītība un mācības.

94. pants

Puses inter alia:

a) apmainās ar informāciju un pieredzi;

b) īsteno kopīgu pētniecību un apmainās ar informāciju par tīrākām tehnoloģijām;

c) īsteno kopīgas darbības reģionālā un starptautiskā līmenī, tostarp saistībā ar Pušu ratificētiem daudzpusējiem vides nolīgumiem, un attiecīgos gadījumos arī kopīgas darbības attiecīgo aģentūru ietvaros.

Puses īpašu uzmanību pievērš pārrobežu jautājumiem un reģionālajai sadarbībai.

95. pants

Sadarbība cita starpā attiecas uz to, lai attīstītu un īstenotu:

a) vispārēju klimata stratēģiju un rīcības plānu, lai ilgtermiņā mazinātu klimata pārmaiņu sekas un tām pielāgotos;

b) neaizsargātības un adaptācijas novērtējumus;

c) Valsts stratēģiju, lai pielāgotos klimata pārmaiņām;

d) zema oglekļa attīstības stratēģiju;

e) ilgtermiņa pasākumus, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju;

f) pasākumus, lai sagatavotos siltumnīcefekta gāzu tirdzniecībai;

g) pasākumus, lai veicinātu tehnoloģiju nodošanu, pamatojoties uz izvērtējumu par nepieciešamajām tehnoloģijām;

h) pasākumus, lai klimata jautājumus ietvertu nozaru politikā, un

i) pasākumus saistībā ar ozonu noārdošām vielām.

96. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

97. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma XII pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







18. NODAĻA

Informācijas sabiedrība

98. pants

Puses nostiprina sadarbību informācijas sabiedrības attīstībai iedzīvotāju un uzņēmēju labā, nodrošinot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) plašu pieejamību un labākas kvalitātes pakalpojumus par pieņemamu cenu. Minētās sadarbības mērķim vajadzētu būt atvieglot piekļuvi elektronisko sakaru tirgiem, sekmēt konkurenci un ieguldījumus šajā nozarē, un veicināt publisko tiešsaistes pakalpojumu attīstību.

99. pants

Sadarbība attiecas uz šādām jomām:

a) apmaiņa ar informāciju un paraugpraksi valsts informācijas sabiedrības stratēģiju īstenošanā, tostarp, inter alia, tādu iniciatīvu, kuru mērķis ir veicināt platjoslas piekļuvi, uzlabot tīklu drošumu un attīstīt publiskos tiešsaistes pakalpojumus;

b) apmaiņa ar informāciju, paraugpraksi un pieredzi, lai veicinātu visaptveroša regulējuma elektronisko sakaru jomā izstrādi, un jo īpaši stiprināt valsts iestādes informācijas un sakaru tehnoloģijas jautājumos un neatkarīga regulatora administratīvās spējas, sekmēt frekvenču spektra resursu labāku izmantošanu un veicināt tīklu sadarbspēju Moldovas Republikā un starp Moldovas Republiku un ES;

c) IKT rīku ieviešanas labākai pārvaldībai, e-mācību un pētniecības, sabiedrības veselībasaprūpes, kultūras mantojuma digitalizācijas, digitālā satura un e-komercijas attīstības veicināšana un atbalstīšana, un

d) personas datu aizsardzības līmeņa un privātuma aizsardzības elektronisko sakaru jomā paaugstināšana.

100. pants

Puses veicina sadarbību elektronisko sakaru jomā starp ES regulatoriem un Moldovas Republikas valsts regulatora iestādēm. Puses apsver arī sadarbību citās nozīmīgās jomās, tostarp izmantojot reģionālas iniciatīvas.

101. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.

102. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma XXVIII-B pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







19. NODAĻA

Tūrisms

103. pants

Puses sadarbojas tūrisma jomā ar mērķi stiprināt konkurētspējīgas un ilgtspējīgas tūrisma nozares attīstību, kas veicinātu ekonomikas izaugsmi un iespējas, nodarbinātību un starptautisko apmaiņu.

104. pants

Sadarbība divpusējā, reģionālā un Eiropas līmenī balstītos uz šādiem principiem:

a) vietējo kopienu integritātes un interešu ievērošana, jo īpaši lauku reģionos;

b) kultūras mantojuma īpašā nozīme; un

c) tūrisma un vides aizsardzības pozitīva mijiedarbība.

105. pants

Sadarbība pievēršas šādām jomām:

a) informācijas, paraugprakses, pieredzes apmaiņa un zinātības nodošana, tostarp par inovatīvām tehnoloģijām;

b) stratēģiskas partnerības izveide, ņemot vērā publiskās, privātās un sabiedrības intereses, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tūrisma attīstību;

c) tūrisma produktu un tirgu, infrastruktūras, cilvēkresursu un institucionālo struktūru veicināšana un attīstība, kā arī šķēršļu pakalpojumu tirdzniecībai identificēšana un novēršana;

d) efektīvas politikas un stratēģiju izstrāde un īstenošana, ietverot atbilstošus tiesiskos, administratīvos un finanšu aspektus;

e) mācības un spēju palielināšana tūrisma jomā pakalpojumu standartu uzlabošanai, un

f) sabiedriskā tūrisma attīstīšana un veicināšana.

106. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







20. NODAĻA

Reģionālā attīstība, pārrobeŽu sadarbība un sadarbība reģionālā līmenī

107. pants

1. Puses veicina savstarpēju sapratni un divpusēju sadarbību reģionālās politikas jomā, tostarp par reģionālās politikas izstrādes un īstenošanas metodēm, vairāklīmeņu pārvaldību un partnerību, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgo reģionu attīstībai un teritoriālajai sadarbībai ar mērķi izveidot saziņas kanālus un veicinot informācijas un pieredzes apmaiņu starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm, sociāli ekonomiskās sfēras dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību.

2. Puses jo īpaši sadarbojas ar mērķi saskaņot Moldovas Republikas praksi ar šādiem principiem: a) decentralizēt lēmumu pieņemšanas procesu no centrālā līmeņa līdz reģionālajam līmenim; b) konsolidēt partnerību starp visām reģionālajā attīstībā iesaistītajām pusēm; un c) nodrošināt līdzfinansējumu, izmantojot reģionālās attīstības programmu un projektu īstenošanā iesaistīto Pušu finansiālo ieguldījumu.

108. pants

1. Puses atbalsta un stiprina vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu iesaistīšanos sadarbībā reģionālā un pārrobežu sadarbībā un attiecīgajās pārvaldības struktūrās, veicina sadarbību, izveidojot tiesisko regulējumu, kas piešķir attiecīgās tiesības; atbalsta un attīsta spēju veidošanas pasākumus un veicina pārrobežu un reģionālo ekonomikas un biznesa tīklu nostiprināšanu.

2. Puses sadarbosies, lai nostiprinātu valsts un reģionālo iestāžu institucionālās un operatīvās spējas reģionālās attīstības un zemes izmantošanas plānošanas jomā, inter alia: a) uzlabojot centrālo un vietējo pārvaldes iestāžu vertikālās un horizontālās mijiedarbības mehānismu reģionālās politikas izstrādes un īstenošanas procesā; b) attīstot vietējo publisko iestāžu spējas veicināt savstarpēju pārrobežu sadarbību saskaņā ar ES noteikumiem un praksi, un c) apmainoties ar zināšanām, informāciju un paraugpraksi reģionālās attīstības politikas jomā, lai veicinātu vietējo pašvaldību ekonomisko labklājību un reģionu vienmērīgu attīstību.

109. pants

1. Puses stiprina un veicina pārrobežu elementus, inter alia tādās jomās kā transports, enerģētika, sakaru tīkli, kultūra, izglītība, tūrisms, veselība un citās jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, ja tiem ir nozīme pārrobežu un reģionālajā sadarbībā.

2. Puses pastiprina sadarbību starp to reģioniem, īstenojot transnacionālas un pārrobežu programmas, atbalstot Moldovas Republikas reģionu dalību Eiropas reģionālās struktūrās un organizācijās un sekmējot to ekonomisko un institucionālo attīstību, īstenojot kopīgu interešu projektus.

Minētās darbības tiks veiktas šādu procesu kontekstā:

a) nepārtraukta teritoriālā sadarbība ar Eiropas reģioniem, tostarp īstenojot transnacionālas un pārrobežu programmas;

b) Austrumu partnerības ietvaros sadarbība ar ES struktūrām, tostarp Reģionu komiteju, un dalība dažādos Eiropas reģionālajos projektu un iniciatīvās, un

c) sadarbība ar inter alia Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Eiropas Attīstības aģentūru asociāciju (EURADA) un Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīklu (ESPON).

110. pants

1. Puses pastiprina un nodrošina labāku koordinēšanu un sadarbību starp valstīm un reģioniem saistībā ar ES stratēģiju Donavas reģionam, galveno uzmanību vēršot, inter alia , uz transporta savienojumu un energoapgādes uzlabošanu, vidi, ekonomisko un sociālo attīstību un drošību, kas nodrošinās ātrākus pārvadājumus pa autoceļiem un dzelzceļu, lētāku un drošāku enerģiju, labāku vidi un tīrāku ūdeni, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, un efektīvākus valstu starpā saskaņotus plūdu novēršanas pasākumus.

2. Puses palielina pārrobežu sadarbību ar mērķi atjaunot navigāciju Prutas upē, kā rezultātā tiks novērsti plūdi upes baseinā, uzlabot ūdens kvalitāti un lauksaimniecības zemju irigāciju, intensificēt ekonomiskās darbības, veicināt tūrismu un kultūras pasākumus un sniegt ieguldījumu spēju palielināšanai.

111. pants

Puses atvieglo ES un Moldovas Republikas to pilsoņu pārvietošanos, kuriem nepieciešams šķērsot robežu regulāri un veicot nelielus attālumus.

112. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







21. NODAĻA

Sabiedrības veselība

113. pants

Puses vienojas attīstīt sadarbību sabiedrības veselības aizsardzības jomā, lai celtu sabiedrības veselības drošuma un cilvēku veselības aizsardzības līmeni, kas ir priekšnosacījums ilgtspējīgai attīstībai un ekonomikas izaugsmei.

114. pants

Sadarbība attiecas jo īpaši uz šādām jomām:

a) Moldovas Republikas sabiedrības veselības sistēmas stiprināšana, jo īpaši īstenojot veselības nozares reformu, nodrošinot augstas kvalitātes primāro veselības aprūpi un uzlabojot veselības nozares pārvaldību un veselības aprūpes finansējumu;

b) epidemioloģiskā uzraudzība un infekcijas slimību kontrole, piemēram, HIV/AIDS, hepatīts un tuberkuloze, kā arī labāka gatavība sabiedrības veselības apdraudējumiem un ārkārtas situācijām;

c) neinfekciozu slimību profilakse un kontrole, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi, veicinot veselīgu dzīves veidu un pievēršoties galvenajiem veselību noteicošajiem faktoriem, piemēram, uzturam, atkarībai no alkohola, narkotikām un tabakas;

d) cilvēku izcelsmes vielu kvalitāte un drošība;

e) informācija un zināšanas par veselību; un

f) starptautisko veselības nolīgumu, jo īpaši Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu un Pasaules Veselības organizācijas 2003. gada Pamatkonvencijas par tabakas kontroli, efektīva un laicīga īstenošana.

115. pants

Sadarbība sniedz iespēju:

a) pakāpeniski integrēt Moldovas Republiku ES ar veselības nozari saistītajos tīklos, un

b) pakāpeniski veicināt sadarbību starp Moldovas Republiku un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru.

116. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma XIII pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







22. NODAĻA

Civilā aizsardzība

117. pants

Puses attīsta un stiprina sadarbību dabas un cilvēku darbības izraisītu katastrofu jomā. Sadarbība norisinās, ņemot vērā Pušu intereses un pamatojoties uz līdztiesību un abpusēju izdevīgumu, kā arī ievērojot starp Pusēm pastāvošo atkarību vides aizsardzības jomā un daudzpusējās darbības civilās aizsardzības jomā.

118. pants

Sadarbības mērķis ir uzlabot dabas un cilvēku darbības izraisītu katastrofu novēršanu, sagatavošanos tām un reaģēšanu uz tām.

119. pants

Puses inter alia apmainās ar informāciju un speciālām zināšanām un īsteno kopējas darbības valsts, reģiona un starptautiskā līmenī. Sadarbība notiek, īstenojot īpašus nolīgumus un administratīvos pasākumus šajā jomā, kas noslēgti starp Pusēm saskaņā ar ES un tās dalībvalstu attiecīgajām pilnvarām un kompetencēm un atbilstīgi Pušu juridiskajām procedūrām.

120. pants

Sadarbībai ir šādi mērķi:

a) atvieglot savstarpējo palīdzību ārkārtas situācijās;

b) 24 stundas diennaktī apmainīties ar agrīniem brīdinājumiem un atjauninātu informāciju par liela mēroga pārrobežu ārkārtas situācijām, kas skar ES vai Moldovas Republiku, tostarp par palīdzības pieprasījumiem un piedāvājumiem;

c) novērtēt katastrofu ietekmi uz vidi;

d) pieaicināt ekspertus uz īpašiem tehniskiem semināriem un simpozijiem par civilās aizsardzības jautājumiem;

e) atsevišķos gadījumos pieaicināt novērotājus uz konkrētām nodarbībām un mācībām, ko rīko ES un/vai Moldovas Republika, un

f) stiprināt sadarbību attiecībā uz pieejamo civilās aizsardzības spēju visefektīvāko izmantošanu.

121. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







23. NODAĻA

Sadarbība izglītības, mācību, daudzvalodības, jaunatnes un sporta jomās

122. pants

Puses sadarbojas, lai veicinātu mūžizglītību un sekmētu sadarbību un pārredzamību visos izglītības un mācību līmeņos, īpašu uzmanību veltot augstākajai izglītībai.

123. pants

Minētā sadarbība inter alia aptver šādas jomas:

a) mūžizglītības veicināšana, kas ir svarīga izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī ļauj iedzīvotājiem pilnībā iesaistīties sabiedrības dzīvē;

b) izglītības un mācību sistēmu modernizācija, uzlabojot kvalitāti, nozīmīgumu un pieejamību;

c) augstākās izglītības konverģences uzlabošana tādā veidā, kas saskan ar Boloņas procesu un ES augstākās izglītības modernizācijas programmu;

d) starptautiskās akadēmiskās sadarbības pastiprināšana un dalība ES sadarbības programmās, studentu un skolotāju mobilitātes palielināšana;

e) valsts sistēmas izveide, lai uzlabotu kvalifikāciju un prasmju ieguves pārredzamību un atzīšanu, un

f) Kopenhāgenas procesa par uzlabotu Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā mērķu veicināšana.

124. pants

Puses veicina sadarbību un apmaiņu savstarpēji interesējošās jomās, piemēram, lingvistiskā daudzveidība un valodu apguve visa mūža garumā, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi.

125. pants

Puses vienojas sadarboties jaunatnes jomā, lai:

a) pastiprinātu sadarbību un apmaiņu jauniešu politikas un neformālās izglītības jauniešiem un jaunatnes darbiniekiem jomā;

b) veicinātu visu jauniešu aktīvu līdzdalību sabiedrībā;

c) atbalstītu jauniešus un jaunatnes darbinieku mobilitāti kā līdzekli, lai veicinātu starpkultūru dialogu un iegūt zināšanas, prasmes un kompetences ārpus formālās izglītības sistēmas, tostarp strādājot brīvprātīgo darbu, un

d) veicinātu sadarbību starp jauniešu organizācijām, lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību.

126. pants

Puses veicina sadarbību sporta un fizisko aktivitāšu jomā, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi, lai veicinātu veselīgu dzīvesveidu, sporta sociālās un izglītojošās vērtības, sporta labu pārvaldību ES un Moldovas Republikas sabiedrībā.







24. NODAĻA

Sadarbība pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu jomā

127. pants

Puses veicina sadarbību visās civilās zinātniskās pētniecības un tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu (PTA) jomā, pamatojoties uz savstarpēju izdevīgumu un ievērojot atbilstošu un efektīvu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību.

128. pants

Sadarbība PTA jomā attiecas uz:

a) politikas dialogu un zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas apmaiņu;

b) atbilstošas piekļuves Pušu attiecīgajām programmām veicināšanu;

c) pētniecības spēju palielināšanu un Moldovas Republikas pētniecības iestāžu dalību ES pētniecības pamatprogrammās;

d) kopīgu pētniecības projektu veicināšanu visās PTA jomās;

e) mācību pasākumiem un mobilitātes programmām zinātniekiem, pētniekiem un citam pētniecības personālam, kas iesaistīts PTA darbībās abās pusēs;

f) saistībā ar piemērojamiem tiesību aktiem to pētnieku brīvas pārvietošanās, kuri piedalās pasākumos, uz kuriem attiecas šis nolīgums, un to preču pārrobežu kustības, kuras paredzēts izmantot šādos pasākumos, veicināšanu, un

g) citiem PTA sadarbības veidiem (tostarp izmantojot reģionālas pieejas un iniciatīvas), pamatojoties uz Pušu savstarpēju vienošanos.

129. pants

Īstenojot sadarbības pasākumus PTA, būtu jāmeklē sinerģija ar pasākumiem, ko finansē Zinātnes un tehnoloģiju centrs (STCU) un citiem pasākumiem, kas veikti finansiālās sadarbības starp ES un Moldovas Republiku ietvaros.







25. NODAĻA

Sadarbība kultūras, audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu jomā

130. pants

Puses veicinās sadarbību kultūras jomā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ietvertajiem principiem. Puses centīsies veidot regulāru politikas dialogu savstarpēji interesējošās jomās, tostarp par kultūras nozaru attīstību ES un Moldovas Republikā. Sadarbība starp Pusēm veicinās starpkultūru dialogu, tostarp iesaistoties ES un Moldovas Republikas kultūras nozares un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

131. pants

1. Puses veido regulāru dialogu un sadarbojas, lai veicinātu audiovizuālās ražošanas nozares attīstību Eiropā un sekmētu kopdarbu kino un televīzijas jomā.

2. Sadarbība varētu inter alia ietvert jautājumu par žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu profesionāļu mācībām, kā arī atbalstu plašsaziņas līdzekļiem, lai stiprinātu to neatkarību, profesionalitāti un saites ar ES plašsaziņas līdzekļiem saskaņā ar Eiropas standartiem, tostarp Eiropas Padomes standartiem un UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

132. pants

Puses savu sadarbību vērš uz vairākām jomām:

a) sadarbība un apmaiņa kultūras jomā, kā arī mākslas un mākslinieku mobilitāte;

b) starpkultūru dialogs;

c) politikas dialogs par kultūras politiku un audiovizuālo politiku;

d) sadarbība starptautiskos forumos, piemēram, UNESCO un Eiropas Padomē, lai inter alia attīstītu kultūras daudzveidību un saglabātu vēsturisko un kultūras mantojumu un celtu tā vērtību, un

e) sadarbība plašsaziņas līdzekļu jomā.

133. pants

Moldovas Republika tuvina savus tiesību aktus šā nolīguma XIV pielikumā minētajiem ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar minētā pielikuma noteikumiem.







26. NODAĻA

Pilsoniskās sabiedrības sadarbība

134. pants

Puses izveido dialogu par pilsoniskās sabiedrības sadarbību ar šādiem mērķiem:

a) stiprināt kontaktus un informācijas un pieredzes apmaiņu visās pilsoniskās sabiedrības nozarēs ES dalībvalstīs un Moldovas Republikā;

b) nodrošināt ES un jo īpaši dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijās labākas zināšanas un izpratni par Moldovas Republiku, tostarp par tās vēsturi un kultūru, tādējādi panākot labāku izpratni par iespējām un problēmām turpmākajos attiecību posmos, un

c) un otrādi – nodrošināt Moldovas Republikā un jo īpaši tās pilsoniskās sabiedrības organizācijās labākas zināšanas un izpratni par ES, tostarp, bet ne tikai, par vērtībām tās izveides pamatā, tās politiku un darbību.

135. pants

Puses veicina dialogu un sadarbību starp abu Pušu pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām kā neatņemamu ES un Moldovas Republikas attiecību sastāvdaļu: Šāda dialoga un sadarbības mērķi ir:

a) nodrošināt pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ES un Moldovas Republikas attiecībās, jo īpaši šā nolīguma izpildē;

b) veicināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību publiskā sektora lēmumu pieņemšanas procesā, jo īpaši izveidojot atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu starp publiskajām iestādēm un pārstāvju apvienībām un pilsonisko sabiedrību;

c) dažādos veidos veicināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju izveides un konsolidācijas procesu, tostarp sniedzot aizstāvības atbalstu, izmantojot neformālu un formālu tīklošanu, savstarpējus apmeklējumus un darbseminārus, jo īpaši ar mērķi uzlabot pilsoniskās sabiedrības tiesisko pamatu, un

d) dot iespēju abu Pušu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem iepazīties ar apspriešanās un dialoga procesiem starp pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem no otras puses, ar mērķi jo īpaši turpināt pilsoniskās sabiedrības integrāciju publiskās politikas veidošanas procesā Moldovas Republikā.

136. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem Pušu starpā notiks regulārs dialogs.







27. NODAĻA

Sadarbība bērnu tiesību aizsardzībā un veicināšanā

137. pants

Puses vienojas sadarboties bērnu tiesību aizsardzībai un veicināšanai atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem un standartiem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada Konvencijai par bērna tiesībām, ņemot vērā prioritātes, kas identificētas Moldovas Republikas īpašajā kontekstā, proti attiecībā uz neaizsargātām grupām.

138. pants

Šāda sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas:

a) novērst un apkarot bērnu ekspluatācijas (tostarp bērnu darbu), bērnu ļaunprātīgas izmantošanas, nolaidīgas un vardarbīgas izturēšanās pret bērniem visas formas, tostarp attīstot un stiprinot tiesisko regulējumu un iestāžu struktūru, kā arī rīkojot izpratnes veidošanas kampaņas šajā jomā;

b) uzlabot sistēmu neaizsargātu bērnu identifikācijai un palīdzības sniegšanai tiem, tostarp palielinot bērnu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesos un īstenojot efektīvus mehānismus bērnu individuālo sūdzību izskatīšanai;

c) apmainīties ar informāciju un paraugpraksi par to, kā mazināt bērnu nabadzību, tostarp par pasākumiem, kas vērsti uz sociālo politiku bērnu labklājības nodrošināšanai, un veicināt un atvieglot izglītības pieejamību bērniem;

d) īstenot pasākumus, kuru mērķis ir bērnu tiesību veicināšana ģimenē un iestādēs, un stiprināt vecāku un aprūpētāju spējas, lai nodrošinātu bērna attīstību, un

e) pievienoties, ratificēt un īstenot attiecīgos starptautiskos dokumentus, tostarp dokumentus, kas izstrādāti Apvienoto Nāciju Organizācijā, Eiropas Padomē un Hāgas starptautisko privāttiesību konferencē, ar mērķi veicināt un aizsargāt bērnu tiesības saskaņā ar visaugstākajiem standartiem šajā jomā.

139. pants

Par šīs nodaļas jautājumiem notiks regulārs dialogs.







28. NODAĻA

Dalība savienības aģentūrās un programmās

140. pants

Moldovas Republikai ir atļauts piedalīties visās Savienības aģentūrās, kas saskaņā ar minēto aģentūru izveides noteikumiem ir atvērtas Moldovas Republikas līdzdalībai. Moldovas Republika noslēdz atsevišķus nolīgumus ar ES, kas ļauj tai piedalīties katrā šādā aģentūrā, norādot arī finanšu iemaksu apjomu.

141. pants

Moldovas Republikai ir atļauts piedalīties visās pašreizējās un turpmākās Savienības programmās, kas saskaņā ar šo programmu pieņemšanas noteikumiem ir atvērtas Moldovas Republikas līdzdalībai, ievērojot attiecīgos minēto programmu noteikumus. Moldovas Republikas līdzdalība Savienības programmās notiek saskaņā ar noteikumiem, kuri paredzēti šā nolīguma I protokolā par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par vispārējiem principiem Moldovas Republikas dalībai Savienības programmās.

142. pants

Par Moldovas Republikas dalību Savienības programmās un aģentūrās Pušu starpā notiks regulārs dialogs. Jo īpaši ES informē Moldovas Republiku, ja tiek izveidota jauna Savienības aģentūra un programmas, kā arī par izmaiņām attiecībā uz noteikumiem dalībai Savienības programmās un aģentūrās, kas minēti šā nolīguma 140. un 141. pantā.







V SADAĻA

TIRDZNIECĪBA UN AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTI JAUTĀJUMI







1. NODAĻA

Valsts reŽīms un preču tirgus pieejamība







1. Iedaļa

Kopīgi noteikumi

143. pants

Mērķis

Pārejas laikā, kas sākas no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas un nepārsniedz desmit gadus, Puses pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT 1994) XXIV pantu.

144. pants

Darbības joma un tvērums

1. Šās nodaļas noteikumi attiecas uz Pušu preču ( 1 ) tirdzniecību.

2. Šajā nodaļā “noteikta izcelsme” nozīmē kvalifikāciju saskaņā ar izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti šā nolīguma II protokolā.







2. Iedaļa

Muitas nodokļu, maksas un citu maksājumu atcelšana

145. pants

Muitas nodokļa definīcija

Šajā nodaļā “muitas nodoklis” ir jebkurš nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko piemēro preces importam vai eksportam vai saistībā ar preču importēšanu vai eksportēšanu, tostarp visu veidu papildnodokļi vai uzcenojumi, ko piemēro minētajam importam vai eksportam. Muitas nodoklis neietver:

a) maksājumu, kas pielīdzināms iekšējam nodoklim, ko piemēro saskaņā ar šā nolīguma 152. pantu;

b) nodevas, ko piemēro saskaņā ar šā nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar to saistīti jautājumi) 2. nodaļu (Tirdzniecības aizsardzības instrumenti), vai

c) maksu vai citus maksājumus, ko piemēro saskaņā ar šā nolīguma 151. pantu.

146. pants

Preču klasifikācija

Preču klasifikācija tirdzniecībā starp Pusēm ir tā, kas atbilstīgi 1983. gada Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmai (HS) noteikta Moldovas Republikas tarifu nomenklatūrā, kas balstīta uz 2007. gada HS, un Savienības tarifu nomenklatūrā, kas balstīta uz 2012. gada HS, un minēto nomenklatūru turpmākajos grozījumos.

147. pants

Ievedmuitas nodokļu atcelšana

1. Katra Puse samazina vai atceļ muitas nodokļus precēm, kuru izcelsme ir otrā Pusēsaskaņā ar šā nolīguma XV pielikumu.

2. Visām precēm muitas nodokļu pamatlikme, kuru pēc tam samazina un atceļ saskaņā ar 1. punktu, ir noteikta šā nolīguma XV pielikumā.

3. Ja kādā brīdī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā kāda Puse samazina tās piemēroto vislielākās labvēlības (VL) muitas nodokļa likmi, šādu likmi piemēro kā pamatlikmi, ja un kamēr vien tā ir zemāka par muitas nodokļa likmi, kas aprēķināta saskaņā ar šā nolīguma XV pielikumu.

4. Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses var vienoties apsvērt iespēju paātrināt muitas nodokļu atcelšanu un paplašināt tās piemērošanas jomu tirdzniecībā starp Pusēm. Lēmums, ko pieņem Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta šā nolīguma 438. panta 4. punktā, par muitas nodokļa atcelšanas paātrināšanu vai atcelšanu precei aizstāj nodokļu likmi vai klasifikācijas kategoriju, kas attiecīgajai precei noteikta saskaņā ar šā nolīguma XV pielikumu.

5. Trešajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses izvērtē stāvokli, ņemot vērā lauksaimniecības produktu Pušu savstarpējās tirdzniecības modeli, šādu produktu paaugstināto riska pakāpi un abu Pušu lauksaimniecības politikas attīstību.

6. Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai Puses, ievērojot abpusējības principu, izskata iespējas viena otrai piešķirt turpmākas koncesijas, lai panāktu lauksaimniecības produktu tirdzniecības lielāku liberalizāciju, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kuriem piemēro tarifa likmes kvotas ( TRQ ).

148. pants

Noteikumu apiešanas novēršanas mehānisms lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem

1. Uz šā nolīguma XV-C pielikumā uzskaitītajiem produktiem attiecas noteikumu apiešanas novēršanas mehānisms. Gada vidējā importa apjoms no Moldovas Republikas Savienībā katrai minēto produktu kategorijai ir norādīts šā nolīguma XV-C pielikumā.

2. Ja šā panta 1. punktā minēto produktu vienas vai vairāku kategoriju importa apjoms sasniedz 70 % no XV-C pielikumā norādītā apjoma katrā konkrētā gadā, sākot ar 1. janvāri, Savienība paziņo Moldovas Republikai par attiecīgā(-o) produkta(-u) importa apjomu. Pēc šā paziņojuma un 14 dienu laikā pēc dienas, kad šā panta 1. punktā minēto produktu vienas vai vairāku kategoriju importa apjoms sasniedz 80 % no šā nolīguma XV-C pielikumā norādītā apjoma, Moldovas Republika sniedz Savienībai pārliecinošu pamatojumu importa palielinājumam. Ja minētā importa apjoms sasniedz 100 % no šā nolīguma XV-C pielikumā norādītā apjoma, un ja Moldovas Republika nesniedz pārliecinošu pamatojumu, Savienība var uz laiku apturēt preferenciālā režīma piemērošanu attiecīgajiem produktiem.

Preferenciālā režīma piemērošanu aptur uz sešiem mēnešiem sākot no dienas, kad lēmumu par preferenciālā režīma piemērošanas apturēšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Visus saskaņā ar 2. punktu pieņemtos lēmumus par pagaidu apturēšanu Savienība paziņo Moldovas Republikai bez liekas kavēšanās.

4. Pagaidu apturēšanu, pirms pagājuši seši mēneši kopš tās stāšanās spēkā, Savienība var atcelt, ja Moldovas Republika Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta šā nolīguma 438. panta 4. punktā, sniedz pierādījumus, ka attiecīgās kategorijas produktu apjoms, kas importēts, pārsniedzot šā nolīguma XV-C pielikumā minēto apjomu, izriet no izmaiņām Moldovas Republikas attiecīgā(-o) produkta(-u) ražošanas apjomos un eksporta jaudās.

5. Šā nolīguma XV-C pielikumu un apjomus var grozīt, Eiropas Savienībai un Moldovas Republikai savstarpēji vienojoties Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pēc Moldovas Republikas lūguma, lai atspoguļotu izmaiņas Moldovas Republikas attiecīgā(-o) produkta(-u) ražošanas apjomos un eksporta jaudās.

149. pants

Jaunu pasākumu nepieņemšana

Neviena Puse nevar palielināt spēkā esošu muitas nodokli vai noteikt jaunu muitas nodokli precei, kuras izcelsme ir otrā Pusē. Tas neizslēdz, ka kāda Puse var:

a) pēc vienpusējas muitas nodokļa samazināšanas palielināt to līdz līmenim, kāds noteikts XV pielikumā, vai

b) saglabāt vai palielināt muitas nodokli, ko atļāvusi PTO Strīdu izšķiršanas padome (DSB).

150. pants

Izvedmuitas nodokļi

Preču eksportam uz otras Puses teritoriju vai saistībā ar to neviena Puse nenosaka vai nesaglabā nodevu vai nodokli, kas nav iekšējie maksājumi, kurus piemēro saskaņā ar šā nolīguma 152. pantu.

151. pants

Maksas un citi maksājumi

Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar VVTT 1994 VIII pantu un izskaidrojumu par tā interpretāciju visas nodevas un maksājumi neatkarīgi no to būtības, kas nav šā nolīguma 147. pantā minētie muitas nodokļi vai pasākumi un ko piemēro preču importam vai eksportam, vai saistībā ar to, nav lielāki par sniegto pakalpojumu aptuvenajām izmaksām un neizvēršas par vietējo preču netiešu aizsardzību vai ar fiskālām vajadzībām pamatotu nodokļu uzlikšanu importam vai eksportam.







3. Iedaļa

Ar tarifiem nesaistīti pasākumi

152. pants

Valsts režīms

Katra Puse nosaka valsts režīmu otras Puses precēm saskaņā ar VVTT 1994 III pantu, tostarp izskaidrojumu par tā interpretāciju. Saistībā ar šo VVTT 1994 III pants un izskaidrojums par tā interpretāciju ir iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

153. pants

Importa un eksporta ierobežojumi

Neviena Puse nepieņem vai neatstāj spēkā nekādus aizliegumus vai ierobežojumus, vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību, ko piemēro otras Puses jebkādu preču importam vai preču eksportam, vai pārdošanai eksportam uz otras Puses teritoriju, izņemot, ja šajā nolīgumā ir paredzēts citādi, vai saskaņā ar VVTT 1994 XI pantu un izskaidrojumu par tā interpretāciju. Saistībā ar šo VVTT 1994 XI pants un izskaidrojums par tā interpretāciju ir iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.







4. Iedaļa

Īpaši noteikumi par precēm

154. pants

Vispārēji izņēmumi

1. Šīs nodaļas noteikumi nevar tikt interpretēti tā, lai jebkuru Pusi aizkavētu pieņemt vai veikt pasākumus saskaņā ar VVTT 1994 XX un XXI pantu un jebkuriem attiecīgajiem izskaidrojumiem par minēto pantu interpretāciju saskaņā ar VVTT 1994, kas ar šo ir iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā sastāvdaļu.

2. Puses apzinās, ka pirms jebkādu pasākumu, kuru pamatojums varētu būt GATT 1994 XX panta i) un j) apakšpunktā, veikšanas Pusei, kas iecerējusi veikt pasākumus, ir pienākums sniegt otrai Pusei visu attiecīgo informāciju, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Ja vienošanās netiek panākta 30 dienu laikā pēc šādas informācijas sniegšanas, Puse attiecīgajai precei var piemērot pasākumus saskaņā ar šo punktu. Ja ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība un nav iespējama iepriekšēja informēšana vai izskatīšana, Puse, kas paredzējusi veikt pasākumus, var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, kas nepieciešami situācijas risināšanai, un tūlīt informē par tiem otru Pusi.







5. Iedaļa

Administratīvā sadarbība un koordinēšana ar citām valstīm

155. pants

Īpaši noteikumi par administratīvo sadarbību

1. Puses vienojas, ka administratīvā sadarbība ir būtiska atbilstīgi šai sadaļai piešķirtā atvieglojumu preferenciālā režīma īstenošanai un kontrolei, un uzsver savu apņemšanos apkarot pārkāpumus un krāpšanu muitas un saistītos jautājumos.

2. Ja Puse uz objektīvas informācijas pamata konstatē otras Puses nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību vai palīdzību un/vai pārkāpumus vai krāpšanu saistībā ar šo nodaļu, attiecīgā Puse saskaņā ar šo pantu var pagaidu kārtā apturēt konkrētā preferenciālā režīma piemērošanu attiecīgajam ražojumam vai ražojumiem un jo īpaši saskaņā ar 5. punktā paredzēto procedūru.

3. Šajā pantā nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību vai palīdzību inter alia nozīmē: a) atkārtotu nespēju izpildīt pienākumu pārbaudīt attiecīgās(-o) preces(-ču) izcelsmes statusu; b) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos veikt izcelsmes apliecinājuma turpmākas pārbaudes un/vai paziņot šādas pārbaudes rezultātus; c) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos piešķirt atļauju veikt inspekcijas apmeklējumus, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas pareizību, kas ir būtiska konkrētā preferenciālā režīma piešķiršanai.

4. Šajā pantā pārkāpumu vai krāpšanu var konstatēt, inter alia , ja bez apmierinoša izskaidrojuma strauji pieaug preču importa apjoms, pārsniedzot parasto otras Puses ražošanas līmeni un eksporta jaudu, un tas saistīts ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpšanu.

5. Pagaidu apturēšanu piemēro, ievērojot šādus nosacījumus: a) Puse, kas uz objektīvas informācijas pamata konstatē otras Puses nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību vai palīdzību un/vai pārkāpumus vai krāpšanu, par to tūlīt paziņo Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta šā nolīguma 438. panta 4. punktā, sniedzot arī objektīvu informāciju, un, pamatojoties uz visu attiecīgo informāciju un objektīviem secinājumiem, uzsāk apspriešanos minētajā komitejā, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu; b) ja Puses ir uzsākušas apspriešan