02021R0092 — LV — 16.04.2022 — 004.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2021/92

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi







I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: a) nozvejas limitus 2021. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2022. gadam; b) zvejas piepūles limitus 2021. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim; c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem: a) Savienības zvejas kuģiem; b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2. Šo regulu piemēro arī: a) atpūtas zvejai, kad šāda zveja ir konkrēti minēta šīs regulas attiecīgajos noteikumos; un b) komerciālajai zvejai no krasta.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

a) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

b) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir: i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma, ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Regulas (ES) 2019/1241 6. panta 34) punktā;

h) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;

j) “instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu;

k) “ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā ( 1 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei;

d) “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 53° 30' N 15° 00' W, — 53° 30' N 11° 00' W, — 51° 30' N 11° 00' W, — 51° 30' N 13° 00' W, — 51° 00' N 13° 00' W, — 51° 00' N 15° 00' W;

e) “ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 00' N 9° 00' W, — 43° 00' N 10° 00' W, — 43° 30' N 10° 00' W, — 43° 30' N 9° 00' W, — 44° 00' N 9° 00' W, — 44° 00' N 8° 00' W, — 43° 30' N 8° 00' W;

f) “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 00' N 8° 00' W, — 43° 00' N 10° 00' W, — 42° 00' N 10° 00' W, — 42° 00' N 8° 00' W;

g) “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 42° 00' N 8° 00' W, — 42° 00' N 10° 00' W, — 38° 30' N 10° 00' W, — 38° 30' N 9° 00' W, — 40° 00' N 9° 00' W, — 40° 00' N 8° 00' W;

h) “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus;

i) “ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 30' N 6° 00' W, — 44° 00' N 6° 00' W, — 44° 00' N 2° 00' W, — 43° 30' N 2° 00' W;

j) “Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7o 23' 48″ rietumu garuma;

k) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā ( 2 );

l) “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā ( 3 );

m) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ( 4 );

n) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu ( 5 );

o) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 6 );

p) “NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā ( 7 );

q) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 8 );

r) “SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 9 );

s) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā ( 10 );

t) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 11 );

u) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

v) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: — 150 o rietumu garuma meridiāns, — 130 o rietumu garuma meridiāns, — 4 o dienvidu platuma paralēle, — 50 o dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās var būt atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 22. pantā un tās V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 ( 12 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās var būt atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Apvienotās Karalistes zvejniecības jurisdikcijā, ievērojot šīs regulas 22. pantā un Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītos nosacījumus un tās īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij: a) atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY vai, ii) ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2021. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a) pieņemtās KPN; b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; c) ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

▼M4 —————

▼M2

7.a pants

Zvejas iespēju piemērošana Grenlandes ūdeņos

Ja IB pielikuma zvejas iespēju tabulā ir atsauce uz šo pantu, minētajā tabulā norādītās zvejas iespējas piemēro no dienas, kad provizoriski piemēro Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, līdz 2021. gada 31. decembrim.

▼B

8. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1. Nozvejas, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz kuģa vai izkrautas tikai tad, ja: a) tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai b) tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma ieskaitīt nozvejas attiecīgajās kvotās.

9. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms nenovēršamās piezvejas KPN attiecībā uz izkraušanas pienākuma ieviešanu

1. Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un dažu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro 2.–5. punktā izklāstīto kvotu apmaiņas mehānismu.

2. ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras dalībvalstij iedalītās iedalītās provizoriskās KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2021. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām attiecīgo kvotu nav, līdz ►M2 ◄ ir ekskluzīva pieeja šai kvotu rezervei. 6 % no katras dalībvalstij iedalītās provizoriskās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras dalībvalstij iedalītās iedalītās provizoriskās KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2021. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām attiecīgo kvotu nav, līdz2021. gada 31. jūlijamir ekskluzīva pieeja šai kvotu rezervei.

3. ►M2 ◄ atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras kvotu apmaiņas rezervi ar tiem papildinājušas. No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc2021. gada 31. jūlijaatdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras kvotu apmaiņas rezervi ar tiem papildinājušas.

4. Pretī dodamās kvotas vēlams ņemt no IA pielikuma papildinājumā iekļautā to KPN saraksta, kuras ir norādījusi katra dalībvalsts, kas papildina rezervi.

5. Šā panta 4. punktā minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, kas noteikta, izmantojot tirgus maiņas kursu vai citu savstarpēji pieņemamu maiņas kursu. Ja nav citu alternatīvu, izmanto līdzvērtīgu ekonomisko vērtību, kuru pēc vidējām iepriekšējā gada Savienības cenām noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6. Gadījumos, kad šā panta 2.–5. punktā izklāstītais kvotu apmaiņas mehānisms dalībvalstīm neļauj līdzvērtīgā apmērā nosegt nenovēršamo piezveju, dalībvalstis cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu un nodrošinot, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga.

10. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā

1. Ar II pielikumu par jūrasmēles krājuma pārvaldību ICES 7.e rajonā saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem laikposmiem ir noteikti II pielikumā.

2. Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus minētā pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt vēl citas dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju kuģis, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3. Pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprināto zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus minētā pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas laikā no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim, kad kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu veic, pamatojoties uz aprakstu, ko minētā dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

11. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zveju

1. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkādām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot Eiropas labraku ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Aizliegts paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā.

▼M4

1.a Šā panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz Eiropas labraka piezvejām, kas gūtas no krasta veiktās komerciālās zvejas darbībās ar tīkliem. Šo atbrīvojumu piemēro vēsturiskajam no krasta izliktu tīklu skaitam, kas noteikts tāds, kāds tas bija pirms 2017. gada. No krasta veiktās komerciālās zvejas darbībās ar tīkliem Eiropas labraks nav zvejas mērķsuga, un drīkst izkraut tikai nenovēršamas Eiropas labraka piezvejas.

▼M2

2. Atkāpjoties no 1. punkta, 2021. gada janvārī un no 1. aprīļa līdz 31. jūlijam Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus: ▼B a) ja izmanto grunts traļus ( 13 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; b) ja izmanto zvejas vadus ( 14 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā. ▼M4 —————

▼M4

2.a Atkāpjoties no 1. punkta, no 1. augusta līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus: a) ja izmanto grunts traļus ( 15 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg mēnesī un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; b) ja izmanto zvejas vadus ( 16 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg mēnesī un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

2.b Neatkarīgi no 2. un 2.a punkta minēto punktu a) un b) apakšpunktā minētā nozveja laikposmā no 1. jūlija līdz 31. augustam nepārsniedz 760 kilogramus.

2.c Atkāpjoties no 1. punkta, 2021. gada janvārī un no 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus: a) ja izmanto āķus un āķu rindas ( 17 ), nepārsniedz 5,7 tonnas uz katru kuģi; b) ja izmanto fiksētos žaunu tīklus ( 18 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 1,4 tonnas gadā uz katru kuģi.

Atkāpes, kas izklāstītas šā punkta pirmajā daļā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas: a) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un b) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

▼B

3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro mēneša limitu – nav pārceļami no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās Eiropas labraka nozvejas.

4. Francija un Spānija nodrošina, ka Eiropas labraka krājuma zivju mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā, kuru izraisa to komerciālā un atpūtas zveja, nepārsniedz F MSY punkta vērtību, kā rezultātā nozvejas kopējais apjoms ir 3108 tonnas, kā noteikts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

5. Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā: a) ►M4 no 2021. gada 1. janvāra līdz 28. februārim un no 1. līdz 31. decembrim ◄ Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajos laikposmos aizliegts paturēt, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā; b) ►M4 no 1. marta līdz 30. novembrim ◄ viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm.

Pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus minētajā apakšpunktā minētajā laikposmā nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

6. Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā. Šo daļu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus Eiropas labraka nozvejošanai vai paturēšanai izmantot nedrīkst.

7. Šā panta 5. un 6. punkts neskar stingrākus valstu pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju.

12. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos

Jebkāda specializēta, nejauša un atpūtas zveja, kurā iegūst zuti, ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, ir aizliegta trīs secīgu mēnešu periodā, kas katrai attiecīgajai dalībvalstij jānosaka laika intervālā no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 28. februārim. Noteikto periodu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūnijā.

13. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar: a) apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; b) atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c) pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; f) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; g) kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 23. pantu.

2. Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

▼M2

14. pants

Tūbīšu zvejas aizlieguma sezonas

Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, zvejas vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2021. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

▼B

15. pants

Tehniskie pasākumi attiecībā uz mencu un merlangu Ķeltu jūrā

1. ►M4 Savienības kuģi, kas ar grunts traļiem un zvejas vadiem zvejo Savienības ūdeņos ICES 7.g rajonā ◄ , ICES 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un ICES 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma, piemēro šādus pasākumus: a) Savienības kuģi, kas zvejo ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, izmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem: i) āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm; iii) āmis ar 120 mm lielām linuma acīm; iv) āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni; b) papildus a) punktā minētajiem pasākumiem Savienības kuģi, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas mērīta pirms jebkādiem izmetumiem, vismaz 20 % veido pikšas, izmanto: i) zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe; vai ii) jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas, un ko apstiprinājusi Komisija.

2. Dalībvalstis no 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot kuģus, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas mērīta pirms jebkādiem izmetumiem, mazāk nekā 1,5 % veido mencas, ar noteikumu, ka attiecībā uz minētajiem kuģiem pakāpeniski tiek palielināta novērotāju klātbūtne jūrā līdz vismaz 20 % no visiem to zvejas reisiem, sākot ar 2021. gada 1. jūliju.

3. Savienības kuģiem, kuri zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem ICES 7.f–7.k rajonā un apgabalā uz rietumiem no 5° rietumu garuma ICES 7.e rajonā, ir aizliegts zvejot, ja vien tie neizmanto āmjus, kuru mazākais linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm. Neraugoties uz to, minēto prasību par linuma acs mazāko izmēru nepiemēro kuģiem, kuru mencas piezveja, zvejojot ārpus 1. punktā minētajiem apgabaliem, saskaņā ar ZZTEK novērtējumu nepārsniedz 1,5 %.

4. Pasākumus, kas minēti 3. punktā, piemēro Savienības kuģiem, kuri zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem ICES 7.b un 7.c rajonā no 2021. gada 1. jūnija. Zvejas kuģi, kuri zvejo šajos apgabalos, jauktu sugu demersālās zvejniecībās var izmantot arī citus zvejas rīkus, kuru rezultāts saskaņā ar ZZTEK novērtējumu ir tādas pašas vai labākas selektivitātes īpašības, kādas ir āmjiem, kuru mazākais linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm un kurus ir apstiprinājusi Komisija.

5. Atkāpjoties no 1. punkta, ICES 7.f un 7.g rajonā, ICES 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un ICES 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma: a) kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem: i) 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; tomēr kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) Seltra tipa plātne; iii) Regulas (ES) 2019/1241 VI pielikuma B daļā minētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm, vai līdzīgs selektīvais linumrežģis Netgrid; iv) āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; v) dubults āmis, kura augšējais āmis ir izgatavots no T90 tipa linuma ar vismaz 90 mm lielām acīm un aprīkots ar atdalītājplātni, kam linuma acs izmērs nepārsniedz 300 mm; b) kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 55 % ir merlangs vai vairāk nekā 55 % ir jūrasvelnu dzimtas zivis, heks vai megrimi kopā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem: i) āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) T90 tipa āmis un pagarinājuma daļa ar 100 mm lielām linuma acīm.

6. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) 2019/1241 27. panta 2. punktu nozvejas procentuālo daļu aprēķina kā proporciju no visu pēc katra zvejas reisa izkrauto jūras bioloģisko resursu dzīvsvara.

16. pants

Tehniskie pasākumi Īrijas jūrā

Savienības zvejas kuģiem, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 7.a rajonā (Īrijas jūra), piemēro šādus pasākumus:

a) kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, bet mazāks par 100 mm, un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem: i) 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; tomēr kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ii) Seltra tipa plātne; iii) šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm; iv) Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centra (CEFAS) linumrežģis; v) tralis ar vārstuli;

b) kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi ar 120 mm lielām linuma acīm;

c) kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās mazāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi, kura linuma acs izmērs ir 100 mm un kurš aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni.

Pirmās daļas c) punktu nepiemēro kuģiem, kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs vai vairāk nekā 85 % veido karaliskās ķemmīšgliemenes (Aequipecten opercularis).

17. pants

Tehniskie pasākumi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas

Zvejas kuģiem, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 6.a un 5.b rajonā Savienības ūdeņos uz austrumiem no 12° rietumu garuma (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas), Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) zvejniecībās piemēro šādus pasākumus:

a) kuģi, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 300 mm lielām acīm; tomēr kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 m vai kuru dzinēja jauda ir 200 kW vai mazāka, plātnes kopējais garums drīkst būt 2 metri un linuma acs izmērs 200 mm;

b) kuģi, kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 160 mm lielām acīm kuģiem, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir 100–119 mm.

18. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

1. Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņēmums ir zveja ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un periodi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.

2. ICES 4.a un 4.b rajonā vai vismaz 90 mm ICES 3.a rajonā, un āķu jedām ( ICES 4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30′ 00″ ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30′ 00″ ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′ 00″ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5° 00′ 00″ austrumu garuma. Kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm4.a un 4.b rajonā vai vismaz 90 mm3.a rajonā, un āķu jedām ( 19 ), ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30′ 00″ ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30′ 00″ ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′ 00″ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5° 00′ 00″ austrumu garuma.

3. Atkāpjoties no 2. punkta, minētajā punktā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot minētajā punktā norādītajos apgabalos, ar noteikumu, ka tie izpilda vismaz vienu no šādiem kritērijiem: a) mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; uzskata, ka kuģi, kuru mencas nozveja nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas periodā no 2017.–2019. gadam, atbilst šim kritērijam, ar noteikumu, ka tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantoja minētajā periodā; šo pieņēmumu var atspēkot; b) izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēru, kā norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK; Negatīva ZZTEK vērtējuma gadījumā minētos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā minētajos apgabalos; c) kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus: i) traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne; ii) paaugstināta zvejas virve (0,6 m); iii) horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni; d) kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks ICES 4.a rajonā un 90 mm vai lielāks ICES 3.a rajonā, un mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus: i) horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm; ii) Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acs izmērs ir 300 mm; iii) šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; e) uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus vai to kombināciju, mencas nozveju uzturētu samērīgu zvejas izraisītai šā krājuma mirstībai atbilstīgi zvejas iespējām, kuras noteiktas, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem; dalībvalstu gadījumā šādi plāni ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to īstenošanas būtu jānovērtē ZZTEK un trešo valstu gadījumā – attiecīgajai valsts zinātniskajai struktūrai, un ja šādos novērtējumos tiek uzskatīts, ka nacionālā mencas nozvejas novēršanas plāna mērķis netiks sasniegts, tie vajadzības gadījumā būtu jāpārskata.

4. Dalībvalstis uzlabo 2. punktā minēto kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, lai kontrolētu atbilstību šā panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5. Šajā pantā noteiktos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

19. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā

1. Savienības kuģi, kas Kategatā zvejo ar grunts traļiem (zvejas rīku kodi: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX un PTB), kuru minimālais linuma acs izmērs ir 70 mm, izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem: a) šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; b) šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm; c) Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm; d) reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejā menca ir mazāk nekā 1,5 %, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks.

2. Minētie Savienības kuģi, kas piedalās attiecīgās dalībvalsts projektā un kam ir funkcionējošs pilnībā dokumentētām zvejniecībām vajadzīgais aprīkojums, drīkst izmantot zvejas rīku saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļu. Attiecīgās dalībvalstis minēto kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai.

3. Šajā pantā noteiktos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

20. pants

Aizliegtās sugas

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: a) ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b) slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā; c) pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; d) baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; e) melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; f) gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; g) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; h) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; i) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; j) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; k) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; l) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; m) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; n) parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; o) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

21. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II nodaļa

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

22. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo trešo valstu ūdeņos, attiecīgā gadījumā ir noteikts V pielikuma A daļā.

2. Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā.







III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

23. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņas starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5. Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2022. gada 31. janvārim.







2. iedaļa

NEAFC konvencijas apgabals

24. pants

Zvejas aizliegumi attiecībā uz sarkanasariem Irmingera jūrā

Visas zvejas darbības ir aizliegtas apgabalā, ko norobežo ar šādām koordinātām, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:







Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 63°00' -30°00' 61°30' -27°35' 60°45' -28°45' 62°00' -31°35' 63°00' -30°00'







3. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

25. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā.

5. To krātiņveida lamatu skaitu, ko izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju kopējo audzēšanas un nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā.

7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ( 20 ) ir atļauts ziemeļu krājuma garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā.

8. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā.

26. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

27. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs ( Alopias superciliosus ) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo ) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs ( Carcharhinus longimanus ) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi ( Carcharhinus falciformis ).







4. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

28. pants

Paziņošana par ilkņzivju izpētes zvejniecībām

Dalībvalstis 2021. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas un kuras darbojas FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādās izpētes zvejniecībās, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.

29. pants

Ilkņzivju izpētes zvejas ierobežojumi

1. Ilkņzivju zveja 2020.–2021. gada zvejas sezonā notiek tikai tajās dalībvalstīs un apakšapgabalos un to veic tikai tie kuģi, kas noteikti VII pielikuma A tabulā, attiecībā uz sugām, KPN un piezvejas limitiem, kas noteikti minētā pielikuma B tabulā.

2. Specializētā haizivju zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejniecībā, atbrīvo dzīvas.

3. Attiecīgā gadījumā, kad paziņotās nozvejas sasniedz noteikto KPN, zveju konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā ( SSRU ) beidz, un šo SSRU slēdz zvejai uz visu atlikušo sezonu.

4. Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā, ja tā atļauta saskaņā ar 28. pantu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

30. pants

Krila zveja 2020.–2021. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2020.–2021. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu ( Euphausia superba ), tā ne vēlāk kā 2021. gada 1. maijā, izmantojot formātu, kas noteikts VII pielikuma papildinājuma B daļā, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2021. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejniecībā.

3. Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejniecības darbības laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejniecībā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejniecībā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz: a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; b) izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj krila zvejniecībās piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas kuģu sarakstiem.







5. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

31. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi ( Xiphias gladius ) un garspuru tunzivi ( Thunnus alalunga ), un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5. Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

32. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1. Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentālām bojām. Cita veida boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām.

3. Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties ne vairāk kā 500 instrumentālu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 instrumentālu boju.

4. Apgādes kuģu maksimālais skaits ir divi apgādes kuģi uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un tie visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

5. Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu dalībvalsts karoga apgādes kuģi.

6. Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.

33. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs ( Carcharhinus longimanus ) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

34. pants

Mobulīdrajas

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju ( Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (piemēram, ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes).

Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (piemēram, zvejniecības, kas neizmanto āķu jedas vai nav pelaģiskās zvejniecības, piemēram, ar riņķvadu, makšķerrīkiem, žaunu tīkliem, rokas āķu rindām un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrētas IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.

2. Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, ciktāl praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem.







6. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

35. pants

Pelaģiskā zveja

1. Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2021. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta pārsūtīšanai uz SPRFMO sekretariātu paredzētu sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostā.

36. pants

Grunts zveja

1. Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2021. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās minētā konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un nepārsniedzot minētajā laikposmā reģistrēto gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.

37. pants

Izpētes zveja

1. 2021. gadā dalībvalstis SPRFMO konvencijas apgabalā notiekošā ilkņzivju ( Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām drīkst piedalīties tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi šādas zvejas pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.

2. Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2000 metriem.

3. KPN ir tāda, kā norādīts IH pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz līdz ar KPN sasniegšanu vai tad, kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk.







7. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

38. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot: a) no 2021. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2021. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2021. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150 o rietumu garuma meridiāns, — 40 o ziemeļu platuma paralēle, — 40 o dienvidu platuma paralēle; b) no 2021. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: — 96 o rietumu garuma meridiāns, — 110 o rietumu garuma meridiāns, — 4 o ziemeļu platuma paralēle, — 3 o dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2021. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma periodiem tās izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā periodā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos zveju ar riņķvadu pārtrauc.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai b) ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

39. pants

Dreifējošas ZPI

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt atrašanās vietas datus, kuriem līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienu laikā, pirms sācies izvēlētais 38. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma periods, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji ir izvietojis.

3. Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta IATTC sekretariātam.

40. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā.

41. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1. Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi ( Carcharhinus longimanus ) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3. Kuģu operatori: a) reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim.

42. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.







8. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

43. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

a) spoku kaķhaizivs (Apristurus manis);

b) plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi);

c) īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus);

d) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps);

e) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus);

f) raju dzimtas (Rajidae) zivis;

g) samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus);

h) Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis;

i) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).







9. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

44. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi ( Thunnus obesus ), dzeltenspuru tunzivi ( Thunnus albacares ) un svītraino tunzivi ( Katsuwonus pelamis ) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs ( Thunnus alalunga ) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs ( Thunnus obesus ) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2021. gadā nepārsniegtu IG pielikumā noteiktos limitus.

45. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2021. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2021. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2. Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz papildu diviem mēnešiem: vai nu no 2021. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2021. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2021. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 31. decembra plkst. 24.00.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka neviens to kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām instrumentālām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa.

5. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem pārkrauj citā kuģī vai izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

46. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20o dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā.

47. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, ka zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, 2021. gadā nepārsniedz IG pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā nenotiek zobenzivs zvejas piepūles pārvirze uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma.

48. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni: a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

49. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kad kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, tie piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kad kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, tie piemēro 38. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 38. panta 2., 3. un 4. punktā un 39., 40. un 41. pantā izklāstītos pasākumus.







10. iedaļa

Beringa jūra

50. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







11. iedaļa

SIOFA Nolīguma apgabals

51. pants

Grunts zvejas limiti

Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā:

a) gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati;

b) izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem;

c) nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter's Shoal, izņemot ar āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un ar nosacījumu, ka uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

52. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti kuģi

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem var būt atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

53. pants

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģi, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējis Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldītājs

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģiem, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējis Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldītājs, var būt atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulā (ES) 2017/2403 paredzētos nosacījumus.

▼M4

53.a pants

Kvotu nodošana un apmaiņa ar Apvienoto Karalisti

1. Jebkāda kvotu nodošana vai apmaiņa starp Savienību un Apvienoto Karalisti notiek saskaņā ar 2.–4. punktu.

2. Dalībvalsts, kas plāno nodot kvotas Apvienotajai Karalistei vai ar to apmainīties ar kvotām, drīkst apspriesties ar Apvienoto Karalisti par kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu.

3. Ja Komisija atbalsta attiecīgās dalībvalsts paziņoto kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu, kas minēts 2. punktā, Komisija bez liekas kavēšanās izsaka piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa tai ir saistoša. Komisija paziņo Apvienotajai Karalistei un dalībvalstīm par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Kvotas, kas saņemtas no Apvienotās Karalistes vai tai nodotas saskaņā ar vienošanos par kvotu nodošanu vai apmaiņu, uzskata par kvotām, kas iedalītas attiecīgajai dalībvalstij vai atvilktas no tai iedalītajām kvotām, no brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir paziņota saskaņā ar 3. punktu. Šādas apmaiņas negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

▼B

54. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi.

55. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts V pielikuma B daļā.

56. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejām un piezvejām, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 55. pantā minētajām atļaujām, piemēro 8. panta nosacījumus.

57. pants

Aizliegtās sugas

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos: a) ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; c) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; d) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; e) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; f) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; g) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; h) parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; i) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; j) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

58. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

59. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 11., 19., 20., 27., 33., 34., 41., 42., 43., 48., 50. un 57. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2022. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam.

Regulas 15., 16. un 17. pantu piemēro līdz dienai, kad piemērojams kļūst deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu un ar ko groza minētās regulas VI pielikumu, ieviešot atbilstošus tehniskos pasākumus ziemeļrietumu ūdeņiem.

60. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Tomēr 11. panta 1., 2., 3. un 5. punktu un 14. un 18. pantu piemēro no 2021. gada 1. janvāra līdz ►M2 2021. gada 31. jūlijam ◄ .

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā izklāstīti 28., 29. un 30. pantā un VII pielikumā, piemēro no 2020. gada 1. decembra.

II pielikumā izklāstītos noteikumus par zvejas piepūles limitiem piemēro no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

PIELIKUMU SARAKSTS







I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteiktas KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals IE PIELIKUMS: Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals IF PIELIKUMS: Dienvidu tunzivs izplatības apgabali IG PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals IH PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS: IOTC kompetences apgabals IK PIELIKUMS: SIOFA nolīguma apgabals IL PIELIKUMS: IATTC konvencijas apgabals II PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā III PIELIKUMS: Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā IV PIELIKUMS: Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas V PIELIKUMS: Zvejas atļaujas VI PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals VII PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS: IOTC kompetences apgabals IX PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMAS SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTAS KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Pielikumu tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, vajadzības gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām pielikumos noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām pielikumos ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katrā apgabalā uz zivju krājumiem atsaucas alfabētiskā secībā pēc sugu zinātniskajiem nosaukumiem. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai zinātniskos nosaukumus. Vispārpieņemtie nosaukumi norādīti ērtības labad.

IA līdz IL pielikums ir daļa no I pielikuma.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu zinātniskajiem nosaukumiem un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Alfa-3 kods Vispārpieņemtais nosaukums Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsdzelkņhaizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Dziļūdens sarkankrabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Sniega krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Apaļdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dicentrarchus labrax BSS Eiropas labraks Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Lophiidae ANF Makšķerniekzivju dzimta Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūraslīdaka Molva molva LIN Jūraslīdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Notothenia squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Scophthalmus maximus TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Bruņgalvji Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja radiata RJR Ērkšķu raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Sardina pilchardus PIL Sardīne Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus alalunga ALB Garspuru tunzivs Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti sugu vispārpieņemtie nosaukumi un zinātniskie nosaukumi, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Vispārpieņemtais nosaukums Alfa-3 kods Zinātniskais nosaukums Akmeņplekste TUR Scophthalmus maximus Anšovs ANE Engraulis encrasicolus Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Apaļdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Raja alba Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Bruņgalvji EDW Pseudopentaceros spp. Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Cirtainā raja RJU Raja undulata Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Divragainā velnraja RMB Manta birostris Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Dziļūdens sarkankrabji GER Chaceon spp. Eiropas labraks BSS Dicentrarchus labrax Ērkšķu raja RJR Raja radiata Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Jūraslīdaka LIN Molva molva Jūrasmēles SOO Solea spp. Kaproīdas BOR Caproidae Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Makšķerniekzivju dzimta ANF Lophiidae Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsdzelkņhaizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Notothenia squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Saida POK Pollachius virens Sardīne PIL Sardina pilchardus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanasari RED Sebastes spp. Sīkacu raja RJE Raja microocellata Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Smilšu raja RJI Raja circularis Sniega krabji PCR Chionoecetes spp. Stavridas JAX Trachurus spp. Tūbītes SAN Ammodytes spp. Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Zaļā nototēnija NOG Notothenia gibberifrons Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūraslīdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

▼M4







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā (1) Dānija 86 652 (2) (3) Analītiska KPN Vācija 132 (2) (3) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Zviedrija 3 182 (2) (3) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Savienība 89 966 (2) Apvienotā Karaliste 2 534 (2) KPN 92 500 (2) (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. (2) 1.r un 2.r pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu. (3) Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga un makreles piezvejas (OT1/*2A3A4X). Merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos







1.r 2.r 3.r 4. 5.r 6. 7.r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 5 118 4 684 12 091 64 627 0 131 0 Vācija 8 7 18 99 0 0 0 Zviedrija 188 172 444 2 373 0 5 0 Savienība 5 314 4 863 12 553 67 099 0 136 0 Apvienotā Karaliste 150 137 354 1 889 0 4 0 Kopā 5 464 5 000 12 907 68 989 0 140 0







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (ARU/1/2.) Vācija 16 Piesardzīga KPN Francija 5 Nīderlande 13 Savienība 34 Apvienotā Karaliste 25 KPN 59







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā (ARU/3A4-C) Dānija 717 Piesardzīga KPN Vācija 7 Francija 5 Īrija 5 Nīderlande 34 Zviedrija 28 Savienība 796 Apvienotā Karaliste 13 KPN 809







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (ARU/567.) Vācija 283 Piesardzīga KPN Francija 6 Īrija 262 Nīderlande 2 958 Savienība 3 509 Apvienotā Karaliste 220 KPN 3 729







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Piesardzīga KPN Francija 6 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Citi 3 (1) (2) Savienība 16 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) KPN 22 (1) Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. (2) Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/1214EI_AMS).







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā (USK/04-C.) Dānija 68 Piesardzīga KPN Vācija 20 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Francija 47 (1) Zviedrija 7 (1) Citi 7 (2) Savienība 149 (1) Apvienotā Karaliste 102 (1) KPN 251 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (USK/*6AN58). (2) Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/04-C_AMS).







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (USK/567EI.) Vācija 60 (1) Piesardzīga KPN Spānija 208 (1) Francija 2 471 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Īrija 238 (1) Citi 60 (2) Savienība 3 037 (1) Norvēģija 0 (3) (4) (5) Apvienotā Karaliste 1 257 (1) KPN 4 294 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (USK/*04-C.). (2) Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/567EI_AMS). (3) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nepārsniedz turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %. 0 (4) Ieskaitot jūraslīdaku. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds: jūraslīdaka (LIN/*5B67-) 0 brosme (USK/*5B67-) 0 (5) Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 0

▼M2







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Dānija 75 Vācija 0 Francija 0 Nīderlande 0 Savienība 75 KPN Nepiemēro

▼M4







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: 6., 7. un 8. (BOR/678-) Dānija 4 700 Piesardzīga KPN Īrija 13 234 Savienība 17 934 Apvienotā Karaliste 1 218 KPN 19 152







Suga: Siļķe(1) Clupea harengus Zona: 3.a (HER/03A.) Dānija 9 080 (2) Analītiska KPN Vācija 145 (2) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Zviedrija 9 498 (2) Savienība 18 723 (2) Norvēģija 2 881 Fēru Salas 0 (3) KPN 21 604 (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.). (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe(1) Clupea harengus Zona: Apvienotās Karalistes, Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53o 30' N (HER/4AB.) Dānija 49 993 Analītiska KPN Vācija 33 852 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Francija 18 838 Nīderlande 46 381 Zviedrija 3 449 Savienība 152 513 Fēru Salas 0 Norvēģija 103 344 (2) Apvienotā Karaliste 61 301 KPN 356 357 (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu (HER/*4AB-C): 3 000

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62 °N Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*4N-S62)





Savienība 3 000

▼M2







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N (HER/4N-S62) Zviedrija 878 (1) Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Savienība 878 KPN 356 357 (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

▼M4







Suga: Siļķe(1) Clupea harengus Zona: 3.a (HER/03A-BC) Dānija 5 692 (2) Analītiska KPN Vācija 51 (2) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Zviedrija 916 (2) Savienība 6 659 (2) KPN 6 659 (2) (1) Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C-BC).







Suga: Siļķe(1) Clupea harengus Zona: 4, 7.d un Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a. zonā (HER/2A47DX) Beļģija 38 Analītiska KPN Dānija 7 421 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Vācija 38 Francija 38 Nīderlande 38 Zviedrija 36 Savienība 7 609 otā Karaliste 141 KPN 7 750 (1) Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm







Suga: Siļķe(1) Clupea harengus Zona: 4.c, 7.d(2) (HER/4CXB7D) Beļģija 8 257 (3) Analītiska KPN Dānija 668 (3) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Vācija 452 (3) Francija 9 274 (3) Nīderlande 16 142 (3) Savienība 34 793 (3) Apvienotā Karaliste Nepiemēro KPN 356 357 (1) Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6.b un 6.aN; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā(1) (HER/5B6ANB) Vācija 353 (2) Piesardzīga KPN Francija 67 (2) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Īrija 478 (2) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Nīderlande 353 (2) Savienība 1 251 (2) Apvienotā Karaliste 2 229 (2) KPN 3 480 (1) Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu. (2) Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57°30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN; izņēmums ir sešas jūras jūdzes plata josla, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6.aS(1), 7.b, 7.c (HER/6AS7BC) Īrija 1 236 Piesardzīga KPN Nīderlande 124 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Savienība 1 360 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro KPN 1 360 (1) Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56o 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07o 00' rietumu garuma.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7.a(1) (HER/07A/MM) Īrija 808 Analītiska KPN Savienība 808 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Apvienotā Karaliste 6 533 KPN 7 341 (1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7.e un 7.f (HER/7EF.) Francija 465 Piesardzīga KPN Savienība 465 Apvienotā Karaliste 465 KPN 930







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7.a zona uz dienvidiem no 52° 30'N; 7.g(1), 7.h(1), 7.j(1) un 7.k(1) (HER/7G-K.) Vācija 10 (2) Analītiska KPN Francija 54 (2) Īrija 750 (2) Nīderlande 54 (2) Savienība 868 (2) Apvienotā Karaliste 1 (2) KPN 869 (2) (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts. (2) Šo kvotu drīkst iedalīt tikai kuģiem, kas piedalās kontrolzvejniecībā, kura dod iespēju veikt uz zvejniecību balstītu datu vākšanu par šo krājumu, ko novērtē ICES. Pirms jebkādu nozveju atļaušanas attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai kuģa vai kuģu vārdu.

▼B







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 8 (ANE/08.) Spānija 29 700 Analītiska KPN Francija 3 300 Savienība 33 000 KPN 33 000

▼M4







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 7 176 (1) Piesardzīga KPN Portugāle 7 829 (1) Savienība 15 005 (1) KPN 15 005 (1) (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 5 Analītiska KPN Dānija 1 515 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Vācija 38 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Nīderlande 9 Zviedrija 265 Savienība 1 832 KPN 1 893

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 75 (1) Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Vācija 2 (1) Zviedrija 46 (1) Savienība 123 (1) KPN 123 (1) (1) Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

▼M4







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 347 (1) Analītiska KPN Dānija 1 993 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Vācija 1 263 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Francija 428 (1) Nīderlande 1 126 (1) Zviedrija 13 Savienība 5 170 Norvēģija 2 252 (2) Apvienotā Karaliste 5 824 (1) KPN 13 246 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot šādā zonā: 7.d (COD/*07D.). (2) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-)





Savienība 4 494

▼M2







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N (COD/4N-S62) Zviedrija 382 (1) Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Savienība 382 KPN Nepiemēro (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

▼M4







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6.b; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 (1) Piesardzīga KPN Vācija 1 (1) Francija 8 (1) Īrija 16 (1) Savienība 25 (1) Apvienotā Karaliste 49 (1) KPN 74 (1) (1) Vienīgi piezvejai. Specializētajās mencas zvejniecībās šo KPN apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6.a; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W (COD/5BE6A) Beļģija 2 (1) Analītiska KPN Vācija 12 (1) Francija 130 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Īrija 243 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Piemēro šīs regulas 9. pantu Savienība 387 (1) Apvienotā Karaliste 892 (1) KPN 1 279 (1) (1) Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7.a (COD/07A.) Beļģija 3 (1) Piesardzīga KPN Francija 7 (1) Īrija 104 (1) Nīderlande 1 (1) Savienība 115 (1) Apvienotā Karaliste 91 (1) KPN 206 (1) (1) Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 18 (1) Analītiska KPN Francija 290 (1) Piemēro šīs regulas 9. pantu Īrija 422 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Nīderlande 0 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Savienība 730 (1) Apvienotā Karaliste 75 (1) KPN 805 (1) (1) Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

▼M5







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7d (COD/07D.) Beļģija 33 ( 1 ) Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 649 ( 1 ) Nīderlande 19 ( 1 ) Savienība 701 ( 1 ) Apvienotā Karaliste 71 ( 2 ) KPN 772 ( 1 ) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 4. zonā, 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā (COD/*2A3X4). ( 2 ) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā, 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā (COD/*2A3X4).

▼M4







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 8 (1) Analītiska KPN Dānija 7 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Vācija 7 (1) Francija 42 (1) Nīderlande 33 (1) Savienība 97 (1) Apvienotā Karaliste 2 490 (1) KPN 2 587 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (LEZ/*6AN58).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (LEZ/56-14) Spānija 526 (1) Analītiska KPN Francija 2 053 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Īrija 600 (1) Savienība 3 179 (1) Apvienotā Karaliste 2 046 (1) KPN 5 225 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot šādā zonā: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 7. (LEZ/07.) Beļģija 464 (1) Analītiska KPN Spānija 5 154 (2) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Francija 6 256 (2) Īrija 2 844 (2) Savienība 14 718 Apvienotā Karaliste 3 421 (2) KPN 18 365 (1) 10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejām, ko gūst jūrasmēles specializētās zvejniecības. (2) 35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (LEZ/8ABDE.) Spānija 1 005 Analītiska KPN Francija 811 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Savienība 1 816 KPN 1 816

▼B







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 912 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. Francija 96 Portugāle 64 Savienība 2 072 KPN 2 158

▼M4







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 312 (1) (2) Piesardzīga KPN Dānija 688 (1) (2) Vācija 336 (1) (2) Francija 64 (1) (2) Nīderlande 236 (1) (2) Zviedrija 8 (1) (2) Savienība 1 644 (1) (2) Apvienotā Karaliste 10 328 (1) (2) KPN 11 972 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 30 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (ANF/*6AN58). (2) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes ūdeņos 6.a zonā uz dienvidiem no 58°30' ziemeļu platuma; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).

▼M2







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (ANF/04-N.) Beļģija 37 Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Dānija 935 Vācija 15 Nīderlande 13 Savienība 1 000 KPN Nepiemēro

▼M4







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/56-14) Beļģija 202 (1) Piesardzīga KPN Vācija 230 (1) Spānija 216 (1) Francija 2 485 (1) Īrija 562 (1) Nīderlande 194 (1) Savienība 3 889 (1) Apvienotā Karaliste 2 488 (1) KPN 6 377 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C).







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 7. (ANF/07.) Beļģija 3 384 (1) Analītiska KPN Vācija 377 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Spānija 1 345 (1) Francija 21 714 (1) Īrija 2 775 (1) Nīderlande 438 (1) Savienība 30 033 (1) Apvienotā Karaliste 8 090 (1) KPN 38 123 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (ANF/8ABDE.) Spānija 1 556 Analītiska KPN Francija 8 659 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Savienība 10 215 KPN 10 215

▼B







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 2 934 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. Francija 3 Portugāle 584 Savienība 3 521 KPN 3 672

▼M4







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 3.a (HAD/03A.) Beļģija 12 Analītiska KPN Dānija 2 120 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Vācija 135 Nīderlande 2 Zviedrija 250 Savienība 2 519 KPN 2 630







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 287 (1) Analītiska KPN Dānija 1 970 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Vācija 1 254 (1) Francija 2 185 (1) Nīderlande 215 (1) Zviedrija 169 (1) Savienība 6 080 (1) Norvēģija 9 841 Apvienotā Karaliste 26 865 (1) KPN 42 785 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (HAD/*6AN58).

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-)





Savienība 4 523

▼M2







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N (HAD/4N-S62) Zviedrija 707 (1) Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro Savienība 707 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

▼M4







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HAD/6B1214) Beļģija 16 Analītiska KPN Vācija 19 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Francija 799 Īrija 570 Savienība 1 404 Apvienotā Karaliste 6 971 KPN 8 375







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 6.a; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 6 (1) Analītiska KPN Vācija 6 (1) Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Francija 264 (1) Īrija 648 (1) Savienība 924 (1) Apvienotā Karaliste 3 843 (1) KPN 4 767 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (HAD/*2AC4).







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7.b–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 148 Analītiska KPN Francija 8 876 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Īrija 2 959 Savienība 11 983 Apvienotā Karaliste 2 400 KPN 15 000







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7.a (HAD/07A.) Beļģija 49 Analītiska KPN Francija 221 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Īrija 1 322 Savienība 1 592 Apvienotā Karaliste 1 779 KPN 3 371







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 3.a (WHG/03A.) Dānija 649 Piesardzīga KPN Nīderlande 2 Zviedrija 69 Savienība 720 KPN 929







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 413 Analītiska KPN Dānija 1 785 Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu Vācija 464 Francija 2 682 Nīderlande 1 032 Zviedrija 3 Savienība 6 379 Norvēģija 2 131 (1) Apvienotā Karaliste 12 502 KPN 21 306 (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvē