1994L0080 — LV — 21.07.2012 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

Grozīta ar:

▼B

PADOMES DIREKTĪVA 94/80/EK

(1994. gada 19. decembris),

ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmanto Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

1. Šī direktīva nosaka sīki izstrādātu kārtību, saskaņā ar kuru Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav, var tajā izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās.

2. Nekas šajā direktīvā neietekmē katras dalībvalsts noteikumus attiecībā uz to šīs dalībvalsts pilsoņu balsstiesībām un tiesībām kandidēt, kas dzīvo ārpus tās teritorijas, vai trešās valsts pilsoņiem, kas dzīvo šajā valstī.

2. pants

1. Šajā direktīvā:

2. Dalībvalsts paziņo Komisijai, ja kādu no pielikumā minētajām pašvaldības vienībām valsts tiesību aktu izmaiņu rezultātā aizstāj cita vienība, kam ir šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās funkcijas, vai šādu izmaiņu dēļ kādu no vienībām likvidē vai izveido jaunas vienības.

Trīs mēnešu laikā no šāda paziņojuma saņemšanas kopā ar dalībvalsts apstiprinājumu, ka personu tiesības saskaņā ar šo direktīvu netiks mazinātas, Komisija pielāgo pielikumu, veicot atbilstīgu aizstāšanu, svītrojumus vai papildinājumus. Šo pārstrādāto pielikumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Jebkurai personai, kas atskaites datumā:

ir balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, ja vien šīs tiesības nav liegtas saskaņā ar šo direktīvu.

4. pants

1. Ja, lai vēlētu vai kandidētu, dzīvesvietas dalībvalsts pilsoņiem jābūt pavadījušiem noteiktu minimālo laikposmu kā iedzīvotājiem šīs valsts teritorijā, tad uzskatāms, ka vēlētāji un pilsoņi, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, izpildījuši šo nosacījumu, ja tie līdzvērtīgu laikposmu dzīvojuši citā dalībvalstī.

2. Ja saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts tiesību aktiem tās pilsoņi var vēlēt vai kandidēt tikai pašvaldības pamatvienībā, kurā tiem ir pamata dzīvesvieta, vēlētāji un personas, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, arī pakļauti šim nosacījumam.

3. 1. punkts neskar katras dalībvalsts noteikumus, saskaņā ar kuriem personas balsstiesību un tiesību kandidēt izmantošana noteiktajā pašvaldības pamatvienībā pakļauta tam, ka tā dzīvojusi šajā vienībā minimālo laikposmu.

Tāpat 1. punkts neskar jebkādus valsts noteikumus, kas jau ir spēkā šīs direktīvas spēkā stāšanās brīdī, ar ko jebkuras personas balsstiesības un tiesības kandidēt pakļautas tam, ka tā dzīvojusi minimālo laikposmu dalībvalsts apgabalā, kuras daļu veido pašvaldības pamatvienība.

5. pants

1. Dzīvesvietas dalībvalstis var paredzēt, ka jebkuram Savienības pilsonim, kam ar atsevišķu civiltiesisku vai krimināltiesisku lēmumu atņemtas tiesības kandidēt saskaņā ar piederības dalībvalsts likumu, liegts izmantot šīs tiesības pašvaldību vēlēšanās.

2. Jebkura Savienības pilsoņa iesniegumu par kandidēšanu pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī var atzīt par nepieņemamu, ja šis pilsonis nevar uzrādīt 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto deklarāciju vai 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto apliecinājumu.

3. Dalībvalstis var paredzēt, ka tikai to pilsoņi var ieņemt pašvaldības pamatvienības izpildiestādes pārvaldes kolēģijas vēlēta vadītāja, vietnieka vai locekļa amatu, ja tie ievēlēti, lai ieņemtu šo amatu mandāta darbības laikā.

Dalībvalstis var arī noteikt, ka pašvaldības pamatvienības izpildiestādes pārvaldes kolēģijas vadītāja, vietnieka vai locekļa funkciju pagaidu vai starplaika veikšana paredzēta tikai tās pilsoņiem.

Ņemot vērā Līgumu un vispārējos tiesību principus, dalībvalstis var veikt piemērotus, nepieciešamus un proporcionālus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirmajā apakšpunktā minētos amatus var ieņemt un otrajā apakšpunktā minētās starplaika funkcijas var veikt tikai to pilsoņi.

4. Dalībvalstis var arī izvirzīt noteikumu, ka Savienības pilsoņi, kas ievēlēti par pārstāvju padomes locekļiem, nepiedalās ne to delegātu izraudzīšanā, kas var balsot parlamentārajā asamblejā, ne šīs asamblejas locekļu vēlēšanās.

6. pants

1. Personas, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, ir pakļautas tiem pašiem nosacījumiem attiecībā uz nesavienojamību saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem, kādus piemēro šīs valsts pilsoņiem.

2. Dalībvalstis var paredzēt, ka vēlēta amata ieņemšana dzīvesvietas dalībvalstī nav savienojama ar amatu ieņemšanu citās dalībvalstīs, kas līdzvērtīgi tiem, kas rada nesavienojamību dzīvesvietas dalībvalstī.

II NODAĻA

Balsstiesību un tiesību kandidēt izmantošana

7. pants

1. Vēlētājs 3. panta nozīmē izmanto savas balsstiesības pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, ja viņš izteicis šādu vēlēšanos.

2. Ja dzīvesvietas dalībvalstī piedalīšanās vēlēšanās ir obligāta, vēlētājiem 3. panta nozīmē, kas iekļauti vēlētāju sarakstā, ir pienākums vēlēt.

3. Dalībvalstis, kurās piedalīšanās vēlēšanās nav obligāta, var paredzēt automātisku vēlētāju 3. panta nozīmē reģistrāciju vēlētāju sarakstā.

8. pants

1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai ļautu vēlētāju 3. panta nozīmē iekļaut vēlētāju sarakstā pietiekamā laikā pirms vēlēšanu dienas.

2. Lai viņa vārdu iekļautu vēlētāju sarakstā, vēlētājs 3. panta nozīmē iesniedz tādus pašus dokumentus kā vēlētājs, kas ir pilsonis.

Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt arī, lai vēlētājs 3. panta nozīmē uzrāda derīgu personas dokumentu kopā ar oficiālu deklarāciju, kas norāda viņa valsts piederību un adresi dzīvesvietas dalībvalstī.

3. Vēlētāji 3. panta nozīmē, kas iekļauti dzīvesvietas valsts vēlētāju sarakstā, tur paliek ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vēlētāji, kas ir pilsoņi, līdz brīdim, kad tos izslēdz automātiski, jo tie vairs neatbilst balsstiesību izmantošanas nosacījumiem.

Vēlētājus, kas iekļauti vēlētāju sarakstā pēc pašu lūguma, var izslēgt no tā, ja tie to lūdz.

Ja šādi vēlētāji pārceļas uz citu pašvaldības pamatvienību tajā pašā dalībvalstī, tos iekļauj vēlētāju sarakstā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vēlētājiem, kas ir pilsoņi.

9. pants

1. Iesniedzot pieteikumu, lai kandidētu, persona, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, uzrāda tādus pašus apliecinājuma dokumentus kā kandidāts, kas ir pilsonis. Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt, lai šī persona uzrāda oficiālu deklarāciju, kas norāda tās valstisko piederību un adresi dzīvesvietas dalībvalstī.

2. Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt arī, lai persona, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē:

10. pants

1. Dzīvesvietas dalībvalsts laicīgi un pienācīgā veidā informē attiecīgo personu par darbībām, kas veiktas pēc tās pieteikuma, lai iekļautu vēlētāju sarakstā, vai par lēmumu attiecībā uz tās kandidēšanas pieteikuma pieļaujamību.

2. Ja personai atsaka iekļaušanu vēlētāju sarakstā, nepieņem tās pieteikumu vai tās kandidēšanas pieteikumu noraida, attiecīgajai personai ir tiesības uz tiesisko aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus dzīvesvietas dalībvalsts tiesību akti piešķir vēlētājiem un personām, kam ir tiesības kandidēt, kas ir tās pilsoņi.

11. pants

Dzīvesvietas dalībvalsts laikus un pienācīgā veidā informē vēlētājus un pilsoņus, kas var kandidēt 3. panta nozīmē, par nosacījumiem un sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt izmantošanai šajā valstī.

III NODAĻA

Atkāpes un pārejas noteikumi

12. pants

1. Ja 1996. gada 1. janvārī konkrētā dalībvalstī balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas tajā dzīvo, bet nav tās pilsoņi, pārsniedz 20 % no kopējā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaita, kas tajā dzīvo, šī dalībvalsts, atkāpjoties no šīs direktīvas, var:

2. Beļģijas Karaliste, atkāpjoties no šīs direktīvas noteikumiem, var piemērot 1. punkta a) apakšpunkta noteikumus ierobežotam pašvaldības vienību skaitam, kuru sarakstu tā paziņo vismaz gadu pirms pašvaldības vienības vēlēšanām, attiecībā uz kurām tā grasās lūgt izņēmumu.

3. Ja 1996. gada 1. janvārī dalībvalsts tiesību akti paredz, ka citas dalībvalsts pilsoņiem, kas tajā dzīvo, ir tiesības vēlēt šīs valsts parlamentu, un šim nolūkam tos var iekļaut šīs valsts vēlētāju sarakstā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā valsts vēlētājiem, pirmā dalībvalsts, atkāpjoties no šīs direktīvas, var atturēties no 6. līdz 11. panta piemērošanas šiem pilsoņiem.

4. Līdz 1998. gada 31. decembrim un pēc tam katrus sešus gadus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā pārbauda, vai atkāpes piešķiršana attiecīgajām dalībvalstīm, ievērojot Līguma 8.b panta 1. punktu, joprojām ir pamatota, un tā ierosina jebkādu nepieciešamo korekciju veikšanu. Dalībvalstis, kas lūdz izņēmuma statusu saskaņā ar 1. un 2. punktu, sniedz Komisijai visu nepieciešamo pamatinformāciju.

IV NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

13. pants

Komisija Eiropas Parlamentā un Padomē iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, ietverot izmaiņas elektorātā, kas notikušas, kopš tās stāšanās spēkā, gada laikā kopš pašvaldību vēlēšanām visās dalībvalstīs, un kas organizētas, balstoties uz iepriekšminētajiem noteikumiem, un nepieciešamības gadījumā ierosina attiecīgas korekcijas.

14. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1996. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka šādas atsauces pievienošanas kārtību.

15. pants

Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

▼A1

Pielikums

▼M3

“Pašvaldības pamatvienība” šīs direktīvas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir:

— Apvienotajā Karalistē:

— counties in England; counties, county boroughs and communities in Wales; regions and Islands in Scotland; districts in England, Scotland and Northern Ireland; London boroughs; parishes in England; the City of London in relation to ward elections for common councilmen.