2012R0737 — LV — 29.05.2015 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 737/2012

(2012. gada 14. augusts)

par dažu Ķeltu jūras krājumu aizsardzību







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 1 ), un jo īpaši tās 45. panta 1. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 2 ) kopējai zivsaimniecības politikai jānodrošina saskaņoti pasākumi attiecībā uz ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, tostarp konkrēti pasākumi, lai samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un zvejas blakussugām. (2) Regulas (EK) Nr. 850/98 45. panta 1. punktā ir paredzēts, ka tad, ja jūras organismu krājumu saglabāšanas nolūkā ir jārīkojas nekavējoties, Komisija, izmantojot minēto regulu kā papildu pasākumu vai atkāpjoties no tās, var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus. (3) Ieteikumi, kas 2011. gada jūnijā saņemti no Starptautiskās Jūras izpētes padomes (turpmāk “ICES”), liecina, ka Ķeltu jūrā izmetumu apjoms, jo īpaši attiecībā uz pikšu un merlangu mazuļiem, ir augsts un turpina palielināties. Dzimumgatavību nesasniegušu zivju izmešana samazina potenciālās turpmāko gadu nozvejas un tādējādi apdraud krājumu ilgtspējību. (4) Zvejas rīku zemās selektivitātes dēļ gan Norvēģijas omāra zvejniecībā, gan jaukta tipa zvejniecībās, kurās izmanto grunts traļus un zvejas vadus, rodas lieli pikšu un merlangu izmetumi. ICES turklāt konstatē, ka mencu krājumu apjoms ir ļoti atkarīgs no krājuma papildinājuma apjoma un ka būtu jāatbalsta tādi tehniskie pasākumi, kuru mērķis ir izmetumu samazināšana. Tā kā pēdējā laikā gan pikšu, gan merlangu krājuma papildinājums Ķeltu jūrā ir liels, sagaidāms, ka šogad izmetumu problēma saasināsies vēl vairāk. Tāpēc ICES iesaka steidzami ieviest tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir selektivitātes palielināšana un pikšu, merlangu un mencu izmetumu samazināšana. (5) Tālab ir jāievieš prasība par kvadrātveida acu linuma plātņu izmantošanu, lai uzlabotu zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru un aizsargātu krājumu papildinošos zivju mazuļus, vienlaikus saglabājot iespējami augstas mērķsugu nozvejas. Praksē pierādījies, ka kvadrātveida acu linuma plātnes ievērojami samazina zvejas izraisīto mirstību, ļaujot mazām zivīm izkļūt no tīkla, un tas ir pasākums, ko var ieviest nekavējoties. (6) Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes (NWWRAC) 2011. gada oktobra ieteikumā norādīts, ka pašreizējie tehniskie pasākumi Ķeltu jūrā būtu jāpilnveido, lai – jo sevišķi pikšu un merlangu gadījumā – samazinātu izmetumu apjomu, izmantojot pienācīgi izvietotu kvadrātveida acu linuma plātni, kuras izmērs būtu atkarīgs no zvejas rīku tipa un kuģa dzinēja jaudas. (7) Tāpēc, lai saglabātu pikšu un merlangu krājumus Ķeltu jūrā, ir jārīkojas tūlīt. (8) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro zvejas kuģiem, kuri ar grunts trali vai zvejas vadu zvejo Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) VIIf un VIIg rajonā un VIIj rajona daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no 50° N un uz austrumiem no 11° W (turpmāk “Ķeltu jūra”), ja:

a) to grunts traļiem un zvejas vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 100 mm (turpmāk “TR1 kuģi”);

b) to grunts traļiem un zvejas vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm (turpmāk “TR2 kuģi”); vai

c) ja dzinēja jauda kuģim, kas izmanto grunts trali vai zvejas vadu, ir mazāka par 112 kW (turpmāk “mazjaudas kuģi”).

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro zvejas kuģiem, kas zvejo ar rāmja trali.

2. pants

Tehniskie pasākumi

▼M1

1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta, zvejas kuģi, kuru izmantotā linuma acs izmērs āmī ir no 70 līdz 119 mm, izmanto kvadrātveida acu linuma plātnes, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm.

▼B

2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 7. panta 2. punkta a) apakšpunkta, kvadrātveida acu linuma plātni, kas minēta 1. punktā, ievieto āmja augšējā plātnē. Kvadrātveida acu linuma plātnes mugurējā jeb galvenajai stropei tuvākā mala atrodas ne tālāk kā 9 metrus no galvenās stropes.

▼M1

3. Atkāpjoties no 2. punkta, kvadrātveida acu linuma plātni drīkst ievietot tālāk no āmja, ja tiek izmantota kāda cita zvejas rīku un to piestiprinājumu kombinācija, kas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) vērtējumā mencas, pikšas un merlanga zvejā nodrošina tikpat lielu vai lielāku selektivitāti.

4. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejas kuģi, kuru izmantotā linuma acs izmērs āmī ir no 70 līdz 119 mm, tādu kvadrātveida acu linuma plātņu vietā, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm, drīkst izmantot tādu zvejas rīku vai tā piestiprinājumu, kas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) vērtējumā mencas, pikšas un merlanga zvejā nodrošina tikpat lielu vai lielāku selektivitāti.

5. Atkāpjoties no 1. punkta, kuģi, kuru izmantotā linuma acs izmērs āmī ir no 70 līdz 119 mm un kuru nozvejā, kas gūta zvejas reisā Ķeltu jūrā uz austrumiem no 8° W, vismaz 55 % ir merlangs, drīkst izmantot kvadrātveida acu linuma plātnes, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm, ar nosacījumu, ka to izmantotajiem grunts traļiem vai vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 100 mm.

6. Zvejas kuģiem, kas izmanto 3., 4. un 5. punktā minētās atkāpes, karoga dalībvalsts pirms kuģa iziešanas jūrā izdod īpašas zvejas atļaujas. Karoga dalībvalsts visus šādas atļaujas pieteikumus izskata saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 ( 3 ) 7. pantu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 ( 4 ) 4. un 5. pantu.

▼B

3. pants

Uz kuģa darbojošos novērotāju programma

1. Neskarot Komisijas Regulu (EK) Nr. 665/2008 ( 5 ), ikviena dalībvalsts, uz kuras kuģiem attiecas 2. pantā minētie tehniskie pasākumi, nekavējoties izstrādā uz kuģa darbojošos novērotāju programmu, lai kontrolētu šo pasākumu efektivitāti. Minētā novērotāju programma ļauj ar vismaz 20 % precizitāti novērtēt pikšu, merlangu un mencu nozvejas un izmetumus.

2. Dalībvalstis ne vēlāk kā katra programmas īstenošanas gada 15. oktobrī iesniedz Komisijai ziņojumu par zvejas rīku selektivitāti, tostarp norādot kopējās nozvejas un izmetumus par kuģiem, uz kuriem attiecas novērotāju programma.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tās 2. pantu piemēro no 2012. gada 26. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.