Šis dokuments ir izveidots vien īgi dokument ācijas nolūkos, un iest ādes neuz ņemas nek ādu atbild ību par t ā saturu  
►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 231/2012  
(2012. gada 9. marts),  
ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikum ā 
uzskaitīto pārtikas piedevu specifik ācijas  
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
(OV L 83, 22.3.2012., 1. lpp.)  
Grozīta ar:  
Oficiālais Vēstnesis  
Nr. Lappuse  Datums  
►M1 Komisijas Regula (ES) Nr. 1050/2012 (2012. gada 8. novembris)  L 310  45  9.11.2012.  
►M2 Komisijas Regula (ES) Nr. 25/2013 (2013. gada 16. janv āris) L 13  1  17.1.2013.  
►M3 Komisijas Regula (ES) Nr. 497/2013 (2013. gada 29. maijs)  L 143  20  30.5.2013.  
►M4 Komisijas Regula (ES) Nr. 724/2013 (2013. gada 26. j ūlijs) L 202  11  27.7.2013.  
►M5 Komisijas Regula (ES) Nr. 739/2013 (2013. gada 30. j ūlijs) L 204  35  31.7.2013.  
►M6 Komisijas Regula (ES) Nr. 816/2013 (2013. gada 28. augusts)  L 230  1  29.8.2013.  
►M7 Komisijas Regula (ES) Nr. 817/2013 (2013. gada 28. augusts)  L 230  7  29.8.2013.  
►M8 Komisijas Regula (ES) Nr. 1274/2013 (2013. gada 6. decembris)  L 328  79  7.12.2013.  
►M9 Komisijas Regula (ES) Nr. 264/2014 (2014. gada 14. marts)  L 76  22  15.3.2014.  
►M10  Komisijas Regula (ES) Nr. 298/2014 (2014. gada 21. marts)  L 89  36  25.3.2014.  
►M11  Komisijas Regula (ES) Nr. 497/2014 (2014. gada 14. maijs)  L 143  6  15.5.2014.  
►M12  Komisijas Regula (ES) Nr. 506/2014 (2014. gada 15. maijs)  L 145  35  16.5.2014.  
►M13  Komisijas Regula (ES) Nr. 685/2014 (2014. gada 20. j ūnijs) L 182  23  21.6.2014.  
►M14  Komisijas Regula (ES) Nr. 923/2014 (2014. gada 25. augusts)  L 252  11  26.8.2014.  
►M15  Komisijas Regula (ES) Nr. 957/2014 (2014. gada 10. septembris)  L 270  1  11.9.2014.  
►M16  Komisijas Regula (ES) Nr. 966/2014 (2014. gada 12. septembris)  L 272  1  13.9.2014.  2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 1
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 231/2012  
(2012. gada 9. marts),  
ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 
1333/2008 II un III pielikum ā uzskait īto pārtikas piedevu 
specifikācijas  
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
EIROPAS KOMISIJA,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra 
Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par p ārtikas piedev ām (  1 ) un it īpaši tās 14. 
pantu un 30. panta un 4. punktu, k ā arī ņemot vērā Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu at ļauju pieš ķiršanas proced ūru attiecībā uz pārtikas 
piedevām, fermentiem un aromatiz ētājiem (
 2 ), un it īpaši tās 7. panta 5. 
punktu,  
tā kā: 
(1) Attiec ībā uz Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikuma 
Savienības sarakstos uzskait ītajām pārtikas piedev ām būtu 
jāpieņem specifik ācijas par izcelsmi, t īrības kritērijiem un jebkuru 
citu vajadz īgo inform āciju.  
(2) Šim nol ūkam būtu jāatjaunina un šaj ā regulā jāpārņem agrāk 
izstrādātās pārtikas piedevu specifik ācijas, kas izkl āstītas Komi ­
sijas 2008. gada 22. decembra Direkt īvā 2008/128/EK, ar ko 
nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto p ārtikas 
produktos (  3 ), Komisijas 2008. gada 27. augusta Direkt īvā 
2008/84/EK par noteiktajiem t īrības krit ērijiem p ārtikas 
piedevām, izņemot krāsvielas un saldin ātājus (  4 ), un Komisijas 
2008. gada 17. j ūnija Direkt īvā 2008/60/EK, ar ko nosaka 
pārtikas produktos lietojamo saldin ātāju tīrības kritērijus (  5 ). 
Minētās direktīvas būtu attiecīgi jāatceļ. 
(3) Ir jāņem vērā specifikācijas un anal īzes metodes, ko Apvienot ā 
FAO /PVO pārtikas piedevu ekspertu komiteja ( JECFA ) izklāstī­
jusi Pārtikas kodeks ā. 
(4) Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde (Iestāde) sniedza atzinumu 
par metakril āta bāzes kopolim ēra kā glazētājvielas nekait ī­
gumu (  6 ). Pēc tam šī pārtikas piedeva tika at ļauta, pamatojoties 
uz konkr ētu lietojumu, un tai pieš ķirts numurs E 1205. T āpēc 
būtu jāpieņem specifik ācijas attiec ībā uz šo pārtikas piedevu.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 2  
( 1 ) OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp. 
( 2 ) OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp. 
( 3 ) OV L 6, 10.1.2009., 20. lpp. 
( 4 ) OV L 253, 20.9.2008., 1. lpp. 
( 5 ) OV L 158, 18.6.2008., 17. lpp. 
( 6 ) EFSA Panel on Food Additives and Nutrient Sources added to Food  (ANS); 
Scientific Opinion on the use of Basic Methacrylate Copolymer as a food additive on request from the European Commission . EFSA Journal  2010; 
8(2):1513.
 (5) Saska ņā ar pārtikas ražot āju sniegto inform āciju vairs netiek 
lietotas p ārtikas krāsvielas beta-apo-8’-karot īnskābes etilesteris 
(E 160 f) un br ūnais FK (E 154), k ā arī alumīniju saturošs nes ēj­
bentonīts (E 558). T āpēc šajā regulā nebūtu jāpārņem minēto 
pārtikas piedevu pašreiz ējās specifik ācijas.  
(6) Iestāde 2010. gada 10. febru ārī sniedza atzinumu par tauksk ābju 
saharozes esteru (E 473), kas pagatavoti no tauksk ābju vinileste ­
riem, nekait īgumu (  1 ). Attiecīgi būtu jāpieņem pašreiz ējās speci­
fikācijas, konkr ēti samazinot t ādu piemais ījumu maksim ālos dau­
dzumus, kuri rada bažas par nekait īgumu.  
(7) Būtu jāpielāgo konkr ēti patlaban piem ērojamie t īrības kritēriji, 
samazinot atseviš ķu smago met ālu maksim ālos daudzumus, ja 
tas ir iesp ējams un ja  JEFCA  noteiktie daudzumi ir zem āki par 
patlaban sp ēkā esošajiem daudzumiem. Atbilstoši šai pieejai b ūtu 
jāsamazina pies ārņotāja 4-metilimidazola maksim ālais daudzums 
amonija karamel ē (E 150 c), sulf ātpelnu daudzums beta-karot īnā 
(E 160 a (i)) un magnija un s ārmu metālu sāļu daudzums kalcija 
karbonātā (E 170). Atk āpi no šīs pieejas b ūtu jāpiemēro tikai 
attiecībā uz trinātrija citrāta (E 331 (iii)) (svina saturs), karagin āna 
(E 407) un p ārstrādātu Euchema  jūraszāļu (E 407 a) (kadmija 
saturs) piedev ām, jo ražot āji paziņojuši, ka stingr āku Savien ības 
noteikumu (atbilstoši  JECFA  noteiktajiem maksim ālajiem dau ­
dzumiem) iev ērošana tehniski neb ūtu iespējama. Min ēto divu 
piesārņotāju (svina un kadmija) kop ējās devas iedarb ība minētajās 
trīs atsevišķajās pārtikas piedev ās netiek uzskat īta par būtisku. 
Turpretim attiec ībā uz fosf ātiem (E 338-E 341 un E 450-E 
452) būtu jānosaka jaunas, iev ērojami zem ākas vērtības, salī­
dzinot ar  JECFA  noteiktaj ām vērtībām, saistībā ar jaunākajām 
izmaiņām ražošanas procesos, ņemot vērā Iestādes neseno ietei ­
kumu par ars ēna uzņemšanas samazin āšanu – it īpaši neorganisk ā 
formā ( 2 ). Turklāt drošuma apsv ērumu dēļ būtu jāievieš jauni 
noteikumi par ars ēnu saistībā ar glutam īnskābi (E 620). Kop īgā 
šo pielāgojumu ietekme ir pat ērētājiem labv ēlīga, jo pras ības 
attiecībā uz smagajiem met āliem kļūst stingrākas gan kopum ā, 
gan lielākajā daļā pārtikas piedevu. Specifik ācijās būtu jāiekļauj 
sīka inform ācija par p ārtikas piedevu ražošanas procesu un izej ­
vielām, lai vienk āršotu jebkuru turpm āku lēmumu pie ņemšanu 
atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1333/2008 12. pantam.  
(8) Specifik ācijās nebūtu jāiekļauj atsauces uz organoleptiskajiem 
testiem, kas saist īti ar garšu, jo nevar gaid īt, lai kontroles iest ādes 
uzņemtos risku pagaršot ķīmisku vielu.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 3  
( 1 ) EFSA Panel on Food Additives and Nutrient Sources added to Food  (ANS); 
Scientific Opinion on the safety of sucrose esters of fatty acids prepared from vinyl esters of fatty acids and on the extension of use of sucrose esters of fatty 
acids in flavourings on request from the European Commission . EFSA 
Journal  2010; 8(3):1512. 
(
 2 ) EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain  (CONTAM ); Scientific 
Opinion on Arsenic in Food . EFSA Journal  2009; 7(10):1351.
 (9) Specifik ācijās nebūtu jāiekļauj atsauces uz klas ēm, jo to iek ļau­ 
šanai nav pievienot ās vērtības. 
(10) Specifik ācijās nebūtu jāiekļauj atsauces uz visp ārīgo parametru 
“smagie met āli”, jo šis parametrs nav saist īts ar toksicit āti, bet 
gan ar visp ārēju analīzes metodi. Parametri, kas attiecas uz atse ­
višķiem smagajiem met āliem, ir saist īti ar toksicit āti un iekļauti 
specifikācijās. 
(11) Dažas p ārtikas piedevas vair ākos Direkt īvas 95/2/EK notei ­
kumos (  1 ) patlaban ir uzskait ītas ar daž ādiem nosaukumiem 
(karboksimetilceluloze (E 466), š ķērsšūtā nātrija karboksimetilce ­
luloze (E 468), fermentat īvi hidroliz ēta karboksimetilceluloze (E 
469) un baltais un dzeltenais bišu vasks (E 901)). T āpēc ar šo 
regulu noteiktaj ās specifik ācijās būtu jāiekļauj atsauces uz min ē­
tajiem daž ādajiem nosaukumiem.  
(12) Pašreiz ējie noteikumi attiec ībā uz policikliskajiem arom ātiskajiem 
ogļūdeņražiem (PAO) ir p ārāk vispārīgi un neattiecas uz 
drošumu, t āpēc tie būtu jāaizstāj ar maksim ālajiem daudzumiem 
atsevišķiem PAO, kas saist īti ar pārtikas piedev ām augogli (E 
153) un mikrokrist ālisko vasku (E 905). L īdzīgi maksim ālie 
daudzumi b ūtu jānosaka attiec ībā uz formaldeh īdu karagin ānā 
(E 407) un p ārstrādātās Euchema  jūraszālēs (E 407 a), konkr ē­
tiem mikrobiolo ģiskiem krit ērijiem agar ā (E 406) un  salmonella  
spp. saturu mann ītā (E 421 (ii)), kas ražots ferment ācijas ceļā. 
(13) Propān-2-ola (izopropanola, izopropilspirta) lietošana b ūtu jāat­ 
ļauj piedevu kurkum īna (E 100) un paprikas ekstrakta (E 160 
c) ražošanai, iev ērojot  JECFA  specifikācijas, jo šo konkr ēto lieto­ 
šanas veidu Iest āde atzinusi par nekait īgu (  2 ). Etanola izmanto ­ 
šana prop ān-2-ola viet ā želena sve ķu (E 418) ražošan ā būtu jāat­ 
ļauj gadījumos, kad galaprodukts joproj ām atbilst vis ām pārējām 
specifikācijām un metanols rada maz ākas bažas attiec ībā uz 
nekaitīgumu.  
(14) Būtu jānorāda krāsvielas daudzums procentos košenil ā, karmīn­
skābē, karmīnos (E 120), jo šai kr āsvielai ir j āpiemēro maksi­
mālie daudzumi.  
(15) Karotīnu (E 160 a) apakškategoriju numer ācijas sistēma būtu 
jāatjaunina, lai t ā būtu saskaņā ar Pārtikas kodeksa numer ācijas 
sistēmu. 
(16) Specifik ācijās būtu jāiekļauj arī pienskābes (E 270) ciet ā forma, 
jo tagad to iesp ējams ražot ciet ā formā, un tas nerada bažas par 
kaitīgumu.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 4  
( 1 ) OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp. 
( 2 ) EFSA Panel on Food Additives and Nutrient Sources added to Food  (ANS); 
Scientific Opinion on the re-evaluation of curcumin (E 100) as a food addi ­
tive. EFSA Journal  2010; 8(9):1679.
 (17) Būtu jāpielāgo pašreiz ējā temperat ūras vērtība attiecībā uz mono ­
nātrija citrāta (E 331 (i)) bez ūdens vielas ž āvēšanas zudumiem, 
jo, ievērojot pašreiz ējos nosac ījumus, viela no ārdās. Būtu jāpie­
lāgo arī trinātrija citrāta (E 331 (iii)) ž āvēšanas nosac ījumi, lai 
uzlabotu metodes reproduc ējamību. 
(18) Būtu jākoriģē alfa-tokoferola (E 307) pašreiz ējā īpatnējās absorb­
cijas vērtība, turklāt sorbīnskābes (E 200) sublim ācijas tempera ­
tūra vairs nav piem ērots rādītājs, tāpēc tā būtu jāaizstāj ar 
“šķīdības testu”. Niz īna (E 234) un natamic īna (E 235) ražošanai 
izmantoto bakt ēriju avotu specifik ācija būtu jāatjaunina saska ņā 
ar pašreiz ējo taksonomijas nomenklat ūru. 
(19) Alumīnija sastopam ība pārtikas piedev ās būtu jāierobežo, jo tagad 
ir pieejamas jaunas ražošanas metodes, kas ļauj ražot maz āk 
piesārņotas pārtikas piedevas. Lai uzlabotu tiesisko noteikt ību 
un nediskrimin āciju, ir lietder īgi pārtikas piedevu ražot ājiem 
atvēlēt pārejas periodu, lai tie var ētu pakāpeniski piel āgoties 
minētajiem ierobežojumiem.  
(20) Attiecīgos gad ījumos b ūtu jānosaka maksim ālais alum īnija 
daudzums p ārtikas piedev ām, it īpaši kalcija fosf ātiem (E 341 
(i)–(iii)), ko paredz ēts izmantot z īdaiņu un mazu b ērnu pārtikā ( 1 ), 
saskaņā ar attiec īgo Pārtikas zin ātniskās komitejas 1996. gada 
7. jūnija atzinumu (  2 ). Saistībā ar šo būtu jānosaka ar ī maksimā­
lais alum īnija daudzums kalcija citr ātā (E 333).  
(21) Alumīnija maksim ālajam daudzumam kalcija fosf ātos (E 341 
(i)–(iii)), din ātrija difosf ātā (E 450 (i)) un kalcija dihidrog ēndi­
fosfātā (E 450 (vii)) b ūtu jābūt saskaņā ar Iestādes 2008. gada 
22. maija atzinumu (  3 ). Patlaban sp ēka esošie maksim ālie 
daudzumi b ūtu jāsamazina gad ījumos, kad tas ir tehniski iesp ē­
jams un kad ietekme uz kop ējo alumīnija devu ir b ūtiska. Saist ībā 
ar šo atseviš ķu pārtikas krāsvielu alum īnija lakas b ūtu jāatļauj 
tikai, ja tas tehniski nepieciešams.  
(22) Noteikumiem par alum īnija maksim ālo daudzumu dikalcija 
fosfātā (E 341 (i)), trikalcija fosf ātā (E 341 (iii)) un kalcija dihi ­
drogēndifosfātā (E 450 (vii)) nevajadz ētu radīt traucējumus tirg ū 
iespējamu pieg āžu trūkumu dēļ. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 5  
( 1 ) Kā definēts Komisijas 2006. gada 5. decembra Direkt īvā 2006/125/EK par 
apstrādātu graudaugu p ārtiku un b ērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem b ērniem 
(Kodificēta versija) (OV L 339, 6.12.2006., 16. lpp.). 
( 2 ) Opinion on Additives in nutrient preparations for use in infant formulae, 
follow-on formulae and weaning foods . Pārtikas zin ātniskās komitejas zi ņo­
jumi (40. s ērija), 13.–30. lpp., (1997). 
( 3 ) Scientific Opinion of the Panel on Food Additives, Flavourings, Processing 
Aids and Food Contact Materials on a request from European Commission on Safety of aluminium from dietary intake . EFSA Journal  (2008) 754, 1.–34. 
lpp.
 (23) Saskaņā ar Komisijas 2010. gada 25. marta Regulu (ES) Nr. 
258/2010, ar ko paredz īpašus nosac ījumus Indijas izcelsmes 
vai no Indijas s ūtītu guāras sveķu importam saist ībā ar piesārņo­
juma risku ar pentahlorfenolu un dioks īniem (  1 ), būtu jānosaka 
guāra sveķu (E 412) pies ārņotājvielas pentahlorfenola maksim ā­
lais daudzums.  
(24) Saskaņā ar 48. apsv ērumu Komisijas 2006. gada 19. decembra 
Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkr ētu piesārņotāju 
maksimāli pieļaujamo koncentr āciju pārtikas produktos (  2 ), dalīb­
valstīm ir jāpārbauda min ētajā regulā neiekļautie pārtikas produkti 
attiecībā uz 3-MHPD sastopam ību, lai apspriestu vajadz ību 
noteikt š īs vielas maksim āli pieļaujamo daudzumu. Francijas 
iestādes ir iesniegušas datus par augstu 3-MHPD koncentr āciju 
pārtikas piedev ā glicerīnā (E 422) un par vid ējo šīs pārtikas 
piedevas lietojumu daž ādās pārtikas kategorij ās. Būtu jānosaka 
3-MHPD maksim ālais daudzums šaj ā konkrētajā pārtikas piedev ā, 
lai novērstu galīgā pārtikas produkta pies ārņojumu, kas p ārsniedz 
pieļaujamo līmeni, ņemot vērā atšķaidījuma pak āpi. 
(25) Saistībā ar analīzes metožu att īstību atseviš ķas patlaban piem ē­
rotās specifik ācijas būtu jāatjaunina. Pašreiz ējā robežvērtība “nav 
konstatējams” ir saist īta ar anal īzes metožu att īstību, un tā būtu 
jāaizstāj ar konkr ētu skaitli š ādām piedev ām: mono- un diglice ­
rīdu skābju esteriem (E 472 a–f), tauksk ābju poliglicer īna este­
riem (E 475) un tauksk ābju propān-1,2-diola esteriem (E 477).  
(26) Būtu jāatjaunina ar tauksk ābju monoglicer īdu un diglicer īdu 
citronskābes esteru (E 472 c) ražošanas proced ūru saistītās speci­
fikācijas, jo tagad s ārmainu bāžu lietošana tiek aizst āta ar maig ā­
kiem aktīvajiem sāļiem.  
(27) Piedevu tauksk ābju monoglicer īdu un diglicer īdu citronsk ābes 
esteru (E 472 c) un tauksk ābju mono- un diglicer īdu mono- un 
diacetilvīnskābes esteru (E 472 e) pašreiz ējais kritērijs “brīvās 
taukskābes” ir nepiem ērots. Tas b ūtu jāaizstāj ar kritēriju “skābes 
skaitlis”, jo tas lab āk izsaka br īvo skābes grupu titrimetrisko 
aplēsi. Tas atbilst  JECFA  71. zi ņojumam par p ārtikas 
piedevām (  3 ), kurā šādas izmai ņas tika pie ņemtas attiec ībā uz 
taukskābju mono- un diglicer īdu mono- un diacetilv īnskābes este­
riem (E 472 e).  
(28) Pašreiz ējais piedevas magnija oks īda (E 530) k ļūdainais apraksts 
būtu jālabo saska ņā ar ražot āju iesniegto inform āciju, lai tas 
atbilstu aprakstam  Pharmacopoeia Europea  ( 4 ). Būtu jāatjaunina 
arī pašreizējais reduc ējošās vielas maksim ālā vērtība piedev ā 
glikonskābē (E 574), jo š ī robežvērtība nav tehniski īstenojama.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 6  
( 1 ) OV L 80, 26.3.2010., 28. lpp. 
( 2 ) OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp. 
( 3 ) WHO Technical Report Series , Nr. 956, 2010. 
( 4 ) EP 7.0, 2. s ējums, 2415.–2416. lpp.
 Pašreizējā metode, kuras pamat ā ir “žāvēšanas zudumi” un ko 
izmanto, lai nov ērtētu ksilīta (E 967) ūdens saturu, b ūtu jāaizstāj 
ar piemērotāku metodi.  
(29) Šajā regulā nebūtu jāpārņem piedevas kandelilvaska (E 902) 
pašreizējās specifik ācijas, jo t ās ir neprec īzas. Attiec ībā uz dihi­
drogēndifosfātu (E 450 (vii)) b ūtu jāizlabo pašreiz ējais ieraksts 
par P  2 O 5 saturu.  
(30) Pašreiz ējā ierakstā par taumat īna (E 957) “pamatvielu” b ūtu jāko­
riģē aprēķina koeficients. Šis koeficients paredz ēts izmantošanai 
Kjeldāla metodē, lai noteiktu vielas kop ējo saturu, pamatojoties 
uz slāpekļa mērījumiem. Apr ēķina koeficients b ūtu jāatjaunina 
saskaņā ar attiec īgo public ēto literatūru par taumat īnu (E 957).  
(31) Iestāde novērtēja steviolglikoz īdu kā saldinātāju nekaitīgumu un 
2010. gada 10. mart ā sniedza atzinumu (  1 ). Steviolglikoz īdiem 
piešķirts numurs E 960, un to izmantošana attiec īgi atļauta, pama ­
tojoties uz prec īzi noteiktiem lietošanas nosac ījumiem. T āpēc 
būtu jāpieņem specifik ācijas attiec ībā uz šo pārtikas piedevu.  
(32) Ņemot vērā taksonomiskas izmai ņas, būtu jāatjaunina eritrola (E 
968) ražošan ā izmantoto izejvielu (raugu) pašreiz ējās specifik ā­
cijas.  
(33) Attiecībā uz Kvilaijas ekstraktu (E 999) b ūtu jāpielāgo pašreiz ējā 
specifikācija, kas saist īta ar pH diapazonu, lai t ā atbilstu  JECFA  
norādēm. 
(34) Gadījumos, kad gala produkts joproj ām atbilst t īrības specifik ā­
cijām, būtu jāatļauj citronsk ābes un fosforsk ābes kombin ācija 
(patlaban abas sk ābes ir atļautas atseviš ķai izmantošanai piedevas 
polidekstrozes (E 1200) ražošan ā), jo tā uzlabo rezult ātus un ļauj 
labāk kontrol ēt reakcijas kin ētiku. Šāds grozījums nerada bažas 
par kaitīgumu.  
(35) Atšķirībā no mazām molekul ām polimēru molekulmasa nav viena 
konkrēta vērtība. Vienā polimērā var būt izvietotas molekulas ar 
dažādu masu. Izvietojums var b ūt atkarīgs no polim ēra ražošanas 
metodes. Polim ēra fizikālās īpašības un reakcijas ir saist ītas ar 
masu un ar konkr ētas masas molekulu izvietojumu prepar ātā. 
Lai skaidri noteiktu molekulu izvietojumu prepar ātā, preparāts 
tiek aprakst īts dažādos veidos, izmantojot matem ātisku mode ļu 
grupu. No daž ādajiem pieejamajiem mode ļiem zinātniskajā litera­
tūrā polimēru aprakst īšanai ieteikts izmantot masas vid ējo mole­
kulmasu (Mw). B ūtu attiecīgi jāpielāgo polivinilpirolidona (E 
1201) specifik ācijas.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 7  
( 1 ) EFSA Panel on Food Additives and Nutrient Sources (ANS); Scientific 
Opinion on the safety of steviol glycosides for the proposed uses as a food additive . EFSA Journal  (2010); 8(4):1537.
 (36) Pašreiz ējā propān-1,2-diola (E 1520) specifik ācijā minētais kritē­
rijs “destil ācijas interv āls” ļauj izdar īt pretrunīgus secin ājumus 
salīdzinājumā ar pamatvielas rezult ātiem. Tāpēc šis krit ērijs 
būtu jākoriģē un jāpārsauc par “destil ācijas testu”.  
(37) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saska ņā ar Pārtikas aprites un 
dzīvnieku vesel ības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas 
Parlaments un Padome pret tiem nav iebildusi,  
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.  
1. pants  
Pārtikas piedevu specifik ācijas  
Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikum ā uzskaitīto pārtikas 
piedevu, tostarp kr āsvielu un saldin ātāju, specifik ācijas ir izkl āstītas 
šīs regulas pielikum ā. 
2. pants  
Atcelšana  
No 2012. gada 1. decembra atce ļ Direktīvu 2008/60/EK, 2008/84/EK un 
2008/128/EK.  
3. pants  
Pārejas noteikumi  
Pārtiku, kas satur p ārtikas piedevas, kuras likum īgi laistas tirg ū pirms 
2012. gada 1. decembra, bet neatbilst š īs regulas pras ībām, drīkst 
pārdot, līdz krājumi beidzas.  
4. pants  
Stāšanās spēkā 
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc publicēšanas  Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī. 
To piemēro no 2012. gada 1. decembra.  
Tomēr pielikum ā izklāstītās specifik ācijas attiec ībā uz piedev ām steviol ­
glikozīdiem (E 960) un metakril āta bāzes kopolim ēru (E 1205) piem ēro 
no šīs regulas sp ēkā stāšanās dienas.  
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama dal ībvalstīs. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 8
 
PIELIKUMS  
Piezīme. Etilēna oksīdu pārtikas piedev ās nedrīkst izmantot steriliz ēšanai  
Alumīnija lakas lietošanai kr āsvielās, tikai ja konkr ēti norādīts. 
Definīcija:  Alum īnija lakas ieg ūst, attiec īgajās specifik ācijās izklāstītajiem 
tīrības kritērijiem atbilstoš ām krāsvielām reaģējot ar alum īniju 
ūdens šķīdumā. Alumīnijs parasti ir svaigi pagatavots, než āvēts, un 
iegūts, alumīnija sulfātam vai hlor īdam reaģējot ar nātrija vai kalcija 
karbonātu vai bikarbon ātu, vai amonjaku. P ēc lakas izveidošan ās, 
produktu filtr ē, mazgā ar ūdeni un ž āvē. Gala produkt ā iespējama 
neizreaģējušā alumīnija klātbūtne 
HCl nešķīstošas viela  Ne vair āk kā 0,5 %  
ΝaΟΗ nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,5 %, tikai E 127 eritroz īnam 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Atbilstošaj ām krāsvielām piemēro to īpašos tīrības kritērijus 
E 100 KURKUM ĪNS 
Sinonīmi CI dab īgais dzeltenais 3; turmerika dzeltenais; diferoilmet āns 
Definīcija Kurkum īnu iegūst ar šķīdinātājiem ekstrah ējot turmeriku, t. i.  
Curcuma longa  L. celmu sakne ņus. Lai ieg ūtu koncentr ētu kurku­
mīna pulveri, ekstraktu att īra kristaliz ējot. Produkts sast āv galveno ­
kārt no kurkum īniem, t. i. kr āsvielas (1,7-bis(4-hidroksi-3-metoksi ­
fenil)hepta-1,6-di ēn-3,5-diona) un t ās diviem dezmetoksi atvasin ā­
jumiem daž ādās attiecībās. Var būt nelieli e ļļu un sveķu piemais ī­
jumi, kas dabiski atrodas turmerik ā. 
Kurkumīnu izmanto ar ī alumīnija lakās; alumīnija saturs ir maz āks 
par 30 %. 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: etilacet ātu, 
acetonu, oglek ļa dioksīdu, dihlormet ānu, n-butanolsu, metanolu, 
etanolu, heks ānu, propān-2-olu  
Krāsu indeksa numurs  75300  
Einecs  207-280-5  
Ķīmiskais nosaukums  I 1,7-bis(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-di ēn-3,5-dions 
II 1-(4-Hidroksifenil)-7-(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-di ēn- 
3,5-dions 
III 1,7-bis(4-hidroksifenil)hepta-1,6-di ēn-3,5-dions  
Ķīmiskā formula  I C  21 H 20 O 6 
II C  20 H 18 O 5 
III C  19 H 16 O 4 
Molekulmasa  I. 368,39  II. 338,39  III. 308,39  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs ne maz āk kā 90 %.  
E 1% 
1cm 1 607 pie ≈ 426 nm etanol ā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 9
 
Apraksts  Oranždzeltens krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums etanol ā pie ≈ 426 nm  
Kušanas interv āls 179 °C–182 °C  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Etilacet āts 
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atseviš ķi vai 
kopā Acetons  
n-butanols  
Metanols  
Etanols  
Heksāns 
Propān-2-ols 9 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 101 (i) RIBOFLAV ĪNS 
Sinonīmi Laktoflav īns 
Definīcija 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  201-507-1  
Ķīmiskais nosaukums  7,8-dimetil-10-(D-ribo-2,3,4,5-tetrahidroksipentil)benzo(g)pterid īn- 
2,4(3H,10H)-dions; 7,8-dimetil-10-(1 ′-D-ribitil)izoalloksaz īns 
Ķīmiskā formula  C  17 H 20 N 4 O 6 
Molekulmasa  376,37  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
E 1% 
1cm 328 pie ≈ 444 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Dzeltens l īdz oranždzeltens krist ālisks pulveris ar v āju aromātu 
Identifikācija 
Spektrometrija  A  375 /A 267 attiecība ir starp 0,31 un 0,33  
ūdens šķīdumā 
A 444 /A 267 attiecība ir starp 0,36 un 0,39  9 
= 
; 
Maksimums ūdenī pie ≈ 375 nm  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 0,05 N nātrija hidroks īda šķīdumā ir starp – 115° un – 140°  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,5 % (105 °C, 4 h)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 10
 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 100 mg/kg (apr ēķināti kā anilīns) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M14  
Atļauts izmantot š īs krāsvielas alum īnija lakas.  
▼B 
E 101 (ii) RIBOFLAV ĪN-5′-FOSFĀTS 
Sinonīmi N ātrija riboflav īn-5′-fosfāts 
Definīcija Š īs specifik ācijas attiecas uz riboflav īn-5′-fosfātu ar niec īgu brīva 
riboflavīna un riboflav īndifosfāta daudzumu  
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  204-988-6  
Ķīmiskais nosaukums  Monon ātrija(2R,3R,4S)-5-(3 ′)10′-dihidro-7 ′,8′-dimetil-2 ′,4′-diokso- 
10′-benzo[γ]pteridinil)-2,3,4-trihidroksipentilfosf āts; riboflav īna 5′- 
monofosf āta estera monon ātrija sāls 
Ķīmiskā formula  Dihidr āts: C  17 H 20 N 4 NaO  9 P · 2H  2 O 
Bezūdens viela: C  17 H 20 N 4 NaO  9 P 
Molekulmasa  514,36  
Pamatviela  K ā C 17 H 20 N 4 NaO  9 P.2H  2 O aprēķināto krāsvielu kop īgais saturs ne 
mazāk kā 95 %  
E 1% 
1cm 250 pie ≈ 375 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Dzeltens l īdz oranždzeltens higroskopisks pulveris ar v āju aromātu 
Identifikācija 
Spektrometrija  A  375 /A 267 attiecība ir starp 0,30 un 0,34  
ūdens šķīdumā 
A 444 /A 267 attiecība ir starp 0,35 un 0,40  9 
= 
; 
Maksimums ūdenī pie ≈ 375 nm  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 5 M HCl š ķīdumā ir starp + 38° un + 42°  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Dihidr āta formai ne vair āk kā 8 % (100 °C, 5 h vakuum ā virs 
P 2 O 5 ) 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 25 %  
Neorganiskais fosf āts Ne vair āk kā 1 % (apr ēķināts kā PO  4 bezūdens vielai)  
Papildu kr āsvielas  Riboflav īns (brīvs): Ne vair āk kā 6 % 
Riboflavīna difosfāts: Ne vair āk kā 6 %  
Pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 70 mg/kg (apr ēķināti kā anilīns) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 11
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M14  
Atļauts izmantot š īs krāsvielas alum īnija lakas.  
▼B 
E 102 TARTRAZ ĪNS 
Sinonīmi CI P ārtikas dzeltenais 4  
Definīcija Tartraz īnu iegūst no 4-amino- benzolsulfonsk ābes, kuru diazotiz ē, 
izmantojot s ālsskābi un nātrija nitrītu. Diazosavienojumu p ēc tam 
apvieno ar 4,5-dihdro-5-okso-1-(4sulfofenil)-1H-pirazol-3-karbon ­
skābi vai metilesteri, etilesteri vai š īs karbonsk ābes sāli. Iegūto 
krāsu attīra un izdala k ā nātrija sāli. Tartraz īns sastāv galvenok ārt 
no trinātrija 5-hidroksi-1-(4-sulfonatofenil)-4-(4-sulfonatofenilazo)- 
H-pirazol-3-karboksil āta un papildu kr āsvielām kopā ar nātrija 
hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā galvenajiem bezkr āsu komponen ­
tiem. 
Tartrazīns aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  19140  
Einecs  217-699-5  
Ķīmiskais nosaukums  Trin ātrija 5-hidroksi-1-(4-sulfonatofenil)-4-(4-sulfonatofenilazo)-H- 
pirazol-3-karboksil āts 
Ķīmiskā formula  C  16 H 9 N 4 Na 3 O 9 S 2 
Molekulmasa  534,37  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 530 pie ≈ 426 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Gaiši oranžs pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Dzeltens  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 426 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 1,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-hidrazīnobenzolsulfosk ābe 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  4-aminobenzol-1-sulfosk ābe 
5-okso-1-(4-sulfofenil)-2-pirazol īn-3- 
karbonskābe 
4,4′-diazoaminodi(benzolsulfons ­
kābe) 
tetrahidroksidzintarsk ābe 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > ;
 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 12
 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējamas vielas  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālā vidē) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 104 HINOL ĪNA DZELTENAIS 
Sinonīmi CI P ārtikas dzeltenais 13  
Definīcija Hinol īna dzelteno pagatavo sulfur ējot 2-(2-hinolil)indan-1,3-dionu 
vai masījumu, kas satur aptuveni divas trešda ļas 2-(2-hinolil)indan- 
1,3-dionu un vienu trešda ļu 2-(2-(6-metilhinolil))indan-1,3-dionu. 
Hinolīna dzeltenais sast āv galvenok ārt no disulfon ātu maisījumu 
sāļiem (galvenok ārt), minētā savienojuma monosulfon ātiem un trisul ­
fonatiem un papildu kr āsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai n ātrija 
sulfātu kā galveno bezkr āsas komponentu. 
Hinolīna dzeltenais aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un 
kālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  47005  
Einecs  305-897-5  
Ķīmiskais nosaukums  2-(2-Hinolil)indan-1,3-diona disulfon ātu dinātrija sāls (galven ā 
sastāvdaļa) 
Ķīmiskā formula  C  18 H 9 N Na  2 O 8 S 2 (galvenā sastāvdaļa) 
Molekulmasa  477,38 (galven ā sastāvdaļa) 
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
70 % 
Hinolīna dzeltenaj ā saturam j ābūt šādam: 
No kopējā krāsvielu satura: 
— dinātrija 2(-2-hinolil)indan-1,3-diona disulfon ātus – ne maz āk kā 
80 %; 
— nātrija 2(-2-hinolil)indan-1,3-diona monosulfon ātus – ne vair āk 
kā 15 %; 
— trinātrija 2(-2-hinolil)indan-1,3-diona trisulfon ātu – ne vair āk kā 
7,0 %  
E 1% 
1cm 865 (galven ā sastāvdaļa) pie ≈ 411 nm eti ķskābes ūdens 
šķīdumā 
Apraksts  Dzeltens pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Dzeltens  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums eti ķskābes ūdens šķīdumā (pH 5) pie ≈ 411 nm  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 13
 
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 4,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
2-metilhinol īns 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  2-metilhinol īnsulfoskābe 
ftālskābe 
2,6-dimetilhinol īns 
2,6-dimetilhinol īnsulfoskābe 9 
>> > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > ;
 
2-(2-hinolil)indan-1,3-dions  Ne vair āk kā 4 mg/kg  
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējamas vielas  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālā vidē) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 110 SAULRIETA DZELTENAIS FCF 
Sinonīmi CI P ārtikas dzeltenais 3; oranždzeltenais S  
Definīcija Saulrieta dzeltenais FCF sast āv galvenok ārt no dinātrija 2-hidroksi-1- 
(4-sulfonātfenilazo)naftal īn-6-sulfon āta un papildu kr āsvielām un 
nātrija hlor īda un/vai n ātrija sulf āta kā galvenajiem bezkr āsas 
komponentiem. Saulrieta dzelteno FCF ieg ūst, diazotiz ējot 4-amino ­
benzolsulfosk ābi, izmantojot s ālsskābi un nātrija nitrītu vai sērskābi 
un nātrija nitrītu. Diazosavienojumu apvieno ar 6-hidroksi-2-naftal īn­
sulfoskābi. Krāsu izdala k ā nātrija sāli un žāvē. 
Saulrieta dzeltenais FCF aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija 
un kālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  15985  
Einecs  220-491-7  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfon ātfenilazo)naftal īn-6-sulfon āts 
Ķīmiskā formula  C  16 H 10 N 2 Na 2 O 7 S 2 
Molekulmasa  452,37  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 555 pie ≈ 485 nm ūdens šķīdumā ar pH 7  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 14
 
Apraksts  Oranžsarkanas kr āsas pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Oranžs  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 485 nm (pH 7)  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 5,0 %  
1-(fenilazo)-2-naftalenols (Sud ānas I)  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-aminobenzol-1-sulfosk ābe 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  3-hidroksinaftal īn-2,7-disulfosk ābe 
6-hidroksinaftal īn-2-sulfosk ābe 
7-hidroksinaftal īn-1,3-disulfosk ābe 
4,4′-diazoaminodi(benzolsulfosk ābe) 
6,6′-oksidi(naftal īn-2-sulfosk ābe) 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējamas vielas  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālā vidē) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 120 KOŠENILS, KARM ĪNSKĀBE, KARM ĪNI 
Sinonīmi CI Dab īgais sarkanais 4  
Definīcija Karm īnus un karm īnskābi iegūst no košenila, kas sast āv no kukai ņu 
Dactylopius coccus  Costa m ātīšu kaltētu ķermeņu ūdens, ūdens- 
spirta vai spirta ekstraktiem. 
Krāsojumu dod karm īnskābe. 
Var veidot karm īnskābes (karm īnu) alumīnija lakas, ar karm īnskābes 
un alumīnija molāro attiecību 2:1. 
Tirdzniec ībā esošajos produktos kr āsvielas ir kop ā ar amonija, 
kalcija, n ātrija vai k ālija katjoniem (atseviš ķi vai kombin ācijās), un 
šie katjoni var b ūt arī pārākumā. 
Tirdzniec ībā esošie produkti var satur ēt arī kukaiņos esošo olbaltum ­
vielu materi ālus, un var satur ēt arī brīvu karmin ātu vai nelielu 
nesaistītu alumīnija katjonu atlikumu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 15
 
Krāsu indeksa numurs  75470  
Einecs  Košenils: 215-680-6; karm īnskābe: 215-023-3; karm īni: 215-724-4  
Ķīmiskais nosaukums  7- β-D-glikopiranozil-3,5,6,8-tetrahidroksi-1-metil-9,10-dioksoan ­
tracēn-2-karbonsk ābe (karm īnskābe); karm īns ir hidrat ēts karmīn­
skābes alumīnija helāts 
Ķīmiskā formula  C  22 H 20 O 13 (karmīnskābe) 
Molekulmasa  492,39 (karm īnskābe) 
Pamatviela  Karm īnskābes saturs to saturošajos ekstraktos ne maz āk kā 2,0 %; 
karmīnskābes saturs hel ātos ne maz āk kā 50 %  
Apraksts  Sarkana l īdz tumšsarkana irdena, cieta viela vai pulveris. Košenila 
ekstrakts parasti ir tumšsarkans š ķidrums, bet var b ūt arī izžāvēts kā 
pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums amonija ūdens šķīdumā pie ≈ 518 nm 
Maksimums atš ķaidītā sālsskābē pie ≈ 494 nm (karm īnskābe) 
E 1% 
1cm 139 maksimums pie aptuveni 494 nm atš ķaidītā sālsskābē 
(karmīnskābe) 
Tīrība 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 122 AZORUB ĪNS, KARMOIZ ĪNS 
Sinonīmi CI P ārtikas sarkanais 3  
Definīcija Azorub īns sastāv galvenok ārt no dinātrija 4-hidroksi-3-(4-sulfonato- 
1-naftilazo)naftal īn-1-sulfon āta un papildu kr āsvielām kopā ar nātrija 
hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā galvenajiem bezkr āsas komponen ­
tiem. 
Azorubīns aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  14720  
Einecs  222-657-4  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 4-hidroksi-3-(4-sulfonato-1-naftilazo)-naftal īn-1-sulfon āts 
Ķīmiskā formula  C  20 H 12 N 2 Na 2 O 7 S 2 
Molekulmasa  502,44  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 510 pie ≈ 516 nm ūdens šķīdumā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 16
 
Apraksts  Sarkans l īdz sarkanbr ūns pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Sarkans  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 516 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 1 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-aminonaftal īn-1-sulfosk ābe 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  
4-hidroksinaftal īn-1-sulfosk ābe 9 
> = 
> ; 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 123 AMARANTS 
Sinonīmi CI P ārtikas sarkanais 9  
Definīcija Amarants sast āv galvenok ārt no trin ātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato- 
1-naftilazo)naftal īn-3,6-disulfon āta un papildu kr āsvielām kopā ar 
nātrija hlor īdu un/vai n ātrija sulf ātu kā galvenajiem bezkr āsas 
komponentiem. Amarantu ražo, apvienojot 4-amino-1-natal īnsulfo­
skābi ar 3-hidroksi-2,7-naftal īndisulfosk ābi. 
Amarants aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  16185  
Einecs  213-022-2  
Ķīmiskais nosaukums  Trin ātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftal īn-3,6- 
disulfonāts 
Ķīmiskā formula  C  20 H 11 N 2 Na 3 O 10 S 3 
Molekulmasa  604,48  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 440 pie ≈ 520 nm ūdens šķīdumā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 17
 
Apraksts  Sarkan īgi brūns pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Sarkans  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 520 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 3,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-aminonaftal īn-1-sulfosk ābe 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  3-hidroksinaftal īn-2,7-disulfosk ābe 
6-hidroksinaftal īn-2-sulfosk ābe 
7-hidroksinaftal īn-1,3-disulfosk ābe 
7-hidroksinaftal īn-1,3-6-trisulfosk ābe 9 
> > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > ;
 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 124 KUMA ČS 4R, KOŠINELA SARKANAIS A 
Sinonīmi CI P ārtikas sarkanais 7; jaunais kok īns 
Definīcija Kuma čs 4R sast āv galvenok ārt no trin ātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfo ­
nato-1-naftilazo)naftal īn-6,8-disulfon āta un papildu kr āsvielām kopā 
ar nātrija hlor īdu un/vai n ātrija sulfātu kā galvenajiem bezkr āsas 
komponentiem. Kuma ču 4R ražo, apvienojot diazotiz ētu naftēnskābi 
ar G-skābi (2-naftanol-6,8-disulfosk ābe), un ieg ūto produktu p ārvērš 
trinātrija sālī. 
Kumačs 4R aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija 
sāls. 
Krāsu indeksa numurs  16255  
Einecs  220-036-2  
Ķīmiskais nosaukums  Trin ātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftal īn-6,8- 
disulfonāts 
Ķīmiskā formula  C  20 H 11 N 2 Na 3 O 10 S 3 
Molekulmasa  604,48  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 18
 
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
80 %  
E 1% 
1cm 430 pie ≈ 505 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Sarkan īgs pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Sarkans  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 505 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 1,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-aminonaftal īn-1-sulfosk ābe 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  7-hidroksinaftal īn-1,3-disulfosk ābe 
3-hidroksinaftal īn-2,7-disulfosk ābe 
6-hidroksinaftal īn-2-sulfosk ābe 
7-hidroksinaftal īn-1,3-6-trisulfosk ābe 9 
>> > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > ;
 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 127 ERITROZ ĪNS 
Sinonīmi CI P ārtikas sarkanais 14  
Definīcija Eritroz īns sastāv galvenok ārt no din ātrija 2-(2,4,5,7-tetrajod-3- 
oksido-6-oksoksant ēn-9-il)benzo āta monohidr āta un papildu 
krāsvielām kopā ar ūdeni, nātrija hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā 
galvenajiem bezkr āsas komponentiem. Eritroz īnu iegūst jodizējot 
fluoresceīnu (rezorc īna un ft ālskābes anhidr īda kensens ācijas 
produkts). 
Eritrozīns aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  45430  
Einecs  240-474-8  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 2-(2,4,5,7-tetrajod-3-oksido-6-oksoksant ēn-9-il)benzo āta 
monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  20 H 6 I 4 Na 2 O 5 H 2 O ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 19
 
Molekulmasa  897,88  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā bezūdens nātrija sāls) ne 
mazāk kā 87 %  
E 1% 
1cm 1 100 pie ≈ 526 nm ūdens šķīdumā ar pH 7  
Apraksts  Sarkans pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Sarkans  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 526 nm (pH 7)  
Tīrība 
Neorganiskie jod īdi Ne vair āk kā 0,1 % (apr ēķināti kā nātrija jodīds) 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas (iz ņemot fluoresce īnu) Ne vair āk kā 4,0 %  
Fluoresce īns Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
Trijodrezorc īns Ne vair āk kā 0,2 %  
2-(2,4-dihidroksi-3,5- 
dijodbenzoil)benzosk ābe Ne vairāk kā 0,2 %  
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (no š ķīdumiem ar pH = 7–8)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 129 AL ŪRA SARKANAIS AC 
Sinonīmi CI P ārtikas sarkanais 17  
Definīcija Al ūra sarkanais AC sast āv galvenok ārt no dinātrija 2-hidroksi-1-(2- 
metoksi-5-metil-4-sulfonatofenilazo)naftal īn-6-sulfon āta un papildu 
krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā galvena­
jiem bezkr āsas komponentiem. Al ūra sarkano AC ieg ūst apvienojot 
4-amino -5-metoksi-2-toluolsulfosk ābi ar 6-hidroksi-2-naftal īnsulfo­
skābi. 
Alūra sarkanais AC aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un 
kālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  16035  
Einecs  247-368-0  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 2-hidroksi-1-(2-metoksi-5-metil-4-sulfonatofenilazo) 
naftalīn-6-sulfon āts 
Ķīmiskā formula  C  18 H 14 N 2 Na 2 O 8 S 2 
Molekulmasa  496,42  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 20
 
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 540 pie ≈ 504 nm ūdens šķīdumā ar pH 7  
Apraksts  Tumši sarkans pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Sarkans  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 504 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 3,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
6-hidroksi-2-naftal īnsulfo-skābes 
nātrija sāls Ne vairāk kā 0,3 %  
4-amino-5-metoksi-2-metil- 
benzolsulfosk ābe Ne vairāk kā 0,2 %  
6,6-oksibis (2-naftal īnsulfo-skābes) 
dinātrija sāls Ne vairāk kā 1,0 %  
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (no š ķīduma ar pH 7)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 131 PATENTZILAIS V 
Sinonīmi CI P ārtikas zilais 5  
Definīcija Patentzilais V sast āv galvenok ārt no kalcija vai n ātrija [4-(α-(4-dieti­
laminofenil)-5-hidroksi-2,4-disulfofenilmetilid ēn)-2,5-cikloheksadi ēn- 
1-ilidēn] dietilamonija hidroks īda iekšējā sāls savienojuma un 
papildu kr āsvielām, kopā ar nātrija hlor īdu un/vai n ātrija sulfātu 
un/vai kalcija sulf ātu kā galvenajiem bezkr āsas komponentiem. 
Pieļaujams ar ī kālija sāls 
Krāsu indeksa numurs  42051  
Einecs  222-573-8  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija vai n ātrija [4-(α-(4-dietilaminofenil)-5-hidroksi-2,4-disulfofe ­
nilmetilid ēn)-2,5-cikloheksadi ēn-1-ilidēn] dietilamonija hidroks īda 
iekšējā sāls savienojums  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 21
 
Ķīmiskā formula  Kalcija savienojums: C  27 H 31 N 2 O 7 S 2 Ca 1/2 
Nātrija savienojums: C  27 H 31 N 2 O 7 S 2 Na 
Molekulmasa  Kalcija savienojums: 579,72 
Nātrija savienojums: 582,67  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 2 000 pie ≈ 638 nm ūdens šķīdumā ar pH 5  
Apraksts  Tumši zils pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Zils  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie 638 nm (pH 5)  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 2,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
3-hidroksibenzaldeh īds 
Kopā ne vairāk kā 0,5 %  3-hidroksibenzosk ābe 
3-hidroksi-4-sulfobenzosk ābe 
N,N-dietilaminobenzolsulfosk ābe 9 
>> > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > ;
 
Leiko bāze Ne vair āk kā 4,0 %  
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (no š ķīdumiem ar pH 5)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 132 INDIGOT ĪNS, INDIGOKARM ĪNS 
Sinonīmi CI P ārtikas zilais 1  
Definīcija Indigot īns sastāv galvenok ārt no din ātrija 3,3′-diokso-2,2 ′-biindoli­
lidēn-5,5′-disulfonāta un din ātrija 3,3′-diokso-2,2 ′-biindolilid ēn-5,7′- 
disulfonāta maisījuma un papildu kr āsvielām kopā ar nātrija hlorīdu 
un/vai nātrija sulfātu kā galvenajiem bezkr āsas komponentiem. 
Indigotīns aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
Indigokarm īnu iegūst sulfonējot indigo. To dara, kars ējot indigo (vai 
indigo pastu) s ērskābes klātbūtnē. Krāsu izolē un attīra. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 22
 
Krāsu indeksa numurs  73015  
Einecs  212-728-8  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 3,3′-diokso-2,2 ′-biindolilid ēn-5,5′-disulfonāts 
Ķīmiskā formula  C  16 H 8 N 2 Na 2 O 8 S 2 
Molekulmasa  466,36  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %; 
dinātrija 3,3′-diokso-2,2 ′-biindolilid ēn-5,7′-disulfonāts: ne vair āk kā 
18 %  
E 1% 
1cm 480 pie ≈ 610 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Tumši zils pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Zils  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 610 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Iz ņemot din ātrija 3,3′-diokso-2,2 ′-biindolilid ēn-5,7′-disulfonātu: ne 
vairāk kā 1,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
Izatīn-5-sulfosk ābe 
Kopā ne vairāk kā 0,5 % 5-sulfoantranilsk ābe 
Antranilsk ābe 9 
> > > > = 
> > > > ; 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 133 BRILJANTZILAIS FCF 
Sinonīmi CI P ārtikas zilais 2  
Definīcija Briljantzilais FCF sast āv galvenok ārt no din ātrija α-(4-(N-etil-3- 
sulfonatobenzilamino)fenil)- α-(4-N-etil-3-sulfonatobenzilamino) ­
ciklo-heksa-2,5-dienilid ēn)toluol-2-sulfon āta un tā izomēriem un 
papildu kr āsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā 
galvenajiem bezkr āsas komponentiem. 
Briljantzilais FCF aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un 
kālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  42090  
Einecs  223-339-8  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 23
 
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija α-(4-(N-etil-3-sulfonatobenzilamino)fenil)- α-(4-(N-etil-3- 
sulfonatobenzilamino)cikloheksa-2,5-dienilid ēn)toluol-2-sulfon āts 
Ķīmiskā formula  C  37 H 34 N 2 Na 2 O 9 S 3 
Molekulmasa  792,84  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
85 %  
E 1% 
1cm 1 630 pie ≈ 630 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Sarkan īgi zils pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Zils  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 630 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 6,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
2-, 3- un 4-formilbenzolsulfo-sk ābes 
(kopā) Ne vairāk kā 1,5 %  
3-((etil)(4-sulfofenil)amino) 
metilbenzolsulfosk ābe Ne vairāk kā 0,3 %  
Leiko bāze Ne vair āk kā 5,0 %  
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % at pH 7  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 140 (i) HLOROFILI 
Sinonīmi CI dab īgais zaļais 3; magnija hlorofils; magnija feofit īns 
Definīcija Hlorofilus ieg ūst no augu p ārtikas materi āla, zāles, lucernas un 
nātres ar šķīdinātāju ekstrakciju. Sekojoš ās šķīdinātāja atdalīšanas 
laikā no hlorofiliem var piln īgi vai daļēji tikt atdal īts dabskgi sasto ­
pamais koordin ētais magnijs, dodot atbilstošos feofit īnus. Galven ās 
krāsvielas ir feofit īni un magnija hlorofili. Ekstrah ētais produkts, no 
kura atdal īts šķīdinātājs, satur citus pigmentus, piem ēram, karoti ­
noīdus un e ļļas, taukus un vaskus, kas ieg ūti no izejmateri āla. 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: acetonu, meti ­
letilketonu, dihlormet ānu, oglek ļa dioksīdu, metanolu, etanolu, 
propān-2-olu un heks ānu. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 24
 
Krāsu indeksa numurs  75810  
Einecs  Hlorofili: 215-800-7, hlorofils a: 207-536-6, hlorofils b: 208-272-4  
Ķīmiskais nosaukums  Galven ās krāsvielas: 
Fitil(13  2 R,17S,18S)-3-(8-ethyl-13  2 -metoksikarbonil-2,7,12,18-tetra ­
metil-13′-okso-3-vinil-13  1 -13 2 -17,18-tetrahidrociklopenta-[at]- 
porfirīn-17-il) propion āts (feofitīns a), vai k ā magnija komplekss 
(hlorofils a) 
Fitil(13  2 R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-13  2 -metoksikarbonil-2,12,18- 
trimetil-13 ′-okso-3-vinil-13  1 -13 2 -17,18-tetrahidrociklopenta[at]- 
porfirīn-17-il) propion āts (feofitīns b), vai k ā magnija komplekss 
(hlorofils b)  
Ķīmiskā formula  Hlorofils a (magnija komplekss): C  55 H 72 MgN  4 O 5 
Hlorofils a: C  55 H 74 N 4 O 5 
Hlorofils b (magnija komplekss): C  55 H 70 MgN  4 O 6 
Hlorofils b: C  55 H 72 N 4 O 6 
Molekulmasa  Hlorofils a (magnija komplekss): 893,51 
Hlorofils a: 871,22 
Hlorofils b (magnija komplekss): 907,49 
Hlorofils b: 885,20  
Pamatviela  Kop ējais kombin ēto hlorofilu un to magnija kompleksu saturs ne 
mazāk kā 10 %  
E 1% 
1cm 700 pie ≈ 409 nm hloroform ā 
Apraksts  Vaskveida viela kr āsu interv ālā no olīvu zaļa līdz tumši za ļam, 
atkarībā no koordin ētā magnija satura  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums hloroform ā pie ≈ 409 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metiletilketons  
Metanols  
Etanols  
Propān-2-ols  
Heksāns 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Dihlormet āns: Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 25
 
E 140 (ii) HLOROFIL ĪNI 
Sinonīmi CI dab īgais zaļais 5; nātrija hlorofil īns; kālija hlorofil īns 
Definīcija Hlorofil īnu sārmu met ālu sāļus iegūst, pārziepojot š ķīdinātāja 
ekstraktus no augu p ārtikas materi āla, zāles, lucernas un n ātres. 
Pārziepošana atš ķeļ metilestera un fitolestera grupas un var da ļēji 
sašķelt ciklopentenilgredzenu. Sk ābes grupas tiek neitraliz ētas, 
veidojot k ālija un/vai n ātrija sāļus. 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: acetonu, meti ­
letilketonu, dihlormet ānu, oglek ļa dioksīdu, metanolu, etanolu, 
propān-2-olu un heks ānu. 
Krāsu indeksa numurs  75815  
Einecs  287-483-3  
Ķīmiskais nosaukums  Galven ās krāsvielas to sk ābju formās ir: 
— 3-(10-karboksilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-okso-2-vinilforb īn- 
7-il)propion āts (hlorofil īns a) 
un 
— 3-(10-karboksilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-okso-2-vinil ­
forbīn-7-il)propion āts (hlorofil īns b) 
Atkarībā no hidrol īzes pakāpes ciklopentilgredzens var b ūt sašķelts, 
rezultātā izveidojot trešo karboksila funkcion ālo grupu. 
Var būt arī magnija kompleksi  
Ķīmiskā formula  Hlorofil īns a (skābes forma): C  34 H 34 N 4 O 5 
Hlorofilīns b (skābes forma): C  34 H 32 N 4 O 6 
Molekulmasa  Hlorofil īns a: 578,68 
Hlorofilīns b: 592,66 
Ja ciklopentilgredzens ir saš ķelts, var b ūt palielin ātas par 18 
daltoniem  
Pamatviela  Kop ējais hlorofil īnu saturs (1 stundu pie 100 °C ž āvētam 
paraugam) ne maz āk kā 95 %  
E 1% 
1cm 700 pie ≈ 405 nm ūdens šķīdumā ar pH 9  
E 1% 
1cm 140 pie ≈ 653 nm ūdens šķīdumā ar pH 9  
Apraksts  Tumši za ļš līdz zili melns pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums fosf āta bufera ūdens šķīdumā (pH 9) pie ≈ 405 nm un 
≈ 653 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atseviš ķi vai 
kopā Metiletilketons  
Metanols  
Etanols  
Propān-2-ols  
Heksāns 9 
> > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > ;
 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 26
 
E 141 (i) HLOROFILU VARA KOMPLEKSI 
Sinonīmi CI dab īgais zaļais 3; vara hlorofils; vara feofit īns 
Definīcija Vara hlorofilus ieg ūst, pievienojot vara s āļus vielai, ko ieg ūst ar 
šķīdinātāju ekstrakciju no augu p ārtikas materi āla, zāles, lucernas 
un nātres. Produkts, no kura atdal īts šķīdinātājs, satur citus 
pigmentus, piem ēram, karotino īdus un taukus, un vaskus, kas ieg ūti 
no izejmateri āla. Galven ās krāsvielas ir vara feofit īni. Ekstrakcij ā 
drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: acetonu, metiletilketonu, 
dihlormet ānu, oglek ļa dioksīdu, metanolu, etanolu, prop ān-2-olu 
un heksānu. 
Krāsu indeksa numurs  75810  
Einecs  Vara hlorofils a: 239-830-5; vara hlorofils b: 246-020-5  
Ķīmiskais nosaukums  [Fitil(13  2 R,17S,18S)-3-(8-ethyl-13  2 -metoksikarbonil-2,7,12,18-tetra ­
metil-13′-okso-3-vinil-13  1 -13 2 -17,18-tetrahidrociklopenta-[at]- 
porfirīn-17-il)propion āts] varš (II) (vara hlorofils a) 
[Fitil(13  2 R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-13  2 -metoksikarbonil-2,12,18- 
trimetil-13 ′-okso-3-vinil-13  1 -13 2 -17,18-tetrahidrociklopenta[at]- 
porfirīn-17-il)propion āts] varš (II) (vara hlorofils b)  
Ķīmiskā formula  Vara hlorofils a: C  55 H 72 Cu N  4 O 5 
Vara hlorofils b: C  55 H 70 Cu N  4 O 6 
Molekulmasa  Vara hlorofils a: 932,75 
Vara hlorofils b: 946,73  
Pamatviela  Kop ējais vara hlorofilu saturs ne maz āk kā 10 %  
E 1% 
1cm 540 pie ≈ 422 nm hloroform ā 
E 1% 
1cm 300 pie ≈ 652 nm hloroform ā 
Apraksts  Vaskveida viela kr āsu intervālā no zili-za ļa līdz tumši za ļam atka­
rībā no izejmateri āla 
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums hloroform ā pie ≈ 422 nm un pie ≈ 652 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metiletilketons  
Metanols  
Etanols  
Propān-2-ols  
Heksāns 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 27
 
Vara joni  Ne vair āk kā 200 mg/kg  
Kopējais varš  Ne vair āk kā 8 % no visiem vara feofit īniem  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 141 (ii) HLOROFIL ĪNU VARA KOMPLEKSI 
Sinonīmi N ātrija vara hlorofil īns; kālija vara hlorofil īns; CI dab īgais zaļais 5  
Definīcija Vara hlorofil īnu sārmu met ālu sāļus iegūst, pievienojot varu 
produktam, ko ieg ūst, pārziepojot š ķīdinātāja ekstraktus no augu 
pārtikas materi āla, zāles, lucernas un n ātres. Pārziepošana atš ķeļ 
metilestera un fitolestera grupas un var da ļēji sašķelt ciklopentenil ­
gredzenu. P ēc vara pievienošanas att īrītiem hlorofill īniem, skābes 
grupas tiek neitraliz ētas, veidojot k ālija un/vai n ātrija sāļus 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: acetonu, meti ­
letilketonu, dihlormet ānu, oglek ļa dioksīdu, metanolu, etanolu, 
propān-2-olu un heks ānu. 
Krāsu indeksa numurs  75815  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Galven ās krāsvielas to sk ābju formās ir 3-(10-karboksilato-4-etil- 
1,3,5,8-tetrametil-9-okso-2-vinilforb īn-7-il)propion āts, vara 
komplekss (vara hlorofil īns a) un 3-(10-karboksilato-4-etil-3- 
formil-1,5,8-trimetil-9-okso-2-vinilforb īn-7-il)propion āts, vara 
komplekss (vara hlorofil īns b)  
Ķīmiskā formula  Vara hlorofil īns a (skābes forma): C  34 H 32 Cu N  4 O 5 
Vara hlorofil īns b (skābes forma): C  34 H 30 Cu N  4 O 6 
Molekulmasa  Vara hlorofil īns a: 640,20 
Vara hlorofil īns b: 654,18 
Ja ciklopentilgredzens ir saš ķelts, var b ūt palielin ātas par 18 
daltoniem  
Pamatviela  Kop ējais vara hlorofil īnu saturs (1 stundu pie 100 °C ž āvētam 
paraugam) ne maz āk kā 95 %  
E 1% 
1cm 565 pie ≈ 405 nm fosf āta bufera ūdens šķīdumā (pH 7,5)  
E 1% 
1cm 145 pie ≈ 630 nm fosf āta bufera ūdens šķīdumā (pH 7,5)  
Apraksts  Tumši za ļš līdz zili melns pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums fosf āta bufera ūdens šķīdumā (pH 7,5) pie ≈ 405 nm 
un 630 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metiletilketons  
Metanols  
Etanols  
Propān-2-ols  
Heksāns 9 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 28
 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Vara joni  Ne vair āk kā 200 mg/kg  
Kopējais varš  Ne vair āk kā 8,0 % no visiem vara hlorofil īniem  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 142 ZA ĻAIS S 
Sinonīmi CI P ārtikas zaļais 4, briljantza ļais BS  
Definīcija Za ļais S sast āv galvenok ārt no nātrija N-[4-(dimetilamino)fenil]-2- 
hidroksi-3,6-disulfo-1-naftalenil)metil ēn]-2,5-cikloheksadi ēn-1- 
ilidēn)-N-metilmet ānamīnija un papildu kr āsvielām kopā ar nātrija 
hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā galvenajiem bezkr āsas komponen ­
tiem. 
Zaļais S aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
Krāsu indeksa numurs  44090  
Einecs  221-409-2  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija N-[4-[[4-dimetilamino)fenil](2-hidroksi-3,6-disulfo-1-nafta ­
lenil)-metil ēn]2,5-cikloheksadi ēn-1-ilidēn]-N-metilmet ānamīnijs; 
Nātrija 5-[4-dimetilamino- α-(4-dimetiliminocikloheksa-2,5-di ēnili­
dēn)benzil]-6-hidroksi-7-sulfonatonaftal ēn-2-sulfon āts (alternat īvs 
ķīmiskais nosaukums)  
Ķīmiskā formula  C  27 H 25 N 2 NaO  7 S 2 
Molekulmasa  576,63  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
80 %  
E 1% 
1cm 1 720 pie ≈ 632 nm ūdens šķīdumā 
Apraksts  Tumši zils vai tumši za ļš pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Zils vai za ļš 
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 632 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 1,0 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4,4′-bis(dimetilamino)-benz- 
hidrilspirts  Ne vairāk kā 0,1 %  
4,4′-bis(dimetilamino)-benzo-fenons  Ne vair āk kā 0,1 %  
3-hidroksinaftal īn-2,7-disulfosk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 29
 
Leiko bāze Ne vair āk kā 5,0 %  
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 150a KARAMELE 
Sinonīmi Kaustisk ā karamele  
Definīcija Karameli ieg ūst noteikt ā temperat ūrā apstrādājot ogļhidrātus (tirdz ­
niecībā pieejamus dab īgos pārtikas saldin ātājus, kas ir glikozes un 
fruktozes monom ēri un/vai to polim ēri, t. i. glikozes s īrupi, saharoze, 
un/vai inverts īrupi un dekstroze). Karameliz ācijas paātrināšanai var 
pielietot sk ābes, sārmus un s āļus, izņemot amonija savienojumus un 
sulfītus 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  232-435-9  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Tumši br ūns līdz melns š ķidrums vai cieta viela  
Identifikācija 
Tīrība 
Krāsviela, saist īta pie DEAE celulozes  Ne vair āk kā 50 %  
Krāsviela, saist īta pie fosforilcelulozes  Ne vair āk kā 50 %  
Krāsas intensit āte (  1 ) 0,01–0,12  
Kopējais slāpeklis  Ne vair āk kā 0,1 %  
Kopējais sērs Ne vair āk kā 0,2 %  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
_____________ 
( 1 ) Krāsas intensit āte izteikta k ā 0,1 % (w/v) cietas karameles ūdens šķīduma absorbcija 1 cm kivet ē pie 610 nm.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 30
 
E 150b SULF ĪTA KARAMELE 
Sinonīmi 
Definīcija Sulf īta karameli ieg ūst noteikt ā temperat ūrā apstrādājot ogļhidrātus 
(tirdzniec ībā pieejamus dab īgos pārtikas saldin ātājus, kas ir glikozes 
un fruktozes monom ēri un/vai to polim ēri, t. i. glikozes s īrupi, saha ­
roze un/vai inverts īrupi un dekstroze) ar vai bez sk ābēm vai sārmiem 
sulfītu savienojumu (s ērpaskābe, kālija sulfīts, kālija bisulf īts, nātrija 
sulfīts un nātrija bisulf īts) klātbūtnē. Netiek izmantoti amonija 
savienojumi.  
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  232-435-9  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Tumši br ūns līdz melns š ķidrums vai cieta viela  
Identifikācija 
Tīrība 
Krāsviela, saist īta pie DEAE celulozes  Vair āk par 50 %  
Krāsas intensit āte (  1 ) 0,05–0,13  
Kopējais slāpeklis  Ne vair āk kā 0,3 % (  2 ) 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 0,2 % (  2 ) 
Kopējais sērs 0,3–3,5 % (  2 ) 
Sērs, saistīts pie DEAE celulozes  Vair āk par 40 %  
Krāsvielas, saist ītas pie DEAE celulozes, 
absorbcijas attiec ība 19–34  
Absorbcijas attiec ība (A  280/560  ) Liel āka par 50  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 150c AMONIJA KARAMELE 
Sinonīmi 
Definīcija Amonija karameli ieg ūst noteikt ā temperat ūrā apstrādājot ogļhidrātus 
(tirdzniec ībā pieejamus dab īgos pārtikas saldin ātājus, kas ir glikozes 
un fruktozes monom ēri un/vai to polim ēri, t. i. glikozes s īrupi, saha ­
roze, un/vai inverts īrupi un dekstroze) ar vai bez sk ābēm vai 
sārmiem amonija savienojumu (amonija hidroks īds, amonija karbo ­
nāts, amonija hidrogenkarbon āts un amonija fosf āts) klātbūtnē. 
Netiek izmantoti sulf īta savienojumi.  
_____________  
( 1 ) Krāsas intensit āte izteikta k ā 0,1 % (w/v) cietas karameles ūdens šķīduma absorbcija 1 cm kivet ē pie 610 nm. 
( 2 ) Izteikts, balstoties uz ekvivalentu kr āsu, t. i., izteikts k ā produktam ar 0,1 absorbcijas vien ību lielu kr āsas intensit āti. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 31
 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  232-435-9  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Tumši br ūns līdz melns š ķidrums vai cieta viela  
Identifikācija 
Tīrība 
Krāsviela, saist īta pie DEAE celulozes  Ne vair āk kā 50 %  
Krāsviela, saist īta pie fosforilcelulozes  Vair āk par 50 %  
Krāsas intensit āte (  1 ) 0,08–0,36  
Amonija sl āpeklis  Ne vair āk kā 0,3 % (  2 ) 
4-metilimidazols  Ne vair āk kā 200 mg/kg (  2 ) 
2-acetil-4-tetrahidroksibutil-imidazols  Ne vair āk kā 10 mg/kg (  2 ) 
Kopējais sērs Ne vair āk kā 0,2 % (  2 ) 
Kopējais slāpeklis  0,7–3,3 % (  2 ) 
Krāsvielas, saist ītas pie fosforilcelulozes, 
absorbcijas attiec ība 13–35  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 150d AMONIJA SULF ĪTA KARAMELE 
Sinonīmi 
Definīcija Amonija sulf īta karameli ieg ūst noteikt ā temperat ūrā apstrādājot 
ogļhidrātus (tirdzniec ībā pieejamus dab īgos pārtikas saldin ātājus, 
kas ir glikozes un fruktozes monom ēri un/vai to polim ēri, t. i. 
glikozes s īrupi, saharoze, un/vai inverts īrupi un dekstroze) ar vai 
bez skābēm vai sārmiem sulf ītu un amonija savienojumu (s ērpa­
skābe, kālija sulfīts, kālija bisulf īts, nātrija sulfīts un nātrija bisulf īts, 
amonija hidroks īds, amonija karbon āts, amonija hidrogenkarbon āts 
un amonija fosf āts, amonija sulf āts, amonija sulf īts, amonija hidro ­
gensulfīts) klātbūtnē 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  232-435-9  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
_____________  
( 1 ) Krāsas intensit āte izteikta k ā 0,1 % (w/v) cietas karameles ūdens šķīduma absorbcija 1 cm kivet ē pie 610 nm. 
( 2 ) Izteikts, balstoties uz ekvivalentu kr āsu, t. i., izteikts k ā produktam ar 0,1 absorbcijas vien ību lielu kr āsas intensit āti. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 32
 
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Tumši br ūns līdz melns š ķidrums vai cieta viela  
Identifikācija 
Tīrība 
Krāsviela, saist īta pie DEAE celulozes  Vair āk par 50 %  
Krāsas intensit āte (  1 ) 0,10–0,60  
Amonija sl āpeklis  Ne vair āk kā 0,6 % (  2 ) 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 0,2 % (  2 ) 
4-metilimidazols  Ne vair āk kā 250 mg/kg (  2 ) 
Kopējais slāpeklis  0,3–1,7 % (  2 ) 
Kopējais sērs 0,8–2,5 % (  2 ) 
Ar spirtu izgulsn ētās vielas sl āpekļa/sēra 
attiecība 0,7–2,7  
Ar spirtu izgulsn ētās vielas absorbcijas 
attiecība (  3 ) 8–14  
Absorbcijas attiec ība (A  280/560  ) Ne vair āk kā 50 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M8 
E 151 BRILJANTA MELNAIS PN  
▼B 
Sinonīmi CI P ārtikas melnais 1  
▼M8 
Definīcija Briljanta melnais PN sast āv galvenok ārt no tetran ātrija 4-acetamido- 
5-hidroksi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo]naftal īn- 
1,7-disulfon āta un papildu kr āsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai 
nātrija sulfātu kā galvenajiem bezkr āsas komponentiem. 
Briljanta melnais PN aprakst īts kā nātrija sāls. 
Atļauts arī kalcija un k ālija sāls. 
▼B 
Krāsu indeksa numurs  28440  
Einecs  219-746-5  
Ķīmiskais nosaukums  Tetran ātrija 4-acetamido-5-hidroksi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofe ­
nilazo)-1-naftilazo]naftal īn-1,7-disulfon āts 
Ķīmiskā formula  C  28 H 17 N 5 Na 4 O 14 S 4 
Molekulmasa  867,69  
_____________  
( 1 ) Krāsas intensit āte izteikta k ā 0,1 % (w/v) cietas karameles ūdens šķīduma absorbcija 1 cm kivet ē pie 610 nm. 
( 2 ) Izteikts, balstoties uz ekvivalentu kr āsu, t. i., izteikts k ā produktam ar 0,1 absorbcijas vien ību lielu kr āsas intensit āti. 
( 3 ) Ar spirtu izgulsn ētas vielas absorbcijas attiec ība izteikta k ā absorbcija pie 280 nm dal īta ar absorbciju pie 560 nm (1 cm kivet ē). ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 33
 
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs (apr ēķināts kā nātrija sāls) ne maz āk kā 
80 %  
E 1% 
1cm 530 pie ≈ 570 nm š ķīdumā 
Apraksts  Melns pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Melni-zilgans  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī pie ≈ 570 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 4 % (izteiktas uz kr āsas saturu)  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-acetamido-5-hidroksi-naftal īn-1,7- 
disulfoskābe 
Kopā ne vairāk kā 0,8 %  4-amino-5-hidroksinaftal īn-1,7- 
disulfoskābe 
8-aminonaftal īn-2-sulfosk ābe 
4,4′-diazoaminodi-(benzo- 
sulfoskābe) 9 
>> > > > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (neitr ālos apstākļos) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 153 AUGOGLE 
Sinonīmi Augu melnais  
Definīcija Aktiv ētu augogli ieg ūst pārogļojot augu materi ālu (koksni, celulozes 
atlikumus, k ūdru, kokosriekstus un citas čaumalas). Š ādi iegūtu akti­
vēto ogli sama ļ smalcināšanas element ā, un iegūto augsti aktiv ēto 
oglekļa pulveri apstr ādā ar ciklonu. Ciklona ieg ūtās smalkās daļiņas 
attīra, mazgājot ar sālsskābi, neitraliz ējot un pēc tam žāvējot. Iegūtais 
produkts parasti tiek sakust par augu melno. Produktus ar augst āku 
krāsošanas sp ēju iegūst no smalk ām daļiņām turpmākā apstrādē ar 
ciklonu vai papildu smalcin āšanā, pēc tam mazg ājot skābē, neitrali­
zējot un žāvējot. Sastāv galvenok ārt no sīkām oglekļa daļiņām. Var 
saturēt nelielus sl āpekļa, ūdeņraža un sk ābekļa daudzumus. P ēc izga­
tavošanas uz produkta var b ūt absorbēts neliels mitrums  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 34
 
Krāsu indeksa numurs  77266  
Einecs  231-153-3  
Ķīmiskais nosaukums  Ogleklis  
Ķīmiskā formula  C  
Atomsvars  12,01  
Pamatviela  Saturs ne maz āk kā 95 % oglek ļa, rēķinot uz bez ūdens un bezpelnu 
produktu  
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (120 °C, 4 h)  
Apraksts  Melns pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un organiskajos š ķīdinātājos 
Degšana  Uzkars ēta līdz sarkankv ēlei, deg l ēni bez liesmas  
Tīrība 
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 4,0 % (aizdegšan ās temperat ūra: 625 °C)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Policikliskie arom ātiskie ogļūdeņraži Benzo(a)pir ēns mazāk nekā 50 μg/kg ekstrakt ā, ko iegūst ekstrah ējot 
1 g produkta ar 10 g t īra cikloheks āna nepārtrauktas darb ības ekstra ­
kcijā. 
Sārmā šķīstoša viela  V ārot 2 g parauga ar 20 ml N n ātrija hidroks īda un filtr ējot, iegū­
tajam filtr ātam jābūt bezkrāsas 
E 155 BR ŪNAIS HT 
Sinonīmi CI P ārtikas brūnais 3  
Definīcija Br ūnais HT sast āv galvenok ārt no din ātrija 4,4′-(2,4-dihidroksi-5- 
hidroksi-metil-1,3-fenil ēnbisazo)di(naftal īn-1-sulfon āta) un papildu 
krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai n ātrija sulfātu kā galvena­
jiem bezkr āsas komponentiem. 
Brūnais HT aprakst īts kā nātrija sāls. Atļauts arī kalcija un k ālija 
sāls. 
Krāsu indeksa numurs  20285  
Einecs  224-924-0  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 4,4 ′-(2,4-dihidroksi-5-hidroksimetil-1,3-fenil ēnbis-azo)di( ­
naftalīn-1-sulfon āts) 
Ķīmiskā formula  C  27 H 18 N 4 Na 2 O 9 S 2 
Molekulmasa  652,57  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs ne maz āk kā 70 % (apr ēķināts kā nātrija 
sāls) 
E 1% 
1cm 403 pie ≈ 460 nm ūdens šķīdumā ar pH 7  
Apraksts  Sarkan īgi brūns pulveris vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats  Br ūns ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 35
 
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī (pH 7) pie ≈ 460 nm  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 10 % (pl ānslāņa hromatogr āfijas metode)  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
4-aminonaftal īn-1-sulfosk ābe Ne vair āk kā 0,7 %  
Nesulfurēti pirm ējie arom ātiskie 
amīni Ne vairāk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (š ķīdumā ar pH 7)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 160 a (i) BETA-KAROT ĪNS 
Sinonīmi CI P ārtikas oranžais 5  
Definīcija Š īs specifik ācijas galvenok ārt attiecas uz visiem beta-karot īna trans- 
izomēriem kopā ar citu karotino īdu niecīgiem daudzumiem. Atš ķai­
dītiem un stabiliz ētiem prepar ātiem var b ūt atšķirīgas trans-cis 
izomēru attiecības. 
Krāsu indeksa numurs  40800  
Einecs  230-636-6  
Ķīmiskais nosaukums  Beta-karot īns; beta,beta-karot īns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 56 
Molekulmasa  536,88  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % kop ējo krāsvielu (izsakot k ā beta-karot īnu) 
E 1% 
1cm 2 500 pie aptuveni 440 nm l īdz 457 nm cikloheks ānā 
Apraksts  Sarkani l īdz sarkanbr ūni kristāli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums cikloheks ānā pie 453 l īdz 456 nm  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Papildu kr āsvielas  Karotino īdi, kas nav beta-karot īns: ne vair āk kā 3 % no kop ējām 
krāsvielām 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 36
 
E 160 a (ii) AUGU KAROT ĪNI 
Sinonīmi CI P ārtikas oranžais 5  
Definīcija Augu karot īnus iegūst, ar šķīdinātāju ekstrah ējot ēdamo augu, 
burkānu, augu e ļļu, zāles, lucernas un n ātru celmus. 
Galvenā krāsviela sast āv no karotino īdiem, no kuriem liel āko daļu 
veido beta-karot īns. Tajā var būt arī alfa-karot īns, gamma-karot īns 
un citi pigmenti. Bez kr āsu pigmentiem viel ā var būt eļļas, tauki un 
vaski, kas dab ā sastopami izejviel ā. 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: acetonu, meti ­
letilketonu, metanolu, etanolu, prop ān-2-olu, heks ānu (  1 ), dihlorme ­
tānu un oglek ļa dioksīdu. 
Krāsu indeksa numurs  75130  
Einecs  230-636-6  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  Beta-karot īns: C  40 H 56 
Molekulmasa  Beta-karot īns: 536,88  
Pamatviela  Karot īnu saturs (r ēķinot kā beta-karot īnu) nav maz āks kā 5 %. 
Produktiem, kas ieg ūti, ekstrah ējot augu e ļļas: ne maz āk kā 
0,2 % pārtikas taukos.  
E 1% 
1cm 2 500 pie aptuveni 440 nm l īdz 457 nm cikloheks ānā 
Apraksts  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums cikloheks ānā pie 440 nm l īdz 457 nm un 470 nm l īdz 
486 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metiletilketons  
Metanols  
Propān-2-ols  
Heksāns 
Etanols 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Dihlormet āns Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 160 a (iii) BETA-KAROT ĪNS NO  Blakeslea trispora  
Sinonīmi CI P ārtikas oranžais 5  
Definīcija Ieg ūst ferment ācijas proces ā, izmantojot s ēnes Blakeslea trispora  
celmu divu dzimump ārojošos tipu (+) un (-) jauktu kult ūru. No 
biomasas beta-karot īnu ekstrah ē ar etilacet ātu vai izobutilacet ātu, 
pēc tam ar prop ān-2-olu, un kristaliz ē. Kristaliz ētais produkts galve ­
nokārt sastāv no trans-beta-karot īna. Dabisk ā procesa d ēļ aptuveni 
3 % produkta veido jaukti karotino īdi, kas ir rakstur īgi šim 
produktam.  
_____________  
( 1 ) Benzols ne vair āk kā 0,05 % v/v.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 37
 
Krāsu indeksa numurs  40800  
Einecs  230-636-6  
Ķīmiskais nosaukums  Beta-karot īns; beta,beta–karot īns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 56 
Molekulmasa  536,88  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % kop ējo krāsvielu (izsakot k ā beta-karot īnu) 
E 1% 
1cm 2 500 pie aptuveni 440 nm l īdz 457 nm cikloheks ānā 
Apraksts  Sarkani, sarkanbr ūni vai purpurvioleti krist āli vai krist ālisks 
pulveris (kr āsa mainās atkarībā no ekstrah ēšanā izmantot ā šķīdinā­
tāja un kristaliz ācijas apst ākļiem) 
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums cikloheks ānā pie 453 l īdz 456 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Etilacet āts Ne vairāk kā 0,8 %, atseviš ķi 
vai kopā Etanols 9 
= 
; 
Izobutilacet āts: Ne vair āk kā 1,0 %  
Propān-2-ols: Ne vair āk kā 0,1 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 %  
Papildu kr āsvielas  Karotino īdi, kas nav beta-karot īns: ne vair āk kā 3 % no kop ējām 
krāsvielām 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Pelējums  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
Raugi  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
E 160 a (iv) A ĻĢU KAROT ĪNI 
Sinonīmi CI P ārtikas oranžais 5  
▼M8 
Definīcija Jauktos karot īnus var ražot ar ī no aļģu Dunaliella salina  celmiem. 
Beta-karot īnu ekstrah ē, izmantojot ēterisko eļļu. Prepar āts ir 20 līdz 
30 % suspensija p ārtikas eļļā. Trans/cis  izomēru attiecība ir no 50/50 
līdz 71/29. 
Galvenā krāsviela sast āv no karotino īdiem, no kuriem liel āko daļu 
veido beta-karot īns. Tajā var būt alfa-karot īns, luteīns, zeaksant īns 
un beta-kriptoksant īns. Bez kr āsu pigmentiem viel ā var būt eļļas, 
tauki un vaski, kas dab ā sastopami izejviel ā. 
▼B 
Krāsu indeksa numurs  75130  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  Beta-karot īns: C  40 H 56 
Molekulmasa  Beta-karot īns: 536,88  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 38
 
Pamatviela  Karot īnu saturs (r ēķinot kā beta-karot īnu) nav maz āks par 20 %.  
E 1% 
1cm 2 500 pie aptuveni 440 nm l īdz 457 nm cikloheks ānā 
Apraksts  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums cikloheks ānā pie 440 nm l īdz 457 nm un 474 nm l īdz 
486 nm  
Tīrība 
Dabiskie tokoferoli p ārtikas eļļā Ne vair āk kā 0,3 %  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 160b ANNATO, BIKS ĪNS, NORBIKS ĪNS 
(i) ŠĶĪDINĀTĀJU EKSTRAH ĒTS BIKS ĪNS UN NORBIKS ĪNS 
Sinonīmi CI Dab īgais oranžais 4  
Definīcija Biks īnu pagatavo ekstrah ējot annato koka ( Bixa orellana  L.) sēklu 
ārējos apvalkus ar vienu vai vair ākiem no š ādiem šķīdinātājiem: 
acetonu, metanolu, heks ānu vai dihlormet ānu, oglek ļa dioksīdu. 
Pēc ekstrakcijas š ķīdinātāju atdala. 
Norbiksīnu pagatavo, hidroliz ējot ekstrah ēto biksīnu ar sārma ūdens 
šķīdumu. 
Biksīns un norbiks īns var satur ēt citus no annato s ēklām ekstrah ētus 
materiālus. 
Biksīna pulveris satur daž ādus krāsvielu komponentus, no kur ām 
galvenais ir biks īns, kas var b ūt kā cis-, tā trans- form ās. Iespējama 
arī biksīna termisk ās noārdīšanās produktu kl ātbūtne. 
Norbiksīna pulveris k ā galveno kr āsvielu satur biks īna hidrol īzes 
produktu n ātrija un k ālija sāļu veidā. Var būt kā cis-, tā trans- 
formas  
Krāsu indeksa numurs  75120  
Einecs  Annato: 215-735-4, annato s ēklu ekstrakts: 289-561-2; biks īns: 
230-248-7  
Ķīmiskais nosaukums  
Biksīns: 6′-metilhidrogen-9 ′-cis-6,6′- 
diapokarot īn-6,6′-dioāts 
6′-metilhidrogen-9 ′-trans- 
6,6′-diapokarot īn-6,6′-dioāts 8 
> > > > > < 
> > > > > : 
Norbiksīns: 9′-cis-6,6′-diapokarot īn-6,6′- 
diskābe 
9′-trans -6,6′-diapokarot īn- 
6,6′-diskābe 8 
> > > > > < 
> > > > > :
 
Ķīmiskā formula  Biks īns: C  25 H 30 O 4 
Norbiksīns: C  24 H 28 O 4 
Molekulmasa  Biks īns: 394,51  
Norbiksīns: 380,48  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 39
 
Pamatviela  Biks īna pulveru saturs ne maz āk kā 75 % kop ējo karotino īdu (aprē­ 
ķināts kā biksīns) 
Norbiksīna pulveru saturs ne maz āk kā 25 % kop ējo karotino īdu 
(aprēķināts kā norbiksīns) 
Biksīns: E  1% 
1cm 2 870 pie ≈ 502 nm 
hloroform ā 
Norbiksīns: E  1% 
1cm 2 870 pie ≈ 482 nm 
KOH šķīdumā 
Apraksts  Sarkan īgi-brūns pulveris, suspensija vai š ķīdums  
Identifikācija 
Spektrometrija  Biks īns: maksimums hloroform ā pie ≈ 
502 nm  
Norbiksīns: maksimums atš ķaidītā KOH 
šķīdumā pie ≈ 482 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metanols  
Heksāns 9 
>> > > > > = 
>> > > > > ;
 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
(ii) AR SĀRMU EKSTRAH ĒTS ANNATO 
Sinonīmi CI Dab īgais oranžais 4  
Definīcija Ūdenī šķīstošo annato pagatavo, ekstrah ējot annato koka ( Bixa orel­
lana L.) sēklu ārējos apvalkus ar s ārma (nātrija vai k ālija hidro ­
ksīda) ūdens šķīdumu. 
Ūdenī šķīstošais annato k ā galveno kr āsvielu satur norbiks īnu, 
biksīna hidrol īzes produktu n ātrija vai k ālija sāļu veidā. Var būt 
kā cis-, tā trans- formas  
Krāsu indeksa numurs  75120  
Einecs  Annato: 215-735-4, annato s ēklu ekstrakts: 289-561-2; biks īns: 
230-248-7  
Ķīmiskais nosaukums  
Biksīns: 6′-metilhidrogen-9 ′-cis-6,6′- 
diapokarot īn-6,6′-dioāts 
6′-metilhidrogen-9 ′-trans- 
6,6′-diapokarot īn-6,6′-dioāts 8 
> > > < 
> > > : 
Norbiksīns: 9′-cis-6,6′-diapokarot īn-6,6′- 
diskābe 
9′-trans -6,6′-diapokarot īn- 
6,6′-diskābe 8 
> > > < 
> > > : ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 40
 
Ķīmiskā formula  Biks īns: C  25 H 30 O 4 
Norbiksīns: C  24 H 28 O 4 
Molekulmasa  Biks īns: 394,51  
Norbiksīns: 380,48  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 0,1 % kop ējo karotino īdu (izteiktu k ā 
norbiksīns) 
Norbiksīns: E  1% 
1cm 2 870 pie ≈ 482 nm 
KOH šķīdumā 
Apraksts  Sarkan īgi-brūns pulveris, suspensija vai š ķīdums  
Identifikācija 
Spektrometrija  Biks īns: maksimums hloroform ā pie ≈ 
502 nm  
Norbiksīns: maksimums atš ķaidītā KOH 
šķīdumā pie ≈ 482 nm  
Tīrība 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Not more than 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
(iii) AR EĻĻU EKSTRAH ĒTS ANNATO 
Sinonīmi CI Dab īgais oranžais 4  
Definīcija Annato ekstraktus e ļļā (kā suspensiju vai š ķīdumu) pagatavo, 
ekstrahējot annato koka ( Bixa orellana  L.) sēklu ārējos apvalkus 
ar pārtikas augu e ļļu. Annato ekstrakts e ļļā satur daž ādus krāsvielu 
komponentus, no kur ām galvenais ir biks īns, kas var b ūt kā cis-, tā 
trans-form ās. Iespējama arī biksīna termisk ās noārdīšanās produktu 
klātbūtne. 
Krāsu indeksa numurs  75120  
Einecs  Annato: 215-735-4, annato s ēklu ekstrakts: 289-561-2; biks īns: 
230-248-7  
Ķīmiskais nosaukums  
Biksīns: 6′-metilhidrogen-9 ′-cis-6,6′- 
diapokarot īn-6,6′-dioāts 
6′-metilhidrogen-9 ′-trans- 
6,6′-diapokarot īn-6,6′-dioāts 8 
> > > > > < 
> > > > > :
 
Norbiksīns: 9′-cis-6,6′-diapokarot īn-6,6′- 
diskābe 
9′-trans -6,6′-diapokarot īn- 
6,6′-diskābe 8 
> > > > > < 
> > > > > :
 
Ķīmiskā formula  Biks īns: C  25 H 30 O 4 
Norbiksīns: C  24 H 28 O 4 
Molekulmasa  Biks īns: 394,51  
Norbiksīns: 380,48  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 41
 
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 0,1 % kop ējo karotino īdu (izteiktu k ā biksīns) 
Biksīns: E  1% 
1cm 2 870 pie ≈ 502 nm 
hloroform ā 
Apraksts  Sarkan īgi-brūns pulveris, suspensija vai š ķīdums  
Identifikācija 
Spektrometrija  Biks īns: maksimums hloroform ā pie ≈ 
502 nm  
Norbiksīns: maksimums atš ķaidītā KOH 
šķīdumā pie ≈ 482 nm  
Tīrība 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 160 c PAPRIKAS EKSTRAKTS, KAPSANT ĪNS, KAPSORUB ĪNS 
Sinonīmi Paprikas sve ķi 
Definīcija Paprikas ekstraktu ieg ūst ar šķīdinātāju ekstrakciju no paprikas 
celmiem, kas sast āv no  Capsicum  annum L. aug ļu pākstīm ar vai 
bez sēklām, un tas satur š īs garšvielas galven ās krāsvielas. Galven ās 
krāsvielas ir kapsant īns un kapsorub īns. Ir zināms, ka var b ūt sasto­
pami daudzi citu kr āsvielu savienojumi. 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: metanolu, 
etanolu, acetonu, heks ānu, dihlormet ānu, etilacet ātu, propān-2-olu 
un oglekļa dioksīdu. 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  Kapsant īns: 207-364-1, kapsorub īns: 207-425-2  
Ķīmiskais nosaukums  Kapsant īns: (3R, 3 ′S, 5′R)-3,3′-dihidroksi- β,κ-karotīn-6-ons 
Kapsorub īns: (3S, 3 ′S, 5R, 5R ′)-3,3′-dihidroksi- κ,κ-karotīn-6,6′- 
dions  
Ķīmiskā formula  Kapsant īns: C  40 H 56 O 3 
Kapsorub īns: C  40 H 56 O 4 
Molekulmasa  Kapsant īns: 584,85  
Kapsorub īns: 600,85  
Pamatviela  Paprikas ekstrakts: karotino īdu saturs ne maz āk kā 7 % 
Kapsantīns/kapsorub īns: ne maz āk kā 30 % no kop ējā karotīnu 
satura  
E 1% 
1cm 2 100 pie ≈ 462 nm aceton ā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 42
 
Apraksts  Tumši sarkans viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums aceton ā pie ≈ 462 nm  
Krāsas reakcija  Pievienojot 1 pilienu s ērskābes 1 pilienam parauga 2–3 pilienos 
hloroforma, rodas izteikti zila kr āsa 
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Etilacet āts 
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metanols  
Etanols  
Acetons  
Heksāns 
Propān-2-ols 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg  
Kapsaicīns Ne vair āk kā 250 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 160 d LIKOP ĒNS 
(i) Sintētiskais likop ēns 
Sinonīmi Ķīmiski sintez ēts likopēns 
Definīcija Sint ētiskais likop ēns ir ģeometrisku likop ēna izomēru maisījums, un 
to iegūst Wittig  kondensācijas proces ā ar sintētiskajiem starpproduk ­
tiem, kurus parasti izmanto ar ī citu pārtikā izmantojamu karotino īdu 
ieguvē. Sintētiskais likop ēns galvenok ārt sastāv no all- trans -likopēna 
kopā ar 5- cis-likopēnu un nelielu daudzumu citu izom ēru. Pārdošanai 
sagatavoti likop ēna prepar āti, kas paredz ēti lietošanai p ārtikā, ir 
formulēti kā suspensija p ārtikas eļļās vai kā ūdenī disperģējami vai 
ūdenī šķīstoši pulveri.  
Krāsu indeksa numurs  75125  
Einecs  207-949-1  
Ķīmiskais nosaukums  ψ,ψ -karot īns, all- trans -likopēns, (all-E)-likop ēns, (all-E)- 
2,6,10,14,19,23,27,31-oktametil-2,6,8,10,12,14,16,18, 20,22,24,26, 
30-dotriakontatridek ēns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 56 
Molekulmasa  536,85  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % kop ējo likopēnu (ne maz āk kā 70 % all- trans - 
likopēna) 
E 1% 
1cm pie 465–475 nm heks ānā (attiecībā uz 100 % t īru all- trans - 
likopēnu) ir 3 450  
Apraksts  Sarkans krist ālisks pulveris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 43
 
Identifikācija 
Spektrofotometrija  Š ķīdums heks ānā uzrāda maksim ālo absorbciju pie aptuveni 470 nm  
Karotinoīdu tests  Parauga š ķīdumam aceton ā pazūd krāsa pēc tam, kad sec īgi pievieno 
5 % nātrija nitrīta šķīdumu un 1N s ērskābi 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, neierobežoti š ķīst hloroform ā. 
Īpašības 1 % š ķīdumam hloroform ā Tas ir dzidrs, intens īvi sarkanoranž ā krāsā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (40 °C, 4 h pie 20 mm Hg)  
Apo-12’-likopen āls Ne vair āk kā 0,15 %  
Trifenilfosf īnoksīds Ne vair āk kā 0,01 %  
Šķīdinātāju atliekas  Metanoli ne vair āk kā 200 mg/kg 
Heksāns, propān-2-ols: ne vair āk kā 10 mg/kg katram. 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg (tikai p ārdošanai sagatavotiem 
preparātiem)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
(ii) Likopēns no sarkanajiem tom ātiem 
Sinonīmi Dab īgais dzeltenais 27  
Definīcija Likop ēnu iegūst no sarkanajiem tom ātiem ( Lycopersicon escu ­
lentum  L.) ar šķīdinātāju ekstrakciju un sekojošu š ķīdinātāja atda­
līšanu. Drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: oglek ļa dioksīdu, 
etilacetātu, acetonu, prop ān-2-olu, metanolu, etanolu un heks ānu. 
Galvenā tomātu krāsviela ir likop ēns; var satur ēt arī nelielu 
daudzumu citu karotino īdu pigmentu. Papildus kr āsu pigmentiem 
produkts var satur ēt eļļas, tauku, sve ķu un arom ātvielu sast āvdaļas, 
kas dabiski atrodas tom ātos. 
Krāsu indeksa numurs  75125  
Einecs  207-949-1  
Ķīmiskais nosaukums  ψ,ψ -karot īns, all- trans -likopēns, (all-E)-likop ēns, (all-E)- 
2,6,10,14,19,23,27,31-oktametil-2,6,8,10,12,14,16,18,20,22,24 ,26, 
30-dotriakontatridek ēns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 56 
Molekulmasa  536,85  
Pamatviela  E  1% 
1cm pie 465–475 nm heks ānā (attiecībā uz 100 % t īru all- trans - 
likopēnu) ir 3 450. 
Kopējais krāsvielu saturs ne maz āk kā 5%.  
Apraksts  Tumši sarkans viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Spektrofotometrija  Maksimums heks ānā pie aptuveni 472 nm  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 44
 
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Prop ān-2-ols  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Heksāns 
Acetons  
Etanols  
Metanols  
Etilacetāts 9 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
> > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 1 %  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
(iii) Likopēns no  Blakeslea trispora  
Sinonīmi Dab īgais dzeltenais 27  
Definīcija Likop ēnu no  Blakeslea trispora  ekstrahē no sēņu biomasas un att īra, 
kristalizējot un filtr ējot. Tas galvenok ārt sastāv no all- trans -likopēna. 
Tas satur ar ī nelielu daudzumu citu karotino īdu. Propān-2-ols un 
izobutilacet āts ir vien īgie šķīdinātāji, ko izmanto t ā ieguvē. Pārdo­ 
šanai sagatavoti likop ēna prepar āti, kas paredz ēti lietošanai p ārtikā, ir 
formulēti kā suspensija p ārtikas eļļās vai kā ūdenī disperģējami vai 
ūdenī šķīstoši pulveri.  
Krāsu indeksa numurs  75125  
Einecs  207-949-1  
Ķīmiskais nosaukums  ψ,ψ -karot īns, all- trans -likopēns, (all-E)-likop ēns, (all-E)- 
2,6,10,14,19,23,27,31-oktametil-2,6,8,10,12,14,16,18, 20,22,24,26, 
30-dotriakontatridek ēns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 56 
Molekulmasa  536,85  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % kop ējo likopēnu un ne maz āk kā 90 % all- trans - 
likopēna no vis ām krāsvielām. 
E 1% 
1cm pie 465–475 nm heks ānā (attiecībā uz 100 % t īru all- trans - 
likopēnu) ir 3 450  
Apraksts  Sarkans krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Spektrofotometrija  Š ķīdums heks ānā uzrāda maksim ālo absorbciju pie aptuveni 470 nm  
Karotinoīdu tests  Parauga š ķīdumam aceton ā pazūd krāsa pēc tam, kad sec īgi pievieno 
5 % nātrija nitrīta šķīdumu un 1N s ērskābi 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, neierobežoti š ķīst hloroform ā 
Īpašības 1 % š ķīdumam hloroform ā Tas ir dzidrs, intens īvi sarkanoranž ā krāsā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 45
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (40 °C, 4 h pie 20 mm Hg)  
Citi karotino īdi Ne vair āk kā 5 %  
Šķīdinātāju atliekas  Prop ān-2-ols: ne vair āk kā 0,1 % 
Izobutilacet āts: ne vair āk kā 1,0 % 
Dihlormet āns: ne vair āk kā 10 mg/kg (tikai p ārdošanai sagatavotiem 
preparātiem)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,3 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 160 e ΒETA-APO-8 ′-KAROTEN ĀLS (C30) 
Sinonīmi CI P ārtikas oranžais 6  
Definīcija Š īs specifik ācijas attiecas galvenok ārt uz β-apo-8′-karotenāla all-  
trans -izomēriem kop ā ar nenoz īmīgiem citu karoteino īdu daudzu ­
miem. Ir pagatavotas atš ķaidītas un stabiliz ētas β-apo-8′-karotenāla 
formas, kas ietver β-apo-8′-karotenāla šķīdumus vai suspensijas 
pārtikas taukos vai e ļļās, emulsijas un ūdenī dispersējamus pulverus. 
Šiem prepar ātiem var b ūt dažādas cis/trans izom ēru attiecības 
Krāsu indeksa numurs  40820  
Einecs  214-171-6  
Ķīmiskais nosaukums  β-apo-8'-karotin āls; trans -β-apo-8′-karotīnaldehīds 
Ķīmiskā formula  C  30 H 40 O 
Molekulmasa  416,65  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % no kop ējā krāsvielu satura  
E 1% 
1cm 2 640 pie 460–462 nm cikloheks ānā 
Apraksts  Tumši violeti krist āli ar met ālisku spīdumu vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums cikloheks ānā pie 460–462 nm  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Papildu kr āsvielas  Karotino īdi, kas nav β-apo-8′-karotenāls: 
ne vairāk kā 3 % no vis ām krāsvielām 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 161 b LUTE ĪNS 
Sinonīmi Jauktie karotino īdi; ksantofili  
Definīcija Lute īnu iegūst n ar š ķīdinātāju ekstrakciju o augu p ārtikas mate ­
riāla, zāles, lucernas un  Tagetes erecta . Pamatkr āsvielas sast āv no ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 46
 
karotinoīdiem, no kuriem galvenie ir lute īns un tā taukskābju esteri. 
Satur arī mainīgus daudzumus citu karotino īdu. Luteīns var satur ēt 
eļļas, taukus un sve ķus, kas dabiski atrodas izejmateri ālā. 
Ekstrakcij ā drīkst izmantot tikai š ādus šķīdinātājus: metanolu, 
etanolu, prop ān-2-olu, heks ānu, acetonu, metiletilketonu un oglek ļa 
dioksīdu 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  204-840-0  
Ķīmiskais nosaukums  3,3 ′-dihidroksi-d-karot īns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 56 O 2 
Molekulmasa  568,88  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs ne maz āk kā 4 % (apr ēķināts kā luteīns) 
E 1% 
1cm 2 550 pie ≈ 445 nm hloroform ā/etanolā (10 + 90) vai heks ānā/ 
metanolā/acetonā (80 + 10 + 10)  
Apraksts  Tumšs, dzelten īgi brūns šķidrums  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums hloroform ā/etanolā (1:9) pie ≈ 445 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons  
Ne vairāk kā 50 mg/kg, atse ­
višķi vai kop ā Metiletilketons  
Metanols  
Etanols  
Propān-2-ols  
Heksāns 9 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 161g KANTAKSANT ĪNS 
Sinonīmi CI P ārtikas oranžais 8  
Definīcija Š īs specifik ācijas attiecas galvenok ārt uz kantaksant īna all- trans - 
izomēriem kopā ar nelieliem citu karotino īdu daudzumiem. Ir paga ­
tavotas atš ķaidītas un stabiliz ētas kantaksant īna formas, kas ietver 
kantaksant īna šķīdumus vai suspensijas p ārtikas taukos vai e ļļās, 
emulsijas un ūdenī dispersējamus pulverus. Šiem prepar ātiem var 
būt dažādas cis/trans izom ēru attiecības 
Krāsu indeksa numurs  40850  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 47
 
Einecs  208-187-2  
Ķīmiskais nosaukums  β-karotīn-4,4′-dions; kantaksant īns; 4,4′-dioksi-β-karotīns 
Ķīmiskā formula  C  40 H 52 O 2 
Molekulmasa  564,86  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % no kop ējā krāsvielu satura (izteikts k ā 
kantaksant īns) 
E 1% 
1cm 2 200  pie ≈ 485 nm hloroform ā 
pie 468–472 nm 
cikloheks ānā 
pie 464–467 nm petrol ēterī 8 
>> > > > > > < 
>> > > > > > :
 
Apraksts  Tumši violeti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums hloroform ā pie ≈ 485 nm 
Maksimums cikloheks ānā pie 468–472 nm 
Maksimums petrol ēterī pie 464–467 nm  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Papildu kr āsvielas  Karetino īdi, kas nav kantaksant īns: ne vair āk kā 5 % no vis ām 
krāsvielām 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 162 BIEŠU SARKANAIS, BETAN ĪNS 
Sinonīmi Biešu sak ņu sarkanais  
Definīcija Biešu sarkano ieg ūst no sarkano biešu ( Beta vulgaris  L. var.  rubra ) 
saknēm, izspiežot sasmalcin ātas bietes, k ā izspiež sulu, vai ar 
sasmalcin ātu biešu sak ņu ūdens ekstrakciju un sekojošu akt īvās 
sastāvdaļas bagātināšanu. Krāsviela sast āv no dažādiem pigmentiem, 
kas visi pieder betalaina klasei. Kr āsvielas pamat ā ir betacian īni 
(sarkanie), no kuriem betan īns veido 75–95 %. Var satur ēt nelielus 
betaksant īnu (dzelteni) un betalainu no ārdīšanās produktu (gaiši 
brūni) daudzumus 
Sula vai ekstrakts bez kr āsvielām satur cukurus, s āļus un/vai olbal ­
tumvielas, kas parasti atrodas sarkanaj ās bietēs. Šķīdumu var 
koncentrēt un dažus produktus att īrīt, lai atdal ītu vairumu cukuru, 
sāļu un olbaltumvielu  
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  231-628-5  
Ķīmiskais nosaukums  (S-(R ′,R′)-4-(2-(2-karboksi-5( β-D-glikopiranoziloksi)-2,3-dihidro-6- 
hidroksi-1H-indol-1-il)etenil)-2,3-dihidro-2,6-pirid īndikarbonsk ābe; 
1-(2-(2,6-dikarboksi-1,2,3,4-tetrahidro-4-piridilid ēn)etilidēn)-5-β-D- 
glikopiranoziloksi)-6-hidroksiindol-2-karboksil āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 48
 
Ķīmiskā formula  Betan īns: C  24 H 26 N 2 O 13 
Molekulmasa  550,48  
Pamatviela  Sarkan ās krāsvielas saturs ne maz āk kā 0,4 % (izteikts k ā betanīns) 
E 1% 
1cm 1 120 pie ≈ 535 nm ūdens šķīdumā ar pH 5  
Apraksts  Sarkans vai tumši sarkans š ķidrums, pasta, pulveris vai cieta viela  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums ūdenī (pH 5) pie ≈ 535 nm  
Tīrība 
Nitrāts Ne vair āk kā 2 g nitrāta anjonu gram ā sarkanas kr āsas (aprēķināts 
pēc pamatvielas)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 163 ANTOCIAN ĪNI 
Sinonīmi 
Definīcija Antocian īnus iegūst no pārtikas dārzeņiem un aug ļiem, macer ējot 
vai ekstrah ējot ar sulf ītētu ūdeni, skābinātu ūdeni, oglek ļa dioksīdu, 
metanolu vai metanolu, p ēc tam vajadz ības gadījumā koncentr ējot 
un/vai att īrot. Iegūto prodeuktu var p ārveidot pulver ī rūpnieciskās 
žāvēšanas proces ā. Antocian īni satur kop īgus komponentus ar izej ­
materiālu, kā antocian īnus, organisk ās skābes, tann īnus, cukurus, 
minerālvielas u. c., bet ne oblig āti tādās pašās attiecībās, kā tās 
atrodamas izejmateri ālos. Macer ācijas procesa rezult ātā etanoli var 
būt dabīgi sastopami. Kr āsojumu dod antocian īns. Produktus 
pārdod pēc to krāsas stipruma, ko nosaka p ēc pamatvielas. Kr āsas 
saturu neizsaka ar kvantitat īvām vienībām. 
Krāsu indeksa numurs  
Einecs  208-438-6 (cianid īns); 205-125-6 (peonid īns); 208-437-0 (delfini ­
dīns); 211-403-8 (malvid īns); 205-127-7 (pelargonid īns); 215-849- 
4 (petunid īns) 
Ķīmiskais nosaukums  3,3 ′,4′,5,7-Pentahidroksiflav īlija hlorīds (cianid īns) 
3,4′,5,7-tetrahidroksi-3 ′-metoksiflav īlija hlorīds (peonid īns) 
3,4′,5,7-tetrahidroksi-3 ′,5′-dimetoksiflav īlija hlorīds (malvid īns) 
3,5,7-trihidroksi-2-(3,4,5-trihidroksifenil)-1-benzopir īlija hlor īds 
(delfinidīns) 
3,3′,4′,5,7-pentahidroksi-5 ′-metoksiflav īlija hlorīds (petunid īns) 
3,5,7-trihidroksi-2-(4-hidroksifenil)-1-benzopir īlija hlorīds 
(pelargonid īns) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 49
 
Ķīmiskā formula  Cianid īns: C  15 H 11 O 6 Cl 
Peonidīns: C  16 H 13 O 6 Cl 
Malvidīns: C  17 H 15 O 7 Cl 
Delfinidīns: C  15 H 11 O 7 Cl 
Petunidīns: C  16 H 13 O 7 Cl 
Pelargonid īns: C  15 H 11 O 5 Cl 
Molekulmasa  Cianid īns: 322,6 
Peonidīns: 336,7 
Malvidīns: 366,7 
Delfinidīns: 340,6 
Petunidīns: 352,7 
Pelargonid īns: 306,7  
Pamatviela  E  1% 
1cm 300 pie 515–535 nm t īram pigmentam (pH 3,0)  
Apraksts  Purpura sarkans š ķidrums, pasta vai pulveris ar vieglu rakstur īgu 
aromātu 
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums metanol ā ar 0,01 % konc. HCl 
Cianidīns: 535 nm 
Peonidīns: 532 nm 
Malvidīns: 542 nm 
Delfinidīns: 546 nm 
Petunidīns: 543 nm 
Pelargonid īns: 530 nm  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Metanols  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Etanols  Ne vair āk kā 200 mg/kg  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 1 000 mg/kg uz pigmenta procentu  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 170 KALCIJA KARBON ĀTS 
Sinonīmi CI baltais pigments 18; kr īts 
Definīcija Kalcija karbon ātu iegūst no kaļķakmens, vai izgulsn ējot kalcija jonus 
ar karbon āta joniem  
Krāsu indeksa numurs  77220  
Einecs  Kalcija karbon āts: 207-439-9 
Kaļķakmens: 215-279-6  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija karbon āts 
Ķīmiskā formula  CaCO  3 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 50
 
Molekulmasa  100,1  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks vai amorfs pulveris bez arom āta un bez garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī un spirtā. Putojot izz ūd atšķaidītā etiķskābē, 
atšķaidītā sālsskābē un atšķaidītā slāpekļskābē, un šķīdumi, kas 
rodas, pēc vārīšanas dod pozit īvu kalcija testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (200 °C, 4 h)  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,2 %  
Magnija un s ārmu metālu sāļi Ne vair āk kā 1 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Antimons (k ā Sb) 
Ne vairāk kā 100 mg/kg, atseviš ķi vai kop ā Varš (kā Cu)  
Hroms (k ā Cr) 
Cinks (kā Zn) 
Bārijs (kā Ba) 9 
>> > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > ;
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 171 TIT ĀNA DIOKS ĪDS 
Sinonīmi CI baltais pigments 6  
Definīcija Tit āna dioksīda pamatsast āvdaļa ir tīrs atanāza un/vai rutila tit āna 
dioksīds, kam produkta tehnolo ģisko īpašību uzlabošanai neliel ā 
daudzumā var būt alumīnija oksīda un/vai sil īcija dioks īda pārklā­
jums. 
Titāna dioks īda pigmenta anat āza grādus var ieg ūt tikai sulf āta 
procesā, kas kā blakusproduktu rada lielu daudzumu s ērskābes. 
Titāna dioksīda rutila gr ādus parasti ieg ūst hlorīda proces ā. 
Atsevišķus titāna dioksīda rutila gr ādus iegūst, par paraugu pamata 
plākšņveida strukt ūrai izmantojot vizlu (jeb k ālija alumīnija silikātu). 
Vizlas virsmu p ārklāj ar titāna dioks īdu, izmantojot specializ ētu 
patentētu procesu. 
Titāna dioksīda rutilas pl ākšņveida formu ražo, pak ļaujot ar tit āna 
dioksīdu (rutilu) p ārklātu vizlas perlamutra pigmentu ekstrah ējošai 
šķīdināšanai skābē, pēc tam ekstrah ējošai šķīdināšanai sārmā. Šajā 
procesā tiek atdal īta visa vizla, un ieg ūtais produkts ir tit āna dioksīda 
rutila plākšņveida forma.  
Krāsu indeksa numurs  77891  
Einecs  236-675-5  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 51
 
Ķīmiskais nosaukums  Tit āna dioksīds 
Ķīmiskā formula  TiO  2 
Molekulmasa  79,88  
Pamatviela  No alum īnija oksīda un silīcija dioks īda attīrītā veidā ne mazāk par 
99 %  
Apraksts  Balts bezkr āsas vai nedaudz kr āsots pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un organiskajos š ķīdinātājos. Lēni šķīst fluorūdeņraž­
skābē un karst ā koncentr ētā sērskābē. 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, 3 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,0 % p ēc attīrīšanas no gaistoš ām vielām (800 °C)  
Alumīnija oksīds un/vai sil īcija dioks īds Kopā ne vairāk kā 2,0 %  
0,5 N HCl š ķīstošas vielas  No alum īnija oksīda un silīcija dioks īda attīrītā veidā ne mazāk par 
0,5 %, bet produktiem, kas satur alum īnija oksīdu un/vai sil īcija 
dioksīdu, ne vair āk par 1,5 % veid ā, kādā tos pārdod.  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,5 %  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg p ēc ekstrahēšanas ar 0,5 N HCl  
Antimons  Ne vair āk kā 2 mg/kg p ēc ekstrahēšanas ar 0,5 N HCl  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg p ēc ekstrahēšanas ar 0,5 N HCl  
Svins  Ne vair āk kā 10 mg/kg p ēc ekstrahēšanas ar 0,5 N HCl  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg p ēc ekstrahēšanas ar 0,5 N HCl  
E 172 DZELZS OKS ĪDI UN DZELZS HIDROKS ĪDI 
Sinonīmi Dzelzs oks īda dzeltenais: CI dzeltenais pigments 42 un 43  
Dzelzs oks īda sarkanais: CI sarkanais pigments 101 un 102  
Dzelzs oks īda melnais: CI melnais pigments 11  
Definīcija Dzelzs oks īdi un dzelzs hidroks īdi ir sintētiski produkti un sast āv 
no bezūdens un/vai hidrat ētiem dzelzs oks īdiem. Kr āsu diapazons 
aptver dzelteno, sarkano, br ūno un melno. Dzelzs oks īdi, kuru 
kvalitāte atbilst lietošanai p ārtikā, atšķiras no tehnik ā lietojamiem 
dzelzs oks īdiem galvenok ārt ar sam ērā zemiem citu met ālu piesār­ 
ņojuma līmeņiem. To pan āk, izvēloties un kontrol ējot dzelzs ieg ū­ 
šanas avotu un/vai ķīmiskās attīrīšanas pak āpi ražošanas proces ā 
Krāsu indeksa numurs  Dzelzs oks īda dzeltenais:  77492  
Dzelzs oks īda sarkanais:  77491  
Dzelzs oks īda melnais:  77499  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 52
 
EINECS  Dzelzs oks īda dzeltenais:  257-098-5  
Dzelzs oks īda sarkanais:  215-168-2  
Dzelzs oks īda melnais:  235-442-5  
Ķīmiskais nosaukums  Dzelzs oks īda dzeltenais: hidrat ēts dzelzs oks īds, hidrat ēts dzelzs 
(III) oksīds 
Dzelzs oks īda sarkanais: bez ūdens dzelzs oks īds, bezūdens dzelzs 
(III) oksīds 
Dzelzs oks īda melnais: jauktais dzelzs oks īds, dzelzs (II, III) oks īds 
Ķīmiskā formula  Dzelzs oks īda dzeltenais:  FeO(OH) · H 2 O 
Dzelzs oks īda sarkanais:  Fe  2 O 3 
Dzelzs oks īda melnais:  FeO.Fe  2 O 3 
Molekulmasa  88,85:  FeO(OH)  
159,70:  Fe  2 O 3 
231,55:  FeO.Fe  2 O 3 
Pamatviela  Satur dzelzi (izteiktu k ā dzelzs) ne maz āk kā 60 % (dzelten ā) un ne 
mazāk kā 68 % (sarkan ā un meln ā) 
Apraksts  Pulveris; dzeltenas, sarkanas, br ūnas vai melnas nokr āsas 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un organiskos š ķīdinātājos 
Šķīst koncentr ētās minerālskābēs 
Tīrība 
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 1,0 %  
pēc pilnīgas izšķīšanas  Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Hroms  Ne vair āk kā 100 mg/kg  
Varš  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Niķelis Ne vair āk kā 200 mg/kg  
Cinks  Ne vair āk kā 100 mg/kg 9 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > = 
>> > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > > ;
 
E 173 ALUM ĪNIJS 
Sinonīmi CI met āla pigments  
Definīcija Alum īnija pulveris sast āv no sīki sasmalcin ātiem alum īnija gabali ­ 
ņiem. Sasmalcin āšanu var izdar īt pārtikas augu e ļļu un/vai p ārtikas 
piedevām atbilstošas kvalit ātes tauksk ābju klātbūtnē vai bez t ās. Tas 
nesatur citas vielas, iz ņemot pārtikas augu e ļļas, un/vai p ārtikas 
piedevām atbilstošas kvalit ātes tauksk ābes ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 53
 
Krāsu indeksa numurs  77000  
Einecs  231-072-3  
Ķīmiskais nosaukums  Alum īnijs 
Ķīmiskā formula  Al  
Atomsvars  26,98  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % (apr ēķināts kā Al bez e ļļas) 
Apraksts  Sudrabaini-pel ēks pulveris vai nelielas pl āksnītes 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un organiskos š ķīdinātājos. Šķīst atšķaidītā sālsskābē. 
Alumīnija tests  Paraugs, kas izš ķīst atšķaidītā sālsskābē, iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, l īdz konstantam svaram)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 174 SUDRABS 
Sinonīmi Argentum  
Definīcija 
Krāsu indeksa numurs  77820  
Einecs  231-131-3  
Ķīmiskais nosaukums  Silver  
Ķīmiskā formula  Ag  
Atomsvars  107,87  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 99,5 % Ag  
Apraksts  Sudraba kr āsas pulveris vai nelielas pl āksnītes 
Identifikācija 
Tīrība 
E 175 ZELTS 
Sinonīmi Met āla pigments 3;  Aurum  
Definīcija 
Krāsu indeksa numurs  77480  
Einecs  231-165-9  
Ķīmiskais nosaukums  Gold  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 54
 
Ķīmiskā formula  Au  
Atomsvars  197,0  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 90 % Au  
Apraksts  Zelta kr āsas pulveris vai nelielas pl āksnītes 
Identifikācija 
Tīrība 
Sudrabs  Ne vair āk kā 7 %  
pēc pilnīgas izšķīšanas  
Varš  Ne vair āk kā 4 % 9 
> = 
> ; 
E 180 LITOLRUB ĪNS BK 
Sinonīmi CI Sarkanais pigments 57; rub īnpigments; karm īns 6B  
Definīcija Litolrub īns BK sast āv galvenok ārt no kalcija 3-hidroksi-4-(4-metil-2- 
sulfonatofenilazo)-2-naftal īnkarboksil āta un papildu kr āsvielām kopā 
ar ūdeni, kalcija hlor īdu un/vai kalcija sulf ātu kā galvenajiem 
bezkrāsas komponentiem  
Krāsu indeksa numurs  15850:1  
Einecs  226-109-5  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija 3-hidroksi-4-(4-metil-2-sulfonatofenilazo)-2-naftal īn- 
karboksilāts 
Ķīmiskā formula  C  18 H 12 CaN  2 O 6 S 
Molekulmasa  424,45  
Pamatviela  Kop ējais krāsvielu saturs ne maz āk kā 90 %  
E 1% 
1cm 200 pie ≈ 442 nm dimetilformam īdā 
Apraksts  Sarkans pulveris  
Identifikācija 
Spektrometrija  Maksimums dimetilformam īdā pie ≈ 442 nm  
Tīrība 
Papildu kr āsvielas  Ne vair āk kā 0,5 %  
Citi organiski savienojumi, kas nav 
krāsvielas:  
2-amino-5-metilbenzolsulfo-sk ābes 
kalcija sāls Ne vairāk kā 0,2 %  
3-hidroksi-2-naftal īn-karbonsk ābes 
kalcija sāls Ne vairāk kā 0,4 %  
Nesulfurēti pirmējie aromātiskie am īni Ne vair āk kā 0,01 % (apr ēķināti kā anilīns) 
Ar ēteri ekstrah ējama viela  Ne vair āk kā 0,2 % (no š ķīduma ar pH 7)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 55
 
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Šīs krāsvielas alum īnija lakas dr īkst izmantot.  
E 200 SORB ĪNSKĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  203-768-7  
Ķīmiskais nosaukums  Sorb īnskābe; trans , trans -2,4-heksadi ēnskābe 
Ķīmiskā formula  C  6 H 8 O 2 
Molekulmasa  112,12  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsas adatveida krist āli vai balts pl ūstošs pulveris ar v āju rakstu­
rīgu aromātu, kas nemaina kr āsu, karsējot 90 min ūtes 105 °C 
temperatūrā 
Identifikācija 
Kušanas interv āls 133 °C–135 °C, p ēc žāvēšanas 4 stundas vakuumeksikator ā ar 
sērskābi 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums prop ān-2-ola š ķīdumam (1/4 000 000) pie 
254 ± 2 nm  
Dubultsaišu tests  Iztur testu  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī, šķīst etanolā 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,5 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 %  
Aldehīdi Ne vair āk kā 0,1 % (k ā formaldeh īds) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 202 K ĀLIJA SORB ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  246-376-1  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija sorbāts; kālija (E,E)-2,4-heksadien āts; trans , trans -2,4-heksa ­
diēnskābes kālija sāls 
Ķīmiskā formula  C  6 H 7 O 2 K 
Molekulmasa  150,22  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 56
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % žāvētā vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris, kas nemaina kr āsu, karsējot 90 min ūtes 
105 °C temperat ūrā 
Identifikācija 
Sorbīnskābes kušanas interv āls Kušanas interv āls 133 °C–135 °C nep ārkristalizētai sorbīnskābei, kas 
izdalīta paskābinot, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar sērskābi 
Kālija tests  Iztur testu  
Dubultsaišu tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,0 % (105 °C, 3 h)  
Skābums vai b āziskums  Ne vair āk kā ap 1,0 % (k ā sorbīnskābe vai K  2 CO 3 ) 
Aldehīdi Ne vair āk kā 0,1 %, apr ēķināti kā formaldeh īds 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 203 KALCIJA SORB ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-321-6  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija sorb āts; trans , trans -2,4-heksadi ēnskābes kalcija s āls 
Ķīmiskā formula  C  12 H 14 O 4 Ca 
Molekulmasa  262,32  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 % žāvētā vielā 
Apraksts  Smalks, balts krist ālisks pulveris, kas nemaina kr āsu, karsējot 90 
minūtes 105 °C temperat ūrā 
Identifikācija 
Sorbīnskābes kušanas interv āls Kušanas interv āls 133 °C–135 °C nep ārkristalizētai sorbīnskābei, kas 
izdalīta paskābinot, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar sērskābi 
Kalcija tests  Iztur testu  
Dubultsaišu tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (noteikti p ēc žāvēšanas četras stundas vakuu ­
meksikator ā ar sērskābi) 
Aldehīdi Ne vair āk kā 0,1 % (k ā formaldeh īds) 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 57
 
E 210 BENZOSK ĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  200-618-2  
Ķīmiskais nosaukums  Benzosk ābe; benzolkarbonsk ābe; fenilkarbonsk ābe 
Ķīmiskā formula  C  7 H 6 O 2 
Molekulmasa  122,12  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 121,5 °C–123,5 °C  
Sublimācijas tests  Iztur testu  
Benzoāta tests  Iztur testu  
pH Aptuveni 4 ( ūdens šķīdumam)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (3 h virs s ērskābes) 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 %  
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 0,07 % apr ēķināti kā hlorīds, atbilst 0,3 % apr ēķinā­
tiem kā monohlorbenzosk ābe 
Viegli oksid ējošās vielas  Pie 100 ml ūdens pielej 1,5 ml s ērskābes, uzkars ē līdz viršanai un 
piepilina 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa saglab ājas 30 sekundes. 
Uzkarsētajā šķīdumā izšķīdina 1 g parauga (ar precizit āti līdz mg) 
un titrē ar 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa parādās un saglab ājas 15 
sekundes. Nepieciešams ne vair āk kā 0,5 ml  
Viegli karboniz ējamas vielas  Auksts 0,5 g benzosk ābes šķīdums 5 ml 94,5–95,5 % s ērskābē 
nedrīkst uzrādīt stiprāku krāsojumu, k ā tas ir nor ādīts šķīdumam, 
kas satur 0,2 ml kobalta hlor īda TSC (  1 ), 0,3 ml dzelzs trihlor īda 
TSC (  2 ), 0,1 ml vara sulf āta TSC (  3 ) un 4,4 ml ūdens 
Policiklisk ās skābes Frakcion ēti paskābinot neitraliz ētu benzosk ābes šķīdumu, kušanas 
temperatūra pirmaj ām nogulsn ēm nedrīkst atšķirties no benzosk ābes 
kušanas temperat ūras 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
_____________ 
( 1 ) Kobalta hlor īda TSC: izš ķīdina aptuveni 65 g kobalta hlor īda CoCl  2 ·6H 2 O pietiekam ā daudzum ā 25 ml sālsskābes un 975 ml ūdens 
maisījuma, lai kop ējais tilpums b ūtu viens litrs. Ielej tieši 5 ml š ā šķīduma apa ļdibena kolb ā, kas satur 250 ml joda š ķīduma, 
pievieno 5 ml 3 % ūdeņraža peroks īda, tad 15 ml 20 % n ātrija hidroks īda šķīduma. Vāra 10 min ūtes, ļauj atdzist, pievieno 2 g k ālija 
jodīda un 20 ml 25 % s ērskābes. Pēc nogulšņu pilnīgas izšķīšanas titrē atbrīvoto jodu ar 0,1 N n ātrija tiosulf ātu cietes TS kl ātbūtnē. 
1 ml 0,1 N n ātrija tiosulf āta atbilst 23,80 mg CoCl  2 ·6H 2 O. Pievienojot pietiekamu daudzumu s ālsskābes-ūdens mais ījuma, piel āgo 
šķīduma gal īgo tilpumu, lai tas satur ētu 59,5 mg CoCl  2 ·6H 2 O uz vienu ml š ķīduma. 
( 2 ) Dzelzs trihlor īda TSC: izš ķīdina aptuveni 55 g dzelzs trihlor īda pietiekam ā daudzum ā 25 ml sālsskābes un 975 ml ūdens mais ījuma, 
lai kopējais tilpums b ūtu viens litrs. Ielej 10 ml š ā šķīduma apa ļdibena kolb ā, kas satur 250 ml joda š ķīduma, pievieno 15 ml ūdens 
un 3 g kālija jodīda. Maisījumu atst āj uz 15 min ūtēm. Atšķaida ar 100 ml ūdens un titr ē atbrīvoto jodu ar 0,1 N n ātrija tiosulf ātu 
cietes TS kl ātbūtnē. 1 ml 0,1 N n ātrija tiosulf āta atbilst 27,03 mg FeCl  3 ·6H 2 O H  2 O. Pievienojot pietiekamu s ālsskābes-ūdens 
maisījuma daudzumu, piel āgo galīgo šķīduma tilpumu, lai tas satur ētu 45,0 mg FeCl  3 ·6H 2 O uz vienu ml š ķīduma. 
( 3 ) Vara sulf āta TSC: izš ķīdina aptuveni 65 g vara sulf āta CuSO  4 ·5H 2 O pietiekam ā daudzum ā 25 ml s ālsskābes un 975 ml ūdens 
maisījuma, lai kop ējais tilpums b ūtu 1 litrs. Ielej 10 ml š ā šķīduma apa ļdibena kolb ā, kas satur 250 ml joda š ķīduma, pievieno 40 ml 
ūdens, 4 ml eti ķskābes un 3 g k ālija jodīda. Titrē atbrīvoto jodu ar 0,1 N n ātrija tiosulf ātu cietes TS (*) kl ātbūtnē. 1 ml 0,1 N n ātrija 
tiosulfāta atbilst 24,97 mg CuSO  4 ·5H 2 O. Pievienojot pietiekamu s ālsskābes-ūdens mais ījuma daudzumu, piel āgo galīgo šķīduma 
tilpumu, lai tas satur ētu 62,4 mg CuSO  4 ·5H 2 O uz vienu ml š ķīduma. 
(*) Ciete TS: saberž 0,5 g cietes (kartupe ļu cieti, kukur ūzas cieti vai š ķīstošo cieti) un samaisa ar 5 ml ūdens. Pie raduš ās pastas, visu 
laiku maisot, pievieno pietiekamu daudzumu ūdens, lai kop ējais tilpums b ūtu 100 ml. V āra dažas min ūtes, ļauj atdzist, filtr ē. Cietei 
jābūt svaigi pagatavotai.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 58
 
E 211 NĀTRIJA BENZO ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  208-534-8  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija benzo āts; benzolkarbonsk ābes nātrija sāls; fenilkarbonsk ābes 
nātrija sāls 
Ķīmiskā formula  C  7 H 5 O 2 Na 
Molekulmasa  144,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % C  7 H 5 O 2 Na, pēc žāvēšanas 4 stundas 105 °C 
temperatūrā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai granulas gandr īz bez arom āta 
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī, mēreni šķīst etanolā 
Benzoskābes kušanas interv āls Kušanas interv āls 121,5 °C–123,5 °C nep ārkristalizētai benzosk ābei, 
kas izdalīta paskābinot, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar sērskābi 
Benzoāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,5 % (105 °C, 4 h)  
Viegli oksid ējošās vielas  Pie 100 ml ūdens pielej 1,5 ml s ērskābes, uzkars ē līdz viršanai un 
piepilina 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa saglab ājas 30 sekundes. 
Uzkarsētajā šķīdumā izšķīdina 1 g parauga (ar precizit āti līdz mg) 
un titrē ar 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa parādās un saglab ājas 15 
sekundes. Nepieciešams ne vair āk kā 0,5 ml  
Policiklisk ās skābes Frakcion ēti paskābinot neitraliz ētu nātrija benzo āta šķīdumu, kušanas 
temperatūra pirmaj ām nogulsn ēm nedrīkst atšķirties no benzosk ābes 
kušanas temperat ūras 
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 0,06 % apr ēķināti kā hlorīds, atbilst 0,25 % apr ēķinā­
tiem kā monohlorbenzosk ābe 
Skābums vai b āziskums  Nevajag vair āk kā 0,25 ml 0,1 N NaOH vai 0,1 N HCl, lai neitra ­
lizētu 1 g nātrija benzo āta fenolftale īna klātbūtnē 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 212 K ĀLIJA BENZO ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  209-481-3  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija benzo āts; benzolkarbonsk ābes kālija sāls; fenilkarbonsk ābes 
kālija sāls ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 59
 
Ķīmiskā formula  C  7 H 5 KO  2 ·3H 2 O 
Molekulmasa  214,27  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 99 % C  7 H 5 KO  2 , pēc žāvēšanas 105 °C tempe ­
ratūrā līdz konstantam svaram  
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Benzoskābes kušanas interv āls Kušanas interv āls 121,5 °C–123,5 °C nep ārkristalizētai benzosk ābei, 
kas izdalīta paskābinot, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar sērskābi 
Benzoāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 26,5 % (105 °C, 4 h)  
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 0,06 % apr ēķināti kā hlorīds, atbilst 0,25 % apr ēķinā­
tiem kā monohlorbenzosk ābe 
Viegli oksid ējošās vielas  Pie 100 ml ūdens pielej 1,5 ml s ērskābes, uzkars ē līdz viršanai un 
piepilina 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa saglab ājas 30 sekundes. 
Uzkarsētajā šķīdumā izšķīdina 1 g parauga (ar precizit āti līdz mg) 
un titrē ar 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa parādās un saglab ājas 15 
sekundes. Nepieciešams ne vair āk kā 0,5 ml  
Viegli karboniz ējamas vielas  Auksts 0,5 g benzosk ābes šķīdums 5 ml 94,5 % l īdz 95,5 % 
sērskābē nedrīkst uzrādīt stiprāku krāsojumu, k ā tas ir nor ādīts 
šķīdumam, kas satur 0,2 ml kobalta hlor īda TSC, 0,3 ml dzelzs 
trihlorīda TSC, 0,1 ml vara sulf āta TSC un 4,4 ml ūdens 
Policiklisk ās skābes Frakcion ēti paskābinot neitraliz ētu kālija benzo āta šķīdumu, kušanas 
intervāls pirmaj ām nogulsn ēm nedrīkst atšķirties no benzosk ābes 
kušanas interv āla 
Skābums vai b āziskums  Lai neitraliz ētu 1 g kālija benzo āta fenolftale īna klātbūtnē, nevajag 
vairāk kā 0,25 ml 0,1 N NaOH vai 0,1 N HCl  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 213 KALCIJA BENZO ĀTS 
Sinonīmi Monokalcija benzo āts 
Definīcija 
Einecs  218-235-4  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija benzo āts; kalcija dibenzo āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela:  C  14 H 10 O 4 Ca 
Monohidr āts: C  14 H 10 O 4 Ca·H 2 O 
Trihidrāts: C  14 H 10 O 4 Ca·3H 2 O ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 60
 
Molekulmasa  Bez ūdens viela:  282,31  
Monohidr āts: 300,32  
Trihidrāts: 336,36  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %, p ēc žāvēšanas 105 °C temperat ūrā 
Apraksts  Balti vai bezkr āsas kristāli vai balts pulveris  
Identifikācija 
Benzoskābes kušanas interv āls Kušanas interv āls 121,5 °C–123,5 °C nep ārkristalizētai benzo ­
skābei, kas izdal īta paskābinot, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā 
ar sērskābi 
Benzoāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 17,5 % (105 °C, l īdz konstantam svaram)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,3 %  
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 0,06 % apr ēķināti kā hlorīds, atbilst 0,25 % apr ēķi­
nātiem kā monohlorbenzosk ābe 
Viegli oksid ējošās vielas  Pie 100 ml ūdens pielej 1,5 ml s ērskābes, uzkars ē līdz viršanai un 
piepilina 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa saglab ājas 30 sekundes. 
Uzkarsētajā šķīdumā izšķīdina 1 g parauga (ar precizit āti līdz mg) 
un titrē ar 0,1 N KMnO  4 , līdz sārta krāsa parādās un saglab ājas 15 
sekundes. Nepieciešams ne vair āk kā 0,5 ml  
Viegli karboniz ējamas vielas  Auksts 0,5 g benzosk ābes šķīdums 5 ml 94,5 % l īdz 95,5 % 
sērskābē nedrīkst uzrādīt stiprāku krāsojumu, k ā tas ir nor ādīts 
šķīdumam, kas satur 0,2 ml kobalta hlor īda TSC, 0,3 ml dzelzs 
trihlorīda TSC, 0,1 ml vara sulf āta TSC un 4,4 ml ūdens 
Policiklisk ās skābes Frakcion ēti paskābinot neitraliz ētu kalcija benzo āta šķīdumu, 
kušanas interv āls pirmajām nogulsn ēm nedrīkst atšķirties no benzo ­
skābes kušanas interv āla 
Skābums vai b āziskums  Lai neitraliz ētu 1 g kalcija benzo āta fenolftale īna klātbūtnē, nevajag 
vairāk kā 0,25 ml 0,1 N NaOH vai 0,1 N HCl  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 214 ETIL-p-HIDROKSIBENZO ĀTS 
Sinonīmi Etilparabens; etil-  p-oksibenzo āts 
Definīcija 
Einecs  204-399-4  
Ķīmiskais nosaukums  Etil- p-hidroksibenzo āts; p-hidroksibenzosk ābes etilesteris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 61
 
Ķīmiskā formula  C  9 H 10 O 3 
Molekulmasa  166,8  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 99,5 %, p ēc žāvēšanas 2 stundas 80 °C 
temperatūrā 
Apraksts  S īki bezkrāsaini krist āli vai balts krist ālisks pulveris gandr īz bez 
aromāta 
Identifikācija 
Kušanas interv āls 115 °C–118 °C  
p-hidroksibenzo āta tests  Kušanas interv āls 213 °C–217 °C nep ārkristalizētai p-hidroksibenzo ­
skābei, kas izdal īta paskābinot, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar 
sērskābi 
Alkohola tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (80 °C, 2 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 %  
p-hidroksibenzosk ābe un salicilsk ābe Ne vair āk kā 0,35 % (k ā p-hidroksibenzosk ābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 215 NĀTRIJA ETIL-p-HIDROKSIBENZO ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  252-487-6  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija etil- p-hidroksibenzo āts; p-hidroksibenzosk ābes etilestera 
nātrija savienojums  
Ķīmiskā formula  C  9 H 9 O 3 Na 
Molekulmasa  188,8  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 83 %  p-hidroksibenzosk ābes etilestera (bez ūdens 
vielā) 
Apraksts  Balts, krist ālisks, higroskopisks pulveris  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 115 °C–118 °C p ēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar sērskābi 
p-hidroksibenzo āta tests  Kušanas interv āls p-hidroksibenzosk ābei, izdal ītai no parauga, 
213 °C–217 °C  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 9,9–10,3 (0,1 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 5 %, pēc žāvēšanas vakuumeksikator ā ar sērskābi 
Sulfātpelni  37–39 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 62
 
p-hidroksibenzosk ābe un salicilsk ābe Ne vair āk kā 0,35 % (k ā p-hidroksibenzosk ābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 218 METIL-p-HIDROKSIBENZO ĀTS 
Sinonīmi Metilparabens; metil- p-oksibenzo āts 
Definīcija 
Einecs  243-171-5  
Ķīmiskais nosaukums  Metil- p-hidroksibenzo āts; p-hidroksibenzosk ābes metilesteris  
Ķīmiskā formula  C  8 H 8 O 3 
Molekulmasa  152,15  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %, p ēc žāvēšanas 2 stundas 80 °C temperat ūrā 
Apraksts  S īki bezkrāsas kristāli vai balts krist ālisks pulveris gandr īz bez 
aromāta 
Identifikācija 
Kušanas interv āls 125 °C–128 °C  
p-hidroksibenzo āta tests  Kušanas interv āls p-hidroksibenzosk ābei, izdal ītai no parauga, 
213 °C–217 °C, p ēc žāvēšanas 2 stundas 80 °C temperat ūrā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (80 °C, 2 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 %  
p-hidroksibenzosk ābe un salicilsk ābe Ne vair āk kā 0,35 % (k ā p-hidroksibenzosk ābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 219 NĀTRIJA METIL-p-HIDROKSIBENZO ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija metil- p-hidroksibenzo āts; p-hidroksibenzosk ābes metilestera 
nātrija savienojums  
Ķīmiskā formula  C  8 H 7 O 3 Na 
Molekulmasa  174,15  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts higroskopisks pulveris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 63
 
Identifikācija 
Kušanas interv āls Kušanas interv āls baltajām nogulsn ēm, kas rodas, pask ābinot ar s āls­
skābi metil- p-hidroksibenzo āta nātrija atvasin ājuma 10 % (w/v) 
ūdens šķīdumu (kā indikatoru lietojot lakmusa pap īru), pēc mazgā­ 
šanas ar ūdeni un ž āvēšanas 2 stundas 80 °C temperat ūrā 
125 °C–128 °C  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 9,7–10,3 (0,1 % š ķīdumam ūdenī, kas nesatur oglek ļa dioksīdu) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 5 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  40–44,5 % (bez ūdens vielā) 
p-hidroksibenzosk ābe un salicilsk ābe Ne vair āk kā 0,35 % (k ā p-hidroksibenzosk ābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 220 SĒRA DIOKS ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-195-2  
Ķīmiskais nosaukums  S ēra dioksīds; sērskābes anhidr īds 
Ķīmiskā formula  SO  2 
Molekulmasa  64,07  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Bezkr āsaina, nedegoša g āze ar stipri kod īgu, smacējošu arom ātu 
Identifikācija 
Sēra savienojumu tests  Iztur testu  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,05 % (Karla Fišera metode)  
Negaistošs atlikums  Ne vair āk kā 0,01 %  
Sēra trioksīds Ne vair āk kā 0,1 %  
Selēns Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Citas gāzes, kas parasti nav gais ā Nesatur  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 64
 
E 221 NĀTRIJA SULF ĪTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-821-4  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija sulfīts (bezūdens viela vai heptahidr āts) 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela:  Na  2 SO 3 
Heptahidr āts: Na  2 SO 3 7H 2 O 
Molekulmasa  Bez ūdens viela:  126,04  
Heptahidr āts: 252,16  
Pamatviela  Bez ūdens viela:  ne maz āk kā 95 % Na  2 SO 3 
un ne maz āk kā 48 % SO  2 
Heptahidr āts: ne maz āk kā 48 % Na  2 SO 3 
un ne maz āk kā 24 % SO  2 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai bezkr āsas kristāli 
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 8,5–11,5 (bez ūdens: 10 % š ķīdums; heptahidr āts: 20 % š ķīdums)  
Tīrība 
Tiosulfāts Ne vair āk kā 0,1 %, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M3 
E 222 NĀTRIJA HIDROG ĒNSULFĪTS 
▼B 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-921-4  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija bisulf īts; nātrija hidrog ēnsulfīts 
Ķīmiskā formula  NaHSO  3 (ūdens šķīdumā) 
Molekulmasa  104,06  
Pamatviela  Ne maz āk kā 32 % (w/w) NaHSO  3 
Apraksts  Dzidrs bezkr āsas līdz dzeltens š ķīdums  
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 65
 
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 2,5–5,5 (10 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
▼M3 
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
▼B 
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 223 NĀTRIJA METABISULF ĪTS 
Sinonīmi Pirosulf īts; nātrija pirosulf īts 
Definīcija 
Einecs  231-673-0  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija disulf īts; dinātrija pentaoksodisulf āts 
Ķīmiskā formula  Na  2 S 2 O 5 
Molekulmasa  190,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % Na  2 S 2 O un ne maz āk kā 64 % SO  2 
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 4,0–5,5 (10 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Tiosulfāts Ne vair āk kā 0,1 %, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 224 K ĀLIJA METABISULF ĪTS 
Sinonīmi K ālija pirosulf īts 
Definīcija 
Einecs  240-795-3  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija disulf īts; kālija pentaoksodisulf āts 
Ķīmiskā formula  K  2 S 2 O 5 
Molekulmasa  222,33  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 66
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 90 % K  2 S 2 O 5 un ne maz āk kā 51,8 % SO, atlikums 
sastāv gandrīz tikai no k ālija sulfāta 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Tiosulfāts Ne vair āk kā 0,1 %, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 226 KALCIJA SULF ĪTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  218-235-4  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija sulf īts 
Ķīmiskā formula  CaSO  3 ·2H 2 O 
Molekulmasa  156,17  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % CaSO  3 ·2H 2 O un ne maz āk kā 39 % SO  2 
Apraksts  Balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M8 
E 227 KALCIJA HIDROG ĒNSULFĪTS 
▼B 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  237-423-7  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 67
 
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija bisulf īts; kalcija hidrog ēnsulfīts 
Ķīmiskā formula  Ca(HSO  3 ) 2 
Molekulmasa  202,22  
Pamatviela  6–8 % (w/v) s ēra dioksīda un 2,5–3,5 % (w/v) kalcija dioks īda, kas 
atbilst 10–14 % (w/v) kalcija bisulf īta [Ca(HSO  3 ) 2 ] 
Apraksts  Dzidrs za ļgani dzeltens ūdens šķīdums ar izteiktu s ēra dioksīda 
smaku  
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M8 
E 228 K ĀLIJA HIDROG ĒNSULFĪTS 
▼B 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-870-1  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija bisulf īts; kālija hidrog ēnsulfīts 
Ķīmiskā formula  KHSO  3 (ūdens šķīdumā) 
Molekulmasa  120,17  
Pamatviela  Ne maz āk kā 280 g KHSO  3 litrā (vai 150 g SO  2 litrā) 
Apraksts  Dzidrs bezkr āsas ūdens šķīdums  
Identifikācija 
Sulfīta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Selēns Ne vair āk kā 5 mg/kg, r ēķinot pēc SO  2 satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 68
 
E 234 NIZ ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija Niz īns sastāv no vair ākiem radniec īgiem polipept īdiem, ko ieg ūst no  
Lactococcus lactis  subsp.  lactis  celmiem  
Einecs  215-807-5  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  C  143 H 230 N 42 O 37 S 7 
Molekulmasa  3 354,12  
Pamatviela  Niz īna koncentr āts satur ne maz āk kā 900 vien ības nizīna vienā mg 
sausā vājpiena un ne maz āk kā 50 % nātrija hlorīda maisījumā 
Apraksts  Balts pulveris  
Identifikācija 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 3 % (102 °C–103 °C, l īdz konstantam svaram)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 235 NATAMIC ĪNS 
Sinonīmi Pimaric īns 
Definīcija Natamic īns ir poliēnu makrol īdu grupas fungic īds, ko produc ē Strep­
tomyces natalensis  celmi vai citas atbilstošas sugas  
Einecs  231-683-5  
Ķīmiskais nosaukums  22-(3-amino-3,6- dideoksi- β-D- mannopiranosiloksi)-1,3,26-trihi ­
droksi-12-metil-10-okso-6,11,28-trioksatriciklo[22.3.1.0  5,7 ]oktakoza- 
8,14,16,18,20-pent ēn-25-karbonsk ābes stereoizom ērs 
Ķīmiskā formula  C  33 H 47 O 13 N 
Molekulmasa  665,74  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % žāvētā vielā 
Apraksts  Balts l īdz krēmkrāsas kristālisks pulveris  
Identifikācija 
Krāsas reakcijas  Pievienojot dažus krist ālus natamic īna uz pilienu plates: 
pilienam koncentr ētas sālsskābes, parādās zila krāsa, 
pilienam koncentr ētas fosforsk ābes, parādās zaļa krāsa, kas pēc 
dažām minūtēm mainās uz bāli sarkanu  
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums 0,0005 % (w/v) 1 % metanola š ķīdumam 
etiķskābē ir aptuveni pie 290 nm, 303 nm un 318 nm, “plecs” 
aptuveni pie 280 nm un absorbcijas minimumi ir aptuveni pie 250 nm, 295,5 nm un 311 nm
 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 69
 
pH 5,5–7,5 (1 % (w/v) š ķīdums iepriekš neitraliz ētā 20 daļu dimetilfor ­
mamīda un 80 da ļu ūdens mais ījumā) 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 + 250° l īdz + 295° (1 % (w/v) ledus eti ķskābes šķīdumā 
20 °C temperat ūrā, attiecinot uz ž āvētu vielu)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8 % (vakuum ā virs P  2 O 5 , 60 °C temperat ūrā līdz 
konstantam svaram)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
E 239 HEKSAMETIL ĒNTETRAM ĪNS 
Sinonīmi Heksam īns; metēnamīns 
Definīcija 
Einecs  202-905-8  
Ķīmiskais nosaukums  1,3,5,7-tetraazatriciklo-[3.3.1.1  3,7 ]-dekāns; heksametil ēntetramīns 
Ķīmiskā formula  C  6 H 12 N 4 
Molekulmasa  140,19  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsas vai balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Formaldeh īda tests  Iztur testu  
Amonija tests  Iztur testu  
Sublimācijas temperat ūra: Aptuveni 260 °C  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (divas stundas 105 °C temperat ūrā vakuumā virs 
P 2 O 5 ) 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 %  
Sulfāti Ne vair āk kā 0,005 %, izteikti k ā SO  4 
Hlorīdi Ne vair āk kā 0,005 %, izteikti k ā Cl 
Amonija s āļi Nav konstat ējami 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 70
 
E 242 DIMETILDIKARBON ĀTS 
Sinonīmi DMDC; dimetilpirokarbon āts 
Definīcija 
Einecs  224-859-8  
Ķīmiskais nosaukums  Dimetildikarbon āts; piroog ļskābes dimetilesteris  
Ķīmiskā formula  C  4 H 6 O 5 
Molekulmasa  134,09  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,8 %  
Apraksts  Bezkr āsas šķidrums, sadal ās ūdens šķīdumā. Kairinošs ādai un ac īm. 
Toksisks ieelpojot un ap ēdot 
Identifikācija 
Sadalīšanās P ēc izšķīdināšanas pozit īvi CO  2 un metanola testi  
Kušanas temperat ūra 17 °C  
Vārīšanās temperat ūra 172 °C (ar sadal īšanos)  
Blīvums 20 °C  Aptuveni 1,25 g/ cm  3 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Maksimums pie 1 156 un 1 832 cm  –1 
Tīrība 
Dimetilkarbon āts Ne vair āk kā 0,2 %  
Chlorine, total  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M12  
E 243 ETILLAUROILARGIN ĀTS 
Sinonīmi Laur īnargināta etilesteris; Lauram īdarginīna etilesteris; etil- Να- 
lauroil-L-argin āta·HCl;  LAE  
Definīcija Etillauroilargin ātu sintezē, esterific ējot arginīnu ar etanolu un p ēc 
tam reaģējot esteri ar lauroilhlor īdu. Iegūto etillauroilargin ātu iegūst 
kā hidrogēnhlorīda sāli, ko filtr ē un izžāvē. 
ELINCS  434-630-6  
Ķīmiskais nosaukums  Etil- Να-dodekanoil-L-argin āta·HCl 
Ķīmiskā formula  C20H41N4O3Cl  
Molekulmasa  421,02  
Pamatviela  Ne maz āk kā 85 % un ne vair āk kā 95 %  
Apraksts  Balts pulveris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 71
 
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī, etanolā, propilēnglikolā un glicer īnā 
Tīrība 
Να-lauroil-L-argin īns Ne vair āk kā 3 %  
Laurīnskābe Ne vair āk kā 5 %  
Etillaurāts Ne vair āk kā 3 %  
L-arginīna HCl  Ne vair āk kā 1 %  
Etilargināta 2HCl  Ne vair āk kā 1 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼B 
E 249 K ĀLIJA NITR ĪTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-832-4  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija nitrīts 
Ķīmiskā formula  KNO  2 
Molekulmasa  85,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % bez ūdens vielā ( 1 ) 
Apraksts  Baltas vai dzelten īgas šķīstošas granulas  
Identifikācija 
Nitrīta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 6,0 l īdz 9,0 (5 % š ķīdums)  
_____________  
( 1 ) Drīkst pārdot tikai mais ījumā ar sāli vai sāls aizstājēju. ▼M12  2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 72
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 3 % (4 h virs silikagela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 250 NĀTRIJA NITR ĪTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-555-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija nitrīts 
Ķīmiskā formula  NaNO  2 
Molekulmasa  69,00  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 % bez ūdens vielā ( 1 ) 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai dzelten īgi gabaliņi 
Identifikācija 
Nitrīta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,25 % (4 h virs silikagela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 251 NĀTRIJA NITR ĀTS 
I. CIETS N ĀTRIJA NITR ĀTS 
Sinonīmi Čīles salpetris; kubiskais vai sodas salpetris  
Definīcija 
Einecs  231-554-3  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija nitrāts 
Ķīmiskā formula  NaNO  3 
Molekulmasa  85,00  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts, krist ālisks, nedaudz higroskopisks pulveris  
_____________  
( 1 ) Drīkst pārdot tikai mais ījumā ar sāli vai sāls aizstājēju. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 73
 
Identifikācija 
Nitrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 5,5–8,3 (5 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2 % (105 °C, 4 h)  
Nitrīti Ne vair āk kā 30 mg/kg NaNO  2 izteiksmē 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
II. ŠĶIDRAIS N ĀTRIJA NITR ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Š ķidrais nātrija nitrāts ir nātrija nitrāta ūdens šķīdums, kas tieši rodas 
ķīmiskajā reakcijā starp nātrija hidroks īdu un slāpekļskābi stehiome ­
triskos daudzumos bez kristaliz ācijas pēc reakcijas. Pareizi nosakot 
vai marķējot, standartiz ētās formās, kas gatavotas no š ķidrā nātrija 
nitrāta, kurš atbilst š īm specifik ācijām, var b ūt lieka sl āpekļskābe 
Einecs  231-554-3  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija nitrāts 
Ķīmiskā formula  NaNO  3 
Molekulmasa  85,00  
Pamatviela  No 33,5 % l īdz 40,0 % NaNO  3 
Apraksts  Dzidrs bezkr āsains šķidrums  
Identifikācija 
Nitrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 1,5–3,5  
Tīrība 
Brīva slāpekļskābe Ne vair āk kā 0,01 %  
Nitrīti Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā NaNO  2 ) 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Not more than 0,3 mg/kg  
Šī specifikācija attiecas uz 35 % ūdens šķīdumu  
E 252 K ĀLIJA NITR ĀTS 
Sinonīmi Čīles salpetris; kubiskais vai sodas salpetris  
Definīcija 
Einecs  231-818-8  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 74
 
Ķīmiskais nosaukums  K ālija nitrāts 
Ķīmiskā formula  KNO  3 
Molekulmasa  101,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai caursp īdīgas prizmas ar atv ēsinošu, sāļu, 
sīvu garšu  
Identifikācija 
Nitrāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 4,5–8,5 (5 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 4 h)  
Nitrīti Ne vair āk kā 20 mg/kg (k ā KNO  2 ) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 260 ETI ĶSKĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  200-580-7  
Ķīmiskais nosaukums  Eti ķskābe; etānskābe 
Ķīmiskā formula  C  2 H 4 O 2 
Molekulmasa  60,05  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,8 %  
Apraksts  Dzidrs bezkr āsas šķidrums ar rakstur īgu asu arom ātu 
Identifikācija 
Vārīšanās temperat ūra 118 °C pie 760 mm spiediena (dz īvsudraba)  
Relatīvais blīvums  Aptuveni 1049  
Acetāta tests  Pozit īvs acetāta tests vienam no trim š ķīdumiem  
Sacietēšanas temperat ūra Ne zem āka kā 14,5 °C  
Tīrība 
Negaistošs atlikums  Ne vair āk kā 100 mg/kg  
Skudrskābe, formi āti un citas oksid ējošās 
vielas  Ne vairāk kā 1 000 mg/kg (k ā skudrskābe) 
Viegli oksid ējošās vielas  Trauk ā ar stikla aizb āzni izšķīdina 2 ml parauga 10 ml ūdens un 
pielej 0,1 ml 0,1 N k ālija permangan āta. Sārtā krāsa nemain ās uz 
brūnu 30 min ūtes ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 75
 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M2 
E 261 (i) K ĀLIJA ACET ĀTS 
▼B 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  204-822-2  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija acetāts 
Ķīmiskā formula  C  2 H 3 O 2 K 
Molekulmasa  98,14  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Š ķīstoši bezkr āsas kristāli vai balts krist ālisks pulveris bez smaržas 
vai ar vāju etiķa aromātu 
Identifikācija 
pH 7,5–9,0 (5 % ūdens šķīdums)  
Acetāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8 % (150 °C, 2 h)  
Skudrskābe, formi āti un citas oksid ējošās 
vielas  Ne vairāk kā 1 000 mg/kg (k ā skudrskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M2 
E 261 (ii) K ĀLIJA DIACET ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija K ālija diacet āts ir kālija acetāta un etiķskābes molekul ārsavienojums  
Einecs  numurs  224-217-7  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija hidrog ēndiacetāts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 7 KO  4 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 76
 
Molekulmasa  158,2  
Pamatviela  Satur 36–38 % br īvas etiķskābes un 61–64 % k ālija acetāta 
Apraksts  Balti krist āli 
Identifikācija 
pH 4,5–5 (10 % ūdens šķīdums)  
Acetāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 1 % (Karla Fišera metode)  
Skudrskābe, formi āti un citas oksid ē­
jamās vielas  Ne vairāk kā 1 000 mg/kg (k ā skudrskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼B 
E 262 (i) N ĀTRIJA ACET ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  204-823-8  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija acetāts 
Ķīmiskā formula  C  2 H 3 NaO  2 ·nH 2 O (n = 0 vair 3)  
Molekulmasa  Bez ūdens viela:  82,03  
Trihidrāts: 136,08  
Pamatviela  Satur (bez ūdens un trihidr āta formā) ne mazāk kā 98,5 % (bez ūdens 
vielā) 
Apraksts  Bez ūdens viela:  balts, graudains, higroskopisks 
pulveris bez arom āta 
Trihidrāts: caursp īdīgi bezkr āsas krist āli vai 
graudains krist ālisks pulveris bez 
aromāta vai ar v āju etiķa aromātu. 
Kristalizējas siltā, sausā atmosfērā ▼M2 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 77
 
Identifikācija 
pH 8,0–9,5 (1 % ūdens šķīdums)  
Acetāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens viela:  Ne vair āk kā 2 % (120 °C, 4 h)  
Trihidrāts: 36–42 % (120 °C, 4 h)  
Skudrskābe, formi āti un citas oksid ējošās 
vielas  Ne vairāk kā 1 000 mg/kg (k ā skudrskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 262 (ii) N ĀTRIJA DIACET ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija N ātrija diacet āts ir n ātrija acet āta un eti ķskābes 
molekulārsavienojums  
Einecs  204-814-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija hidrogendiacet āts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 7 NaO  4 ·nH 2 O (n = 0 vai 3)  
Molekulmasa  142,09 (bez ūdens)  
Pamatviela  Satur 39–41 % br īvas etiķskābes un 58–60 % n ātrija acetāta 
Apraksts  Balta, cieta, higroskopiska krist āliska viela ar eti ķa aromātu 
Identifikācija 
pH 4,5–5,0 (10 % ūdens šķīdums)  
Acetāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Skudrskābe, formi āti un citas oksid ējošās 
vielas  Ne vairāk kā 1 000 mg/kg (k ā skudrskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 263 KALCIJA ACET ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  200-540-9  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 78
 
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija acet āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela:  C  4 H 6 O 4 Ca 
Monohidr āts: C  4 H 6 O 4 Ca·H 2 O 
Molekulmasa  Bez ūdens viela:  158,17  
Monohidr āts: 176,18  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bez ūdens kalcija acet āts ir balta, cieta, higroskopiska, krist āliska, 
apjomīga viela ar viegli r ūgtu garšu. Var b ūt vājš etiķskābes 
aromāts. Monohidr āts var būt adatu, granulu vai pulvera veid ā 
Identifikācija 
pH 6,0–9,0 (10 % ūdens šķīdums)  
Acetāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Monohidr ātam ne vair āk kā 11 % (155 °C, l īdz konstantam svaram)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,3 %  
Skudrskābe, formi āti un citas oksid ējošās 
vielas  Ne vairāk kā 1 000 mg/kg (k ā skudrskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 270 PIENSK ĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija Sast āv no piensk ābes (C  3 H 6 O 3 ) un piensk ābes laktāta (C  6 H 10 O 5 ) 
maisījuma. Ieg ūst cukuru piensk ābajā rūgšanā vai sintez ējot. 
Pienskābe ir higroskopiska, un koncentr ējot vārot, tā kondens ējas, 
veidojot piensk ābes laktātu, kas atš ķaidot un kars ējot hidroliz ējas 
līdz piensk ābei 
Einecs  200-018-0  
Ķīmiskais nosaukums  Piensk ābe; 2-hidroksipropionsk ābe; 1-hidroksiet ān-1-karbonsk ābe 
Ķīmiskā formula  C  3 H 6 O 3 
Molekulmasa  90,08  
Pamatviela  Ne maz āk kā 76 %  
Apraksts  Bezkr āsas vai dzelten īgs sīrupveida š ķidrums gandr īz bez arom āta 
Identifikācija 
Laktāta tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 79
 
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Sulfāts Ne vair āk kā 0,25 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Piezīme. Šī specifikācija attiecas uz 80 % ūdens šķīdumu; vājākiem ūdens šķīdu­
miem vērtības jāpārrēķina atbilstoši to piensk ābes saturam  
E 280 PROPIONSK ĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  201-176-3  
Ķīmiskais nosaukums  Propionsk ābe; propānskābe 
Ķīmiskā formula  C  3 H 6 O 2 
Molekulmasa  74,08  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 %  
Apraksts  Bezkr āsas vai viegli dzelten īgs eļļains šķidrums ar nedaudz asu 
aromātu 
Identifikācija 
Kušanas temperat ūra – 22 °C  
Distilācijas interv āls 138,5 °C–142,5 °C  
Tīrība 
Negaistošs atlikums  Ne vair āk kā 0,01 %, ž āvējot līdz konstantai masai 140 °C 
temperatūrā 
Aldehīdi Ne vair āk kā 0,1 % (k ā formaldeh īds) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 281 NĀTRIJA PROPION ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  205-290-4  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija propion āts; nātrija propano āts 
Ķīmiskā formula  C  3 H 5 O 2 Na 
Molekulmasa  96,06  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % p ēc žāvēšanas 2 stundas 105 °C temperat ūrā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 80
 
Apraksts  Balts, krist ālisks, higroskopisks pulveris vai smalks balts pulveris  
Identifikācija 
Propionāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 7,5–10,5 (10 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 4 % (105 °C, 2 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,1 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 282 KALCIJA PROPION ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  223-795-8  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija propion āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 10 O 4 Ca 
Molekulmasa  186,22  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % p ēc žāvēšanas 2 stundas 105 °C temperat ūrā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Propionāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
pH 6,0–9,0 (10 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 4 % (105 °C, 2 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,3 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
▼M16  
Fluorīds Ne vair āk kā 20 mg/kg  
▼B 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 283 K ĀLIJA PROPION ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  206-323-5  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 81
 
Ķīmiskais nosaukums  K ālija propion āts; kālija propano āts 
Ķīmiskā formula  C  3 H 5 KO  2 
Molekulmasa  112,17  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % p ēc žāvēšanas 2 stundas 105 °C temperat ūrā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Propionāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 4 % (105 °C, 2 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,1 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 284 BORSK ĀBE 
Sinonīmi Boraksk ābe; ortoborsk ābe; borofaks  
Definīcija 
Einecs  233-139-2  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  H  3 BO 3 
Molekulmasa  61,84  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 %  
Apraksts  Caursp īdīgi bezkrāsas kristāli vai baltas granulas vai pulveris bez 
aromāta; viegli taukains (taustot); dab ā atrodams k ā minerāls sasolīts 
Identifikācija 
Kušanas temperat ūra Aptuveni 171 °C  
Degšanas tests  Deg ar koši za ļu liesmu  
pH 3,8–4,8 (3,3 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Peroksīdi Pievienojot KI š ķīdumu, kr āsojums nepar ādās 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 82
 
E 285 NĀTRIJA TETRABOR ĀTS (BORAKS) 
Sinonīmi N ātrija borāts 
Definīcija 
Einecs  215-540-4  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija tetrabor āts; nātrija bibor āts; nātrija pirobor āts; bezūdens 
tetraborāts 
Ķīmiskā formula  Na  2 B 4 O 7 
Na 2 B 4 O 7 ·10H  2 O 
Molekulmasa  201,27  
Pamatviela  
Apraksts  Pulveris vai stiklveid īgas plāksnītes, gaisā kļūst gaismnecaurlaid īgas; 
lēni šķīst ūdenī 
Identifikācija 
Kušanas interv āls 171 °C–175 °C (sadaloties)  
Tīrība 
Peroksīdi Pievienojot KI š ķīdumu, kr āsojums nepar ādās 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 290 OGLEK ĻA DIOKS ĪDS 
Sinonīmi Og ļskābā gāze; sausais ledus (ciet ā forma); og ļskābes anhidr īds 
Definīcija 
Einecs  204-696-9  
Ķīmiskais nosaukums  Oglek ļa dioksīds 
Ķīmiskā formula  CO  2 
Molekulmasa  44,01  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % v/v g āzveida viela  
Apraksts  Bezkr āsas gāze ar nedaudz asu arom ātu normālos vides apst ākļos. 
Komerciāli oglekļa dioksīdu pārsūta un apstr ādā šķidrā veidā cilin­
dros vai liela apjoma uzglab āšanas sist ēmās ar paaugstin ātu spie­
dienu, vai pres ētā formā “sausais ledus”. Ciet ā forma (sausais 
ledus) parasti satur pievienotas saistvielas, piem ēram, propil ēnglikolu 
vai miner āleļļas 
Identifikācija 
Nogulšņu veidošan ās Parauga g āzes plūsmu izlaižot cauri b ārija hidroks īda šķīdumam, 
veidojas baltas nogulsnes, kas izš ķīst atšķaidītā etiķskābē, izdalot 
gāzes burbul īšus 
Tīrība 
Skābums  Titr ējot metiloranža kl ātbūtnē 50 ml svaigi v ārīta ūdens, caur kuru 
izburbuļoti 915 ml og ļskābās gāzes, ūdens nedr īkst uzrādīt vairāk 
skābes, kā to uzrāda 50 ml svaigi v ārīta ūdens, kam pievienots 1 ml 
0,01 N sālsskābes ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 83
 
Reducējošas vielas, fosf īns un 
sērūdeņradis  915 ml gāzes, kas izburbu ļota caur 25 ml amonjak āla sudraba nitr āta 
reaģenta, kam pievienoti 3 ml amonjaka, nedr īkst šo š ķīdumu 
saduļķot vai padar īt melnu  
Oglekļa monoks īds Ne vair āk kā 10 μl/l 
Eļļas saturs  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
E 296 ĀBOLSKĀBE 
Sinonīmi Ābolskābe 
Definīcija 
Einecs  230-022-8, 210-514-9, 202-601-5  
Ķīmiskais nosaukums  Hidroksibut āndiskābe; hidroksidzintarsk ābe 
Ķīmiskā formula  C  4 H 6 O 5 
Molekulmasa  134,09  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts krist ālisks pulveris vai granulas  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 127 °C–132 °C  
Malāta tests  Iztur testu  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Fumārskābe Ne vair āk kā 1,0 %  
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,05 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 297 FUM ĀRSKĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  203-743-0  
Ķīmiskais nosaukums  Trans -butāndiskābe; trans -1, 2-etilēn-dikarboksisk ābe 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 O 4 
Molekulmasa  116,07  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai granulas  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 286 °C–302 °C (sl ēgts kapilārs, strauja sild īšana)  
Dubultsaišu tests  Iztur testu  
1,2-dikarboksisk ābes tests  Iztur testu  
pH 3,0–3,2 (0,05 % š ķīdums pie 25 °C)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 84
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (120 °C, 4 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 300 ASKORB ĪNSKĀBE, L-ASKORB ĪNSKĀBE 
Sinonīmi L-ksilo-askorb īnskābe; L(+)-askorb īnskābe 
Definīcija 
Einecs  200-066-2  
Ķīmiskais nosaukums  L-askorb īnskābe; askorb īnskābe; 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4- 
laktons; 3-keto-L-gulofuranolacetons  
Ķīmiskā formula  C  6 H 8 O 6 
Molekulmasa  176,13  
Pamatviela  p ēc žāvēšanas 24 stundas vakuumeksikator ā ar sērskābi satur ne 
mazāk kā 99 % C  6 H 8 O 6 
Apraksts  Balta l īdz gaiši dzeltens krist ālisks pulveris bez arom āta 
Kušanas interv āls 189 °C–193 °C (sadaloties)  
Identifikācija 
Askorbīnskābes tests  Iztur testu  
pH 2,4–2,8 (2 % ūdens šķīdumā) 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 20,5° un + 21,5° (10 % w/v ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,4 % (24 h vakuum ā virs sērskābes) 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 301 NĀTRIJA ASKORB ĀTS 
Sinonīmi N ātrija L-askorb āts; L-askorb īnskābes monon ātrija sāls 
Definīcija 
Einecs  205-126-1  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija askorb āts; nātrija L-askorb āts; 2,3-didehidro-L-treo-heksono- 
1,4-laktona n ātrija enolāts; 3-keto-L-gulofuranolaktona n ātrija enolāts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 7 O 6 Na ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 85
 
Molekulmasa  198,11  
Pamatviela  N ātrija askorb āts pēc žāvēšanas 24 stundas vakuumeksikator ā ar 
sērskābi satur ne maz āk kā 99 % C  6 H 7 O 6 Na 
Apraksts  Balts vai gandr īz balts, krist ālisks pulveris bez arom āta, kas k ļūst 
tumšāks gaismas ietekm ē 
Identifikācija 
Askorbāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 6,5–8,0 (10 % ūdens šķīdumā) 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 103° un + 106° (10 % w/v ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,25 % (24 stundas vakuum ā virs sērskābes) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 302 KALCIJA ASKORB ĀTS 
Sinonīmi Kalcija askorb āta dihidrāts 
Definīcija 
Einecs  227-261-5  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija askorb āta dihidrāts; 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-laktona 
dihidrāta kalcija s āls 
Ķīmiskā formula  C  12 H 14 O 12 Ca·2H 2 O 
Molekulmasa  426,35  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % (bez gaistoš ām vielām) 
Apraksts  Balts l īdz gaiši pel ēcīgi dzeltens krist ālisks pulveris bez arom āta 
Identifikācija 
Askorbāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
pH 6,0–7,5 (10 % ūdens šķīdumā) 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 95° un + 97° (5 % w/v ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Gaistošas vielas  Ne vair āk kā 0,3 % p ēc 24 stundu ž āvēšanas istabas temperat ūrā 
vakuumeksikator ā ar sērskābi vai fosfora pentoks īdu 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 86
 
E 304 (i) ASKORBILPALMIT ĀTS 
Sinonīmi L-askorbilpalmit āts 
Definīcija 
Einecs  205-305-4  
Ķīmiskais nosaukums  Askorbilpalmit āts; L-askorbilpalmit āts; 2,3-didehidro-L-treo- 
heksono-1,4-lakton-6-palmit āts; 6-palmitoil-3-keto-L-gulofurano ­
laktons  
Ķīmiskā formula  C  22 H 38 O 7 
Molekulmasa  414,55  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 % žāvētā vielā 
Apraksts  Balts vai dzelten īgi balts pulveris ar citrusaugu arom ātu 
Identifikācija 
Kušanas interv āls 107 °C–117 °C  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 21° un + 24° (5 % w/v metanola š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (vakuuma kr āsnī, 56 °C–60 °C, 1 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 304 (ii) ASKORBILSTEAR ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  246-944-9  
Ķīmiskais nosaukums  Askorbilstear āts; L-askorbilstear āts; 2,3-didehidro-L-treo-heksono- 
1,4-lakton-6-stear āts; 6-stearoil-3-keto-L-gulofuranolaktons  
Ķīmiskā formula  C  24 H 42 O 7 
Molekulmasa  442,6  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 %  
Apraksts  Balts vai dzelten īgi balts pulveris ar citrusaugu arom ātu 
Identifikācija 
Kušanas temperat ūra Apm ēram 116 °C  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (vakuuma kr āsnī, 56 °C–60 °C, 1 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 87
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 306 TOKOFEROLA EKSTRAKTS 
Sinonīmi 
Definīcija Produktu ieg ūst, destilējot ar ūdens tvaiku vakuum ā pārtikas augu 
eļļu produktus, kas satur koncentr ētus tokoferolus un tokotrienolus. 
Satur d-α-, d-β, d-γ- un d-δ-tokoferolus  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  430,71 (d- α-tokoferols)  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 34 % daž ādu tokoferolu  
Apraksts  Br ūngani sarkana l īdz sarkana, dzidra, viskoza e ļļa ar maigu, rakstu ­
rīgu arom ātu un garšu. Var satur ēt mikrokrist āliskas formas 
vaskveida da ļiņas 
Identifikācija 
Piemērota gāzu šķidrumu hromatogr āfijas 
metode  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 ne mazāka kā +20°  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst etanolā. Viegli sajaucas ar ēteri 
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 307 ALFA-TOKOFEROLS 
Sinonīmi dl- α-tokoferols; (all rac)- α-tokoferols  
Definīcija 
Einecs  233-466-0  
Ķīmiskais nosaukums  DL-5,7,8-trimetiltokols; DL-2,5,7,8-tetrametil-2-(4 ′,8′,12′-trimetiltri ­
decil)-6-hromanols  
Ķīmiskā formula  C  29 H 50 O 2 
Molekulmasa  430,71  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 %  
Apraksts  Gaiši dzeltenas l īdz dzintarkr āsas dzidra, viskoza e ļļa, gandrīz bez 
smaržas, gais ā vai gaism ā oksidējas un pak āpeniski k ļūst tumšāka 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, brīvi šķīst etanolā, sajaucas ar ēteri ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 88
 
Spektrofotometrija  Absorbcijas maksimums absol ūtā etanolā aptuveni 292 nm  
Īpatnējā griešana  [ α] D 25 0° ± 0,05° (1/10 š ķīdums hloroform ā) 
Tīrība 
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 1,503–1,507  
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (292 nm) 71–76 
(0,01 g 200 ml absol ūtā etanola)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 308 GAMMA-TOKOFEROLS 
Sinonīmi dl- γ-tokoferols  
Definīcija 
Einecs  231-523-4  
Ķīmiskais nosaukums  2,7,8-trimetil-2-(4’,8’,12’-trimetiltridecil)-6-hromanols  
Ķīmiskā formula  C  28 H 48 O 2 
Molekulmasa  416,69  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 %  
Apraksts  B āli dzeltena, dzidra, viskoza e ļļa, kas gais ā vai gaism ā oksidējas un 
kļūst tumša  
Identifikācija 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums absol ūtā etanolā aptuveni pie 298 nm un 
257 nm  
Tīrība 
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (298 nm) starp 91 un 97  
E 1% 
1cm (257 nm) starp 5,0 un 8,0  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 1,503–1,507  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 309 DELTA-TOKOFEROLS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  204-299-0  
Ķīmiskais nosaukums  2,8-dimetil-2-(4’,8’,12’-trimetiltridecil)-6-hromanols  
Ķīmiskā formula  C  27 H 46 O 2 
Molekulmasa  402,7  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 %  
Apraksts  B āli dzelten īga vai oranža, dzidra, viskoza e ļļa, kas gais ā vai gaism ā 
oksidējas un kļūst tumša  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 89
 
Identifikācija 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums absol ūtā etanolā aptuveni pie 298 nm un 
257 nm  
Tīrība 
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (298 nm) starp 89 un 95  
E 1% 
1cm (257 nm) starp 3,0 un 6,0  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 1,500–1,504  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 310 PROPILGALL ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  204-498-2  
Ķīmiskais nosaukums  Propilgall āts; Gallussk ābes propilesteris; 3,4,5-trihidroksibenzo ­
skābes n-propilesteris  
Ķīmiskā formula  C  10 H 12 O 5 
Molekulmasa  212,20  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balta l īdz krēmīgi balta krist āliska, cieta viela bez arom āta 
Identifikācija 
Šķīdība V āji šķīst ūdenī, brīvi šķīst etanolā, ēterī un propān-1,2-diol ā 
Kušanas interv āls 146 °C–150 °C (p ēc 4 stundu ž āvēšanas 110 °C temperat ūrā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5% (110 °C, 4 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Brīva skābe Ne vair āk kā 0,5 % (k ā gallusskābe) 
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 100 mg/kg (k ā C1)  
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (275 nm) ne maz āk kā 485 un ne vair āk par 520  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 311 OKTILGALL ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  213-853-0  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 90
 
Ķīmiskais nosaukums  Oktilgall āts; gallussk ābes oktilesteris; 3,4,5-trihidroksibenzosk ābes n- 
oktilesteris  
Ķīmiskā formula  C  15 H 22 O 5 
Molekulmasa  282,34  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 %, pēc 6 stundu ž āvēšanas 90 °C temperat ūrā 
Apraksts  Balta l īdz krēmīgi balta cieta viela bez arom āta 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, brīvi šķīst etanolā, ēterī un propān-1,2-diol ā 
Kušanas interv āls 99 °C–102 °C, p ēc 6 stundu ž āvēšanas 90 °C temperat ūrā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (90 °C, 6 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 %  
Brīva skābe Ne vair āk kā 0,5 % (k ā gallusskābe) 
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 100 mg/kg (k ā C1)  
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (275 nm) ne maz āk kā 375 un ne vair āk par 390  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 312 DODECILGALL ĀTS 
Sinonīmi Laurilgall āts 
Definīcija 
Einecs  214-620-6  
Ķīmiskais nosaukums  Dodecilgall āts; 3,4,5-trihidroksibenzosk ābes n-dodecil- (vai lauril-) 
esteris; gallussk ābes dodecilesteris  
Ķīmiskā formula  C  19 H 30 O 5 
Molekulmasa  338,45  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 %, pēc 6 stundu ž āvēšanas 90 °C temperat ūrā 
Apraksts  Balta l īdz krēmīgi balta cieta viela bez arom āta 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, brīvi šķīst etanolā un ēterī 
Kušanas interv āls 95 °C–98 °C, p ēc 6 stundu ž āvēšanas 90 °C temperat ūrā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (90 °C, 6 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 %  
Brīva skābe Ne vair āk kā 0,5 % (k ā gallusskābe) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 91
 
Hlorēti organiskie savienojumi  Ne vair āk kā 100 mg/kg (k ā C1)  
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (275 nm) ne maz āk kā 300 un ne vair āk par 325  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 315 ERITROB ĪNSKĀBE 
Sinonīmi Izoaskorb īnskābe; D-araboaskorb īnskābe 
Definīcija 
Einecs  201-928-0  
Ķīmiskais nosaukums  D-Eritro-heks-2- ēnskābes γ-laktons; izoaskorb īnskābe; D- 
izoaskorb īnskābe 
Ķīmiskā formula  C  6 H 8 O 6 
Molekulmasa  176,13  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balta l īdz gaiši dzeltena krist āliska, cieta viela, kas gaism ā pakāpe­
niski kļūst tumšāka 
Identifikācija 
Kušanas interv āls Aptuveni 164 °C l īdz 172 °C, sadaloties  
Askorbīnskābes tests/kr āsas reakcija  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 25 (10 % w/v ūdens šķīdumā) no – 16,5° l īdz – 18,0°  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,4 % p ēc trīs stundu ž āvēšanas pazemin ātā spiedienā 
uz silikagela  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,3 %  
Oksalāts Pie 1 g parauga š ķīduma 10 ml ūdens pievieno divus pilienus ledus 
etiķskābes un 5 ml 10 % kalcija acet āta šķīduma. Šķīdumam jāpaliek 
dzidram  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 316 NĀTRIJA ERITORB ĀTS 
Sinonīmi N ātrija izoaskorb āts 
Definīcija 
Einecs  228-973-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija izoaskorb āts; nātrija D-izoaskorb īnskābe; 2,3-didehidro-D- 
eritro-heksono-1,4-laktona n ātrija sāls; 3-keto-D-gulofur ānolaktona 
nātrija enolāta monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 7 O 6 Na·H 2 O 
Molekulmasa  216,13  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 % pēc 24 stundu ž āvēšanas vakuumeksikator ā 
ar sērskābi, izteikta k ā monohidr āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 92
 
Apraksts  Balta krist āliska, cieta viela  
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī, mazliet š ķīst etanolā 
Askorbīnskābes tests/kr āsas reakcija  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 5,5–8,0 (10 % ūdens šķīdums)  
Īpatnējā griešana  [ α] D 25 (10 % w/v ūdens šķīdumā) starp + 95° un + 98°  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,25 % p ēc žāvēšanas (24 stundas vakuum ā virs 
sērskābes) 
Oksalāts Pie 1 g parauga š ķīduma 10 ml ūdens pievieno divus pilienus ledus 
etiķskābes un 5 ml 10 % kalcija acet āta šķīduma. Šķīdumam jāpaliek 
dzidram  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 319 TERC-BUTILHIDROHINONS (TBHQ) 
Sinonīmi TBHQ  
Definīcija 
Einecs  217-752-2  
Ķīmiskais nosaukums  Terc-Butil-1,4-benzdiols; 2-(1,1-Dimetiletil)-1,4-benzdiols  
Ķīmiskā formula  C  10 H 14 O 2 
Molekulmasa  166,22  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % C  10 H 14 O 2 
Apraksts  Balta krist āliska, cieta viela ar rakstur īgu aromātu 
Identifikācija 
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī; šķīst etanolā 
Kušanas temperat ūra Vismaz 126,5° C  
Fenoli  Aptuveni 5 mg parauga izš ķīdina 10 ml metanola un pievieno 
10,5 ml dimetilam īna šķīduma (1:4). Š ķīdums krāsojas sarkan ā vai 
rozā krāsā 
Tīrība 
Terc-butil- p-benzhinons  Ne vair āk kā 0,2 %  
2,5-di-terc-butilhidrohinons  Ne vair āk kā 0,2 %  
Hidroksihinons  Ne vair āk kā 0,1 %  
Toluols  Ne vair āk kā 25 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 93
 
E 320 BUTILHIDROKSIANIZOLS (BHA) 
Sinonīmi BHA  
Definīcija 
Einecs  246-563-8  
Ķīmiskais nosaukums  Treš ējais 3-butil-4-hidroksianizols; treš ējā 2-butil-4-hidroksianizola 
un trešējā 3-butil-4-hidroksianizola mais ījums  
Ķīmiskā formula  C  11 H 16 O 2 
Molekulmasa  180,25  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,5 % C  11 H 16 O 2 un ne maz āk kā 85 % 3-treš ējā- 
butil-4-hidroksianizola izom ēra 
Apraksts  Baltas vai gaiši dzeltenas p ārslas vai vaskaina cieta viela ar vieglu 
aromātisku smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, neierobežoti š ķīst metanol ā 
Kušanas interv āls Starp 48 °C un 63 °C  
Krāsas reakcija  Iztur fenola grupu testu  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 % p ēc kalcinēšanas pie 800 ± 25 °C  
Fenolu piemais ījumi Ne vair āk kā 0,5 %  
Īpatnējā absorbcija  E  1% 
1cm (290 nm) ne maz āk kā 190 un ne vair āk par 210  
E 1% 
1cm (228 nm) ne maz āk kā 326 un ne vair āk par 345  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 321 BUTILHIDROKSITOLUOLS (BHT) 
Sinonīmi BHT  
Definīcija 
Einecs  204-881-4  
Ķīmiskais nosaukums  2,6-Diterc-butil- p-krezols; 4-metil-2,6-diterc-butilfenols  
Ķīmiskā formula  C  15 H 24 O 
Molekulmasa  220,36  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Balta krist āliska vai pl ākšņveida cieta viela bez arom āta vai nedaudz 
aromātiska  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un propān-1,2-diol ā 
Neierobežoti š ķīst etanolā 
Kušanas temperat ūra Pie 70° C  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 94
 
Spektrometrija  Interv ālā no 230 l īdz 320 nm (2 cm sl ānim 1/100 000 absol ūtā 
etanola) absorbcijas maksimums tikai pie 278 nm  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,005 %  
Fenolu piemais ījumi Ne vair āk kā 0,5 %  
Īpatnējā absorbcija etanol ā E  1% 
1cm (278 nm) ne maz āk kā 81 un ne vair āk par 88  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 322 LECIT ĪNI 
Sinonīmi Fosfat īdi; fosfolip īdi 
Definīcija Lecit īni ir fosfat īdu maisījumi vai frakcijas, ieg ūtas no augu vai 
dzīvnieku valsts p ārtikas produktiem ar fizik ālām metodēm; tie ietver 
arī hidroliz ētus produktus, kas ieg ūti, izmantojot nekait īgus un 
piemērotus fermentus. Gala produkti nedr īkst uzrādīt nekādas 
fermentu aktivit ātes atlieku z īmes. 
Lecitīnus ūdens vidē var atkrāsot ar ūdeņraža peroks īdu. Šī oksidē­ 
šana nedr īkst ķīmiski modific ēt lecitīnu fosfatīdus. 
Einecs  232-307-2  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Lecit īni: ne maz āk kā 60 % no aceton ā nešķīstošajām vielām 
Hidrolizēti lecitīni: ne maz āk kā 56,0 % no aceton ā nešķīstošajām 
vielām 
Apraksts  Lecit īni: brūns šķidrums vai viskoza pusš ķidra viela vai pulveris 
Hidrolizēti lecitīni: gaiši br ūns līdz brūns viskozs š ķidrums vai pasta  
Identifikācija 
Holīna tests  Iztur testu  
Fosfora tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Hidrolizēta lecitīna tests  800 ml m ērkolbā ielej 500 ml ūdens (30 °C—35 °C). Nep ārtraukti 
maisot, lēni pievieno 50 ml parauga. Hidroliz ēts lecitīns veido homo ­
gēnu emulsiju. Nehidroliz ēts lecitīns veido apm ēram 50 g vielas, kas 
atdalās no emulsijas  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (105° C, 1 h)  
Toluolā nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,3 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 95
 
Skābes skaitlis  Lecit īni: ne vair āk kā 35 mg k ālija hidroks īda/g 
Hidrolizēti lecitīni: ne vair āk kā 45 mg k ālija hidroks īda/g 
Peroksīda skaitlis  Maz āks vai vien āds ar 10  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 325 NĀTRIJA LAKT ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  200-772-0  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija laktāts; nātrija 2-hidroksipropio āts 
Ķīmiskā formula  C  3 H 5 NaO  3 
Molekulmasa  112,06 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 57 % un ne vair āk kā 66 %  
Apraksts  Bezkr āsas, caursp īdīgs šķidrums. Bez arom āta vai ar v āju rakstur īgu 
aromātu 
Identifikācija 
Laktāta tests  Iztur testu  
▼M3 
Nātrija tests  Iztur testu  
▼B 
pH 6,5–7,5 (20 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Skābums  Ne vair āk kā 0,5 % p ēc žāvēšanas, izteikts k ā pienskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Reducējošas vielas  Nereduc ē Fēlinga šķīdumu  
Piezīme. Šī specifikācija attiecas uz 60 % ūdens šķīdumu  
E 326 K ĀLIJA LAKT ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  213-631-3  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija laktāts; Kālija 2-hidroksipropion āts 
Ķīmiskā formula  C  3 H 5 O 3 K 
Molekulmasa  128,17 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 57 % un ne vair āk kā 66 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 96
 
Apraksts  Nedaudz viskozs, dzidrs š ķidrums gandr īz bez arom āta. Bez arom āta 
vai ar vāju rakstur īgu aromātu 
Identifikācija 
Aizdegšana  Kars ējot kālija laktāts pārpelnojas. Pelni ir b āziski, un, pievienojot 
skābi, strauji izdal ās gāze 
Krāsas reakcija  Uzlej 2 ml k ālija laktāta šķīduma uz 5 ml pirokateh īna šķīduma 
(1:100) s ērskābē. Slāņu saskares viet ā parādās tumši sarkans 
krāsojums  
Kālija tests  Iztur testu  
Laktāta tests  Iztur testu  
Tīrība 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Skābums  Izš ķīdina 1 g k ālija laktāta šķīduma 20 ml ūdens, pievieno tr īs 
pilienus fenolftale īna TS un titr ē ar 0,1 N n ātrija hidroks īdu. Nepie ­
ciešams ne vair āk kā 0,2 ml  
Reducējošas vielas  Nereduc ē Fēlinga šķīdumu  
Piezīme. Šī specifikācija attiecas uz 60 % ūdens šķīdumu  
E 327 KALCIJA LAKT ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  212-406-7  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija dilakt āts; Kalcija dilakt āta hidrāts; 2-Hidroksipropionsk ābes 
kalcija sāls 
Ķīmiskā formula  (C  3 H 5 O 2 ) 2 Ca·nH 2 O (n = 0–5)  
Molekulmasa  218,22 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Gandr īz bez arom āta, balts krist ālisks pulveris vai granulas  
Identifikācija 
Laktāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī un praktiski neš ķīst etanolā 
pH 6,0–8,0 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  bez ūdens viela: ne vair āk kā 3,0 % (120 °C, 4 h) 
ar 1 molekulu ūdens: ne vair āk kā 8,0 % (120 °C, 4 h) 
ar 3 molekul ām ūdens: ne vair āk kā 20,0 % (120 °C, 4 h) 
ar 4,5 molekul ām ūdens: ne vair āk kā 27,0 % (120 °C, 4 h)  
Skābums  Ne vair āk kā 0,5 % sausas vielas, izteikts k ā pienskābe ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 97
 
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Reducējošas vielas  Nereduc ē Fēlinga šķīdumu  
E 330 CITRONSK ĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija Citronsk ābi iegūst no citronu vai anansu sulas, ferment ējot ogļhi­
drātu šķīdumus vai citus piemerotus l īdzekļus, izmantojot  Candida 
spp. vai  Aspergillus niger  netoksiskos celmus  
Einecs  201-069-1  
Ķīmiskais nosaukums  Citronsk ābe; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābe; β -Hidro ­
ksitrikarbal ītskābe 
Ķīmiskā formula  (a) C  6 H 8 O 7 (bezūdens) 
(b) C  6 H 8 O 7 ·H 2 O. (monohidr āts) 
Molekulmasa  (a) 192,13 (bez ūdens) 
(b) 210,15 (monohidr āts) 
Pamatviela  Citronsk ābe var b ūt bezūdens viela vai satur ēt vienu molekulu 
ūdens. Citronsk ābe satur ne maz āk kā 99,5 % C  6 H 8 O 7 (bezūdens 
vielā) 
Apraksts  Bezkr āsas vai balta krist āliska, cieta viela bez arom āta, ar stipri 
skābu garšu. Monohidr āts kristaliz ējas sausā gaisā 
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī; labi šķīst etanolā; šķīst ēterī 
Tīrība 
Ūdens saturs  Bez ūdens citronsk ābe satur ne vair āk kā 0,5 % ūdens; citronsk ābes 
monohidr āts satur ne vair āk kā 8,8 % ūdens (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,05 % p ēc kalcinēšanas pie 800 ± 25 °C  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Viegli karboniz ējamas vielas  Kars ē 1 g pulverveida parauga ar 10 ml 98 % s ērskābi ūdens vann ā 
90 °C temperat ūrā tumsā vienu stundu. Var par ādīties tikai gaiši 
brūna krāsa (līdzīgi šķidram K)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 98
 
E 331 (i) MONON ĀTRIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Pirm ējais nātrija skābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  242-734-6  
Ķīmiskais nosaukums  Monon ātrija citrāts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes monon ā­
trija sāls 
Ķīmiskā formula  (a) C  6 H 7 O 7 Na (bezūdens) 
b) C  6 H 7 O 7 Na·H 2 O (monohidr āts) 
Molekulmasa  (a) 214,11 (bez ūdens) 
(b) 232,23 (monohidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai bezkr āsas kristāli 
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 3,5–3,8 (1 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  bez ūdens viela: ne vair āk kā 1,0 % (140 °C, 0,5 h) 
monohidr āts: ne vair āk kā 8,8 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 331 (ii) DIN ĀTRIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Otr ējais nātrija skābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  205-623-3  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija citr āts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes dinātrija 
sāls; Citronsk ābes dinātrija sāls ar 1,5 molekul ām ūdens 
Ķīmiskā formula  C  6 H 6 O 7 Na 2 ·1,5H  2 O 
Molekulmasa  263,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai bezkr āsas kristāli 
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 4,9–5,2 (1 % ūdens šķīdumā) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 99
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 13,0 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 331 (iii) TRIN ĀTRIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Treš ējais nātrija skābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  200-675-3  
Ķīmiskais nosaukums  Trin ātrija citrāts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes trinātrija 
sāls; Citronsk ābes trinātrija sāls bezūdens, dihidr āta vai pentahidr āta 
formā 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: C  6 H 5 O 7 Na 3 
Hidratēts: C  6 H 5 O 7 Na 3 ·nH 2 O (n = 2 vai 5)  
Molekulmasa  258,07 (bez ūdens) 
294,10 (hidrat ēts n = 2) 
348,16 (hidrat ēts n = 5)  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 99 % (bez ūdens vielā) 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai bezkr āsas kristāli 
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 7,5–9,0 (5 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens viela: ne vair āk kā 1,0 % (180 °C, 18 h) 
Dihidrāts: 10,0–13,0 % (180 °C, 18 h) 
Pentahidr āts: ne vair āk kā 30,3 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 332 (i) MONOK ĀLIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Pirm ējais kālija skābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  212-753-4  
Ķīmiskais nosaukums  Monok ālija citrāts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes monok ā­
lija sāls; Citronsk ābes monok ālija sāls (bezūdens vielā) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 100
 
Ķīmiskā formula  C  6 H 7 O 7 K 
Molekulmasa  230,21  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts, higroskopisks, graudains pulveris vai caursp īdīgi kristāli 
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 3,5–3,8 (1 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,0 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 332 (ii) TRIK ĀLIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Treš ējais kālija skābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  212-755-5  
Ķīmiskais nosaukums  Trik ālija citrāts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes trikālija 
sāls; Citronsk ābes trikālija sāls monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 5 O 7 K 3 ·H 2 O 
Molekulmasa  324,42  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts, higroskopisks, graudains pulveris vai caursp īdīgi kristāli 
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 7,5–9,0 (5 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 6,0 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 101
 
E 333 (i) MONOKALCIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Pirm ējais kalcija sk ābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Monokalcija citr āts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes mono ­
kalcija sāls; Citronsk ābes monokalcija s āls monohidr āts 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 7 O 7 ) 2 Ca·H 2 O 
Molekulmasa  440,32  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Smalks balts pulveris  
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
pH 3,2–3,5 (1 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 7,0 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 30 mg/kg (tikai, ja pievieno z īdaiņiem un maziem 
bērniem paredz ētai pārtikai) 
Ne vairāk kā 200 mg/kg (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu 
un mazu b ērnu pārtikā) 
Karbonāti 1 g kalcija citr āta šķīdināšana 10 ml 2 N s ālsskābes nedrīkst izraisīt 
vairāk kā dažu atseviš ķu burbuļu veidošanos  
E 333 (ii) DIKALCIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Otr ējais kalcija sk ābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Dikalcija citr āts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes dikalcija 
sāls; Citronsk ābes dikalcija s āls trihidrāts 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 7 O 7 ) 2 Ca 2 ·3H 2 O 
Molekulmasa  530,42  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Smalks balts pulveris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 102
 
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 20,0 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 30 mg/kg (tikai, ja pievieno z īdaiņiem un maziem 
bērniem paredz ētai pārtikai) 
Ne vairāk kā 200 mg/kg (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu 
un mazu b ērnu pārtikā) 
Karbonāti 1 g kalcija citr āta šķīdināšana 10 ml 2 N s ālsskābes nedrīkst izraisīt 
vairāk kā dažu atseviš ķu burbuļu veidošanos  
E 333 (iii) TRIKALCIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Treš ējais kalcija sk ābais citrāts 
Definīcija 
Einecs  212-391-7  
Ķīmiskais nosaukums  Trikalcija citr āts; 2-Hidroksi-1,2,3-prop āntrikarbonsk ābes trikalcija 
sāls; Citronsk ābes trikalcija s āls tetrahidr āts 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 6 O 7 ) 2 Ca 3 ·4H 2 O 
Molekulmasa  570,51  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Smalks balts pulveris  
Identifikācija 
Citrāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 14,0 % (180 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 103
 
Alumīnijs Ne vair āk kā 30 mg/kg (tikai, ja pievieno z īdaiņiem un maziem 
bērniem paredz ētai pārtikai) 
Ne vairāk kā 200 mg/kg (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu 
un mazu b ērnu pārtikā) 
Karbonāti 1 g kalcija citr āta šķīdināšana 10 ml 2 N s ālsskābes nedrīkst izraisīt 
vairāk kā dažu atseviš ķu burbuļu veidošanos  
E 334 L(+)-V ĪNSKĀBE, VĪNSKĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  201-766-0  
Ķīmiskais nosaukums  L-v īnskābe; L-2,3-dihidroksibut āndiskābe; d-α,β-dihidroksidzin ­
tarskābe 
Ķīmiskā formula  C  4 H 6 O 6 
Molekulmasa  150,09  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaina vai caursp īdīga kristāliska, cieta viela vai balts krist ā­
lisks pulveris  
Identifikācija 
Kušanas interv āls Starp 168 °C un 170 °C  
Tartrāta tests  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 11,5° un + 13,5° (20 % w/v ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (virs P  2 O 5 , 3 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 1 000 mg/kg p ēc kalcinēšanas pie 800 ± 25 °C  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
E 335 (i) MONON ĀTRIJA TARTR ĀTS 
Sinonīmi L-(+)-v īnskābes monon ātrija sāls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  L-2,3-dihidroksibut āndiskābes monon ātrija sāls; L-(+)-v īnskābes 
mononātrija sāls monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 5 O 6 Na·H 2 O 
Molekulmasa  194,05  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini caursp īdīgi kristāli ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 104
 
Identifikācija 
Tartrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10,0 % (105 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 335 (ii) DIN ĀTRIJA TARTR ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  212-773-3  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija L-tartr āts; Dinātrija (+)-tartr āts; (+)-2,3-dihidroksibut āndi­
skābes dinātrija sāls; L-(+)-v īnskābes dinātrija sāls dihidrāts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 O 6 Na 2 ·2H 2 O 
Molekulmasa  230,8  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini caursp īdīgi kristāli 
Identifikācija 
Tartrāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Šķīdība 1 g neš ķīst 3 ml ūdens. Neš ķīst etanolā. 
pH 7,0–7,5 (1 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 17,0 % (150 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 336 (i) MONOK ĀLIJA TARTR ĀTS 
Sinonīmi Pirm ējais kālija skābais tartrāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  L-(+)-v īnskābes monon ātrija sāls (bezūdens); L-2,3-dihidroksibut ān­
diskābes monok ālija sāls ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 105
 
Ķīmiskā formula  C  4 H 5 O 6 K 
Molekulmasa  188,16  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks vai graudains pulveris  
Identifikācija 
Tartrāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Kušanas temperat ūra 230 °C  
pH 3,4 (1 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,0 % (105 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 336 (ii) DIK ĀLIJA TARTR ĀTS 
Sinonīmi Otr ējais kālija skābais tartrāts 
Definīcija 
Einecs  213-067-8  
Ķīmiskais nosaukums  L-2,3-dihidroksibut āndiskābes dikālija sāls; L-(+)-v īnskābes dikālija 
sāls ar 1/2 molekulu ūdens 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 O 6 K 2 ·½H  2 O 
Molekulmasa  235,2  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks vai graudains pulveris  
Identifikācija 
Tartrāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 7,0–9,0 (1 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 4,0 % (150 °C, 4 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 106
 
E 337 K ĀLIJA NĀTRIJA TARTR ĀTS 
Sinonīmi L-(+)-v īnskābes kālija nātrija sāls; Rošela s āls; Segneta s āls 
Definīcija 
Einecs  206-156-8  
Ķīmiskais nosaukums  L-2,3-dihidroksibut āndiskābes kālija nātrija sāls; L-(+)-v īnskābes 
kālija nātrija sāls 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 O 6 KNa·4H 2 O 
Molekulmasa  282,23  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Tartrāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Šķīdība 1 g š ķīst 1 ml ūdens, neš ķīst etanolā 
Kušanas interv āls 70–80 °C  
pH 6,5–8,5 (1 % ūdens šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 26,0 % un ne maz āk kā 21,0 % (150 °C, 3 h)  
Oksalāti Ne vair āk kā 100 mg/kg p ēc žāvēšanas, izteikts k ā skābeņskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 338 FOSFORSK ĀBE 
Sinonīmi Ortofosforsk ābe; Monofosforsk ābe 
Definīcija 
Einecs  231-633-2  
Ķīmiskais nosaukums  Fosforsk ābe 
Ķīmiskā formula  H  3 PO 4 
Molekulmasa  98,00  
Pamatviela  Ne maz āk kā 67,0 % un ne vair āk kā 85,7 %. Fosforsk ābe ir 
pieejama tirdzniec ībā kā dažādu koncentr āciju ūdens šķīdums.  
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains, viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Skābes tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 107
 
Tīrība 
Gaistošās skābes Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā etiķskābe) 
Hlorīdi Ne vair āk kā 200 mg/kg (izteikti k ā hlors)  
Nitrātss Ne vair āk kā 5 mg/kg (k ā NaNO  3 ) 
Sulfāti Ne vair āk kā 1 500 mg/kg (k ā CaSO  4 ) 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Piezīme. Šī specifikācija attiecas uz 75 % ūdens šķīdumu  
E 339 (i) MONON ĀTRIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Monon ātrija monofosf āts; Skābais monon ātrija monofosf āts; Mono ­
nātrija ortofosf āts; Monob āziskais n ātrija fosf āts; Nātrija 
dihidrogenmonofosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-449-2  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija dihidrogenmonofosf āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: NaH  2 PO 4 
Monohidr āts: NaH  2 PO 4 · H 2 O 
Dihidrāts: NaH  2 PO 4 · 2H  2 O 
Molekulmasa  Bez ūdens viela: 119,98 
Monohidr āts: 138,00 
Dihidrāts: 156,01  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 % NaH  2 PO 4 pēc žāvēšanas vienu stundu 60 °C un 
četras stundas 105 °C temperat ūrā 
P 2 O 5 saturs starp 58,0 % un 60,0 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts, nedaudz higroskopisks pulveris, krist āli vai granulas bez 
smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā un ēterī 
pH 4,1–5,0 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  P ēc žāvēšanas vienu stundu 60 °C un tad četras stundas 105 °C 
temperatūrā bezūdens sāls zaudē ne vairāk kā 2,0 %, monohidr āts 
– ne vair āk kā 15,0 %, dihidr āts – ne vair āk kā 25 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 % bez ūdens viela  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 108
 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 339 (ii) DIN ĀTRIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Din ātrija monofosf āts; Otrējais nātrija fosfāts; Dinātrija ortofosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-448-7  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija hidrogenmonofosf āts; Dinātrija hidrog ēnortofosfāts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: Na  2 HPO  4 
Hidrāts: Na  2 HPO  4 · nH  2 O (n = 2, 7 vai 12)  
Molekulmasa  141,98 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % Na  2 HPO  4 pēc žāvēšanas trīs stundas 40 °C un 
piecas stundas 105 °C temperat ūrā 
P 2 O 5 saturs starp 49 % un 51 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bez ūdens dinātrija hidrogenfosf āts ir balts higroskopisks pulveris bez 
smaržas. Pieejam ās hidratētās formas ir: balta krist āliska cieta viela 
bez smaržas; heptahidr āts: balta krist āliska viela vai granul ēts 
pulveris bez smaržas; un dodekahidr āts: balta krist āliska viela vai 
pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. 
pH 8,4–9,6 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  P ēc žāvēšanas trīs stundas 40 °C un tad piecas stundas 105 °C 
temperatūrā bezūdens sāls zaudē ne vairāk kā 5,0 %, dihidr āts – 
ne vairāk kā 22,0 %, heptahidr āts – ne vair āk kā 50,0 %m un dode ­
kahidrāts – ne vair āk kā 61,0 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 % bez ūdens viela  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 339 (iii) TRIN ĀTRIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi N ātrija fosfāts; Tribāziskais nātrija fosfāts; Trinātrija ortofosf āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 109
 
Definīcija Trin ātrija fosfātu iegūst no ūdens šķīdumiem, un tas kristaliz ējas kā 
bezūdens viela un ar 1/2, 1, 6, 8 vai 12 H  2 O. Dodekahidr āts vienmēr 
kristalizējas no ūdens šķīdumiem n ātrija hidroks īda pārākumā. Tas 
satur ¼ NaOH molekulas  
Einecs  231-509-8  
Ķīmiskais nosaukums  Trin ātrija monofosf āts; Trinātrija fosfāts; Trinātrija ortofosf āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: Na  3 PO 4 
Hidratēts: Na  3 PO 4 nH 2 O (n = 1/2, 1, 6, 8, vai 12)  
Molekulmasa  163,94 (bez ūdens)  
Pamatviela  Bez ūdens nātrija fosfāts un hidr āti, izņemot dodekahidr ātu, satur ne 
mazāk kā 97,0 % Na  3 PO 4 žāvētā vielā. Nātrija fosfāta dodekahidr āts 
satur ne maz āk kā 92,0 % Na  3 PO 4 izkarsētā vielā 
P 2 O 5 saturs starp 40,5 % un 43,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balti krist āli, granulas vai krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. 
pH 11,5–12,5 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  P ēc žāvēšanas divas stundas 120 °C un tad kars ēšanas 30 min ūtes 
800 °C temperat ūrā masas zudumi ir: bez ūdens vielai – ne vair āk kā 
2,0 %, monohidr ātam – ne vair āk kā 11,0 %, dodekahidr ātam – ne 
mazāk kā 45,0 % un ne vair āk kā 58,0 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 % bez ūdens viela  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 340 (i) MONOK ĀLIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Monob āziskais k ālija fosfāts; Monok ālija monofosf āts; monok ālija 
otrofosfāts 
Definīcija 
Einecs  231-913-4  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija dihidrogenfosf āts; Monok ālija dihidrogenortofosf āts; Monok ā­
lija dihidrogenmonofosf āts 
Ķīmiskā formula  KH  2 PO 4 
Molekulmasa  136,09  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 110
 
Pamatviela  P ēc žāvēšanas četras stundas 105 °C temperat ūrā satur ne maz āk kā 
98,0 % 
P 2 O 5 saturs starp 51,0 % un 53,0 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts granul ārs vai krist ālisks pulveris bez 
smaržas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. 
pH 4,2–4,8 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (105 °C, 4 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 % bez ūdens viela  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 340 (ii) DIK ĀLIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Dik ālija monofosf āts; Otrējais kālija fosfāts; Dikālija ortofosf āts; 
Dibāziskais kālija fosfāts 
Definīcija 
Einecs  231-834-5  
Ķīmiskais nosaukums  Dik ālija hidrogenmonofosf āts; Dikālija hidrogenfosf āts; Dikālija 
hidrogenortofosf āts 
Ķīmiskā formula  K  2 HPO  4 
Molekulmasa  174,18  
Pamatviela  P ēc žāvēšanas četras stundas 105°C temperat ūrā satur ne maz āk kā 
98 % 
P 2 O 5 saturs starp 40,3 % un 41,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsains vai balts granulveida pulveris, krist āli vai masa;higro ­
skopiska amorfa viela  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. 
pH 8,7–9,4 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (105 °C, 4 h)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 111
 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 % bez ūdens viela  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 340 (iii) TRIK ĀLIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Trib āziskais kālija fosfāts; Trikālija ortofosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-907-1  
Ķīmiskais nosaukums  Trik ālija monofosf āts; Trikālija fosfāts; Trikālija ortofosf āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: K  3 PO 4 
Hidratēts: K  3 PO 4 · nH  2 O (n = 1 vai 3)  
Molekulmasa  212,27 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 % izkars ēta viela 
P 2 O 5 saturs starp 30,5 % un 34,0 % izkars ētā vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti higroskopiski krist āli vai granulas bez smaržas. 
Pieejamās hidratētās formas ir monohidr āts un trihidr āts 
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. 
pH 11,5–12,3 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Bez ūdens viela: ne vair āk kā 3,0 %; hidrat ēts: ne vair āk kā 23,0 %, 
nosakot p ēc žāvēšanas vienu stundu 105 °C un tad kars ēšanas 30 
minūtes aptuveni 800 °C ± 25 °C temperat ūrā 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 % bez ūdens viela  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 341 (i) MONOKALCIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Monob āziskais kalcija fosf āts; Monokalcija ortofosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-837-1  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 112
 
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija dihidrogenfosf āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: Ca(H  2 PO 4 ) 2 
Monohidr āts: Ca(H  2 PO 4 ) 2 · H 2 O 
Molekulmasa  234,05 (bez ūdens) 
252,08 (monohidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % žāvētā vielā 
P 2 O 5 saturs starp 55,5 % un 61,1 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Granulveida pulveris vai balti š ķīstoši krist āli vai granulas  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
CaO saturs  23,0 %–27,5 % (bez ūdens) 
19,0 %–24,8 % (monohidr āts) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens viela: ne vair āk kā 14 % (105 °C, 4 h) 
Monohidr āts: ne vair āk kā 17,5 % (105 °C, 4 h)  
Karsēšanas zudumi  Bez ūdens viela: ne vair āk kā 17,5 % p ēc karsēšanas 30 min ūtes 
800 °C ± 25 °C temperat ūrā 
Monohidr āts: ne vair āk kā 25,0 %, nosakot p ēc žāvēšanas vienu 
stundu 105 °C un tad kars ēšanas 30 min ūtes 800 °C ± 25 °C 
temperatūrā 
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 70 mg/kg (tikai, ja pievieno z īdaiņiem un maziem 
bērniem paredz ētai pārtikai) 
Ne vairāk kā 200 mg/kg (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu 
un mazu b ērnu pārtikā) 
E 341 (ii) DIKALCIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Dib āziskais kalcija fosf āts; Dikalcija ortofosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-826-1  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija monohidrogenfosf āts; Kalcija hidrogenortofosf āts; Otrējais 
kalcija fosf āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: CaHPO  4 
Dihidrāts: CaHPO  4 · 2H  2 O 
Molekulmasa  136,06 (bez ūdens) 
172,09 (dihidr āts) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 113
 
Pamatviela  Dikalcija fosf āts pēc žāvēšanas trīs stundas 200 °C temperat ūrā satur 
ne mazāk kā 98 % un ne vair āk kā 102 % CaHPO  4 
P 2 O 5 saturs starp 50,0 % un 52,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balti krist āli vai granulas, granulveida pulveris vai pulveris  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī ierobežot ā daudzum ā. Nešķīst etanolā. 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8,5 % (bez ūdens) vai 26,5 % (dihidr āts) pēc karsēšanas 
30 minūtes 800 °C ± 25 °C temperat ūrā 
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 100 mg/kg bez ūdens vielā un ne vair āk kā 80 mg/kg 
dihidrētā vielā (tikai, ja pievieno z īdaiņiem un maziem b ērniem 
paredzētai pārtikai) 
Ne vairāk kā 600 mg/kg bez ūdens vielā un ne vair āk kā 500 mg/kg 
dihidrētā vielā (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu un mazu 
bērnu pārtikā). Šo noteikumu piem ēro līdz 2015. gada 31. martam. 
Ne vairāk kā 200 mg/kg bez ūdens viel ā un dihidr ētā vielā (visiem 
lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu un mazu b ērnu pārtikā). Šo 
noteikumu piem ēro no 2015. gada 1. apr īļa. 
E 341 (iii) TRIKALCIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Kalcija fosf āts, tribāziskais; Kalcija ortofosf āts; Pentakalcija hidro ­
ksimonofosf āts; Kalcija hidroksiapat īts 
Definīcija Trikalcija fosf āts ir nepast āvīgs kalcija fosf ātu maisījums, ko ieg ūst, 
neitralizējot fosforsk ābi ar kalcija hidroks īdu, un t ā aptuvenais 
sastāvs ir 10CaO ·3P 2 O 5 ·H 2 O 
Einecs  235-330-6 (pentakalcija hidroksimonofosf āts) 
231-840-8 (kalcija ortofosf āts) 
Ķīmiskais nosaukums  Pentakalcija hidroksimonofosf āts; Trikalcija monofosf āts 
Ķīmiskā formula  Ca  5 (PO  4 ) 3 ·OH vai Ca  3 (PO  4 ) 2 
Molekulmasa  502 vai 310  
Pamatviela  Ne maz āk kā 90 %, apr ēķinot izkars ētā vielā 
P 2 O 5 saturs starp 38,5 % un 48,0 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts pulveris bez smaržas, stabils gais ā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 114
 
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī; nešķīst etanolā, šķīst atšķaidītā sālsskābē un 
slāpekļskābē 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8 % pēc karsēšanas 0,5 stundas 800 °C ± 25 °C 
temperatūrā 
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 150 mg/kg (tikai, ja pievieno z īdaiņiem un maziem 
bērniem paredz ētai pārtikai) 
Ne vairāk kā 500 mg/kg (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu 
un mazu b ērnu pārtikā). Šo noteikumu piem ēro līdz 2015. gada 
31. martam. 
Ne vairāk kā 200 mg/kg (visiem lietošanas veidiem, iz ņemot zīdaiņu 
un mazu b ērnu pārtikā). Šo noteikumu piem ēro no 2015. gada 
1. aprīļa. 
E 343 (i) MONOMAGNIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Magnija dihidrog ēnfosfāts; Vienb āziskais magnija fosf āts; Mono ­
magnija ortofosf āts 
Definīcija 
Einecs  236-004-6  
Ķīmiskais nosaukums  Monomagnija dihidrog ēnmonofosf āts 
Ķīmiskā formula  Mg(H  2 PO 4 ) 2 nH 2 O (n = 0–4)  
Molekulmasa  218,30 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 51,0 % p ēc karsēšanas kā P 2 O 5 karsētā vielā (30 
minūtes 800 °C ± 25 °C temperat ūrā) 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris bez smaržas, nedaudz š ķīst ūdenī 
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
MgO saturs  Ne maz āk kā 21,5 % p ēc karsēšanas bez ūdens viel ā (105 °C, 4 h)  
Tīrība 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 115
 
E 343 (ii) DIMAGNIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi Magnija hidrog ēnfosfāts; Divbāziskais magnija fosf āts; Dimagnija 
ortofosfāts; Otrējais magnija fosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-823-5  
Ķīmiskais nosaukums  Dimagnija monohidrog ēnmonofosf āts 
Ķīmiskā formula  MgHPO  4 · nH  2 O (n = 0–3)  
Molekulmasa  120,30 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % p ēc karsēšanas 30 min ūtes 800 °C ± 25 °C 
temperatūrā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris bez smaržas, nedaudz š ķīst ūdenī 
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
MgO saturs  Ne maz āk kā 33,0 % bez ūdens vielā (105 °C, 4 h)  
Tīrība 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 350 (i) N ĀTRIJA MAL ĀTS 
Sinonīmi Ābolskābes nātrija sāls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija malāts, hidroksibut āndiskābes dinātrija sāls 
Ķīmiskā formula  Hemihidr āts: C  4 H 4 Na 2 O 5 ½ H  2 O 
Trihidrāts: C  4 H 4 Na 2 O 5 3H 2 O 
Molekulmasa  Hemihidr āts: 187,05 
Trihidrāts: 232,10  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris vai gabali ņi 
Identifikācija 
1,2-dikarboksisk ābes tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Azokrāsvielu veidošan ās Pozit īva 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 116
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Hemihidr āts: Ne vair āk kā 7,0 % (130 °C, 4 h) 
Trihidrāts: 20,5 %–23,5 % (130 °C, 4 h)  
Sārmainība Ne vair āk kā 0,2 % k ā Na  2 CO 3 
Fumārskābe Ne vair āk kā 1,0 %  
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,05 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 350 (ii) N ĀTRIJA HIDROG ĒNMALĀTS 
Sinonīmi DL- ābolskābes monon ātrija sāls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Monon ātrija DL-mal āts; 2-DL-monon ātrija hidroksisukcin āts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 5 NaO  5 
Molekulmasa  156,07  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balts pulveris  
Identifikācija 
1,2-dikarboksisk ābes tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Azokrāsvielu veidošan ās Pozit īva 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (110 °C, 3h)  
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,05 %  
Fumārskābe Ne vair āk kā 1,0 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 351 K ĀLIJA MAL ĀTS 
Sinonīmi Ābolskābes kālija sāls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Dik ālija DL-mal āts; hidroksibut āndiskābes dikālija sāls 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 K 2 O 5 
Molekulmasa  210,27  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 117
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 59,5 %  
Apraksts  Bezkr āsains vai gandr īz bezkrāsains ūdeņains šķīdums  
Identifikācija 
1,2-dikarboksisk ābes tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Azokrāsvielu veidošan ās Pozit īva 
Tīrība 
Sārmainība Ne vair āk kā 0,2 % k ā K 2 CO 3 
Fumārskābe Ne vair āk kā 1,0 %  
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,05 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 352 (i) KALCIJA MAL ĀTS 
Sinonīmi Ābolskābes kalcija s āls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija DL-mal āts; kalcija- α-hidroksisukcin āts, hidroksibut āndi­
skābes kalcija s āls 
Ķīmiskā formula  C  4 H 5 CaO  5 
Molekulmasa  172,14  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts pulveris  
Identifikācija 
Malāta tests  Iztur testu  
1,2-dikarboksisk ābes tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Azokrāsvielu veidošan ās Pozit īva 
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2 % (100 °C, 3 h)  
Sārmainība Ne vair āk kā 0,2 % k ā CaCO  3 
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,05 %  
Fumārskābe Ne vair āk kā 1,0 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 118
 
E 352 (ii) KALCIJA HIDROG ĒNMALĀTS 
Sinonīmi DL- ābolskābes monokalcija s āls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Monokalcija DL-mal āts; monokalcija 2-DL-hidroksisukcin āts 
Ķīmiskā formula  (C  4 H 5 O 5 ) 2 Ca 
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts pulveris  
Identifikācija 
1,2-dikarboksisk ābes tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Azokrāsvielu veidošan ās Pozit īva 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (110 °C, 3 h)  
Maleīnskābe Ne vair āk kā 0,05 %  
Fumārskābe Ne vair āk kā 1,0 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 353 METAV ĪNSKĀBE 
Sinonīmi Dioksiv īnskābe 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Metav īnskābe, mezov īnskābe 
Ķīmiskā formula  C  4 H 6 O 6 
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 %  
Apraksts  Krist āli vai pulveris balt ā vai dzelten ā krāsā. Labi šķīstošs, ar v āju 
karameļu smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī un etanol ā 
Identifikācijas tests  M ēģenē ar 2 ml koncentr ētas sērskābes un 2 pilieniem sulforezorci ­
nola reaģenta ieber 1 l īdz 10 mg š īs vielas parauga. Uzkars ējot līdz 
150 °C, par ādās intensīvi violets kr āsojums.  
Tīrība 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 119
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 354 KALCIJA TARTR ĀTS 
Sinonīmi L-Kalcija tartr āts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija L(+)-2,3-dihidroksibut āndioāta dihidrāts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 CaO  6 · 2H  2 O 
Molekulmasa  224,18  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 %  
Apraksts  Smalks krist ālisks pulveris balt ā vai pelēkbaltā krāsā 
Identifikācija 
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī. Šķīdība aptuveni 0,01 g/100 ml ūdens (20 °C) 
Slikti šķīst etanolā. Nedaudz š ķīst dietilēterī. Šķīst skābēs 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 +7,0° līdz +7,4° (0,1 % 1 n HCl š ķīdumā) 
pH 6,0–9,0 (5 % dispersija)  
Tīrība 
Sulfāti Ne vair āk kā 1 g/kg (k ā H 2 SO 4 ) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 355 ADIP ĪNSKĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  204-673-3  
Ķīmiskais nosaukums  Heks āndiolskābe, 1,4-but āndikarboksisk ābe 
Ķīmiskā formula  C  6 H 10 O 4 
Molekulmasa  146,14  
Pamatviela  Ne maz āk par 99,6 %  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 151,5–154,0 °C  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī. Neierobežoti š ķīst etanolā 
Tīrība 
Ūdens Ne vair āk kā 0,2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 120
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 356 NĀTRIJA ADIPIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-293-5  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija adipin āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 8 Na 2 O 4 
Molekulmasa  190,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 151 °C–152°C (adip īnskābei) 
Šķīdība Aptuveni 50 g/100 ml ūdens (20 °C)  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 357 K ĀLIJA ADIPIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  242-838-1  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija adipin āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 8 K 2 O 4 
Molekulmasa  222,32  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 151 °C–152°C (adip īnskābei) 
Šķīdība Aptuveni 60 g/100 ml ūdens (20 °C)  
Kālija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Ūdens Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 121
 
E 363 DZINTARSK ĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  203-740-4  
Ķīmiskais nosaukums  But āndiskābe 
Ķīmiskā formula  C  4 H 6 O 4 
Molekulmasa  118,09  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli bez smaržas  
Identifikācija 
Kušanas interv āls 185,0 °C–190,0 °C  
Tīrība 
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,025 % (800 °C, 15 min)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 380 TRIAMONIJA CITR ĀTS 
Sinonīmi Tr īsbāziskais amonija citr āts 
Definīcija 
Einecs  222-394-5  
Ķīmiskais nosaukums  2-hidroksiprop ān-1,2,3-trikarboksisk ābes triamonija s āls 
Ķīmiskā formula  C  6 H 17 N 3 O 7 
Molekulmasa  243,22  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 %  
Apraksts  Balti un b ālgani krist āli vai pulveris  
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Citrāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī 
Tīrība 
Oksalāts Ne vair āk kā 0,04 % (k ā skābeņskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 122
 
E 385 KALCIJA DIN ĀTRIJA ETIL ĒNDIAMĪNA TETRAACET ĀTS 
Sinonīmi Kalcija din ātrija EDTA; Kalcija din ātrija edetāts 
Definīcija 
Einecs  200-529-9  
Ķīmiskais nosaukums  N,N’-1,2-Et āndiilbis[N-(karboksimetil)-glicin āts] [(4-)-O,O’, O  N ,O N 
N]kalciāt(2)-dinātrijs; kalcija din ātrija etilēndiamīna tetraacet āts; 
kalcija din ātrija (etilēndinitrilo)tetraacet āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 12 O 8 CaN  2 Na 2 ·2H 2 O 
Molekulmasa  410,31  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 % bez ūdens viela  
Apraksts  Baltas krist āliskas granulas bez arom āta vai balts l īdz gandrīz balts 
pulveris, nedaudz higroskopisks  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Metālu jonu hel ātu veidošanas aktivit āte Pozitīva 
pH 6,5–7,5 (1 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdens saturs  5 l īdz 13 % (Karla Fišera metode)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 392 EKSTRAKTI NO ROZMAR ĪNA 
Sinonīmi Rozmar īna lapu ekstrakts (antioksidants)  
Definīcija Rozmar īna ekstraktu sast āvā ir vairākas sastāvdaļas, kuru antioksi ­
dējošā iedarbība ir pier ādīta. Šīs sastāvdaļas galvenok ārt pieder pie 
fenolskābju, flavono īdu, diterpeno īdu klases. V ēl bez antioksid ē­
jošām sastāvdaļām ekstraktos var b ūt arī triterpēni un ar organiskiem 
šķīdinātājiem ekstrah ējamas vielas, kas īpaši noteiktas turpm ākajā 
specifikācijā. 
Einecs  283-291-9  
Ķīmiskais nosaukums  Rozmar īna ekstrakts ( Rosmarinus officinalis ) 
Apraksts  Rozmar īna lapu ekstrakta antioksidantu ieg ūst, ar apstiprin ātu 
pārtikas šķīdinātāju sistēmu ekstrah ējot Rosmarinus officinalis  
lapas. Pēc tam ekstraktus var dezodor ēt un atkrāsot. Ekstraktus var 
standartiz ēt. 
Identifikācija 
Atsauces antioksidat īvie savienojumi: 
fenola diterp ēni Karnozīnskābe (C  20 H 28 O 4 ) un karnozols (C  20 H 26 O 4 ) 
(kurā ir ne maz āk kā 90 % no kop ējā fenola diterp ēna) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 123
 
Atsauces galven ās gaistošās vielas  Borneols, bornilacet āts, kampars, 1,8-cineols, verbenons  
Blīvums  > 0,25 g/ml  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  < 5%  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
1 – Rozmar īna ekstrakti, kas izgatavoti no kalt ētām rozmar īnu lapām, 
ekstrahējot ar acetonu 
Apraksts  Rozmar īna ekstraktus izgatavo no kalt ētām rozmar īna lapām – 
ekstrahē ar acetonu, filtr ē, attīra un iztvaic ē šķīdinātāju, tad ž āvē 
un sijā, lai iegūtu smalku pulveri vai š ķidrumu.  
Identifikācija 
Atsauces antioksid ējošo savienojumu 
saturs  ≥ 10 w/w %, izteikti k ā kopējā karnozīnskābe un karnozols  
Antioksidants / Gaistoš ās vielas – 
Attiecība (Kopējā karnozīnskābes un karnozola w/w %) ≥ 15 
(atsauces galveno gaistošo vielu masas %)* 
(*kā visu ekstrakta gaistošo vielu procentu ālā attiecība, ko m ēra ar 
gāzu hromatogr āfiju – masspektrometrisku noteikšanu “GC-MSD”)  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Acetons: ne vair āk kā 500 mg/kg  
2 – Rozmar īna ekstrakts, kas izgatavots no kalt ētām rozmar īnu lapām, 
izmantojot oglek ļa dioksīdu superkritiskos apst ākļos 
Apraksts  Rozmar īna ekstraktus izgatavo no kalt ētām rozmar īna lapām, ekstra ­
hējot ar oglek ļa dioksīdu superkritiskos apst ākļos, ar nelielu etanola 
daudzumu k ā palīgšķīdinātāju. 
Identifikācija 
Atsauces antioksid ējošo savienojumu 
saturs  ≥ 13 w/w %, izteikti k ā kopējā karnozīnskābe un karnozols  
Antioksidants / Gaistoš ās vielas – 
Attiecība (Kopējā karnozīnskābes un karnozola w/w %) ≥ 15 
(atsauces galveno gaistošo vielu masas %)* 
(*kā visu ekstrakta gaistošo vielu procentu ālā attiecība, ko m ēra ar 
gāzu hromatogr āfiju – masspektrometrisku noteikšanu “GC-MSD”)  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Etanols: ne vair āk kā 2% 
3 – Rozmar īna ekstrakti, kas izgatavoti no dezodor ēta rozmar īna ekstrakta 
etanolā 
Apraksts  Rozmar īna ekstrakti, kas izgatavoti no dezodor ēta rozmar īna 
ekstrakta etanol ā. Ekstraktus var t ālāk attīrīt, piemēram, apstr ādājot 
ar aktīvo ogli un/vai ar molekul āro destilēšanu. Ekstraktus var 
suspendēt atbilstīgos un apstiprin ātos nesējos vai žāvēt izsmidzinot.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 124
 
Identifikācija 
Atsauces antioksid ējošo savienojumu 
saturs  ≥ 5 w/w %, izteikti k ā kopējā karnozīnskābe un karnozols  
Antioksidants / Gaistoš ās vielas – 
Attiecība (Kopējā karnozīnskābes un karnozola w/w %) ≥ 15 
(atsauces galveno gaistošo vielu masas %)* 
(*kā visu ekstrakta gaistošo vielu procentu ālā attiecība, ko m ēra ar 
gāzu hromatogr āfiju – masspektrometrisku noteikšanu “GC-MSD”)  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Etanols: ne vair āk kā 500 mg/kg  
4 – Rozmar īna ekstrakti, atkr āsoti un dezodor ēti, kas ieg ūti divpak āpju 
ekstrakcij ā, izmantojot heks ānu un etanolu. 
Apraksts  No dezodor ēta rozmar īna ekstrakta etanol ā izgatavoti rozmar īna 
ekstrakti, kam veikta ekstrakcija ar heks ānu. Ekstraktu var t ālāk 
attīrīt, piemēram, apstr ādājot ar akt īvo ogli un/vai ar molekul āro 
destilēšanu. Tos var suspend ēt atbilstīgos un apstiprin ātos nesējos 
vai žāvēt izsmidzinot.  
Identifikācija 
Atsauces antioksid ējošo savienojumu 
saturs  ≥ 5 w/w %, izteikti k ā kopējā karnozīnskābe un karnozols  
Antioksidants / Gaistoš ās vielas – 
Attiecība (Kopējā karnozīnskābes un karnozola w/w %) ≥ 15 
(atsauces galveno gaistošo vielu masas %)* 
(*kā visu ekstrakta gaistošo vielu procentu ālā attiecība, ko m ēra ar 
gāzu hromatogr āfiju – masspektrometrisku noteikšanu “GC-MSD”)  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Heks āns: ne vair āk kā 25 mg/kg 
Etanols: ne vair āk kā 500 mg/kg  
E 400 ALG ĪNSKĀBE 
Sinonīmi 
Definīcija Line ārs glikuronglik āns, kas sast āv galvenok ārt no β-(1-4)-D-mannu ­
ronskābes un α-(1-4)-L-guluronsk ābes atliek ām piranozes gredzena 
veidā. Tā ir hidrofils koloid āls ogļhidrāts, ko izdala no daž ādām 
brūnaļģu (Phaeophyceae ) sugām ar atšķaidītu sārma šķīdumu  
Einecs  232-680-1  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  (C  6 H 8 O 6 ) n 
Molekulmasa  10 000–600 000 (vid ēji) 
Pamatviela  No bez ūdens algīnskābes var ieg ūt ne mazāk kā 20 % un ne vair āk 
kā 23 % oglek ļa dioksīda (CO  2 ), kas atbilst ne maz āk kā 91 % un ne 
vairāk kā 104,5 % alg īnskābes (C  6 H 8 O 6 ) n (pamatviela apr ēķināta 
vielai ar nosac ītu molekulmasu 200)  
Apraksts  Alg īnskābe ir šķiedrveida, granulu, graudu vai pulverveida viela. T ā 
ir balta līdz dzeltenbr ūna, gandr īz bez smaržas  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 125
 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un organiskos š ķīdinātājos, lēni šķīst nātrija karbon āta, 
nātrija hidroks īda un trin ātrija fosfāta šķīdumos  
Izgulsnēšana ar kalcija hlor īdu Pie 0,5 % parauga š ķīduma 1M n ātrija hidroks īdā pievieno vienu 
piekto da ļu tilpuma 2,5 % kalcija hlor īda šķīduma. Veidojas apjo ­
mīgas želatīnveida nogulsnes. Ar šo testu var atš ķirt algīnskābi no 
akāciju sveķiem, nātrija karboksimetilcelulozes, karboksimetilcietes, 
karagināna, želatīna, gati sve ķiem, karaja sve ķiem, karoba s ēklu 
sveķiem, metilcelulozes un tragakanta sve ķiem. 
Izgulsnēšana ar amonija sulf ātu Pie 0,5 % parauga š ķīduma 1 M n ātrija hidroks īdā pievieno pusi no 
tā tilpuma pies ātinātu amonija sulf āta šķīdumu. Nogulsnes nevei ­
dojas. Tā var atšķirt algīnskābi no agara, n ātrija karboksimetilcelu ­
lozes, karagin āna, deesterific ēta pektīna, želat īna, karoba s ēklu 
sveķiem, metilcelulozes un cietes.  
Krāsas reakcija  Izš ķīdina, cik iesp ējams piln īgi, 0,01 g parauga, sakratot ar 0,15 ml 
0,1 N nātrija hidroks īda, pievieno 1 ml sk āba dzelzs (III) sulf āta 
šķīduma. 5 min ūšu laikā parādās ķiršu sarkans kr āsojums, kas 
vēlāk kļūst tumši purpursarkans.  
pH 2,0–3,5 (3 % suspensija)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 4 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 8 % bez ūdens vielā 
Nātrija hidroks īdā (1 M šķīdums) neš ķīs­
tošas vielas  Ne vairāk kā 2 % bez ūdens vielā 
Formaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugi un pel ējums  Ne vair āk kā 500 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 401 NĀTRIJA ALGIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Alg īnskābes nātrija sāls 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 7 NaO  6 ) n 
Molekulmasa  10 000–600 000 (vid ēji) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 126
 
Pamatviela  No bez ūdens nātrija algin āta var ieg ūt ne maz āk kā 18 % un ne 
vairāk kā 21 % oglek ļa dioksīda, kas atbilst ne maz āk kā 90,8 % un 
ne vairāk kā 106,0 % n ātrija algin āta (pamatviela apr ēķināta vielai ar 
nosacītu molekulmasu 222)  
Apraksts  Balta l īdz iedzeltena š ķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, 
gandrīz bez smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Algīnskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 4 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 2 % bez ūdens vielā 
Formaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 500 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 402 K ĀLIJA ALGIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Alg īnskābes kālija sāls 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 7 KO  6 ) n 
Molekulmasa  10 000–600 000 (vid ēji) 
Pamatviela  No bez ūdens kālija algināta var ieg ūt ne maz āk kā 16,5 % un ne 
vairāk kā 19,5 % oglek ļa dioksīda, kas atbilst ne maz āk kā 89,2 % 
un ne vair āk kā 105,5 % k ālija algināta (pamatviela apr ēķināta vielai 
ar nosacītu molekulmasu 238)  
Apraksts  Balta l īdz iedzeltena š ķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, 
gandrīz bez smaržas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Algīnskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 4 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 2 % bez ūdens vielā 
Formaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 127
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 500 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 403 AMONIJA ALGIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Alg īnskābes amonija s āls 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 11 NO  6 ) n 
Molekulmasa  10 000–600 000 (vid ēji) 
Pamatviela  No bez ūdens amonija algin āta var ieg ūt ne maz āk kā 18 % un ne 
vairāk kā 21 % oglek ļa dioksīda, kas atbilst ne maz āk kā 88,7 % un 
ne vairāk kā 103,6 % amonija algin āta (pamatviela apr ēķināta vielai 
ar nosacītu molekulmasu 217)  
Apraksts  Š ķiedrveida viela vai graudains pulveris balt ā vai iedzelten ā krāsā 
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Algīnskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 4 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 7 % žāvētā vielā 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 2 % bez ūdens vielā 
Formaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 500 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 128
 
E 404 KALCIJA ALGIN ĀTS 
Sinonīmi Algin āta kalcija s āls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Alg īnskābes kalcija s āls 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 7 Ca 1/2 O 6 ) n 
Molekulmasa  10 000–600 000 (vid ēji) 
Pamatviela  No bez ūdens kalcija algin āta var ieg ūt ne maz āk kā 18 % un ne 
vairāk kā 21 % oglek ļa dioksīda, kas atbilst ne maz āk kā 89,6 % un 
ne vairāk kā 104,5 % kalcija algin āta (pamatviela apr ēķināta vielai ar 
nosacītu molekulmasu 219)  
Apraksts  Balta l īdz iedzeltena š ķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, 
gandrīz bez smaržas  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Algīnskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % (105 °C, 4 h)  
Formaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 500 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 405 PROP ĀN-1,2-DIOLA ALGIN ĀTS 
Sinonīmi Hidroksipropilalgin āts; Algīnskābes 1,2-prop āndiola esteris; Propi ­
lēnglikola algin āts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Alg īnskābes 1,2-prop āndiola esteris; ir main īga sastāva materi āls 
atkarībā no esterifik ācijas pak āpes un no br īvo un neitraliz ēto 
karboksilgrupu skaita molekul ā 
Ķīmiskā formula  (C  9 H 14 O 7 ) n (esterificēts) 
Molekulmasa  10 000–600 000 (vid ēji) 
Pamatviela  No bez ūdens vielas var ieg ūt ne maz āk kā 16 % un ne vair āk kā 
20 % oglek ļa dioksīda (CO  2 ) 
Apraksts  Balta l īdz iedzeltenbr ūna šķiedrveida vai graudaina pulverveida 
viela, gandr īz bez smaržas  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 129
 
Identifikācija 
1,2-propāndiola tests  Iztur testu (p ēc hidrolīzes) 
Algīnskābes tests  Iztur testu (p ēc hidrolīzes) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 20 % (105 °C, 4 h)  
Propān-1,2-diols (kop īgais)  Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 45 %  
Brīvs propān-1,2-diols  Ne vair āk kā 15 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 2 % bez ūdens vielā 
Formaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 500 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 406 AGARS 
Sinonīmi Geloze; Kantenas, Beng ālijas, Ceilonas, Ķīnas vai Jap ānas želatīns 
(zivju līme); Layor Carang  
Definīcija Agars ir hidrofils koloid āls polisahar īds, kas sast āv galvenok ārt no 
galaktozes vien ībām, kurās regulāri pamīšus izkārtotas L un D 
izomēru formas. Š īs heksozes kopolim ērā pamīšus saistītas ar alfa- 
1,3 un beta-1,4 sait ēm. Apmēram katras desmit ās D-galaktopiranozes 
molekulas viena hidroksilgrupa ir esterific ēta ar sērskābi un neitrali ­
zēta ar kalciju, magniju, k āliju vai n ātriju. Agaru ekstrah ē no Geli­
diaceae  un Gracilariaceae  dzimtas atseviš ķu celmu j ūras aļģēm un 
no atbilstoš ām Rhodophyceae  klases sarkanaj ām aļģēm 
Einecs  232-658-1  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Gela koncentr ācijas slieksnis nedr īkst pārsniegt 0,25 %  
Apraksts  Agars ir bez smaržas vai ar vieglu rakstur īgu smaržu. Parasti agars ir 
plānu salipušu membr ānu slokšņu, kamolu, p ārslu vai granulu veid ā. 
Var būt gaiši dzelten īgi oranžs, dzelten īgi pelēks līdz bāli dzeltens 
vai bezkr āsas. Mitrs tas ir stingrs, bet trausls, kad sauss. Agara 
pulveris ir balts l īdz dzelten īgi balts vai gaiši dzeltens. Apl ūkojot 
mikroskop ā, ūdenī agars ir caursp īdīgāks. Sālsskābes šķīdumā 
pulverveida agars ir caursp īdīgāks nekā ūdenī, granulu un daž ādās 
citās formās. Gela notur ību var standartiz ēt, pievienojot maltodek ­
strīnus vai saharozi  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 130
 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst aukstā ūdenī; šķīst vārošā ūdenī 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 22 % (105 °C, 5 h)  
Pelni  Ne vair āk kā 6,5 %, apr ēķināti bezūdens vielai, noteikti 550 °C 
temperatūrā 
Skābēs nešķīstoši pelni (neš ķīst 3 N 
sālsskābē) Ne vairāk kā 0,5 % bez ūdens viela, noteikti 550 °C temperat ūrā 
Nešķīstošas vielas (p ēc 10 min ilgas 
maisīšanas karst ā ūdenī) Ne vairāk kā 1,0 %  
Ciete  Nav nosak āma ar šādu metodi: pie parauga š ķīduma (1/10) pievieno 
dažus pilienus joda š ķīduma. Nedr īkst parādīties zils kr āsojums  
Želatīns un citas olbaltumvielas  Izš ķīdina aptuveni 1g agara 100 ml v āroša ūdens un ļauj atdzist l īdz 
50 °C. Pie 5 ml š ķīduma pievieno 5 ml trinitrofenola š ķīduma (1 g 
bezūdens trinitrofenola 100 ml karsta ūdens). Nav pie ļaujama 
šķīduma sadu ļķošanās 10 min ūšu laikā 
Ūdens absorbcija  5 g agara ievieto 100 ml m ērcilindrā, pielej ūdeni līdz mērsvītrai, 
samaisa un atst āj 24 stundas 25 °C temperat ūrā. Cilindra saturu nolej 
caur samitrin ātu stikla vati otr ā 100 ml m ērcilindrā. Iegūst ne vair āk 
kā 75 ml ūdens 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 300 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 5g paraug ā 
E 407 KARAGIN ĀNS 
Sinonīmi Tirdzniec ības produkti tiek p ārdoti ar daž ādiem nosaukumiem, 
piemēram: 
Īrijas sūnas geloze;  Eucheuman  (no Eucheuma  spp.);  Iridophycan  
(no Iridaea  spp.);  Hypnean  (no  Hypnea  spp.); Furcelarans vai 
dāņu agars (no  Furcellaria fastigiata ); Karagin āns (no  Chondrus  
un Gigartina  spp.).  
Definīcija Karagin ānu iegūst ekstrakcij ā ar ūdeni vai atš ķaidītu ūdens sārma 
šķīdumu no  Rhodophyceae  (sārtaļģes) klases  Gigartinaceae , Solie­
riaceae , Hypneaeceae  un Furcellariaceae  dzimtas dab īgām aļģēm. 
Karagināns sastāv galvenok ārt no galaktozes k ālija, nātrija, magnija 
un kalcija sulf āta esteriem un 3,6-anhidrogalaktozes polisahar īda. Šīs 
heksozes kopolim ērā ir pamīšus saistītas ar α-1,3 un β-1,4. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 131
 
Karaginānā dominējošie polisahar īdi tiek apz īmēti kā kapa, jota, 
lambda atkar ībā no sulfāta takārtotajā vienībā (t. i. 1,2,3 sulf āts). 
Starp kapu un jotu ir vair ākas starpkompoz īcijas, kas atš ķiras ar 
sulfātu skaitu atk ārtotājās vienībās starp 1 un 2. 
Procesā drīkst lietot tikai š ādus organiskos š ķīdinātājus: metanolu, 
etanolu un prop ān-2-olu. 
Apzīmējums karagin āns attiecas tikai uz nehidroliz ēto vai cit ādi 
ķīmiski neapstr ādāto polimēru. 
Formaldeh īds var būt piemais ījumu veid ā, līdz 5 mg/kg.  
Einecs  232-524-2  
Ķīmiskais nosaukums  Poligalaktozes sulf āta esteris  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Iedzeltens l īdz bezkrāsains, rupjš vai smalks pulveris, praktiski bez 
smaržas  
Identifikācija 
Galaktozes tests  Iztur testu  
Anhidrogalaktozes tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst karstā ūdenī; nešķīst spirtā (1,5 % š ķīdums)  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 0,1 % metanola, etanola, prop ān-2-ola, atseviš ķi vai 
kopā 
Viskozitāte Ne maz āk kā 5 mPa.s (1,5 % š ķīdums 75 °C temperat ūrā) 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, 4 h)  
Sulfāti Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 40 %, apr ēķināti kā SO  4 
bezūdens vielai  
Pelni  Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 40 % pie 550 °C, apr ēķināts 
žāvētai vielai  
Skābē nešķīstošie pelni  Ne vair āk kā 1 % žāvētai vielai (neš ķīst 10 % s ālsskābē) 
Skābēs nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2 %, apr ēķināti žāvētai vielai (neš ķīst 1 % v/v 
sērskābē) 
Nelielas molekulmasas karagin āns (Mole­
kulmasas da ļa zem 50 kDa)  Ne vairāk kā 5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 132
 
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 300 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 407a APSTR ĀDĀTAS  EUCHEUMA  JŪRASZĀLES 
Sinonīmi PES (akron īms apstrādātām Eucheuma  jūraszālēm). PES, kas ieg ūtas 
no Euchema cottonii , parasti sauc par kapa PES, un PES no  
Euchema spinosum  – jota PES.  
Definīcija Apstr ādātas Eucheuma  jūraszāles iegūst, Rhodophyceae  (sārtaļģes) 
klases  Eucheuma cottonii  un Eucheuma spinosum  jūraszāļu celmus 
apstrādājot ar sārma (KOH) ūdens šķīdumu augst ā temperat ūrā, pēc 
tam tās mazgā ar tīru ūdeni, lai atdal ītu piemais ījumus, un ž āvē. 
Papildu att īrīšanu var pan ākt, mazgājot ar spirtu. At ļautie spirti ir 
šādi: metanols, etanols vai prop ān-2-ols. Produkts sast āv galvenok ārt 
no galaktozes k ālija, nātrija, magnija un kalcija sulf āta esteriem un 
3,6-anhidrogalaktozes polisahar īda. Produkts satur l īdz 15 % a ļgu 
celulozes. Apz īmējums apstr ādātas Euchema  jūraszāles attiecas 
tikai uz nehidroliz ēto vai cit ādi ķīmiski neapstr ādāto polim ēru. 
Formaldeh īds var būt piemais ījumu veid ā, līdz 5 mg/kg.  
Apraksts  Dzeltenbr ūns līdz dzeltens, rupjš vai smalks pulveris, gandr īz bez 
smaržas  
Identifikācija 
Galaktozes tests  Iztur testu  
Anhidrogalaktozes tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Veido du ļķainu, viskozu suspensiju ūdenī. Nešķīst etanolā (1,5 % 
šķīdums)  
Tīrība 
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 0,1 % metanola, etanola, prop ān-2-ola, atseviš ķi vai 
kopā 
Viskozitāte Ne maz āk kā 5 mPa.s (1,5 % š ķīdums 75 °C temperat ūrā) 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, 4 h)  
Sulfāts Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 40 %, apr ēķināti kā SO  4 
bezūdens vielai  
Pelni  Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 40 % pie 550 °C, apr ēķināts 
žāvētai vielai  
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 1 % žāvētai vielai (neš ķīst 10 % s ālsskābē) 
Skābē nešķīstošas vielas  Ne maz āk kā 8 % un ne vair āk kā 15 %, apr ēķināts bezūdens vielai 
(nešķīst 1 % v/v s ērskābē) 
Nelielas molekulmasas karagin āns (Mole­
kulmasas da ļa zem 50 kDa)  Ne vairāk kā 5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 133
 
Kadmijs  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 300 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 410 CERATONIJU AUG ĻU SVEĶi 
Sinonīmi Balt ās akācijas sveķi; Ceratonijas sve ķi; Algaroba sve ķi 
Definīcija Ceratoniju aug ļu sveķi ir ceratonijas ( Ceratonia siliqua  (L.) Taub.,  
Leguminosae  dzimta) s ēklu dīgļu endosperma. Sast āv galvenok ārt no 
lielmolekul āriem hidrokoloid āliem polisahar īdiem, kuri veidoti no 
galaktopiranozes un mannopiranozes grup ām, kas savienotas ar 
glikozīdu sait ēm, un kurus ķīmiski var nosaukt par 
galaktomann āniem.  
Einecs  232-541-5  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  50 000–3 000 000  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 75 % galaktomann āna 
Apraksts  Balts l īdz dzeltenbalts pulveris gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Galaktozes tests  Iztur testu  
Mannozes tests  Iztur testu  
Mikroskopisk ā apskate  Paraugu ūdens šķīdumā, kas satur 0,5 % joda un 1 % k ālija jodīda, 
novieto uz stikla pl āksnītes un pārbauda mikroskop ā. Baltās akācijas 
sveķi sastāv no garām izstiept ām cauruļveidīgām šūnām, kas savstar ­
pēji atdalītas vai starp kur ām ir nelielas starptelpas. Š ūnu brūnais 
pildījums ir daudz maz āk regulāras formas nek ā guāra sveķu šūnu 
pildījums. Gu āra sveķiem ir apa ļu vai bumbierveida š ūnu ciešas 
grupas. To pild ījums ir dzeltens l īdz brūns 
Šķīdība Š ķīst karstā ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 5 h)  
Pelni  Ne vair āk kā 1,2 %, noteikts 800 °C temperat ūrā 
Proteīns (N × 6,25)  Ne vair āk kā 7 %  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 4 %  
Ciete  Nav nosak āma ar šādu metodi: pie parauga š ķīduma (1/10) pievieno 
dažus pilienus joda š ķīduma. Nedr īkst parādīties zils kr āsojums  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 134
 
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Etanols un prop ān-2-ols  Ne vair āk kā 1 %, atseviš ķi vai kop ā 
E 412 GU ĀRA SVE ĶI 
Sinonīmi Ciamopsis sve ķi; Guāra milti  
Definīcija Gu āra sveķi ir guāra auga ( Cyamopsis tetragonolobus  (L.) Taub,  
Leguminosae  dzimta) s ēklu dīgļu endosperma. Sast āv galvenok ārt 
no lielmolekul āriem hidrokoloid āliem polisahar īdiem, kuri veidoti 
no galaktopiranozes un mannopiranozes grup ām, kas savienotas ar 
glikozīdu saitēm, un kurus ķīmiski var nosaukt par galaktomann ā­
niem. Sve ķi var būt daļēji hidroliz ēti, izmantojot termisko apstr ādi, 
hidrolīzi ar vāju skābi vai oksid ēšanas bāziskā vidē, lai piel āgotu 
viskozitāti 
Einecs  232-536-0  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  50 000–8 000 000  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 75 % galaktomann āna 
Apraksts  Balts l īdz iedzelteni balts pulveris, gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Galaktozes tests  Iztur testu  
Mannozes tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst aukstā ūdenī 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 5 h)  
Pelni  Ne vair āk kā 5,5 %, noteikts 800 °C temperat ūrā 
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 7 %  
Proteīns Ne vair āk kā 10 % (faktors N × 6,25)  
Ciete  Nav nosak āma ar šādu metodi: pie parauga š ķīduma (1/10) pievieno 
dažus pilienus joda š ķīduma. (Nedr īkst parādīties zils kr āsojums.)  
Organiskie peroks īdi Ne vair āk kā 0,7 meq akt īvā skābekļa/kg parauga  
Furfurols  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Pentahlorfenols  Ne vair āk kā 0,01 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 413 TRAGAKANTS 
Sinonīmi Tragakantsve ķi; Tragants  
Definīcija Tragakants ir  Astragalus gummifer  Labillardiere un citu Āzijas 
Astragalus  sugu ( Leguminosae  dzimta) augu stumbru un zaru kalt ēts 
izsvīdums. Tas sast āv galvenok ārt no lielmolekul āriem polisahar ī­
diem (galaktoarabaniem un sk ābiem polisahar īdiem), kuri hidroliz ē­
joties dod galakturonsk ābi, galaktozi, arabinozi, ksilozi un fukozi. 
Var satur ēt nelielus ramnozes un glikozes daudzumus (kas radušies 
no cietes un/vai celulozes atliek ām) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 135
 
Einecs  232-252-5  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  Aptuveni 800 000  
Pamatviela  
Apraksts  Traganta sve ķi ir 0,5–2,5 mm biezi un l īdz 3 cm gari saplacin āti 
taisni vai izliekti fragmenti vai spir ālēs savīti gabaliņi. Tie ir balti vai 
dzeltenbalti (daži gabali ņi sarkanīgā nokrāsā). Tiem ir raupja struk ­
tūra ar īsām plaisām. Tiem nav arom āta, un šķīdumam ir s āju gļotu 
garša. Pulverveida tragakants ir balts vai b āli dzeltens, vai ies ārti 
brūns (bāli dzeltenbr ūns) 
Identifikācija 
Šķīdība 1 g parauga 50 ml ūdens uzbriest, veidojot l āsumainas g ļotas; nešķīst 
etanolā un neuzbriest 60 % (w/v) etanola ūdens šķīdumā 
Tīrība 
Karaja sve ķu tests  Negat īvs. Vāra 1 g parauga ar 20 ml ūdens, līdz veidojas g ļotas. 
Pievieno 5 ml s ālsskābes un v āra vēl piecas min ūtes. Nepar ādās 
paliekoša ies ārta vai sarkana kr āsa 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 16 % (105 °C, 5 h)  
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 4 %  
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
E 414 AK ĀCIJAS SVE ĶI 
Sinonīmi Gumiar ābiks 
Definīcija Ak ācijas sve ķi ir Acacia senegal  (L.) Willdenow vai citu tuvas 
radniecības akācijas sugu ( Leguminosae  dzimta) stumbru un zaru 
kaltēts izsvīdums. Tas sast āv galvenok ārt no lielmolekul āriem poli ­
saharīdiem un to kalcija, magnija un k ālija sāļiem, kurus hidroliz ējot 
iegūst arabinozi, galaktozi, ramnozi un glukuronsk ābi 
Einecs  232-519-5  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  Aptuveni 350 000  
Pamatviela  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 136
 
Apraksts  Ak ācijas sveķi sastopami k ā balti vai dzeltenbalti main īga lieluma 
sfēriski pilieni vai st ūraini gabali ņi, dažreiz ar tumš āku daļiņu piejau­
kumu. Var b ūt arī baltu līdz dzeltenbaltu p ārslu, granulu vai pulvera 
veidā 
Identifikācija 
Šķīdība 1 g parauga izš ķīst 2 ml auksta ūdens, veidojot viegli pl ūstošu skābu 
šķīdumu; neš ķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 17 % (105 °C, 5 stundas) graudainam materi ālam un 
ne vairāk kā 10 % (105 °C, 4 stundas) izsmidzinot ž āvētam 
materiālam 
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 4 %  
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 1 %  
Ciete vai dekstr īns V āra sveķus ūdens šķīdumā 1/50 un atdzes ē. Pie 5 ml š ķīduma 
pievieno vienu pilienu joda š ķīduma. Nepar ādās zilgana vai sarka ­
nīga krāsa 
Tanīns Pie 10 ml sve ķu ūdens šķīduma (1/50) pievieno 0,1 ml dzelzs trih ­
lorīda šķīduma (9 g FeCl  3 .6H  2 O šķīdina ūdenī līdz 100 ml 
tilpumam). Nepar ādās melns kr āsojums vai melnas nogulsnes  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Hidrolīzes produkti  Nesatur mannozi, ksilozi un galakturonsk ābi (nosaka 
hromatogr āfiski)  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
E 415 KSANT ĀNA SVE ĶI 
Sinonīmi 
Definīcija Ksant āna sveķi ir lielmolekul āri polisahar īdu sveķi, kurus produc ē 
Xanthomonas campestris, t īrkultūrā fermentējot ogļhidrātus, un kurus 
attīra, no šķīduma izgulsn ējot ar etanolu vai prop ān-2-olu, izž āvē un 
samaļ. Sveķi galvenok ārt satur D-glikozes un D-mannozes heksožu 
atlikumus, k ā arī D-glikuronsk ābi un pirov īnogskābi, un tos sagatavo 
nātrija, kālija vai kalcija s āls formā. Sveķu šķīdumiem ir neitr āla 
reakcija  
Einecs  234-394-2  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  Aptuveni 1 000 000  
Pamatviela  CO  2 iznākums no ksant ānsveķu sausnas ir ne maz āks par 4,2 % un 
ne lielāks par 5 %, kas atbilst ksant ānsveķu saturam no 91 % l īdz 
108 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 137
 
Apraksts  Kr ēmkrāsas pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 2,5 h)  
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 16 % sausnas, kars ējot 650 °C temperat ūrā pēc 4 h 
žāvēšanas 105 °C temperat ūrā 
Pirovīnogskābe Ne maz āk kā 1,5 %  
Slāpeklis  Ne vair āk kā 1,5 %  
Etanols un prop ān-2-ols  Ne vair āk kā 500 mg/kg, atseviš ķi vai kop ā 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 300 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Xanthomonas campestris  Dz īvotspējīgas šūnas nekonstat ē 1 g paraug ā 
E 416 KARAJA SVE ĶI 
Sinonīmi Katilo; Kadaja;  Sterculia  sveķi; Sterculia ; Karaja, Karaja sve ķi; 
Kullo, Kuterra  
Definīcija Karaja sve ķi ir kaltēts izsvīdums no  Sterculia urens  Roxburgh un 
citu Sterculia  sugu ( Sterculiaceae  dzimta) vai  Cochlospermum 
gossypium  A. P. De Candole vai citu  Cochlospermum  sugu ( Bixa­
ceae dzimta) augu zariem un stumbriem. Tie satur galvenok ārt liel­
molekulārus acetil ētus polisahar īdus, kas hidrol īzē dod galaktozi, 
ramnozi un galakturonsk ābi kopā ar nelieliem glukuronsk ābes 
daudzumiem  
Einecs  232-539-4  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Karaja sve ķi sastopami daž āda lieluma pilienu un t ādu neregul āru 
gabaliņu veidā, kam rakstur īga puskrist āliska strukt ūra. Tie ir b āli 
dzeltenā līdz iesārti brūnā krāsā, caurspīdīgi un raupji. Karaja sve ķu 
pulveris ir no b āli pelēka līdz iesārti brūnam. Sve ķiem ir rakstur īga 
etiķskābes smarža  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst etanolā. 
Uzbriešana etanol ā Karaja sve ķi atšķirībā no citiem sve ķiem uzbriest 60 % etanol ā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 20 % (105 °C, 5 h)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 138
 
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 8 %  
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 1 %  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 3 %  
Gaistošas sk ābes Ne maz āk kā 10 % (k ā etiķskābe) 
Ciete  Nav konstat ējama  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
E 417 TARA SVE ĶI 
Definīcija Tara sve ķi ir samalta  Caesalpinia spinosa  (Leguminosae  dzimta) 
sēklu endosperma. Tie sast āv galvenok ārt no lielmolekul āriem poli ­
saharīdiem, ko liel ākoties veido galaktomann āni. Pamatsast āvdaļa 
satur (1-4)- β-D-mannopiranozes un α-D-galaktopiranozes grupu 
lineāras ķēdes, kas savienotas ar (1-6) sait ēm. Mannozes un galak ­
tozes attiec ība tara sve ķos ir 3:1. (Balt ās akācijas sveķos šī attiecība 
ir 4:1, gu āra sveķos 2:1)  
Einecs  254-409-6  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts l īdz bāli dzeltens pulveris gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Gela veidošan ās Parauga ūdens šķīdumam pievienojot nedaudz n ātrija bor āta. 
Veidojas g ēls 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 %  
Pelni  Ne vair āk kā 1,5 %  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2 %  
Proteīns Ne vair āk kā 3,5 % (faktors N × 5,7)  
Ciete  Nav konstat ējama  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 139
 
E 418 ŽELENA SVE ĶI 
Sinonīmi 
Definīcija Želena sve ķi ir lielmolekul āri polisahar īdu sveķi, kurus produc ē 
Pseudomonas elodea , tīrkultūrā fermentējot ogļhidrātus, un att īra, 
reģenerējot ar prop ān-2-olu vai etanolu, izž āvē un sama ļ. Lielmole ­
kulārais polisahar īds sastāv galvenok ārt no tetrasahar īda atkārtotām 
grupām, kuras savuk ārt sastāv no vienas ramnozes, vienas glukuron ­
skābes un div ām glikozes grup ām, un ir aizvietotas ar acil- (gliceril- 
un acetil) grup ām O-glikozid āli saistītu esteru veid ā. Glukuronsk ābe 
ir neitraliz ēta kā jauktais k ālija, nātrija, kalcija un magnija s āls 
Einecs  275-117-5  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  Aptuveni 500 000  
Pamatviela  No ž āvētas vielas var ieg ūt ne maz āk kā 3,3 % un ne vair āk kā 
6,8 % CO  2 
Apraksts  Pel ēkbalts pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, veidojot viskozu š ķīdumu 
Nešķīst etanolā. 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 2,5 h)  
Slāpeklis  Ne vair āk kā 3 %  
Propān-2-ols  Ne vair āk kā 750 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 10 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 400 kolonijas/g  
Escherichia coli  Negat īvs 5 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Negat īvs 10 g paraug ā 
E 420 (i) SORB ĪTS 
Sinonīmi D-gluc īts; D-sorb īts 
Definīcija Sorb ītu iegūst, hidrogen ējot D-glikozi. To galvenok ārt veido D- 
sorbitols. Atkar ībā no D-glikozes l īmeņa produkta da ļas, kas nav 
D-sorbīts, veido saist ītas vielas, piem ēram, mann īts, iditols, malt īts. 
Einecs  200-061-5  
Ķīmiskais nosaukums  D-gluc īts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 14 O 6 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 140
 
Molekulmasa  182,2  
Pamatviela  Kop ējais glicītu saturs ne maz āk kā 97 % un D-sorb īta saturs ne 
mazāk kā 91 % žāvētā vielā (glicīti ir savienojumi ar strukt ūrformulu 
CH 2 OH-(CHOH)  n -CH  2 OH, kur “ n” ir vesels skaitlis)  
Apraksts  Balts higroskopisks pulveris, krist ālisks pulveris, p ārslas vai granulas  
Ūdens šķīduma izskats:  Š ķīdums ir dzidrs  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī, nedaudz š ķīst etanolā 
Kušanas interv āls 88–102°C  
Sorbīta monobenzilid ēna atvasin ājums  Pie 5 g parauga pievieno 7 ml metanola, 1 ml benzaldeh īda un 1 ml 
sālsskābes. Sajauc un maisa ar meh ānisko mais ītāju līdz kristaliz ā­
cijas sākumam. Filtr ē ar vakuums ūkņa palīdzību, kristālus izšķīdina 
20 ml vāroša ūdens, kam pievienots 1 g n ātrija bikarbon āta, karstu 
filtrē, filtrātu atdzes ē, filtrē ar vakuums ūkņa palīdzību, mazg ā ar 
5 ml metanola- ūdens (1: 2) mais ījumu un ž āvē gaisā. Iegūtie kristāli 
kūst intervālā 173–179°C  
▼M4 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 1,5 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā glikoze ž āvētā vielā) 
Kopā cukuri  Ne vair āk kā 1 % (kā glikoze ž āvētā vielā) 
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg (ž āvēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
▼B 
E 420 (ii) SORB ĪTA SĪRUPS 
Sinonīmi D-gluc īta sīrups 
Definīcija Sorb īta sīrups veidojas, hidrogen ējot glikozes s īrupu, un sast āv no 
D-sorbīta, D-mann īta un hidrogen ētiem sahar īdiem. 
Produkta da ļa, kas nav D-sorb īts, galvenok ārt sastāv no hidrogen ē­
tiem oligosahar īdiem, kas radušies hidrogen ējoties glikozes s īrupam, 
ko izmanto k ā izejmateri ālu (sīrups šajā gadījumā nekristaliz ējas), 
vai mann ītam. Var b ūt nelieli glic ītu daudzumi, kur  n ≤ 4 (glicīti 
ir savienojumi ar strukt ūrformulu CH  2 OH-(CHOH)  n -CH  2 OH, kur 
“n” ir vesels skaitlis).  
Einecs  270-337-8  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 69 % sausnas un ne maz āk kā 50 % D-sorb īta 
bezūdens vielā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 141
 
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsas ūdens šķīdums  
Identifikācija 
Šķīdība Viegli sajaucams ar ūdeni, glicer īnu un prop ān-1,2-diolu  
Sorbīta monobenzilid ēna atvasin ājums  Pie 5 g parauga pievieno 7 ml metanola, 1 ml benzaldeh īda un 1 ml 
sālsskābes. Sajauc un maisa ar meh ānisko mais ītāju līdz kristaliz ā­
cijas sākumam. Filtr ē ar vakuums ūkņa palīdzību, kristālus izšķīdina 
20 ml vāroša ūdens, kam pievienots 1 g n ātrija bikarbon āta, karstu 
filtrē, filtrātu atdzes ē, filtrē ar vakuums ūkņa palīdzību, mazg ā ar 
5 ml metanola- ūdens (1: mais ījumu un ž āvē gaisā. Iegūtie kristāli 
kūst intervālā 173–179°C  
▼M4 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 31 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk par 10 μS/cm (uz nep ārveidota produkta) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā glikoze ž āvētā vielā) 
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg (ž āvēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta vielā) 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
E 421 (i) MANN ĪTS, IZGATAVOTS HIDROGEN ĒJOT 
▼B 
(i) MANN ĪTS 
Sinonīmi D-mann īts 
▼M4 
Definīcija Izgatavots, katal ītiski hidrogen ējot ogļhidrātu šķīdumus, kas satur 
glikozi un/vai fruktozi. 
Produkts satur vismaz 96 % mann īta. Produkta da ļu, kas nav 
mannīts, galvenok ārt veido sorb īts (maksim āli 2 %), malt īts (maksi ­
māli 2 %) un izomalts (1,1 GPM (1-O-alfa-D-glikopiranozil-D- 
mannīta dehidrāts): maksim āli 2 % un 1,6 GPS (6-O-alfa-D-glikopi ­
ranozil-D-sorb īts): maksim āli 2 %). Nespecifiski piemais ījumi 
nedrīkst veidot vair āk par 0,1 % katrs.  
▼B 
Einecs  200-711-8  
Ķīmiskais nosaukums  D-mann īts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 14 O 6 
Molekulmasa  182,2  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96,0 % D-mann īta un ne vair āk kā 102 % ž āvētā vielā 
Apraksts  Balts, krist ālisks pulveris, bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, ļoti vāji šķīst etanolā, praktiski neš ķīst ēterī 
Kušanas interv āls 164 °C–169 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrometrija  Salīdzinājums ar atsauces standartu, t. i., EP vai USP  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 + 23° līdz + 25° (bor āta šķīdums)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 142
 
pH No 5 l īdz 8. Pievieno 0,5 ml pies ātināta kālija hlorīda šķīduma 10 ml 
10 % (masas/tilpuma) parauga š ķīduma, tad nosaka pH  
▼M4 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,5 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā glikoze)  
Kopā cukuri  Ne vair āk kā 1 % (kā glikoze)  
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼B 
(ii) MANN ĪTS, IZGATAVOTS FERMENT ĀCIJAS CE ĻĀ 
Sinonīmi D-mann īts 
Definīcija Izgatavots, ar p ārtraukumiem ferment ējot aerobos apst ākļos, izman ­
tojot rauga parasto celmu  Zugosaccharomyces rouxii . Produkta da ļu, 
kas nav mann īts, galvenok ārt veido sorb īts, maltīts un izomalts  
Einecs  200-711-8  
Ķīmiskais nosaukums  D-mann īts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 14 O 6 
Molekulmasa  182,2  
Pamatviela  Sausn ā ne mazāk kā 99 %  
Apraksts  Balts, krist ālisks pulveris, bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, ļoti vāji šķīst etanolā, praktiski neš ķīst ēterī 
Kušanas interv āls 164 °C–169 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrometrija  Salīdzinājums ar atsauces standartu, t. i., EP vai USP  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 + 23° līdz + 25° (bor āta šķīdums)  
pH No 5 l īdz 8 
Pievieno 0,5 ml pies ātināta kālija hlorīda šķīduma 10 ml 10 % 
(masas/tilpuma) parauga š ķīduma, tad nosaka pH  
▼M4 
Tīrība 
Arabīts Ne vair āk kā 0,3 %  
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,5 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā glikoze)  
Kopā cukuri  Ne vair āk kā 1 % (kā glikoze)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 143
 
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Aerobās mezofil ās baktērijas Ne vair āk kā 1 000 kolonijas/g  
Koli bakt ērijas Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Staphylococcus aureus  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Pseudomonas aeruginosa  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
Pelējums  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
Raugi  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
E 422 GLICER ĪNS 
Sinonīmi Glicer īns 
Definīcija 
Einecs  200-289-5  
Ķīmiskais nosaukums  1,2,3-prop āntriols; Glicerols; Trihidroksiprop āns 
Ķīmiskā formula  C  3 H 8 O 3 
Molekulmasa  92,10  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 % glicerola bez ūdens vielā 
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains, higroskopisks, s īrupains šķidrums ar saldu garšu 
un vieglu rakstur īgu smaržu, kas nav ne asa, ne nepat īkama  
Identifikācija 
Akroleīna veidošan ās karsējot Kars ē dažus pilienus parauga m ēģenē ar 0,5 g k ālija bisulf āta. 
Izdalās akroleīnam rakstur īgie kodīgie tvaiki  
Relatīvais blīvums (25 °C/25 °C)  Ne maz āk kā 1 257  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 1,471–1,474  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 5 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,01 % noteikti pie 800 ± 25 °C  
Butanetriols  Ne vair āk kā 0,2 %  
Akroleīns, glikoze un amonija 
savienojumi  Karsē 5 ml glicer īna un 5 ml k ālija hidroks īda šķīduma (1/10) 
maisījumu 60 °C temperat ūrā piecas min ūtes. Tas nedr īkst nedz 
kļūt dzeltens, nedz ar ī izdalīt amonjaka smaku  
Taukskābes un esteri  Ne vair āk kā 0,1 % (k ā sviestskābe) 
Hlorēti savienojumi  Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā hlors)  
3-monohloroprop ān-1,2-diols (3-MHPD)  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 144
 
E 423 AR OKTENILSUKCIN ĀTSKĀBI MODIFIC ĒTI ARABIKA SVE ĶI 
Sinonīmi Arabika sve ķu hidrogēnoktenilbut āndioāts; arabika sve ķu hidrogēna 
oktenilsukcin āts; ar oktenilsukcin ātskābi modific ēti arabika sve ķi; ar 
oktenilsukcin ātskābi modific ēti akācijas sveķi 
Definīcija Ar oktenilsukcin ātskābi modific ētos arabika sve ķus ražo, esterific ējot 
arabika sve ķus (Acacia seyal ) vai arabika sve ķus (Acacia senegal ) 
ūdens šķīdumā ar ne vair āk kā 3 % oktenilsukcin ātskābes anhidr īda. 
Pēc tam tos pulveriz ē. 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Vidējā molekulmasa  Frakcija (i): 3,105 g/mol 
Frakcija (ii): 1,106 g/mol  
Pamatviela  
Apraksts  Pel ēkbalts līdz gaiši dzeltenbr ūns brīvi birstošs pulveris  
Identifikācija 
Viskozitāte (5 % š ķīdums 25 °C 
temperatūrā) Ne vairāk kā 30 mPa.s  
Izgulsnēšana Veido p ārslainas nogulsnes svina subacet āta testa šķīdumā 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
pH 5 % š ķīdumam ūdenī 3,5 l īdz 6,5  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 5 h)  
Esterifikācijas pakāpe Ne vair āk kā 0,6 %  
Kopā pelni  Ne vair āk kā 10 % (530 °C)  
Skābēs nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 1,0 %  
Cietes vai dekstr īna tests  V āra sveķu šķīdumu ūdenī (1/50), pievieno 0,1 ml joda testa 
šķīduma. Nedr īkst parādīties zils vai sarkan īgs krāsojums.  
Tanīnus veidojošu sve ķu tests  10 ml sve ķu šķīdumam ūdenī (1/50) pievieno 0,1 ml dzelzs hlor īda 
testa šķīduma. Nedr īkst parādīties melns kr āsojums vai melnas 
nogulsnes.  
Oktenilsukcin ātskābes atliekas  Ne vair āk kā 0,3 %  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Salmonella  sp. Nekonstat ē 25 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 1 g paraug ā ▼M7 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 145
 
E 425 (i) "KONJAC" SVE ĶI 
Sinonīmi 
Definīcija "Konjac" sve ķi ir ūdenī šķīstošs hidrokolo īds, ko ieg ūst no samalta 
"Konjac" pulvera, ekstrah ējot ar ūdeni. "Konjac" pulveris ir neatt īrīts 
produkts, ieg ūts no daudzgad īga auga  Amorphophallus konjac  
saknēm. Galven ā "Konjac" sve ķu sastāvdaļa ir ūdenī šķīstošs lielmo ­
lekulārs polisahar īds – glikomann āns, kas sast āv no D-mannozes un 
D-glikozes, kuras saist ītas ar ß(1-4)-glikoz īdām saitēm, un kuru 
molārā attiecība ir 1,6:1,0. Īsākas sānu ķēdes ir pievienotas ar ß(1- 
3)-glikozīdām saitēm, un aptuveni pie katras no 9. l īdz 19. og ļhidrāta 
molekulām atrodas pa vienai acetilgrupai  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  Galven ās komponentes – glikomann āna – vidējā molekulmasa ir no 
200 000 l īdz 2 000 000  
Pamatviela  Ne maz āk kā 75 % og ļhidrātu 
Apraksts  Balts, kr ēmkrāsas vai gaiši br ūns pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Disper ģējami karst ā vai aukst ā ūdenī, veidojot ļoti viskozu š ķīdumu 
ar pH starp 4,0 un 7,0  
Gela veidošan ās M ēģenē pie 1 % parauga š ķīduma pievieno 5 ml 4 % n ātrija borāta 
šķīduma un sp ēcīgi sakrata. Veidojas gels  
Karstumiztur īga gela veidošan ās Pagatavo 2 % parauga š ķīdumu, kars ējot to verdoša ūdens vann ā, 
nepārtraukti maisot, 30 min ūtes un tad š ķīdumu atdzes ē līdz istabas 
temperatūrai. Piln īgi hidrat ētam paraugam istabas temperat ūrā 
pievieno 10 % k ālija karbon āta šķīdumu ar t ādu aprēķinu, lai 1 g 
parauga tiktu pievienots 1 ml š ķīduma, veidojot 30 g 2 % š ķīduma. 
Maisījumu uzkars ē ūdens vann ā līdz 85 °C un nemaisot iztur šaj ā 
temperatūrā 2 stundas. Š ādos apstākļos veidojas termiski stabils gels  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, 5 h)  
Ciete  Ne vair āk kā 3 %  
Proteīns Ne vair āk kā 3 % (faktors N × 5,7)  
Viskozitāte (1 % š ķīdums)  Ne maz āk kā 3 kgm  – 1 s – 1 (25 °C temperat ūrā) 
Ēterī šķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,1 %  
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 5,0 % (800 °C, 3–4 h)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 12,5 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
E 425 (ii) "KONJAC" GLIKOMANN ĀNS 
Sinonīmi 
Definīcija "Konjac" glikomann āns ir ūdenī šķīstošs hidrokolo īds, ko ieg ūst no 
samalta "Konjac" pulvera, mazg ājot ar etanola un ūdens mais ījumu. 
"Konjac" pulveris ir neatt īrīts produkts, ieg ūts no daudzgad īga auga  
Amorphophallus konja c bumbu ļiem. Galven ā sastāvdaļa ir ūdenī 
šķīstošs lielmolekul ārs polisahar īds – glikomann āns, kas sast āv no 
D-mannozes un D-glikozes, kuru mol ārā attiecība ir 1,6:1,0 un kuras 
saistītas ar ß(1-4)-glikoz īdām saitēm, kas sazarojas p ēc katra 50. vai 
60. posma. Aptuveni katrs 19. cukura atlikums ir acetil ēts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 146
 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  500 000–2 000 000  
Pamatviela  Di ētiskās šķiedrvielas kop ējais apjoms: ne maz āk kā 95 % sausnas 
satura  
Apraksts  Baltas l īdz viegli br ūnganas sīkas daļiņas, brīvi plūstošs pulveris bez 
smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Disper ģējams karst ā vai aukst ā ūdenī, veidojot ļoti viskozu š ķīdumu 
ar pH 5,0–7,0. Š ķīdību palielina kars ējot un meh āniski maisot  
Karstumiztur īga gela veidošan ās Pagatavo 2 % parauga š ķīdumu, kars ējot to verdoša ūdens vann ā, 
nepārtraukti maisot, 30 min ūtes un tad š ķīdumu atdzes ē līdz istabas 
temperatūrai. Piln īgi hidrat ētam paraugam istabas temperat ūrā 
pievieno 10 % k ālija karbon āta šķīdumu ar t ādu aprēķinu, lai 1 g 
parauga tiktu pievienots 1 ml š ķīduma, veidojot 30 g 2 % š ķīduma. 
Maisījumu uzkars ē ūdens vann ā līdz 85 °C un nemaisot iztur šaj ā 
temperatūrā 2 stundas. Š ādos apstākļos veidojas termiski stabils gels  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8 % (105 °C, 3 h)  
Ciete  Ne vair āk kā 1 %  
Viskozitāte (1 % š ķīdums)  Ne maz āk kā 20 kgm  – 1 s – 1 (25 °C temperat ūrā) 
Proteīns Ne vair āk kā 1,5 % (N × 5,7) 
Nosaka sl āpekli ar Kjeld āla metodi. Sl āpekļa procentu ālo saturu 
paraugā reizinot ar 5,7, ieg ūst olbaltumvielu procentu ālo saturu 
paraugā 
Ēterī šķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,5 %  
Sulfīts (kā SO  2 ) Ne vair āk kā 4 mg/kg  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,02 %  
Spirtā (50 %) š ķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2,0 %  
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 2,0 % (800 °C, 3–4 h)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 12,5 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 5 g paraug ā 
E 426 SOJAS PUPI ŅU HEMICELULOZE 
Sinonīmi 
Definīcija Sojas pupi ņu hemiceluloze ir att īrīts, ūdenī šķīstošs polisahar īds, kas 
ekstrakcij ā ar karstu ūdeni iegūts no dab īgās šķiedras, ko satur sojas 
pupiņas. Izgulsn ēšanai drīkst lietot tikai etanolu.  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Ūdenī šķīstošs sojas pupi ņu polisahar īds; ūdenī šķīstošas sojas 
pupiņu šķiedras  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 74 % og ļhidrātu ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 147
 
Apraksts  Irdens balts vai iedzelteni balts pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst siltā un aukst ā ūdenī, neveidojot gelu  
pH 5,5 ± 1,5 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 7 % (105 °C, 4 h)  
Proteīns Ne vair ā kā 14 %  
Viskozitāte Ne vair āk kā 200 mPa.s (10 % š ķīdums)  
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 9,5 % (600 °C, 4 h)  
Arsēns Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Etanols  Ne vair āk kā 2 %  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 3 000 kolonijas/g  
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 10 g paraug ā 
E 427 KASIJAS SVE ĶI 
Sinonīmi 
Definīcija Kasijas sve ķi ir malta un att īrīta Cassia tora  un Cassia obtusifoli  
(Leguminosae ) sēklu endosperma, kas satur maz āk nekā 0,05 %  
Cassia occidentalis . Tie sastāv galvenok ārt no lielmolekul āriem poli­
saharīdiem, kuri galvenok ārt veidoti no 1,4- β-D-mannopiranozes 
grupas line ārām ķēdēm, kas savienotas ar 1,6- α-D-galaktopiranozes 
grupām. Mannozes un galaktozes attiec ība ir apm ēram 5:1. 
Ražošanā sēklas ar termisku meh ānisko apstr ādi izloba un atpum ­
puro, tad endospermu sasmalcina un sij ā. Samalto endospermu 
turpmāk attīra, ekstrah ējot ar prop ān-2-olu.  
Pamatviela  Ne maz āk kā 75 % galaktomann āna 
Apraksts  Gaiši dzeltens vai b ālgans pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst etanol ā. Labi disper ģē aukstā ūdenī, veidojot kolo īdu 
šķīdumu.  
Gela veidošan ās ar borātu Parauga ūdens dispersijai pievienot pietiekamu daudzumu n ātrija 
borāta testa šķīduma (TŠ), lai paaugstin ātu pH virs 9; veidojas g ēls. 
Gēla veidošan ās ar ksant āna sveķiem Iesver 1,5 g parauga un 1,5 g ksant āna sveķu un tos samaisa. Šo 
maisījumu (strauji maisot) pievieno 300 ml ūdens 80° temperat ūrā 
400 ml tilpuma v ārglāzē. Maisa līdz maisījums ir izš ķīdis un turpina 
maisīšanu vēl 30 min p ēc izšķīšanas (mais īšanas laik ā uztur tempe ­
ratūru virs 60° C). P ārtrauc mais īšanu un ļaut maisījumam atdzist 
istabas temperat ūrā vismaz 2 stundas.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 148
 
Kad temperat ūra pazemin ās zem 40° C, veidojas stingrs, viskoela ­
stīgs gēls, taču šāds gēls neveidojas atseviš ķi kasijas sve ķu vai ksan ­
tānsveķu 1 % kontrolš ķīdumā, kas sagatavots l īdzīgā veidā. 
Viskozitāte Maz āk nekā 500 mPa ·s (25 °C, 2h, 1 % š ķīdums), kas atbilst vielai 
ar vidējo molekulmasu 200 000–300 000 Da  
Tīrība 
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2,0%  
pH 5,5–8 (1% ūdens šķīdums)  
Koptauki  Ne vair ā kā 1 %  
Proteīns Ne vair āk kā 7 %  
Pelni (kop ā) Ne vair ā kā 1,2 %  
Žāvēšanas zudumi  Ne vair ā kā 12 % (5h, 105 °C)  
Total Anthraquinones  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg (kvalitat īvās noteikšanas robeža)  
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 750 mg/kg prop ān-2-ola  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 5 000 koloniju veidojošo vien ību/g 
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 100 koloniju veidojošo vien ību/g 
Salmonella  spp Nekonstat ē 25 g paraug āf 
Escherichia coli  Nekonstat ē 1 g paraug ā 
E 431 POLIOKSIETIL ĒNA (40) STEAR ĀTS 
Sinonīmi Polioksil (40) stear āts; Polioksietil ēna (40) monostear āts 
Definīcija Komerci ālās pārtikas stear īnskābes monoesteru un diesteru un jaukto 
polioksietil ēna diolu mais ījums (aptuveni ar 40 oksietil ēna vienību 
vidējo polimēra garumu) kop ā ar brīvu poliolu  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Kr ēmkrāsas pārslas vai vaskaina cietviela 25 °C temperat ūrā ar vāju 
smārdu 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, etanolā, metanol ā un etilacet ātā. Nešķīst minerāleļļā 
Saželēšanas interv āls 39 °C–44 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs polioksietil ēta poliola da ļējam tauksk ābes esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 1 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 25 un ne vair āk kā 35 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 27 un ne vair āk kā 40 
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 5 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 149
 
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Etilēnglikoli (mono- un di-)  Ne vair āk kā 0,25 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 432 POLIOKSIETIL ĒNA SORBIT ĀNA MONOLAUR ĀTS (POLISOR ­
BĀTS 20) 
Sinonīmi Polisorb āts 20; Polioksietil ēna (20) sorbit āna monolaur āts 
Definīcija Sorb īta un tā monoanhidr īdu un dianhidr īdu daļējo esteru mais ījums 
ar komerci ālo pārtikas laur īnskābi, kas kondens ēts aptuveni ar 20 
moliem etil ēnoksīda uz molu sorb īta un tā anhidrīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Vismaz 70 % oksietil ēna grupu, kas atbilst vismaz 97,3 % poliok ­
sietilēna (20) sorbit āna monolaur āta uz bez ūdens bāzes 
Apraksts  25 °C temperat ūrā eļļains šķidrums, no citronkr āsas līdz dzintara 
sarkanam, ar v āju, rakstur īgu smārdu 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, etanolā, metanol ā, etilacetātā un dioks ānā. Nešķīst mine­
rāleļļā un petrol ēterī 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs polioksietil ēta poliola da ļējam tauksk ābes esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 2 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 40 un ne vair āk kā 50 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 96 un ne vair āk kā 108  
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Etilēnglikoli (mono- un di-)  Ne vair āk kā 0,25 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 433 POLIOKSIETIL ĒNA SORBIT ĀNA MONOOLE ĀTS (POLISOR ­
BĀTS 80) 
Sinonīmi Polisorb āts 80; Polioksietil ēna (20) sorbit āna monoole āts 
Definīcija Sorb īta un tā monoanhidr īdu un dianhidr īdu daļējo esteru mais ījums 
ar komerci ālo pārtikas ole īnskābi, kas kondens ēts aptuveni ar 20 
moliem etil ēnoksīda uz molu sorb īta un tā anhidrīdu ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 150
 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Vismaz 65 % oksietil ēna grupu, kas atbilst vismaz 96,5 % poliok ­
sietilēna (20) sorbit āna monoole āta uz bez ūdens bāzes 
Apraksts  25 °C temperat ūrā eļļains šķidrums, no citronkr āsas līdz dzintara 
sarkanam, ar v āju, rakstur īgu smārdu 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, etanolā, metanol ā, etilacetātā un toluol ā. Nešķīst mine­
rāleļļā un petrol ēterī 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs polioksietil ēta poliola da ļējam tauksk ābes esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 2 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 45 un ne vair āk kā 55 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 65 un ne vair āk kā 80 
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Etilēnglikoli (mono- un di-)  Ne vair āk kā 0,25 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 434 POLIOKSIETIL ĒNA SORBIT ĀNA MONOPALMIT ĀTS (POLI ­
SORBĀTS 40) 
Sinonīmi Polisorb āts 40; Polioksietil ēna (20) sorbit āna monopalmit āts 
Definīcija Sorb īta un tā monoanhidr īdu un dianhidr īdu daļējo esteru mais ījums 
ar komerci ālo pārtikas palmit īnskābi, kas kondens ēts aptuveni ar 20 
moliem etil ēnoksīda uz molu sorb īta un tā anhidrīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Vismaz 66 % oksietil ēna grupu, kas atbilst vismaz 97 % polioksie ­
tilēna (20) sorbit āna monopalmit āta uz bez ūdens bāzes 
Apraksts  25 °C temperat ūrā eļļains šķidrums vai pusgels, no citronkr āsas līdz 
oranžam, ar v āju, rakstur īgu smārdu 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, etanolā, metanol ā, etilacet ātā un aceton ā. Nešķīst 
minerāleļļā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 151
 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs polioksietil ēta poliola da ļējam tauksk ābes esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 2 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 41 un ne vair āk kā 52 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 90 un ne vair āk kā 107  
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Etilēnglikoli (mono- un di-)  Ne vair āk kā 0,25 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 435 POLIOKSIETIL ĒNA SORBIT ĀNA MONOSTEAR ĀTS (POLISOR ­
BĀTS 60) 
Sinonīmi Polisorb āts 60; Polioksietil ēna (20) sorbit āna monostear āts 
Definīcija Sorb īta un tā monoanhidr īdu un dianhidr īdu daļējo esteru mais ījums 
ar komerci ālo pārtikas stear īnskābi, kas kondens ēts aptuveni ar 20 
moliem etil ēnoksīda uz molu sorb īta un tā anhidrīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Vismaz 65 % oksietil ēna grupu, kas atbilst vismaz 97 % polioksie ­
tilēna (20) sorbit āna monostear āta uz bez ūdens bāzes 
Apraksts  25 °C temperat ūrā eļļains šķidrums vai pusgels, no citronkr āsas līdz 
oranžam, ar v āju, rakstur īgu smārdu 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, etilacetātā un toluol ā. Nešķīst minerāleļļā un augu e ļļās 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs polioksietil ēta poliola da ļējam tauksk ābes esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 2 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 45 un ne vair āk kā 55 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 81 un ne vair āk kā 96 
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 152
 
Etilēnglikoli (mono- un di-)  Ne vair āk kā 0,25 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 436 POLIOKSIETIL ĒNA SORBIT ĀNA TRISTEAR ĀTS (POLISOR ­
BĀTS 65) 
Sinonīmi Polisorb āts 65; Polioksietil ēna (20) sorbit āna tristear āts 
Definīcija Sorb īta un tā monoanhidr īdu un dianhidr īdu daļējo esteru mais ījums 
ar komerci ālo pārtikas stear īnskābi, kas kondens ēts aptuveni ar 20 
moliem etil ēnoksīda uz molu sorb īta un tā anhidrīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Vismaz 46 % oksietil ēna grupu, kas atbilst vismaz 96 % polioksie ­
tilēna (20) sorbit āna tristear āta uz bez ūdens bāzes 
Apraksts  Vaskaina kr ēmkrāsas cietviela 25 °C temperat ūrā ar vāju, rakstur īgu 
smārdu 
Identifikācija 
Šķīdība Disper ģējams ūdenī. Šķīst miner āleļļā, augu e ļļās, petrol ēterī, 
acetonā, ēterī, dioksānā, etanolā un metanol ā 
Saželēšanas interv āls 29–33 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs polioksietil ēta poliola da ļējam tauksk ābes esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 3 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 2 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 88 un ne vair āk kā 98 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 40 un ne vair āk kā 60 
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Etilēnglikoli (mono- un di-)  Ne vair āk kā 0,25 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 153
 
E 440 (i) PEKT ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija Pekt īns sastāv galvenok ārt no daļēji metilesterific ētas poligalakturon ­
skābes un tās nātrija, kālija, kalcija un amonija s āļiem. To ieg ūst, 
ekstrahējot ar ūdeni pārtikas augus, parasti citrusaug ļus vai ābolus. 
Izgulsnēšanai var izmantot tikai metanolu, etanolu un prop ān-2-olu  
Einecs  232-553-0  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 65 % galakturonsk ābes bezpelnu un bez ūdens 
vielā pēc mazgāšanas ar sk ābi un etanolu  
Apraksts  Balts, dzelten īgs, gaiši pel ēcīgs vai gaiši br ūngans pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, veidojot koloid ālu, opalesc ējošu šķīdumu. Neš ķīst 
etanolā. 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, 2 h)  
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 1 % (neš ķīst aptuveni 3 N s ālsskābē) 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg bez ūdens viela  
Slāpekļa saturs  Ne vair āk kā 1,0 % p ēc mazgāšanas ar sk ābi un etanolu  
Kopā nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 3 %  
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 1 % brīvā metanola, etanola, prop ān-2-ola, atseviš ķi vai 
kopā (bez gaistoš ām vielām) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 440 (ii) AMID ĒTS PEKT ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija Amid ēts pektīns sastāv galvenok ārt no daļēji metilesterific ētas un 
amidētas poligalakturonsk ābes un t ās nātrija, kālija, kalcija un 
amonija s āļiem. To ieg ūst, ekstrah ējot ar ūdeni pārtikas augus, 
parasti citrusaug ļus vai ābolus, un apstr ādājot ar amonjaku s ārmainā 
vidē. Izgulsnēšanai var izmantot tikai metanolu, etanolu un prop ān- 
2-olu  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 154
 
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 65 % galakturonsk ābes bezpelnu un bez ūdens 
vielā pēc mazgāšanas ar sk ābi un etanolu  
Apraksts  Balts, dzelten īgs, gaiši pel ēcīgs vai gaiši br ūngans pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, veidojot koloid ālu, opalesc ējošu šķīdumu. Neš ķīst 
etanolā. 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, 2 h)  
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 1 % (neš ķīst aptuveni 3 N s ālsskābē) 
Amidēšanas pak āpe Ne vair āk kā 25 % no kop ējā karboksilgrupu skaita  
Sēra dioksīda atliekas  Ne vair āk kā 50 mg/kg bez ūdens viela  
Slāpekļa saturs  Ne vair āk kā 2,5 % p ēc vielas mazg āšanas ar sk ābi un etanolu  
Kopā nešķīstošas vielas:  Ne vair āk kā 3 %  
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 1 % metanola, etanola, prop ān-2-ola, atseviš ķi vai kopā 
(bez gaistoš ām vielām) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 442 AMONIJA FOSFAT ĪDI 
Sinonīmi Fosfat īdskābes amonija s āļi; fosforil ētu glicer īdu amonija s āļu 
maisījums  
Definīcija Fosfat īdskābju amonija s āļu maisījums, kuru ieg ūst no pārtikas 
taukiem un e ļļas. Viena, divas vai tr īs glicerīdgrupas var b ūt saistītas 
ar fosforu. Turkl āt divi fosforesteri var b ūt savienoti k ā 
fosfatidilfosfat īdi 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 3 % un ne vair āk kā 3,4 % fosfora (p ēc svara) un ne 
mazāk kā 1,2 % un ne vair āk kā 1,5 % amonija (apr ēķināts kā 
slāpeklis)  
▼M3 
Apraksts  E ļļaina pusš ķidra viela l īdz taukains š ķidrums  
▼B 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst taukos. Neš ķīst ūdenī. Daļēji šķīst etanolā un aceton ā 
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 155
 
Fosfāta tests  Iztur testu  
Tīrība 
Petrolēterī nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2,5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 444 SAHAROZES ACET ĀTA IZOBUTIR ĀTS 
Sinonīmi SAIB  
Definīcija Saharozes acet āta izobutir āts ir produktu mais ījums, kas rodas 
pārtikas saharozes esterifik ācijas reakcij ā ar etiķskābes anhidr īdu 
un izosviestsk ābes anhidr īdu, ja reakcijas mais ījumu pārdestilē. 
Produktu mais ījums satur visas iesp ējamās esteru kombin ācijas, un 
acetātu molārā attiecība pret izobutir ātiem ir aptuveni 2:6  
Einecs  204-771-6  
Ķīmiskais nosaukums  Saharozes diacet āta heksaizobutir āts 
Ķīmiskā formula  C  40 H 62 O 19 
Molekulmasa  832-856 (aptuveni) C  40 H 62 O 19 : 846,9  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,8 % un ne vair āk kā 101,9 % C  40 H 62 O 19 
Apraksts  B āls salmu kr āsas šķidrums, dzidrs un bez nogulsn ēm, ar vāju 
smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst lielākajā daļā organisko š ķīdinātāju 
Refrakcijas koeficients  [n]  D 40 : 1,4492–1,4504  
Relatīvais blīvums  [d]  25 D : 1,141–1,151  
Tīrība 
Triacetīns Ne vair āk kā 0,1 %  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 0,2 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 524 un ne vair āk kā 540  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 445 KOLOFONIJA GLICER ĪNA ESTERI 
Sinonīmi Estera sve ķi 
Definīcija Koksnes kolofonija kolofonijsk ābju tri- un diglicer īnesteru mais ī­
jums. Kolofoniju ieg ūst no veciem priežu celmiem, ekstrah ējot ar 
šķīdinātāju un attīrot produktu. Šis nosaukums neattiecas uz viel ām, 
kuras iegūst no augošu priežu izsv īdumsveķiem, un uz viel ām, kuras 
iegūst no tale ļļas sveķiem, kas ir sulf ātcelulozes ražošanas blaku ­
sprodukts. Galaprodukts sast āv aptuveni no 90 % sve ķskābju un  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 156
 
10 % neitr ālu vielu (savienojumi, kas nav sk ābes). Sve ķu skābā 
frakcija ir izom ēro diterpeno īdu monokarbonsk ābju mais ījums ar 
empīrisko formulu C  20 H 30 O 2 , no kur ām galven ā ir abietīnskābe. 
Vielu attīra, destilējot ar ūdens tvaiku  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Cieta viela dzelten ā līdz gaišā dzintarkr āsā 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, šķīst acetonā 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs savienojumam  
Tīrība 
Šķīduma relat īvais blīvums  [d]  20 25 ne mazāks kā 0,935, noteikts 50 % d-limonena (97 %, v.t. 
175,5–176,0 °C, d  20 4 : 0,84) šķīdumā 
Mīksttapšanas temperat ūra Starp 82 °C un 90 °C  
Skābes vērtība Ne maz āk kā 3 un ne vair āk kā 9 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 15 un ne vair āk kā 45 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Taleļļas sveķu iztrūkuma tests (s ēra tests)  Ja sēru saturošus organiskus savienojumus kars ē nātrija formi āta 
klātbūtnē, sērs pārvēršas par hidrogensulf īdu, kuru viegli var 
konstatēt ar svina acet āta papīru. Pozitīvs tests nor āda, ka produkts 
ir taleļļas sveķi, nevis kolofonija sve ķi 
E 450 (i) DIN ĀTRIJA DIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Din ātrija dihidrogendifosf āts; Dinātrija dihidrogenpirofosf āts; Nātrija 
skābais pirofosf āts; Dinātrija pirofosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-835-0  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija dihidrogendifosf āts 
Ķīmiskā formula  Na  2 H 2 P 2 O 7 
Molekulmasa  221,94  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 95 % din ātrija difosf āta 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 63,0 % un ne vair āk kā 64,5 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 157
 
Apraksts  Balts pulveris vai graudi  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī 
pH 3,7–5,0 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, 4 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 1 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 200 mg/kg  
E 450 (ii) TRIN ĀTRIJA DIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Din ātrija pirofosf āts; Trinātrija monohidrogendifosf āts; Trinātrija 
monohidrogenpirofosf āts; Trinātrija difosf āts 
Definīcija 
Einecs  238-735-6  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  Monohidr āts: Na  3 HP 2 O 7 · H 2 O 
Bezūdens viela: Na  3 HP 2 O 7 
Molekulmasa  Monohidr āts: 261,95 
Bezūdens viela: 243,93  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % žāvētā vielā 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 57 % un ne vair āk kā 59 %  
Apraksts  Balts pulveris vai graudi ņi, sastopams k ā bezūdens viela vai k ā 
monohidr āts 
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī 
pH 6,7–7,5 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 4,5 % bez ūdens vielā (450–550 °C) 
Ne vairāk kā 11,5 % monohidr āta bāzes 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, 4 h) bez ūdens viela 
Ne vairāk kā 1,0 % (105 °C, 4 h) monohidr āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 158
 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 450 (iii) TETRAN ĀTRIJA DIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Tetran ātrija pirofosf āts; Tetran ātrija difosf āts; tetranātrija fosfāts 
Definīcija 
Einecs  231-767-1  
Ķīmiskais nosaukums  Tetran ātrija difosf āts 
Ķīmiskā formula  Bez ūdens viela: Na  4 P 2 O 7 
Dekahidrāts: Na  4 P 2 O 7 · 10H  2 O 
Molekulmasa  Bez ūdens viela: 265,94 
Dekahidrāts: 446,09  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % Na  4 P 2 O 7 izkarsētā vielā 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 52,5 % un ne vair āk kā 54,0 %  
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai balts krist ālisks vai granulveida 
pulveris. Dekahidr āts sausā gaisā daļēji zaudē kristalizācijas ūdeni 
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
pH 9,8–10,8 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % bez ūdens sāls, ne maz āk kā 38 % un ne vair āk 
kā 42 % dekadrit ātam (105 °C, 4 h, tad 550 °C, 30 min)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 450 (v) TETRAK ĀLIJA DIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Tetrak ālija pirofosf āts 
Definīcija 
Einecs  230-785-7  
Ķīmiskais nosaukums  Tetrak ālija difosf āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 159
 
Ķīmiskā formula  K  4 P 2 O 7 
Molekulmasa  330,34 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % (800 °C 0,5 h) 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 42,0 % un ne vair āk kā 43,7 % bez ūdens 
vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts, ļoti higroskopisks pulveris  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
pH 10,0–10,8 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2 % (105 °C, 4 h, tad 550 °C, 30 min)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,2 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 450 (vi) DIKALCIJA DIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Kalcija pirofosf āts 
Definīcija 
Einecs  232-221-5  
Ķīmiskais nosaukums  Dikalcija difosf āts; 
Dikalcija pirofosf āts 
Ķīmiskā formula  Ca  2 P 2 O 7 
Molekulmasa  254,12  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 55 % un ne vair āk kā 56 %  
Apraksts  Smalks balts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst atšķaidītā sālsskābē un slāpekļskābē 
pH 5,5–7,0 (10 % suspensija ūdenī) 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,5 % (800 °C ± 25 °C, 30 min)  
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg (k ā fluors)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 160
 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 450 (vii) KALCIJA DIHIDROGENDIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Sk ābais kalcija pirofosf āts; Monokalcija dihidrogenpirofosf āts 
Definīcija 
Einecs  238-933-2  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija dihidrogendifosf āts 
Ķīmiskā formula  CaH  2 P 2 O 7 
Molekulmasa  215,97  
Pamatviela  Ne maz āk kā 90 % bez ūdens viela 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 61 % un ne vair āk kā 66 %  
Apraksts  Balti krist āli vai pulveris  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
Tīrība 
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,4 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 800 mg/kg. Šo noteikumu piem ēro līdz 2015. gada 
31. martam. 
Ne vairāk kā 200 mg/kg. Šo noteikumu piem ēro no 2015. gada 
1. aprīļa. 
▼M10  
E 450 (ix) MAGNIJA DIHIDROGENDIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Sk ābais magnija pirofosf āts, monomagnija dihidrogenpirofosf āts, 
magnija difosf āts, magnija pirofosf āts 
Definīcija Magnija dihidrogendifosf āts ir difosforsk ābes skābais magnija s āls. 
To ražo, ūdenī disperģētu magnija hidroks īdu lēni pievienojot fosfor ­
skābei līdz molārā attiecība starp Mg un P ir aptuveni 1:2. Reakcijas 
laikā temperat ūru uztur zem 60 °C. Reakcijas mais ījumam pievieno 
aptuveni 0,1 % ūdeņraža peroks īda, un suspensiju p ēc tam kars ē un 
maļ. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 161
 
Einecs  244-016-8  
Ķīmiskais nosaukums  Monomagnija dihidrogendifosf āts 
Ķīmiskā formula  MgH  2 P 2 O 7 
Molekulmasa  200,25  
Pamatviela  P  2 O 5 saturs ne maz āk kā 68 % un ne vair āk kā 70,5 % (apr ēķināts 
kā P 2 O 5 ) 
MgO saturs ne maz āk kā 18,0 % un ne vair āk kā 20,5 % (apr ēķināts 
kā MgO)  
Apraksts  Balti krist āli vai pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī, praktiski neš ķīst etanolā 
Daļiņu izmērs Vid ējais daļiņu izmērs ir no 10 l īdz 50 μm 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (800 °C, 0,5 h)  
Fluorīds Ne vair āk kā 20 mg/kg (k ā fluors)  
Alumīnijs Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg.  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼B 
E 451 (i) PENTAN ĀTRIJA TRIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Pentan ātrija tripolifosf āts; Nātrija tripolifosf āts 
Definīcija 
Einecs  231-838-7  
Ķīmiskais nosaukums  Pentan ātrija trifosf āts 
Ķīmiskā formula  Na  5 O 10 P 3 · nH  2 O (n = 0 vai 6)  
Molekulmasa  367,86  
Pamatviela  Ne maz āk kā 85,0 % (bez ūdens viela) vai 65,0 % (heksahidr āts) 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 56 % un ne vair āk kā 59 % (bez ūdens 
viela) vai ne maz āk kā 43 % un ne vair āk kā 45 % (heksahidr āts) ▼M10  2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 162
 
Apraksts  Nedaudz higroskopiskas baltas granulas vai pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
pH 9,1–10,2 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens viela: Ne vair āk kā 0,7 % (105 °C, 1 h) 
Heksahidr āts: Ne vair āk kā 23,5 % (60 °C, 1 h, tad 105 °C, 4 h)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,1 %  
Augstāki polifosf āti Ne vair āk kā 1 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 451 (ii) PENTAK ĀLIJA TRIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Pentak ālija tripolifosf āts; Kālija trifosf āts; Kālija tripolifosf āts 
Definīcija 
Einecs  237-574-9  
Ķīmiskais nosaukums  Pentak ālija trifosf āts; Pentak ālija tripolifosf āts 
Ķīmiskā formula  K  5 O 10 P 3 
Molekulmasa  448,42  
Pamatviela  Ne maz āk kā 85 % bez ūdens viela 
P 2 O 5 saturs ne maz āk kā 46,5 % un ne vair āk kā 48 %  
Apraksts  Ļoti higroskopisks balts pulveris vai granulas  
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī 
Kālija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
pH 9,2–10,5 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,4 % (105 °C, 4 h, tad 550 °C, 30 min)  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 2 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 163
 
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 452 (i) N ĀTRIJA POLIFOSF ĀTS 
I. ŠĶĪSTOŠS POLIFOSF ĀTS 
Sinonīmi N ātrija heksametafosf āts; Nātrija tetrapolifosf āts; Grēma sāls; Nātrija 
polifosfāti, stiklveida; N ātrija polimetafosf āts; Nātrija metafosf āts 
Definīcija Š ķīstošos nātrija polifosf ātus iegūst, izkaus ējot un pēc tam atdzes ējot 
nātrija ortofosf ātus. Tā ir savienojumu klase, kas sast āv no dažādiem 
amorfiem, ūdenī šķīstošiem polifosf ātiem, kas veidoti no metafosf āta 
grupu line ārām ķēdēm (NaPO  3 )x, kur x ≥ 2 un ķēžu galos ir Na  2 PO 4 
grupas. Š īs vielas parasti identific ē vai nu p ēc attiecības Na  2 O/P  2 O 5 , 
vai pēc P  2 O 5 satura. Attiec ība Na  2 O/P  2 O 5 mainās no aptuveni 1,3 
nātrija tetrapolifosf ātā, kur x ir aptuveni 4; l īdz 1,1 Gr ēma sālim, ko 
parasti sauc par n ātrija heksametafosf ātu), kur x = 13 l īdz 18; un l īdz 
aptuveni 1,0 n ātrija polifosf ātiem ar liel āku molekulmasu, kur x = 20 
līdz 100 vai vair āk. Šo šķīdumu pH main ās no 3,0 l īdz 9,0  
Einecs  272-808-3  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija polifosf āts 
Ķīmiskā formula  T ādu lineāri kondens ētu polifosforsk ābju nātrija sāļu heterog ēns 
maisījums, kam visp ārīgā formula ir H  (n + 2)  P n O (3n + 1)  , kur n nav 
mazāks par 2  
Molekulmasa  (102)  n 
Pamatviela  P  2 O 5 saturs ne maz āk kā 60 % un ne vair āk kā 71 % kars ētā vielā 
Apraksts  Bezkr āsas vai balti caursp īdīgi stiklveida gabali ņi, granulas vai 
pulveri  
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī 
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
pH 3,0–9,0 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,1 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
II. NEŠĶĪSTOŠS POLIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Neš ķīstošs nātrija metafosf āts; Madrela s āls; Nešķīstošs nātrija poli­
fosfāts; IMP  
Definīcija Neš ķīstošais nātrija metafosf āts ir lielmolekul ārs nātrija polifosf āts, 
kas veidots no div ām garām metafosf āta ķēdēm (NaPO  3 ) x , kuras 
savītas spirālē ap asi pret ējos virzienos. Attiec ība Na  2 O/P  2 O 5 ir 
aptuveni 1,0. Vielas suspensijas ūdenī (attiecībā 1 pret 3) pH ir 
aptuveni 6,5  
Einecs  272-808-3  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 164
 
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija polifosf āts 
Ķīmiskā formula  T ādu lineāri kondens ētu polifosforsk ābju nātrija sāļu heterog ēns 
maisījums, kam visp ārīgā formula ir H  (n + 2)  P n O (3n + 1)  , kur n nav 
mazāks par 2  
Molekulmasa  (102)  n 
Pamatviela  P  2 O 5 saturs ne maz āk kā 68,7 % un ne vair āk kā 70,0 %  
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, šķīst minerālskābēs un kālija un amonija (bet ne 
nātrija) hlor īdu šķīdumos  
Nātrija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
pH Aptuveni 6,5 (1 no 3 suspensij ām ūdenī) 
Tīrība 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 452 (ii) K ĀLIJA POLIFOSF ĀTS 
Sinonīmi K ālija metafosf āts; Kālija polimetafosf āts; Kurola s āls 
Definīcija 
Einecs  232-212-6  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija polifosf āts 
Ķīmiskā formula  (KPO  3 )n 
Tādu lineāri kondens ētu polifosforsk ābju kālija sāļu heterog ēns 
maisījums, kam visp ārīgā formula ir H  (n + 2)  P n O (3n + 1)  , kur n nav 
mazāks par 2  
Molekulmasa  (118)  n 
Pamatviela  P  2 O 5 saturs ne maz āk kā 53,5 % un ne vair āk kā 61,5 % kars ētā 
vielā 
Apraksts  Smalks balts pulveris vai krist āli vai bezkr āsainas stiklveida 
plāksnītes 
Identifikācija 
Šķīdība 1 g izš ķīst 100 ml 4 % n ātrija acetāta šķīdumā 
Kālija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
pH Ne vair āk kā 7,8 (1 % suspensija)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2 % (105 °C, 4 h, tad 550 °C, 30 min)  
Cikliskie fosf āti Ne vair āk kā 8 % P  2 O 5 satura  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 165
 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 452 (iii) N ĀTRIJA KALCIJA POLIFOSF ĀTS 
Sinonīmi N ātrija kalcija polifosf āts, stiklveida  
Definīcija 
Einecs  233-782-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija kalcija polifosf āts 
Ķīmiskā formula  (NaPO  3 ) n CaO, kur n parasti ir 5  
Molekulmasa  
Pamatviela  P  2 O 5 saturs ne maz āk kā 61 % un ne vair āk kā 69 % kars ētā vielā 
Apraksts  Balti stiklveida krist āli, sfēras 
Identifikācija 
pH Aptuveni 5–7 (1 % m/m dispersij ā) 
CaO saturs  7 %–15 % m/m  
Tīrība 
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 452 (iv) KALCIJA POLIFOSF ĀTS 
Sinonīmi Kalcija metafosf āts; Kalcija polimetafosf āts 
Definīcija 
Einecs  236-769-6  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija polifosf āts 
Ķīmiskā formula  (CaP  2 O 6 )n 
Tādu lineāri kondens ētu polifosforsk ābju kalcija s āļu heterog ēns 
maisījums, kam visp ārīgā formula ir H  (n + 2)  P n O (n + 1)  , kur n nav 
mazāks par 2  
Molekulmasa  (198)  n 
Pamatviela  P  2 O 5 saturs ne maz āk kā 71 % un ne vair āk kā 73 % kars ētā vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Parasti š ķīst ūdenī ierobežot ā daudzum ā. Šķīst skābā vidē 
Kalcija tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 166
 
Fosfāta tests  Iztur testu  
CaO saturs  27–29,5 %  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2 % (105 °C, 4 h, tad 550 °C, 30 min)  
Cikliskie fosf āti Ne vair āk kā 8 % P  2 O 5 satura  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā fluors)  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 459 BETA-CIKLODEKSTR ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija Beta-ciklodekstr īns ir nereduc ējošs cikliskais sahar īds, kas sast āv no 
septiņām α-1,4-saistītām D-glikopiranozila vien ībām. Produktu ražo 
ar cikloglikoziltransfer āzes (CGT) fermentu, ko ieg ūst no  Bacillus 
circulans , Paenibacillus macerans  vai rekombinant ā Bacillus liche ­
niformis  celma SJ1608 uz da ļēji hidroliz ētas cietes b āzes 
Einecs  231-493-2  
Ķīmiskais nosaukums  Cikloheptaamiloze  
Ķīmiskā formula  (C  6 H 10 O 5 ) 7 
Molekulmasa  1 135  
Pamatviela  Vismaz 98,0 % (C  6 H 10 O 5 ) 7 uz bezūdens bāzes 
Apraksts  Balta vai gandr īz balta krist āliska cietviela faktiski bez sm ārda 
Ūdens šķīduma izskats  Dzidrs un bezkr āsains  
Identifikācija 
Šķīdība Da ļēji šķīst ūdenī; labi šķīst karstā ūdenī; nedaudz š ķīst etanolā 
Īpatnējā griešana  [ α] D 25 + 160° līdz + 164° (1 % š ķīdums)  
pH vērtība: 5,0–8,0 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair ā kā 14 % (Karla Fišera metode)  
Other cyclodextrins  Ne vair āk kā 2 % bez ūdens viela  
Šķīdinātāju atliekas  Toluols un trihloretil ēns – katrs ne vair āk kā 1 mg/kg  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M8 
E 460 (i) MIKROKRIST ĀLISKĀ CELULOZE, CELULOZES GELS  
Sinonīmi 
▼B 
Definīcija Mikrokrist āliskā celuloze ir att īrīta, daļēji depolimeriz ēta celuloze, 
kas iegūta, apstrādājot ar miner ālskābēm alfa-celulozi, ieg ūtu kā 
mīkstu masu (pulpu) no dabiska š ķiedrveida augu izejmateri āla. Poli­
merizācijas pakāpe parasti maz āka par 400  
Einecs  232-674-9  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 167
 
Ķīmiskais nosaukums  Celuloze  
Ķīmiskā formula  (C  6 H 10 O 5 ) n 
Molekulmasa  Aptuveni 36 000  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 %, apr ēķināta kā bezūdens viela  
Daļiņu izmērs Ne maz āk kā 5 μm (ne vair āk kā 10 % da ļiņu mazākas par 5 μm) 
Apraksts  Smalks balts vai pel ēkbalts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, etanolā, dietilēterī un atšķaidītās minerālskābēs. 
Nedaudz š ķīst nātrija hidroks īda šķīdumā 
Krāsas reakcija  Pie 1 mg parauga pievieno 1 ml fosforsk ābes un kars ē ūdens vann ā 
30 minūtes. Pievieno 4 ml pirokateh īna šķīduma fosforsk ābē (1/4) un 
karsē 30 minūtes. Parādās sarkans kr āsojums  
Infrasarkan ās absobcijas spektroskopija  Jānosaka  
Suspensijas tests  30 g parauga sajauc ar 270 ml ūdens, maisa meh āniskajā maisītājā 
(12 000 apgr./min) piecas min ūtes. Iegūtais maisījums ir br īvi tekoša 
suspensija vai smaga, kunku ļaina, grūti tekoša suspensija, kas gr ūti 
noslāņojas un satur daudz iesl ēgtu gaisa burbu ļu. Ja ir ieg ūta brīvi 
tekoša suspensija, 100 ml no t ās pārnes 100 ml m ērcilindrā un vienu 
stundu ļauj nostāties. Nos ēžas nogulsnes, un atdal ās virsnogulš ņu 
šķidrums  
pH Starp 5,0 un 7,5 (virsnogulš ņu šķīdumā) un 7,5 (10 % suspensij ā 
ūdenī) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 7 % (105 °C, 3 h)  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,24 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Ciete  Nav konstat ējama 
Pie 20 ml dispersijas, kas ieg ūta, veicot identific ēšanu, suspensijas 
testu, pievieno dažus pilienus joda š ķīduma un samaisa. Nedr īkst 
parādīties violeti zils vai zils kr āsojums  
Karboksila grupas  Ne vair āk kā 1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 460 (ii) CELULOZES PULVERIS 
Definīcija Celulozes pulveris ir att īrīta, mehāniski sasmalcin āta celuloze, kas 
pagatavota, apstr ādājot alfa-celulozi, ko ieg ūst kā mīkstu masu 
(pulpa) no š ķiedrveida augu izejmateri āla 
Einecs  232-674-9  
Ķīmiskais nosaukums  Celuloze; Line ārs polimērs no 1:4 saist ītām glikozes grup ām 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 10 O 5 ) n 
Molekulmasa  (162)  n (n parasti ir 1 000 un liel āks) 
Pamatviela  Ne maz āk par 92 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 168
 
Daļiņu izmērs Ne maz āk kā 5 μm (ne vair āk kā 10 % da ļiņu mazākas par 5 μm) 
Apraksts  Balts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, etanolā, dietilēterī un atšķaidītās minerālskābēs. 
Nedaudz š ķīst nātrija hidroks īda šķīdumā 
Suspensijas tests  30 g parauga sajauc ar 270 ml ūdens, maisa meh āniskajā maisītājā 
(12 000 apgr./min) piecas min ūtes. Iegūtais maisījums ir br īvi tekoša 
suspensija vai smaga, kunku ļaina, grūti tekoša suspensija, kas gr ūti 
noslāņojas un satur daudz iesl ēgtu gaisa burbu ļu. Ja ir ieg ūta brīvi 
tekoša suspensija, 100 ml no t ās pārnes 100 ml m ērcilindrā un vienu 
stundu ļauj nostāties. Nos ēžas nogulsnes, un atdal ās virsnogulš ņu 
šķidrums  
pH Starp 5,0 un 7,5 (virsnogulš ņu šķīdumā) un 7,5 (10 % suspensij ā 
ūdenī) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 7 % (105 °C, 3 h)  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 1,0 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,3 % (800 ± 25 °C)  
Ciete  Nav konstat ējami 
Pie 20 ml dispersijas, kas ieg ūta, veicot identific ēšanu, suspensijas 
testu, pievieno dažus pilienus joda š ķīduma un samaisa. Nedr īkst 
parādīties violeti zils vai zils kr āsojums  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 461 METILCELULOZE 
Sinonīmi Celulozes metil ēteris 
Definīcija Metilcelulozi ieg ūst tieši no š ķiedrveida augu materi āla, un tā ir 
daļēji ēterificēta ar metilgrup ām 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Celulozes metil ēteris 
Ķīmiskā formula  Polim ērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar visp ārīgo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 )(OR  3 ), kur R  1 , R  2 , R  3 katra var b ūt viena no 
šādām grupām: 
— H 
— CH  3 vai 
— CH  2 CH 3 
Molekulmasa  Aptuveni no 20 000 l īdz 380 000  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 25 % un ne vair āk kā 33 % metoksigrupu 
(-OCH  3 ) un ne vair āk kā 5 % hidroksietoksigrupu (-OCH  2 CH 2 OH) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 169
 
Apraksts  Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pel ēcīgs graudains vai 
šķiedrveida pulveris bez smaržas un garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru l īdz opalesc ējošu viskozu koloid ālu 
šķīdumu. 
Nešķīst etanolā, ēterī un hloroform ā. 
Šķīst ledus eti ķskābē 
pH Ne maz āk kā 5,0 un ne vair āk kā 8,0 (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10 % (105 °C, 3 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 1,5 % (800 ± 25 °C)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 462 ETILCELULOZE 
Sinonīmi Celulozes etil ēteris 
Definīcija Etilceluloze ir celuloze, kas ieg ūta tieši no augu š ķiedrvielām, tās 
daļēji eterific ējot ar etilgrup ām 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Celulozes etil ēteris 
Ķīmiskā formula  Polim ērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar visp ārīgo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 ), kur R  1 un R  2 ir 
— H 
— CH  2 CH 3 
Molekulmasa  
Pamatviela  Sausna satur ne maz āk kā 44 % un ne vair āk kā 50 % etoksigrupu 
(-OC  2 H 5 ) (ekvivalents ne vair āk kā 2,6 etoksilgrup ām uz vienu anhi ­
droglikozes atlikumu)  
Apraksts  Nedaudz higroskopisks balts vai dzelten īgs pulveris bez smaržas un 
garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī, glicerīnā un prop ān1,2-diolā, atkarībā no 
etoksigrupu satura lab āk vai slikt āk šķīstošs dažos citos organiskajos 
šķīdinātājos. Etilceluloze, kas satur ne vair āk kā 46–48 % etoksi ­
grupu, labi š ķīst tetrahidrofur ānā, metilacet ātā, hloroform ā un aromā­
tisko ogļūdeņražu mais ījumos ar etanolu. Etilceluloze, kas satur 
46–48 % vai vair āk etoksigrupu, labi š ķīst etanolā, metanol ā, toluolā, 
hloroform ā un etilacet ātā 
Plēves veidošan ās tests  5 g parauga izš ķīdina 95 g toluola un etanola mais ījumā 80:20 (w/ 
w). Veidojas dzidrs, stabils, mazliet dzeltens š ķīdums. Uz stikla 
plates izlej dažus mililitrus š ķīduma un ļauj šķīdinātājam iztvaikot. 
Veidojas bieza, iztur īga, viendab īga, dzidra pl ēve. Tā ir viegli 
uzliesmojoša  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 170
 
pH Neitr āls pēc lakmusa (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 3 % (105 °C, 2 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,4 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 463 HIDROKSIPROPILCELULOZE 
Sinonīmi Celulozes hidroksipropil ēteris 
Definīcija Hidroksipropilcelulozi ieg ūst tieši no š ķiedrveida augu materi āla, un 
tā ir daļēji ēterificēta ar hidroksipropilgrup ām 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Celulozes hidroksipropil ēteris 
Ķīmiskā formula  Polim ērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar visp ārīgo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 )(OR  3 ), kur R  1 , R  2 , R  3 katra var b ūt viena no 
šādām grupām: 
— H 
— CH  2 CHOHCH  3 
— CH  2 CHO(CH  2 CHOHCH  3 )CH  3 
— CH  2 CHO[CH  2 CHO(CH  2 CHOHCH  3 )CH  3 ]CH  3 
Molekulmasa  Aptuveni no 30 000 l īdz 1 000 000  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur ne vair āk kā 80,5 % hidroksipropoksigrupu 
(-OCH  2 CHOHCH  3 ), kas atbilst ne vair āk kā 4,6 hidroksipropil ­
grupām vienā anhidroglikozes grup ā 
Apraksts  Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pel ēcīgs graudains vai 
šķiedrveida pulveris bez smaržas un garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru l īdz opalesc ējošu viskozu koloid ālu 
šķīdumu. Šķīst etanolā. Nešķīst ēterī 
Gāzu hromatogr āfija Aizvietot ājus nosaka ar g āzu hromatogr āfijas metodi  
pH Ne maz āk kā 5,0 un ne vair āk kā 8,0 (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10 % (105 °C, 3 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % noteikti pie 800 ± 25 ° C  
Propilēna hlorhidr īni Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 171
 
E 464 HIDROKSIPROPILMETILCELULOZE 
Sinonīmi 
Definīcija Hidroksipropilmetilcelulozi ieg ūst tieši no š ķiedrveida augu mate ­
riāla, un tā ir daļēji ēterificēta ar metilgrup ām un satur nelielu 
daudzumu hidroksipropilaizvietot āju 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Metilcelulozes 2-hidroksipropil ēteris 
Ķīmiskā formula  Polim ērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar visp ārīgo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 )(OR  3 ), kur R  1 , R  2 R 3 katra var b ūt viena no 
šādām grupām: 
— H 
— CH  3 
— CH  2 CHOHCH  3 
— CH  2 CHO (CH  2 CHOHCH  3 ) CH  3 
— CH  2 CHO[CH  2 CHO (CH  2 CHOHCH  3 ) CH  3 ]CH  3 
Molekulmasa  Aptuveni no 13 000 l īdz 200 000  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur ne maz āk kā 19 % un ne vair āk kā 30 % 
metoksigrupu (-OCH  3 ) un ne maz āk kā 3 % un ne vair āk kā 
12 % hidroksipropoksigrupu (-OCH  2 CHOHCH  3 ) 
Apraksts  Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pel ēcīgs graudains vai 
šķiedrveida pulveris bez smaržas un garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru l īdz opalesc ējošu viskozu koloid ālu 
šķīdumu. Neš ķīst etanolā 
Gāzu hromatogr āfija Aizvietot ājus nosaka ar g āzu hromatogr āfijas metodi  
pH Ne maz āk kā 5,0 un ne vair āk kā 8,0 (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10 % (105 °C, 3 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 1,5 % produktiem ar viskozit āti 50 mPa.s vai vair āk 
Ne vairāk kā 3 % produktiem ar viskozit āti mazāku par 50 mPa ·s 
Propilēna hlorhidr īni Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 465 ETILMETILCELULOZE 
Sinonīmi Metiletilceluloze  
Definīcija Etilmetilcelulozi ieg ūst tieši no š ķiedrveida augu materi āla, un tā ir 
daļēji ēterificēta ar metil- un etilgrup ām 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Celulozes etilmetil ēteris ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 172
 
Ķīmiskā formula  Polim ērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar visp ārīgo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 )(OR  3 ), kur R  1 , R  2 R 3 katra var b ūt viena no 
šādām grupām: 
— H 
— CH  3 
— CH  2 CH 3 
Molekulmasa  Aptuveni no 30 000 l īdz 40 000  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 3,5 % un ne vair āk kā 6,5 % metoksigrupu 
(-OCH  3 ), ne maz āk kā 14,5 % un ne vair āk kā 19 % etoksigrupu 
(-OCH  2 CH 3 ) un ne maz āk kā 13,2 % un ne vair āk kā 19,6 % kop ējo 
alkoksigrupu, kas apr ēķinātas kā metoksigrupa (bez ūdens vielā) 
Apraksts  Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pel ēcīgs graudains vai 
šķiedrveida pulveris bez smaržas un garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru l īdz opalesc ējošu viskozu koloid ālu 
šķīdumu. Šķīst etanolā. Nešķīst ēterī 
pH Ne maz āk kā 5,0 un ne vair āk kā 8,0 (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (š ķiedrām) un ne vair āk kā 10 % (pulverim) 
(105 °C, l īdz konstantam svaram)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,6 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M8 
E 466 NĀTRIJA KARBOKSIMETILCELULOZE, CELULOZES SVE ĶI 
Sinonīmi NaCMC; n ātrija CMC  
Definīcija N ātrija karboksimetilceluloze ir tieši no š ķiedraugu materi āla iegūtas 
celulozes karboksimetil ētera daļējs nātrija sāls. 
▼B 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Celulozes karboksimetil ētera nātrija sāls 
Ķīmiskā formula  Polim ērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar visp ārīgo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 )(OR  3 ), kur R  1 , R  2 R 3 katra var b ūt viena no 
šādām grupām: 
— H 
— CH  2 COONa 
— CH  2 COOH  
Molekulmasa  Liel āka par aptuveni 17 000 (polimeriz ācijas pakāpe aptuveni 100)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pel ēcīgs graudains vai 
šķiedrveida pulveris bez smaržas un garšas  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 173
 
Identifikācija 
Šķīdība Ar ūdeni veido viskozu koloid ālu šķīdumu. Neš ķīst etanolā 
Putu tests  1 % parauga š ķīdumu intens īvi krata. Nepar ādās putu sl ānis. (Šis 
tests ļauj atšķirt nātrija karboksimetilcelulozi no citiem celulozes 
ēteriem)  
Nogulšņu veidošan ās Pie 5 ml 0,5 % parauga š ķīduma pievieno 5 ml 5 % vara sulf āta vai 
alumīnija sulfāta šķīduma. Par ādās nogulsnes. (Šis tests ļauj atšķirt 
nātrija karboksimetilcelulozi no citiem celulozes ēteriem un no žela ­
tīna, baltās akācijas sveķiem un tragakanta)  
Krāsas reakcija  0,5 g pulverveida n ātrija karboksimetilcelulozes pievieno pie 50 ml 
ūdens maisot, kam ēr rodas viendab īga dispersija. Turpina mais īt, 
kamēr rodas dzidrs š ķīdums, kuru izmanto testam. 
Pie 1 ml parauga, kas atš ķaidīts ar ekvivalentu daudzumu ūdens, 
nelielā mēģenē pievieno piecus pilienus 1-naftola š ķīduma. M ēģeni 
noliek slīpi un rūpīgi ielej gar m ēģenes sienu 2 ml s ērskābes tā, lai tā 
veidotu apakš ējo slāni. Pie sl āņu robežas par ādās purpursarkana 
krāsa 
pH Ne maz āk kā 5,0 un ne vair āk kā 8,5 (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Aizvietošanas pak āpe Vien ā anhidroglikozes grup ā ne mazāk kā 0,2 un ne vair āk kā 1,5 
karboksimetilgrupu (-CH  2 COOH)  
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, l īdz konstantam svaram)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Glikolāti kopā Ne vair āk kā 0,4 %, apr ēķināti kā nātrija glikol āts bezūdens vielai  
Nātrijs Ne vair āk kā 12,4 % bez ūdens viela  
E 468 ŠĶĒRSŠŪTĀ NĀTRIJA KARBOKSIMETILCELULOZE, Š ĶĒRS­ 
ŠŪTĀS CELULOZES SVE ĶI 
Sinonīmi Š ķērsšūtā karboksimetilceluloze; Š ķērsšūtā CMC; Š ķērsšūtā nātrija 
CMC  
Definīcija Š ķērsšūtā nātrija karboksimetilceluloze ir termiski š ķērsšūtas daļēji 
O-karboksimetil ētas celulozes n ātrija sāls 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Š ķērsšūtā karboksimetil ētercelulozes n ātrija sāls 
Ķīmiskā formula  Polim ēri, kas ietver aizvietotas anhidroglikozes vien ības ar visp ārējo 
formulu: 
C 6 H 7 O 2 (OR  1 )(OR  2 )(OR  3 ), kur R  1 , R  2 un R  3 var būt jebkurš no 
turpmāk minētajiem: 
— H 
— CH  2 COONa 
— CH  2 COOH  
Molekulmasa  
Pamatviela  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 174
 
Apraksts  Viegli higroskopisks balts vai b ālgans pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Nogulšņu veidošan ās Sakrata 1 g ar 100 ml š ķīduma, kur ā ir 4 mg/kg metil ēnzilais, un ļauj 
nogulsnēties. Pētāmā viela absorb ē metilēnzilo un nogulsn ējas kā 
zila šķiedraina masa  
Krāsas reakcija  Sakrata 1 g ar 50 ml ūdens. 1 ml mais ījuma ielej testa m ēģenē, 
pievieno 1 ml ūdens un 0,05 ml svaigi sagatavota 40 g/l alfa-naftola 
šķīduma metanol ā. Noliek testa m ēģeni slīpi un uzman īgi gar malu 
pievieno 2 ml s ērskābes tā, lai tā veidotu zem āku slāni. Pie sl āņu 
robežas par ādās sarkanīgi violeta kr āsa 
Nātrija tests  Iztur testu  
pH Ne maz āk kā 5,0 un ne vair āk kā 7,0 (1 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 6 % (105 °C, 3 h)  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 10 %  
Aizvietošanas pak āpe Ne maz āk kā 0,2 un ne vair āk kā 1,5 karboksimetilgrupu uz vienu 
anhidroglikozes vien ību 
Nātrijs content  Ne vair āk kā 12,4 % bez ūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 469 FERMENTAT ĪVI HIDROLIZ ĒTA KARBOKSIMETILCELULOZE, 
FERMENTAT ĪVI HIDROLIZ ĒTI CELULOZES SVE ĶI 
Sinonīmi N ātrija karboksimetilceluloze, fermentat īvi hidroliz ēta 
Definīcija Fermentat īvi hidroliz ētu karboksimetilcelulozi ieg ūst no karboksime ­
tilcelulozes, veicot fermentat īvu pārstrādi ar celulozi, kas ražota ar  
Trichoderma longibrachiatum  (agrāk T. reesei ) 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Karboksimetilceluloze, n ātrija, daļēji fermentat īvi hidroliz ēta 
Ķīmiskā formula  Polim ēru, kuros ir aizvietotas anhidroglikozes vien ības ar turpm āk 
minēto vispārējo formulu, n ātrija sāļi: 
[C 6 H 7 O 2 (OH)  x (OCH  2 COONa)  y ] n , 
kur n ir polimeriz ācijas pakāpe: 
x = 1,50–2,80 
y = 0,2–1,50 
x + y = 3,0 
(y = aizvietošanas pak āpe) 
Molekulmasa  178,14 kur y = 0,20 
282,18 kur y = 1,50 
Makromolekulas: ne maz āk kā 800 (n ir aptuveni 4)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 %, ieskaitot mono- un disahar īdus, uz ž āvētu 
vielu ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 175
 
Apraksts  Balts vai viegli dzeltens, vai pel ēcīgs higroskopiski graudains vai 
šķiedrains pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Putu tests  Sp ēcīgi sakrata parauga 0,1 % š ķīdumu. Nepar ādās putu slānis. Šis 
tests atšķir nātrija karboksimetilcelulozi (gan hidroliz ētu, gan nehi ­
drolizētu) no citiem celulozes ēteriem un no algin ātiem un dabi ­
skajām gumijām 
Nogulšņu veidošan ās Pieciem mililitriem 0,5 % parauga š ķīduma pievieno 5 ml 5 % vara 
vai alum īnija sulfāta šķīdumu. Par ādās nogulsnes. Šis tests atš ķir 
nātrija karboksimetilcelulozi (gan hidroliz ētu, gan nehidroliz ētu) no 
citiem celulozes ēteriem un no želat īna, ceratoniju s ēklu gumijas un 
traganta gumijas  
Krāsas reakcija  50 mililitriem ūdens maisot pievieno 0,5 g pulverveida parauga t ā, 
lai veidotos vienveid īga masa. Turpina mais īt, līdz izveidojas dzidrs 
šķīdums. Maz ā testa mēģenē atšķaida 1 ml š ķīduma ar 1 ml ūdens. 
Pievieno piecus pilienus 1-naftola TS. Novieto m ēģeni slīpi un 
uzmanīgi gar mēģenes malu ielej 2 ml s ērskābes tā, lai tā izveidotu 
zemāku slāni. Pie sl āņu robežas par ādās purpursarkana kr āsa 
Viskozitāte (60 % cietas vielas)  Ne maz āk par 2 500 kgm  –1 s –1 pie 25 °C, kas atbilst vid ējai mole­
kulmasai 5 000 Da  
pH Ne maz āk kā 6,0 un ne vair āk kā 8,5 (1 % kolo īdu šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 12 % (105 °C, l īdz konstantam svaram)  
Aizvietošanas pak āpe Ne maz āk par 0,2 un ne vair āk par 1,5 karboksimetilgrupu uz vienu 
anhidroglikozes vien ību, uz žāvētu vielu  
Nātrija hlorīds un nātrija glikol āts Ne vair āk kā 0,5 %, atseviš ķi vai kop ā 
Atlikušo fermentu aktivit āte Iztur testu. Testa š ķīduma viskozit āte nemain ās, kas nor āda nātrija 
karboksimetilcelulozes hidrol īzi 
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
E 470a TAUKSK ĀBJU NĀTRIJA, K ĀLIJA UN KALCIJA S ĀĻI 
Sinonīmi 
Definīcija Tauksk ābju nātrija, kālija un kalcija s āļus iegūst no pārtikas taukiem 
un eļļām vai no destil ētām pārtikas tauksk ābēm 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens vielas saturs ne maz āk par 95 % (105 °C l īdz konstantam 
svaram)  
Apraksts  Balts vai kr ēmkrāsas, spīdīgs pulveris, pl ēksnes vai pusš ķidra viela  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 176
 
Identifikācija 
Šķīdība N ātrija un k ālija sāļi: šķīst ūdenī un metanol ā. Kalcija s āļi: nešķīst 
ūdenī, etanolā un ēterī 
Katjonu tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Tīrība 
Nātrijs Ne maz āk kā 9 % un ne vair āk kā 14 %, k ā Na  2 O 
Kālijs Ne maz āk kā 13 % un ne vair āk kā 21,5 %, k ā K 2 O 
Kalcijs  Ne maz āk kā 8,5 % un ne vair āk kā 13 %, k ā CaO  
Nepārziepojam ā viela  Ne vair āk kā 2 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Brīvie sārmi Ne vair āk kā 0,1 % k ā NaOH  
Spirtā nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,2 % (tikai n ātrija un k ālija sāļi) 
E 470b TAUKSK ĀBJU MAGNIJA S ĀĻI 
Sinonīmi 
Definīcija Tauksk ābju magnija s āļus iegūst no pārtikas taukiem un e ļļām vai no 
destilētām pārtikas tauksk ābēm 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens vielas saturs ne maz āk par 95 % (105 °C l īdz konstantam 
svaram)  
Apraksts  Balts vai kr ēmkrāsas, spīdīgs pulveris, pl ēksnes vai pusš ķidra viela  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, daļēji šķīst etanolā un dietil ēterī 
Magnija tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Tīrība 
Magnesium  Ne maz āk kā 6,5 % un ne vair āk kā 11 %, apr ēķināts kā MgO  
Brīvie sārmi Ne vair āk kā 0,1 % k ā MgO  
Nepārziepojam ā viela  Ne vair āk kā 2 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 177
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 471 TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDI 
Sinonīmi Glicerilmonostear āts; Glicerilmonopalmit āts; Glicerilmonoole āts u. 
c.; monostear īns; monopalmit īns, monoole īns u. c.; GMS 
(glicerilmonostear āts) 
Definīcija Tauksk ābju mono- un diglicer īdi sastāv no pārtikas eļļās un taukos 
esošo tauksk ābju glicer īna mono-, di- un triesteru mais ījuma. Tie var 
saturēt nelielus daudzumus br īvu tauksk ābju un glicer īna 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Mono- un diesteru saturs: ne maz āk kā 70 %  
Apraksts  Produkta izskats main ās no bāli dzeltena l īdz gaiši br ūna eļļaina 
šķidruma līdz baltai vai pel ēkai vaskainai cietai vielai. Ciet ā viela 
var būt pārslu, pulvera vai mazu bumbi ņu veidā 
Identifikācija 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs tauksk ābes daļējam polispirta esterim  
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, šķīst etanolā un toluol ā 50 °C temperat ūrā 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 6 
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 7 %  
Poliglicer īni Ne vair āk kā 4 % diglicer īna un ne vair āk kā 1 % augst āko poligli ­
cerīnu, rēķinot no kop īgā glicerīnu satura  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kopā glicerīni ne maz āk kā 16 % un ne vair āk kā 33 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % noteikti pie 800 ± 25 °C  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 178
 
E 472a TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDU ETI ĶSKĀBES 
ESTERI 
Sinonīmi Mono- un diglicer īdu etiķskābes esteri; Acetoglicer īdi; Acetil ēti 
mono- un diglicer īdi; Glicer īna etiķskābes un tauksk ābju esteri  
Definīcija P ārtikas tauku un e ļļu taukskābju un eti ķskābes glicer īna esteru 
maisījums. Tas var satur ēt nelielus daudzumus br īva glicer īna, 
brīvu tauksk ābju, brīvas etiķskābes un br īvu glicerīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  No dzidriem, pl ūstošiem š ķidrumiem l īdz cietām vielām baltā līdz 
gaiši dzelten ā krāsā 
Identifikācija 
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Etiķskābes tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst etanolā 
Tīrība 
Citas sk ābes, izņemot eti ķskābi un 
taukskābes Mazāk nekā 1 %  
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kopā etiķskābe Ne maz āk kā 9 % un ne vair āk kā 32 %  
Brīvās taukskābes (un eti ķskābe) Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Kopā glicerīni Ne maz āk kā 14 % un ne vair āk kā 31 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % noteikti pie 800 ± 25 °C  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 472b TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDU PIENSK ĀBES 
ESTERI 
Sinonīmi Mono- un diglicer īdu piensk ābes esteri; Laktoglicer īdi; Ar piensk ābi 
esterificēti taukskābju mono- un diglicer īdi 
Definīcija P ārtikas tauku un e ļļu taukskābju un piensk ābes glicer īna esteru 
maisījums. Tas var satur ēt nelielus daudzumus br īva glicer īna, 
brīvu tauksk ābju, brīvas piensk ābes un br īvu glicerīdu ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 179
 
Apraksts  No dzidriem, pl ūstošiem š ķidrumiem l īdz vaskveida ciet ām vielām 
baltā līdz gaiši dzelten ā krāsā 
Identifikācija 
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Pienskābes tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst aukstā, bet disper ģējams karst ā ūdenī 
Tīrība 
Citas sk ābes, izņemot piensk ābi un 
taukskābes Mazāk nekā 1 %  
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kopā pienskābe Ne maz āk kā 13 % un ne vair āk kā 45 %  
Brīvās taukskābes (un piensk ābe) Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Kopā glicerīni Ne maz āk kā 13 % un ne vair āk kā 30 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 472c TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDU CITRONSK ĀBES 
ESTERI 
Sinonīmi Citrems; Mono- un diglicer īdu citronsk ābes esteri; Citroglicer īdi; Ar 
citronskābi esterific ēti taukskābju mono- un diglicer īdi 
Definīcija P ārtikas tauku un e ļļu taukskābju un citronsk ābes glicer īna esteri. 
Var satur ēt nelielus daudzumus br īva glicer īna, brīvu tauksk ābju, 
brīvas citronsk ābes un br īvus glicer īdus. Tie var b ūt daļēji vai 
pilnība neitraliz ēti ar šīm nolūkam piem ērotiem nātrija, kālija vai 
kalcija sāļiem, kas at ļauti kā pārtikas piedevas saska ņā ar šo regulu.  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Iedzelteni l īdz gaiši br ūni šķidrumi, pusš ķidras vielas vai vaskveida 
cietas vielas  
Identifikācija 
Glicerīna tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 180
 
Taukskābju tests  Iztur testu  
Citronskābes tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst aukstā, bet disper ģējams karst ā ūdenī, šķīst eļļās un taukos, 
nešķīst aukstā etanolā 
Tīrība 
Citas sk ābes, izņemot citronsk ābi un 
taukskābes Mazāk nekā 1 %  
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Kopā glicerīni Ne maz āk kā 8 % un ne vair āk kā 33 %  
Kopā citronskābe Ne maz āk kā 13 % un ne vair āk kā 50 %  
Sulfātpelni  Produkti, kas nav neitraliz ēti: ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C) 
Daļēji vai piln ībā neitralizēti produkti: ne vair āk kā 10 % (800 ± 
25 °C)  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 130  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 472d TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDU VĪNSKĀBES ESTERI 
Sinonīmi Mono- un diglicer īdu vīnskābes esteri; ar v īnskābi esterific ēti tauk­
skābju mono- un diglicer īdi 
Definīcija Produkts sast āv no pārtikas tauku un e ļļu taukskābju un vīnskābes 
glicerīna esteru mais ījuma. Tas var satur ēt nelielus daudzumus br īva 
glicerīna, brīvu tauksk ābju, brīvas vīnskābes un br īvu glicerīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  No lip īgiem, viskozi iedzelteniem š ķidrumiem l īdz dzelten ām 
vaskveida ciet ām vielām 
Identifikācija 
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Vīnskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Citas sk ābes, izņemot vīnskābi un 
taukskābes Mazāk nekā 1,0 %  
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Kopā glicerīni Ne maz āk kā 12 % un ne vair āk kā 29 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 181
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kopā vīnskābe Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 50 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 472e TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDU MONO- UN DIACE ­
TILVĪNSKĀBES ESTERI 
Sinonīmi Mono- un diglicer īdu diacetilv īnskābes esteri; ar mono- un diacetil ­
vīnskābi esterific ēti tauksk ābju mono- un diglicer īdi; diacetilv īn­
skābes un tauksk ābju glicer īna esteri  
Definīcija No v īnskābes iegūtas mono- un diacetilv īnskābes un glicer īna esteru 
un pārtikas tauku tauksk ābju mais ījums. Tas var satur ēt nelielus 
daudzumus br īva glicerīna, brīvu tauksk ābju, brīvas vīnskābes, etiķ­
skābes un to kombin ācijas, un br īvus glicer īdus. Satur ar ī taukskābju 
vīnskābes un eti ķskābes esterus  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Taukiem l īdzīgas konsistences lip īgi, viskozi š ķidrumi vai dzelteni 
sveķi, kas mitr ā gaisā hidrolizējas, izdalot eti ķskābi 
Identifikācija 
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Vīnskābes tests  Iztur testu  
Etiķskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Citas skābes, izņemot etiķskābi, vīnskābi 
un tauksk ābes Mazāk nekā 1 %  
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Kopā glicerīni Ne maz āk kā 11 % un ne vair āk kā 28 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % noteikti pie 800 ± 25 °C  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 182
 
Kopā vīnskābe Ne maz āk kā 10 % un ne vair āk kā 40 %  
Kopā etiķskābe Ne maz āk kā 8 % un ne vair āk kā 32 %  
Skābes vērtība Ne maz āk kā 40 un ne vair āk kā 130  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 472f TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDU JAUKTIE ETI Ķ­
SKĀBES UN V ĪNSKĀBES ESTERI 
Sinonīmi Ar eti ķskābi un vīnskābi esterific ēti taukskābju mono- un diglicer īdi 
Definīcija P ārtikas tauku tauksk ābju un eti ķskābes un vīnskābes glicer īna esteru 
maisījums. Tas var satur ēt nelielus daudzumus br īva glicerīna, brīvu 
taukskābju, brīvas vīnskābes un eti ķskābes un br īvu glicerīdu. Var 
saturēt arī taukskābju mono- un diglicer īdu mono- un diacetilv īn­
skābes esterus  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  No lip īgiem šķidrumiem l īdz cietām vielām baltā līdz gaiši dzelten ā 
krāsā 
Identifikācija 
Glicerīna tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Vīnskābes tests  Iztur testu  
Etiķskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Citas skābes, izņemot etiķskābi, vīnskābi 
un tauksk ābes Mazāk nekā 1,0 %  
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Kopā glicerīni Ne maz āk kā 12 % un ne vair āk kā 27 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kopā etiķskābe Ne maz āk kā 10 % un ne vair āk kā 20 %  
Kopā vīnskābe Ne maz āk kā 20 % un ne vair āk kā 40 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 183
 
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 473 TAUKSK ĀBJU SAHAROZES ESTERI 
Sinonīmi Saharozes esteri; Cukura esteri  
Definīcija Saharozes mono-, di- un triesteri ar p ārtikas tauku un e ļļu tauk­
skābēm. Tos pagatavo no saharozes un p ārtikas tauksk ābju (ieskaitot 
laurīnskābi) metil–, etil– un vinilesteriem vai ekstrah ē no saharogli ­
cerīdiem. Ekstrakcij ā var izmantot tikai š ādus organiskos š ķīdinā­
tājus: dimetilsulfoks īdu, dimetilformam īdu, etilacet ātu, propān-2- 
olu, 2-metil-1-propanolu, propil ēnglikolu, metiletilketonu un oglek ļa 
dioksīdu superkitiskos apst ākļos. Ražošanas proces ā kā stabilizētāju 
var izmantot  p-metoksifenolu  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk par 80 %  
Apraksts  Biezi geli, m īkstas vielas vai balti l īdz bāli pelēcīgi pulveri  
Identifikācija 
Cukura tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī, šķīst etanolā 
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 2 % (800 ± 25 °C)  
Brīvais cukurs  Ne vair āk kā 5 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
p-metoksifenols  Ne vair āk kā 100 μg/kg 
Acetaldeh īds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Metanols  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Dimetilsulfoks īds Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dimetilformam īds Ne vair āk kā 1 mg/kg  
2-metil-1-propanols  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Etilacetāts 
Ne vairāk kā 350 mg/kg, atseviš ķi vai kop ā Propān-2-ols  
Propilēnglikols 9 
> > > > = 
> > > > ; 
Metiletilketons Ne vair āk kā 10 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 184
 
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 474 SAHAROZES GLICER ĪDI 
Sinonīmi Cukura glicer īdi 
Definīcija Saharozes glicer īdus iegūst saharozes reakcij ā ar pārtikas taukiem vai 
eļļu, kas pamat ā veido saharozes un tauksk ābju (ieskaitot laur īn­
skābi) mono-, di- un triesteru mais ījumu, kop ā ar nelielu atlikušo 
daudzumu tauku vai e ļļu mono-, di- un triglicer īdiem. Reakcij ā var 
izmantot tikai š ādus organiskos š ķīdinātājus: cikloheks ānu, dimetil ­
formamīdu, etilacet ātu, 2-metil-1-propanolu un prop ān-2-olu  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 40 % un ne vair āk kā 60 % saharozes tauksk ābju 
esteru  
Apraksts  Biezi geli, m īkstas vielas vai balti l īdz bāli pelēcīgi pulveri  
Identifikācija 
Cukura tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst aukstā ūdenī, šķīst etanolā 
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 2 % (800 ± 25 °C)  
Brīvais cukurs  Ne vair āk kā 5% 
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 3 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Metanols  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Dimetilformam īds Ne vair āk kā 1 mg/kg  
2-metil-1-propanols  
Ne vairāk kā 10 mg/kg, atseviš ķi vai kop ā 
Cikloheks āns 9 
> = 
> ; 
Etilacetāts 
Ne vairāk kā 350 mg/kg, atseviš ķi vai kop ā 
Propān-2-ols 9 
> = 
> ; 
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 185
 
E 475 TAUKSK ĀBJU POLIGLICER ĪNA ESTERI 
Sinonīmi Poliglicer īna tauksk ābju esteri; Tauksk ābju esteru poliglicer īna esteri  
Definīcija Tauksk ābju poliglicer īna esterus ieg ūst, esterific ējot poliglicer īnu ar 
pārtikas taukiem un e ļļām vai ar p ārtikas tauku un e ļļu taukskābēm. 
Poliglicer īna grupa galvenok ārt ir di-, tri- un tetraglicer īngrupa, un t ā 
satur ne vair āk kā 10 % poliglicer īngrupas, kas ir heptaglicer īngrupa 
vai garāka polimērgrupa  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 90 % tauksk ābes estera  
Apraksts  Gaiši dzelteni l īdz dzintarkr āsas eļļaini līdz ļoti viskozi š ķīdumi; 
gaiši dzeltenas l īdz mēreni brūnas plastiskas vai m īkstas vielas; 
gaiši dzeltenas l īdz brūnas vaskveida vielas  
Identifikācija 
Glicerīna tests,  Iztur testu  
Poliglicer īnu tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Šķīdība Disper ģējami ūdenī, šķīst eļļās un organiskos š ķīdinātājos, var b ūt no 
ļoti hidrofiliem l īdz ļoti lipofiliem  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Skābes, kas nav tauksk ābes Maz āk nekā 1 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 6 %, apr ēķinātas kā oleīnskābe 
Kopā glicerīni un poliglicer īns Ne maz āk kā 18 % un ne vair āk kā 60 %  
Brīvais glicer īns un poliglicer īns Ne vair āk kā 7 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 476 POLIGLICER ĪNA POLIR ĪCINOLĀTS 
Sinonīmi Kondens ētas rīcineļļas tauksk ābju glicer īna esteri; R īcineļļas polikon ­
densēto taukskābju poliglicer īna esteri; R īcineļļas esteru poliglicer īna 
esteri, PGPR  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 186
 
Definīcija Poliglicer īna polirīcinolātus iegūst, poliglicer īnu esterific ējot ar 
kondensētām rīcineļļas tauksk ābēm 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Dzidrs, ļoti viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un metanol ā; šķīst ēterī, ogļūdeņražos un halogen ētos 
ogļūdeņražos  
Glicerīna tests  Iztur testu  
Poliglicer īna tests  Iztur testu  
Rīcinolskābes tests  Iztur testu  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 65 1,4630–1,4665  
Tīrība 
Poliglicer īni Poliglicer īnu daļai jāsastāv no ne maz āk kā 75 % di-, tri- un tetra ­
glicerīniem un ne vair āk kā 10 % heptaglicer īniem un augst ākiem 
poliglicer īniem  
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 80 un ne vair āk kā 100  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 6 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 477 TAUKSK ĀBJU PROP ĀN-1,2-DIOLA ESTERI 
Sinonīmi Tauksk ābju propil ēnglikola esteri  
Definīcija P ārtikas tauku un e ļļu taukskābju propān-1,2-diola mono- un diesteru 
maisījums. Spirta grupa sast āv tikai no prop ān-1,2-diola un t ā dimēra 
ar nelielu trim ēra piemais ījumu. Nesatur citas organisk ās skābes kā 
tikai pārtikas tauksk ābes 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 85 % tauksk ābes estera  
Apraksts  Dzidrs š ķidrums vai sve ķainas baltas p ārslas, bumbi ņas vai cieta 
viela ar v āju smaržu  
Identifikācija 
Propilēnglikola tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 187
 
Taukskābju tests  Iztur testu  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Skābes, kas nav tauksk ābes Maz āk nekā 1 %  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 6 %, apr ēķinātas kā oleīnskābe 
Kopā propān-1,2-diols  Ne maz āk kā 11 % un ne vair āk kā 31 %  
Brīvais prop ān-1,2-diols  Ne vair āk kā 5 %  
Propilēnglikola dim ērs un trim ērs Ne vair āk kā 0,5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Tīrības kritēriji attiecas uz p ārtikas piedev ām, kurās nav tauksk ābju nātrija, 
kālija un kalcija s āļu, tomēr minētās vielas var b ūt piedevās, nepārsniedzot 6 % 
robežvērtību (izsakot n ātrija oleātā). 
E 479b TERMISKI OKSID ĒTAS SOJAS E ĻĻAS IEDARB ĪBAS 
PRODUKTS AR TAUKSK ĀBJU MONO- UN DIGLICER ĪDIEM 
Sinonīmi TOSOM  
Definīcija Termiski oksid ētas sojas e ļļas iedarb ības produkts ar tauksk ābju 
mono- un diglicer īdiem ir glicer īna un tauksk ābju (no p ārtikas 
taukiem un termiski oksid ētas sojas e ļļas) esteru mais ījums. Produktu 
iegūst, savstarp ēji iedarbojoties 10 % termiski oksid ētas sojas e ļļas ar 
90 % pārtikas tauksk ābju mono- un diglicer īdiem, un produktu dezo ­
dorējot vakuum ā 130 °C temperat ūrā. Sojas eļļu iegūst tikai no sojas 
pupām 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Gaiši dzeltena vai gaiši br ūna viela ar vaskveida vai cietu konsistenci  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst karstā eļļā vai taukos  
Tīrība 
Kušanas interv āls 55–65 °C  
Brīvās taukskābes Ne vair āk kā 1,5 % apl ēstas kā oleīnskābe 
Brīvais glicer īns Ne vair āk kā 2 %  
Kopā taukskābes 83–90 %  
Kopā glicerīni 16–22 %  
Taukskābju metilesteri, kas neveido 
kompleksus ar ur īnvielu  Ne vairāk kā 9,0 % no visiem tauksk ābju metilesteriem  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 188
 
Taukskābes, kas neš ķīst petrolēterī Ne vair āk kā 2 % no vis ām tauksk ābēm 
Peroksīda skaitlis  Ne vair āk kā 3 
Epoksīdi Ne vair āk kā 0,03 % oksir āna skābekļa 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 481 NĀTRIJA STEAROIL-2-LAKTIL ĀTS 
Sinonīmi N ātrija stearoillaktil āts; Nātrija stearoillakt āts 
Definīcija Stearoilpiensk ābju nātrija sāļu un to polim ēru maisījums, kas satur 
nelielus daudzumus citu radniec īgu skābju nātrija sāļus un kas ieg ūts 
stearīnskābes reakcij ā ar piensk ābi. Var satur ēt arī citas pārtikas 
taukskābes brīvā veidā vai esterific ētas, ja t ās satur lietot ā 
stearīnskābe 
Einecs  246-929-7  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija di-2-stearoillakt āts; 
Nātrija di(2-stearoiloksi)propion āts 
Ķīmiskā formula  C  21 H 39 O 4 Na; C  19 H 35 O 4 Na (galvenie komponenti)  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai viegli iedzeltens pulveris vai cieta, trausla viela ar rakstu ­
rīgu smaržu  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Pienskābes tests  Iztur testu  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst etanolā 
Tīrība 
Nātrijs Ne maz āk kā 2,5 % un ne vair āk kā 5 %  
Estera skaitlis  Ne maz āk kā 90 un ne vair āk kā 190  
Skābes vērtība Ne maz āk kā 60 un ne vair āk kā 130  
Kopā pienskābe Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 40 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 482 KALCIJA STEAROIL-2-LAKTIL ĀTS 
Sinonīmi Kalcija stearoillakt āts 
Definīcija Stearoilpiensk ābes kalcija s āļu un tās polimēru maisījums, kas satur 
nelielus daudzumus citu radniec īgu skābju kalcija s āļu un kas ieg ūts 
stearīnskābes reakcij ā ar piensk ābi. Var satur ēt arī citas pārtikas 
taukskābes brīvā veidā vai esterific ētas, ja t ās satur lietot ā 
stearīnskābe ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 189
 
Einecs  227-335-7  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija di-2-stearoillakt āts; 
kalcija di-(2-stearoiloksi)propion āts 
Ķīmiskā formula  C  42 H 78 O 8 Ca; C  38 H 70 O 8 Ca, C  40 H 74 O 8 Ca (galvenie komponenti)  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai viegli iedzeltens pulveris vai cieta, trausla viela ar rakstu ­
rīgu smaržu  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Taukskābju tests  Iztur testu  
Pienskābes tests  Iztur testu  
Šķīdība Nedaudz š ķīst karstā ūdenī 
Tīrība 
Kalcijs  Ne maz āk kā 1 % un ne vair āk kā 5,2 %  
Estera skaitlis  Ne maz āk kā 125 un ne vair āk kā 190  
Kopā pienskābe Ne maz āk kā 15 % un ne vair āk kā 40 %  
Skābes vērtība Ne maz āk kā 50 un ne vair āk kā 130  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 483 STEARILTARTR ĀTS 
Sinonīmi Stearilpalmitiltartr āts 
Definīcija Produktu ieg ūst, esterific ējot vīnskābi ar tirdzniec ībā esošo stearil ­
spirtu, kas sast āv galvenok ārt no stearil- un palmitilspirta. Produkts 
sastāv galvenok ārt no diestera ar nelieliem monoestera un neizrea ­ 
ģējušo izejvielu piemais ījumiem  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Disteariltartr āts 
Dipalmitiltartr āts 
Stearilpalmitiltartr āts 
Ķīmiskā formula  C  40 H 78 O 6 (Disteariltartr āts) 
C 36 H 70 O 6 (Dipalmitiltartr āts) 
C 38 H 74 O 6 (Stearilpalmitiltartr āts) 
Molekulmasa  655 (Disteariltartr āts) 
599 (Dipalmitiltartr āts) 
627 (Stearilpalmitiltartr āts) 
Pamatviela  Kop ējais estera saturs ne maz āk kā 90 %, kas atbilst estera skaitlim 
no 163 līdz 180  
Apraksts  Kr ēmkrāsas taukaina viela (25 °C temperat ūrā) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 190
 
Identifikācija 
Tartrāta tests  Iztur testu  
Kušanas interv āls 67 °C–77 °C. P ēc pārziepošanas ieg ūto piesātināto spirtu kušanas 
intervāls ir no 49 °C l īdz 55 °C  
Tīrība 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 200 un ne vair āk kā 220  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 5,6 
Kopā vīnskābe Ne maz āk kā 18 % un ne vair āk kā 35 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 % (800 ± 25 °C)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Nepārziepojam ā viela  Ne maz āk kā 77 % un ne vair āk kā 83 %  
Joda skaitlis  Ne vair āk kā 4 (Wijs metode)  
E 491 SORBIT ĀNA MONOSTEAR ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Sorb īta un tā anhidrīdu daļēju esteru mais ījums ar p ārtikas 
stearīnskābi 
Einecs  215-664-9  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 95 % sorb īta, sorbit āna un izosorb īda esteru 
maisījuma  
Apraksts  Gaišas kr ēmkrāsas līdz dzeltenbr ūnas pārslas, lod ītes vai cieta, 
vaskota viela ar v āju rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst toluolā, dioksānā, tetrahloroglekl ī, ēterī, metanol ā, etanolā un 
anilīnā, sildot līdz temperat ūrai, kas augst āka par produkta kušanas 
temperatūru; nešķīst petrolēterī un aceton ā; nešķīst aukstā ūdenī, bet 
disperģējams siltā ūdenī; veido d ūmakainu š ķīdumu miner āleļļās un 
etilacetātā, sildot līdz temperat ūrai virs 50 °C  
Saželēšanas interv āls 50–52 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs tauksk ābes daļējam poliola esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 10 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 147 un ne vair āk kā 157 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 191
 
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 235 un ne vair āk kā 260  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 492 SORBIT ĀNA TRISTEAR ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Sorb īta un tā anhidrīdu daļēju esteru mais ījums ar p ārtikas 
stearīnskābi 
Einecs  247-891-4  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 95 % sorb īta, sorbit āna un izosorb īda esteru 
maisījuma  
Apraksts  Gaišas, kr ēmkrāsas līdz dzeltenbr ūnas pārslas vai lod ītes vai cieta, 
vaskota viela ar v āju smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Nedaudz š ķīst toluolā, ēterī, oglekļa tetrahlor īdā un etilacet ātā; 
disperģējams petroeter ī, minerāleļļā, augu eļļās, acetonā un dioks ānā; 
nešķīst ūdenī, metanol ā un etanol ā 
Saželēšanas interv āls 47–50 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs tauksk ābes daļējam polispirta esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 15 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 176 un ne vair āk kā 188  
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 66 un ne vair āk kā 80 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 493 SORBIT ĀNA MONOLAUR ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Sorb īta un tā anhidrīdu daļēju esteru mais ījums ar p ārtikas 
laurīnskābi 
Einecs  215-663-3  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 192
 
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 95 % sorb īta, sorbit āna un izosorb īda esteru 
maisījuma  
Apraksts  E ļļains, viskozs dzintarkr āsas šķidrums, gaišas kr ēmkrāsas līdz dzel­
tenbrūnas pārslas vai lod ītes vai cieta, vaskota viela ar v āju smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Disper ģējams karst ā un aukst ā ūdenī 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs tauksk ābes daļējam poliola esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 %  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 7 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 155 un ne vair āk kā 170  
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 330 un ne vair āk kā 358  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 494 SORBIT ĀNA MONOOLE ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Sorb īta un tā anhidrīdu daļēju esteru mais ījums ar p ārtikas ole īn­
skābi. Galven ā sastāvdaļa ir 1,4-sorbit āna monoole āts. Pārējās 
sastāvdaļas ir izosorb īda monoole āts, sorbitāna dioleāts un sorbit āna 
trioleāts 
Einecs  215-665-4  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 95 % sorb īta, sorbit āna un izosorb īda esteru 
maisījuma  
Apraksts  Viskozs dzintarkr āsas šķidrums, gaišas kr ēmkrāsas līdz dzelten ­
brūnas pārslas, lod ītes vai cieta, vaskota viela ar rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst etanolā, ēterī, etilacetātā, anilīnā, toluolā, dioksānā, petrolēterī 
un tetrahloroglekl ī, sildot l īdz temperat ūrai, kas augst āka par 
produkta kušanas temperat ūru. Nešķīst aukstā ūdenī, disperģējams 
siltā ūdenī 
Joda skaitlis  Sorbit āna monoole āta pārziepošanas anal īzē iegūto oleīnskābes 
atlieku joda skaitlis ir 80–100  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,5 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 193
 
Skābes vērtība Ne vair āk kā 8 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 145 un ne vair āk kā 160  
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 193 un ne vair āk kā 210  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 495 SORBIT ĀNA MONOPALMIT ĀTS 
Sinonīmi Sorbit āna palmit āts 
Definīcija Sorb īta un tā anhidrīdu daļēju esteru ar p ārtikas palmit īnskābi 
maisījums  
Einecs  247-568-8  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 95 % sorb īta, sorbit āna un izosorb īda esteru 
maisījuma  
Apraksts  Gaišas, kr ēmkrāsas līdz dzeltenbr ūnas pārslas, lod ītes vai cieta, 
vaskota viela ar vieglu, rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst etanolā, metanol ā, dietilēterī, etilacetātā, anilīnā, toluolā, diok­
sānā, petrolēterī un tetrahloroglekl ī, sildot l īdz temperat ūrai, kas 
augstāka par produkta kušanas temperat ūru. Nešķīst aukstā ūdenī, 
disperģējams siltā ūdenī 
Saželēšanas interv āls 45–47 °C  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgs tauksk ābes daļējam poliola esterim  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfāts ash  Ne vair āk kā 0,5 %  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 7,5 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 140 un ne vair āk kā 150  
Hidroksilskaitlis  Ne maz āk kā 270 un ne vair āk kā 305  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M5 
E 499 AUGU STER ĪNI AR AUGSTU STIGMASTER ĪNA SATURU 
Sinonīmi 
Definīcija Augu ster īni ar augstu stigmaster īna saturu tiek ieg ūti no sojas 
pupiņām, un tas ir vienk āršs ķīmiski defin ēts maisījums, kas satur 
ne mazāk kā 95 % augu ster īnu (stigmaster īns, β-sitosterīns, kampes ­
terīns un brasikaster īns), un stigmaster īna saturs taj ā nav maz āks par 
85 % no augu ster īniem ar augstu stigmaster īna saturu.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 194
 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Stigmaster īns (3S,8S,9S,10R,13R,14S,17R)-17-(5-etil-6-metil-hept-3-en-2-il)- 
10,13-dimetil-2,3,4,7,8,9,11,12,14,15,16, 17-dodekahidro-1H-ciklo ­
penta[a]fenantren-3-ols  
β-sitosterīns (3S,8S,9S,10R,13R,14S,17R)-17-[(2S,5S)-5-etil-6-metilheptan-2-il]- 
10,13-dimetil-2,3,4,7,8,9,11,12,14,15,16, 17-dodekahidro-1H-ciklo ­
penta[a]fenantren-3-ols  
Kampester īns (3S,8S,9S,10R,13R,14S,17R)-17-(5,6-dimetilheptan-2-il)-10,13- 
dimetil-2,3,4,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dodekahidr o-1H-ciklopenta[a] ­
fenantren-3-ols  
Brasikaster īns (3S,8S,9S,10R,13R,14S,17R)-17-[(E,2R,5R)-5,6- dimetilhept-3-en-2- 
il]-10,13-dimetil-2,3,4,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dodekahidro-1H- ciklopenta[a]fenantren-3-ols
 
Ķīmiskā formula  
Stigmaster īns C  29 H 48 O 
β-sitosterīns C  29 H 50 O 
Kampester īns C  28 H 48 O 
Brasikaster īns C  28 H 46 O 
Molekulmasa  
Stigmaster īns 412,6 g/mol  
β-sitosterīns 414,7 g/mol  
Kampester īns 400,6 g/mol  
Brasikaster īns 398,6 g/mol  
Pamatviela (produktiem, kas satur tikai 
brīvos sterīnus un stanolus)  Saturs ne maz āks kā 95 % no kop ējā brīvo sterīnu/stanolu satura 
bezūdens vielā 
Apraksts  Irdeni, balti l īdz bāli pelēcīgi pulveri, dražejas vai pastilas; bezkr ā­
saini līdz bāli dzelteni š ķidrumi  
Identifikācija 
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī. Fitoster īni un fitostanoli š ķīst aceton ā un 
etilacetātā. 
Stigmaster īna saturs  Ne maz āk kā 85 % (w/w)  
Citi augu ster īni/stanoli: vai nu atseviš ķi, 
vai kombin ācijā, tostarp ar brasikaster īnu, 
kampestanolu, kampester īnu, Δ-7- 
kampester īnu, holester īnu, kleroster īnu, 
sitostanolu un β-sitosterīnu Ne vairāk kā 15 % (w/w)  
Tīrība 
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 0,1 %  
Šķīdinātāju atlikums  Etanols: ne vair āk kā 5 000 mg/kg  
Metanols: ne vair āk kā 50 mg/kg  
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 4 % (Karla Fišera metode)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais mikroorganismu daudzums  Ne vair āk kā 1 000 KVV/g  
Raugi  Ne vair āk kā 100 KVV/g  
Pelējums  Ne vair āk kā 100 KVV/g  ▼M5 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 195
 
Escherichia coli  Ne vair āk kā 10 KVV/g  
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
▼B 
E 500 (i) N ĀTRIJA KARBON ĀTS 
Sinonīmi Kalcin ēta soda  
Definīcija 
Einecs  207-838-8  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija karbon āts 
Ķīmiskā formula  Na  2 CO 3 · nH  2 O (n = 0, 1 vai 10)  
Molekulmasa  106,00 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % Na  2 CO 3 bezūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts granul ēts vai krist ālisks pulveris 
Bezūdens forma ir higroskopiska, dekahidr āts ir eflorescents  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2 % (bez ūdens vielai), 15 % (monohidr ātam) vai 55 % 
– 65 % (dekahidr ātam) (70 °C pak āpeniski palielinoties l īdz 300 °C, 
līdz nemain īgam svaram)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 500 (ii) N ĀTRIJA HIDROG ĒNKARBON ĀTS 
Sinonīmi N ātrija bikarbon āts; nātrija skābais karbon āts; nātrija bikarbon āts; 
dzeramā soda  
Definīcija 
Einecs  205-633-8  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija hidrog ēnkarbonāts 
Ķīmiskā formula  NaHCO  3 
Molekulmasa  84,01  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Bezkr āsaina vai balta krist āliska masa vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
pH 8,0–8,6 (1 % š ķīdums)  
Šķīdība Š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,25 % (virs silikagela, 4 h)  
Amonija s āļi P ēc sildīšanas nav konstat ējama amonija smarža  ▼M5 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 196
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 500 (iii) N ĀTRIJA SESKVIKARBON ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  208-580-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija monohidrog ēndikarbon āts 
Ķīmiskā formula  Na  2 CO 3 · NaHCO  3 · 2H  2 O 
Molekulmasa  226,03  
Pamatviela  Starp 35,0 % un 38,6 % NaHCO  3 saturs, un starp 46,4 % un 50,0 % 
Na 2 CO 3 saturs  
Apraksts  Baltas p ārslas, krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī 
Tīrība 
Nātrija hlorīds Ne vair āk kā 0,5 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 501 (i) K ĀLIJA KARBON ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  209-529-3  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija karbon āts 
Ķīmiskā formula  K  2 CO 3 · nH  2 O (n = 0 vai 1,5)  
Molekulmasa  138,21 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balts, ļoti šķīstošs pulveris 
Hidrāts ir kā mazi, balti, caursp īdīgi kristāli vai granulas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 5%(bezūdens) vai 18 % (hidr āta) (180 °C, 4 h)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 197
 
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 501 (ii) K ĀLIJA HIDROG ĒNKARBON ĀTS 
Sinonīmi K ālija bikarbon āts; skābais kālija karbon āts 
Definīcija 
Einecs  206-059-0  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija hidrog ēnkarbonāts 
Ķīmiskā formula  KHCO  3 
Molekulmasa  100,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % un ne vair āk kā 101,0 % KHCO  3 bezūdens 
viela  
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai balts pulveris vai granulas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,25 % (virs silikagela, 4 h)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 503 (i) AMONIJA KARBON ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Amonija karbon āts sastāv no amonija karbam āta, amonija karbon āta 
un amonija hidrog ēnkarbonāta dažādās attiecībās 
Einecs  233-786-0  
Ķīmiskais nosaukums  Amonija karbon āts 
Ķīmiskā formula  CH  6 N 2 O 2 , CH  8 N 2 O 3 un CH  5 NO  3 
Molekulmasa  Amonija karbam āts 78,06; amonija karbon āts 98,73; amonija hidro ­
gēnkarbonāts 79,06  
Pamatviela  Ne maz āk kā 30,0 % un ne vair āk kā 34,0 % NH  3 
Apraksts  Balts pulveris vai cieta balta vai caursp īdīga masa vai krist āli. 
Pakļaujot gaisa ietekmei, k ļūst gaismnecaurlaid īgs un beidzot p ārvei­
dojas baltos porainos gabalos vai pulver ī (amonija bikarbon āta) 
amonija un oglek ļa dioksīda zuduma d ēļ 
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
pH Aptuveni 8,6 (5 % š ķīdums)  
Šķīdība Š ķīst ūdenī ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 198
 
Tīrība 
Negaistoš ās vielas  Ne vair āk kā 500 mg/kg  
Hlorīdi Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Sulfāts Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 503 (ii) AMONIJA HIDROG ĒNKARBON ĀTS 
Sinonīmi Amonija bikarbon āts 
Definīcija 
Einecs  213-911-5  
Ķīmiskais nosaukums  Amonija hidrog ēnkarbonāts 
Ķīmiskā formula  CH  5 NO  3 
Molekulmasa  79,06  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
pH Aptuveni 8,0 (5 % š ķīdums)  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Negaistoš ās vielas  Ne vair āk kā 500 mg/kg  
Hlorīdi Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Sulfāts Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 504 (i) MAGNIJA KARBON ĀTS 
Sinonīmi Hidromagnez īts 
Definīcija Magnija karbon āts ir bāzisks, hidrat ēts vai monohidrat ēts magnija 
karbonāts, vai abu min ēto vielu mais ījums  
Einecs  208-915-9  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija karbon āts 
Ķīmiskā formula  MgCO  3 · nH  2 O 
Pamatviela  Ne maz āk kā 24 % un ne vair āk kā 26,4 % Mg  
Apraksts  Viegla, balta, irdena masa bez smaržas vai balts, apjom īgs pulveris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 199
 
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Praktiski neš ķīst ne ūdenī, ne etanol ā 
Tīrība 
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,05 %  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 1,0 %  
Kalcijs  Ne vair āk kā 0,4 %  
Arsēns Ne vair āk kā 4 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 504 (ii) MAGNIJA HIDROKS ĪDKARBON ĀTS 
Sinonīmi Magnija hidrog ēnkarbonāts; magnija subkarbon āts (vieglais vai 
smagais); hidrat ēts bāziskais magnija karbon āts; Magnija karbon āta 
hidroksīds 
Definīcija 
Einecs  235-192-7  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija hidroks īdkarbonāta hidrāts 
Ķīmiskā formula  4MgCO  3 Mg(OH)  2 · 5H  2 O 
Molekulmasa  485  
Pamatviela  Mg saturs ne maz āk kā 40,0 % un ne vair āk kā 45,0 % (apr ēķināts 
kā MgO)  
Apraksts  Balta irdena masa vai balts apjom īgs pulveris  
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Karbonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,05 %  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 1,0 %  
Kalcijs  Ne vair āk kā 1,0 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 507 SĀLSKĀBE 
Sinonīmi Hlor ūdeņradis; hlor ūdeņražskābe 
Definīcija 
Einecs  231-595-7  
Ķīmiskais nosaukums  S ālsskābe ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 200
 
Ķīmiskā formula  HCl  
Molekulmasa  36,46  
Pamatviela  S ālskābe dažādās koncentr ācijās ir pieejama tirdzniec ībā. Koncen ­
trētas sālskābes sastāvā ir ne maz āk kā 35,0 % HCl  
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains vai viegli iedzeltens koroz īvs šķidrums ar asu 
smaržu  
Identifikācija 
Skābes tests  Iztur testu  
Hlorīda tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī un etanol ā 
Tīrība 
Kopā organiskie savienojumi  Kop ējais organisko savienojumu daudzums (nesatur fluoru): ne 
vairāk kā 5 mg/kg 
Benzols: ne vair āk kā 0,05 mg/kg 
Fluora savienojumi (kop ā): ne vair āk kā 25 mg/kg  
Negaistoš ās vielas  Ne vair āk kā 0,5 %  
Reducējošas vielas  Ne vair āk kā 70 mg/kg (k ā SO  2 ) 
Oxidising substances  Ne vair āk kā 30 mg/kg (k ā Cl 2 ) 
Sulfāts Ne vair āk kā 0,5 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 508 K ĀLIJA HLOR ĪDS 
Sinonīmi Silvins; Silv īts 
Definīcija 
Einecs  231-211-8  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija hlorīds 
Ķīmiskā formula  KCl  
Molekulmasa  74,56  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % žāvētā vielā 
Apraksts  Bezkr āsas iegareni, prizmatiski vai kubveida krist āli vai balts grau ­
dains pulveris. Bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Kālija tests  Iztur testu  
Hlorīda tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 2 h)  
Nātrija tests  Negat īvs ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 201
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 509 KALCIJA HLOR ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  233-140-8  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija hlor īds 
Ķīmiskā formula  CaCl  2 · nH  2 O (n = 0,2 vai 6)  
Molekulmasa  110,99 (bez ūdens), 147,02 (dihidr āts), 219,08 (heksahidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 93,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balts higroskopisks pulveris bez smaržas vai š ķīstoši krist āli 
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Hlorīda tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī un etanol ā 
Tīrība 
Magnija un s ārmu metālu sāļi Ne vair āk kā 5 % žav ētā vielā (aprēķināti kā sulfāti) 
Fluorīds Ne vair āk kā 40 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 511 MAGNIJA HLOR ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  232-094-6  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija hlor īds 
Ķīmiskā formula  MgCl  2 · 6H  2 O 
Molekulmasa  203,30  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Bezkr āsainas labi š ķīstošas pārslas vai krist āli bez smaržas  
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Hlorīda tests  Iztur testu  
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī, neierobežoti š ķīst etanolā 
Tīrība 
Ammonium  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 202
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 512 ALVAS HLOR ĪDS 
Sinonīmi Alvas hlor īds; alvas dihlor īds 
Definīcija 
Einecs  231-868-0  
Ķīmiskais nosaukums  Alvas hlor īda dihidrāts 
Ķīmiskā formula  SnCl  2 · 2H  2 O 
Molekulmasa  225,63  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 %  
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli 
Var būt viegla hlor ūdeņražskābes smarža  
Identifikācija 
Alvas (II) tests  Iztur testu  
Hlorīda tests  Iztur testu  
Šķīdība Ūdens: šķīst ūdens apjom ā, kura svars ir maz āks par vielas pašas 
svaru, bet veido neš ķīstošu bāzisku sāli ar ūdens pārākumu 
Etanols: š ķīst 
Tīrība 
Sulfāts Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 513 SĒRSKĀBE 
Sinonīmi Vitriola e ļļa; dihidrog ēnsulfāts 
Definīcija 
Einecs  231-639-5  
Ķīmiskais nosaukums  S ērskābe 
Ķīmiskā formula  H  2 SO 4 
Molekulmasa  98,07  
Pamatviela  S ērskābe dažādās koncentr ācijās ir pieejama tirdzniec ībā. Koncen ­
trētā forma satur ne maz āk kā 96,0 %  
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains vai viegli br ūns, ļoti koroz īvs eļļains šķidrums  
Identifikācija 
Skābes tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Viegli samais āms ar ūdeni, kā rezultātā rodas daudz siltuma, k ā arī 
ar etanolu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 203
 
Tīrība 
Pelni  Ne vair āk kā 0,02 %  
Reducējošā viela  Ne vair āk kā 40 mg/kg(k ā SO  2 ) 
Nitrāts Ne vair āk kā 10 mg/kg (k ā H 2 SO 4 ) 
Hlorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Dzelzs  Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Selēns Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 514 (i) N ĀTRIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija sulfāts 
Ķīmiskā formula  Na  2 SO 4 · nH  2 O (n = 0 vai 10)  
Molekulmasa  142,04 (bez ūdens) 
322,04 (dekahidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai smalks, balts, krist ālisks pulveris 
Dekahidrāts ir eflorescents  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
pH Neitr āls vai viegli s ārmains pēc lakmusa pap īra (5 % š ķīdums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,0 % (bez ūdens vielai) vai ne vair āk kā 57 % (deka ­
hidrātam) pie 130 °C  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 514 (ii) N ĀTRIJA HIDROG ĒNSULFĀTS 
Sinonīmi Sk ābais nātrija sulfāts, nātrija bisulf āts, nitre cake  
Definīcija 
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija hidrog ēnsulfāts 
Ķīmiskā formula  NaHSO  4 
Molekulmasa  120,06  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 204
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 95,2 %  
Apraksts  Balti krist āli vai granulas bez smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
pH Š ķīdumi ir ļoti skābi 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,8 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,05 %  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 515 (i) K ĀLIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija sulfāts 
Ķīmiskā formula  K  2 SO 4 
Molekulmasa  174,25  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
pH 5,5–8,5 (5 % š ķīdumā) 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 515 (ii) K ĀLIJA HIDROG ĒNSULFĀTS 
Sinonīmi K ālija bisulf āts; skābais kālija sulfāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija hidrog ēnsulfāts 
Ķīmiskā formula  KHSO  4 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 205
 
Molekulmasa  136,17  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Balti š ķīstoši krist āli, gabali vai granulas  
Identifikācija 
Kušanas temperat ūra 197 °C  
Kālija tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 516 KALCIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi Ģipsis, selen īts, anhidr īts 
Definīcija 
Einecs  231-900-3  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija sulf āts 
Ķīmiskā formula  CaSO  4 · nH  2 O (n = 0 vai 2)  
Molekulmasa  136,14 (bez ūdens), 172,18 (dihidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Smalks balts vai viegli iedzelteni balts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens viela: ne vair āk kā 1,5 % (250 °C, nemain īgais svars) 
Dihidrāts: ne vair āk kā 23 % (250 °C, nemain īgais svars)  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 517 AMONIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-984-1  
Ķīmiskais nosaukums  Amonija sulf āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 206
 
Ķīmiskā formula  (NH  4 ) 2 SO 4 
Molekulmasa  132,14  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % un ne vair āk kā 100,5 %  
Apraksts  Balts pulveris, mirdzošas pl ēksnes vai krist āliņi 
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,25 %  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
E 520 ALUM ĪNIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi Alauns  
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Alum īnija sulfāts 
Ķīmiskā formula  Al  2 (SO  4 ) 3 
Molekulmasa  342,13  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 % kars ēta viela  
Apraksts  Balts pulveris, mirdzošas pl ēksnes vai krist āliņi 
Identifikācija 
Alumīnija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
pH 2,9 vai augst āks (5 % š ķīdums)  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 5 % (500 °C, 3 h)  
Sārmu un s ārmzemju met āli Ne vair āk kā 0,4 %  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 521 ALUM ĪNIJA NĀTRIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi Sodas alauns, n ātrija alauns  
Definīcija 
Einecs  233-277-3  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 207
 
Ķīmiskais nosaukums  Alum īnija nātrija sulfāts 
Ķīmiskā formula  AlNa(SO  4 ) 2 · nH  2 O (n = 0 vai 12)  
Molekulmasa  242,09 (bez ūdens)  
Pamatviela  R ēķinot uz bez ūdens vielu, ne maz āk kā 96,5 % saturs (bez ūdens 
vielai) un 99,5 % saturs (dodekahidr ātam) 
Apraksts  Caursp īdīgi kristāli vai balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Alumīnija tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Dodekahidr āts neierobežoti š ķīst ūdenī. Bezūdens vielas forma l ēni 
šķīst ūdenī. Abas formas neš ķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens formai: ne vair āk kā 10,0 % (220 °C, 16 h) 
Dodekahidr ātam: ne vair āk kā 47,2 % (50 °C, 1 h, tad 200 °C, 16 h)  
Amonija s āļi P ēc sildīšanas nav konstat ējama amonija smarža  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 522 ALUM ĪNIJA KĀLIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi K ālija alauns  
Definīcija 
Einecs  233-141-3  
Ķīmiskais nosaukums  Alum īnija kālija sulfāta dodekahidr āts 
Ķīmiskā formula  AlK(SO  4 ) 2 · 12 H  2 O 
Molekulmasa  474,38  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 %  
Apraksts  Lieli caursp īdīgi kristāli vai balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Alumīnija tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
pH 3,0–4,0 (10 % š ķīdumā) 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
Tīrība 
Amonija s āļi P ēc sildīšanas nav konstat ējama amonija smarža  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 208
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 523 ALUM ĪNIJA AMONIJA SULF ĀTS 
Sinonīmi Amonija alauns  
Definīcija 
Einecs  232-055-3  
Ķīmiskais nosaukums  Alum īnija amonija sulf āts 
Ķīmiskā formula  AlNH  4 (SO  4 ) 2 · 12 H  2 O 
Molekulmasa  453,32  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 %  
Apraksts  Lieli bezkr āsaini krist āli vai balts pulveris  
Identifikācija 
Alumīnija tests  Iztur testu  
Amonija tests  Iztur testu  
Sulfāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, šķīst etanolā 
Tīrība 
Sārmu metāli un sārmzemju met āli Ne vair āk kā 0,5 %  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Fluorīds Ne vair āk kā 30 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 524 NĀTRIJA HIDROKS ĪDS 
Sinonīmi Kaustisk ā soda, sārms 
Definīcija 
Einecs  215-185-5  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija hidroks īds 
Ķīmiskā formula  NaOH  
Molekulmasa  40,0  
Pamatviela  Cietvielas saturs veido ne maz āk kā 98,0 % no kop ējā sārma satura 
(piemēram, NaOH). Attiec īgi šķīdumu saturs ir t āds, kāds NaOH 
procents ir nor ādīts uz etiķetes 
Apraksts  Baltas vai gandr īz baltas lod ītes, pārslas, stien īši, kausēta masa vai 
citas formas. Š ķīdumi ir dzidri vai viegli du ļķaini, bezkr āsaini vai 
viegli krāsaini, ļoti kodīgi, higroskopiski, un, pak ļaujot tos gaisa 
ietekmei, tie absorb ē oglekļa dioksīdu, veidojot n ātrija karbon ātu ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 209
 
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
pH Ļoti sārmains (1 % š ķīdums)  
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī. Neierobežoti š ķīst etanolā 
Tīrība 
Ūdenī nešķīstošas un organiskas vielas  5 % š ķīdums ir piln īgi dzidrs un bezkr āsains vai viegli kr āsains  
Karbonāts Ne vair āk kā 0,5 % (k ā Na  2 CO 3 ) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 525 K ĀLIJA HIDROKS ĪDS 
Sinonīmi Kaustiskais potašs  
Definīcija 
Einecs  215-181-3  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija hidroks īds 
Ķīmiskā formula  KOH  
Molekulmasa  56,11  
Pamatviela  Ne maz āk kā 85,0 % s ārma satura, apr ēķinot kā KOH  
Apraksts  Baltas vai gandr īz baltas lod ītes, pārslas, stien īši, kausēta masa vai 
citas formas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
pH Ļoti sārmains (1 % š ķīdums)  
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī. Neierobežoti š ķīst etanolā 
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  5 % š ķīdums ir piln īgi dzidrs un bezkr āsains  
Karbonāts Ne vair āk kā 3,5 % (k ā K 2 CO 3 ) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 526 KALCIJA HIDROKS ĪDS 
Sinonīmi Dz ēstie kaļķi, hidratētie kaļķi 
Definīcija 
Einecs  215-137-3  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija hidroks īds 
Ķīmiskā formula  Ca(OH)  2 
Molekulmasa  74,09  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 210
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 92,0 %  
Apraksts  Balts pulveris  
Identifikācija 
Sārma tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. Šķīst glicerīnā 
Tīrība 
Skābē nešķīstoši pelni  Ne vair āk kā 1,0 %  
Magnija un s ārmu metālu sāļi Ne vair āk kā 2,7 %  
Bārijs Ne vair āk kā 300 mg/kg  
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 527 AMONIJA HIDROKS ĪDS 
Sinonīmi Amonjaka ūdens, stiprs amonjaka š ķīdums  
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Amonija hidroks īds 
Ķīmiskā formula  NH  4 OH 
Molekulmasa  35,05  
Pamatviela  Ne maz āk kā 27 % NH  3 
Apraksts  Dzidrs bezkr āsains šķīdums ar ārkārtīgi asu, rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Negaistoš ās vielas  Ne vair āk kā 0,02 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 528 MAGNIJA HIDROKS ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija hidroks īds 
Ķīmiskā formula  Mg(OH)  2 
Molekulmasa  58,32  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balts mas īvs pulveris bez smaržas  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 211
 
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Sārma tests  Iztur testu  
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī un etanol ā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (105 °C, 2 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 33 % (800 °C l īdz konstantam svaram)  
Kalcija oks īds Ne vair āk kā 1,5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 529 KALCIJA OKS ĪDS 
Sinonīmi Dedzin ātie kaļķi 
Definīcija 
Einecs  215-138-9  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija oks īds 
Ķīmiskā formula  CaO  
Molekulmasa  56,08  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95,0 % izkars ētā vielā 
Apraksts  Cietas, baltas vai pel ēcīgi baltas granulas, vai ar ī balts līdz pelēcīgs 
pulveris  
Identifikācija 
Sārma tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Reakcija ar ūdeni Samitrinot paraugu ar ūdeni, rodas siltums  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. Šķīst glicerīnā 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10,0 % (aptuveni 800 °C, l īdz konstantam svaram)  
Skābē nešķīstošas vielas  Ne vair āk kā 1,0 %  
Bārijs Ne vair āk kā 300 mg/kg  
Magnija un s ārmu metālu sāļi Ne vair āk kā 3,6 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 530 MAGNIJA OKS ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  215-171-9  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija oks īds ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 212
 
Ķīmiskā formula  MgO  
Molekulmasa  40,31  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 % izkars ētā vielā 
Apraksts  Balts liela apjoma pulveris, kas paz īstams kā vieglais magnija 
oksīds, vai relat īvi blīvs balts pulveris, kas paz īstams kā smagais 
magnija oks īds. 5 g viegl ā magnija oks īda aizņem 33 ml tilpumu, 
bet 5 g smag ā magnija oks īda aizņem tilpumu l īdz 20 ml  
Identifikācija 
Sārma tests  Iztur testu  
Magnija tests  Iztur testu  
Šķīdība Praktiski neš ķīst ūdenī. Nešķīst etanolā 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 5,0 % (aptuveni 800 °C, l īdz konstantam svaram)  
Kalcija oks īds Ne vair āk kā 1,5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 535 NĀTRIJA FEROCIAN ĪDS 
Sinonīmi N ātrija dzeltenais asinss āls, nātrija heksacianofer āts 
Definīcija 
Einecs  237-081-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrijs ferrocyanide  
Ķīmiskā formula  Na  4 Fe(CN)  6 · 10 H  2 O 
Molekulmasa  484,1  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Dzelteni krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Ferocianīda tests  Iztur testu  
Tīrība 
Nesaistīts mitrums  Ne vair āk kā 1,0 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,03 %  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Sulfāts Ne vair āk kā 0,1 %  
Brīvais cianīds Nav konstat ējams  
Fericianīds Nav konstat ējams  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
E 536 K ĀLIJA FEROCIAN ĪDS 
Sinonīmi K ālija dzeltenais asinss āls, kālija heksacianofer āts 
Definīcija 
Einecs  237-722-2  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 213
 
Ķīmiskais nosaukums  K ālija ferocian īds 
Ķīmiskā formula  K  4 Fe(CN)  6 · 3 H  2 O 
Molekulmasa  422,4  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Citrondzelteni krist āli 
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Ferocianīda tests  Iztur testu  
Tīrība 
Nesaistīts mitrums  Ne vair āk kā 1,0 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,03 %  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Sulfāts Ne vair āk kā 0,1 %  
Brīvais cianīds Nav konstat ējams  
Fericianīds Nav konstat ējams  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
E 538 KALCIJA FEROCIAN ĪDS 
Sinonīmi Kalcija dzeltenais asinss āls, kalcija heksacianofer āts 
Definīcija 
Einecs  215-476-7  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija ferocian īds 
Ķīmiskā formula  Ca  2 Fe(CN)  6 · 12H  2 O 
Molekulmasa  508,3  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Dzelteni krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Ferocianīda tests  Iztur testu  
Tīrība 
Nesaistīts mitrums  Ne vair āk kā 1,0 %  
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,03 %  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Sulfāts Ne vair āk kā 0,1 %  
Brīvais cianīds Nav konstat ējams  
Fericianīds Nav konstat ējams  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
E 541 SK ĀBAIS NĀTRIJA ALUM ĪNIJA FOSF ĀTS 
Sinonīmi SALP  
Definīcija 
Einecs  232-090-4  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 214
 
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija trialum īnija tetradekahidrog ēnoktafosf āta tetrahidr āts (A); 
trinātrija dialum īnija pentahidrog ēnoktafosf āts (B)  
Ķīmiskā formula  NaAl  3 H 14 (PO  4 ) 8 · 4H  2 O (A) 
Na 3 Al 2 H 15 (PO  4 ) 8 (B) 
Molekulmasa  949,88 (A) 
897,82 (B)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95,0 % (ab ām formām) 
Apraksts  Balts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Alumīnija tests  Iztur testu  
Fosfāta tests  Iztur testu  
pH Sk ābums pēc lakmusa  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī. Šķīst hlorūdeņražskābē 
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  19,5 %–21,0 % (A) (750 °C–800 °C, 2 h) 
15 %–16 % (B) (750 °C–800 °C, 2 h)  
Fluorīds Ne vair āk kā 25 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 4 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 551 SIL ĪCIJA DIOKS ĪDS 
Sinonīmi Sil īcija dioks īds (silica , silicium dioxide ) 
Definīcija Sil īcija dioks īds ir amorfa viela, ko ražo sint ētiski vai nu hidrol īzes 
procesā tvaika fāzē, iegūstot kūpināto silīcija dioks īdu, vai ar ī slap­
jajā procesā, iegūstot nogulsn ēto silīcija dioks īdu, silikagelu vai sil ī­
cijskābi. Kūpināto silīcija dioks īdu ražo bez ūdens stāvoklī, bet slapj ā 
procesa produktus ieg ūst kā hidrātus vai tie satur ar virsmu absorb ētu 
ūdeni 
Einecs  231-545-4  
Ķīmiskais nosaukums  Sil īcija dioks īds 
Ķīmiskā formula  (SiO  2 ) n 
Molekulmasa  60,08 (SiO  2 ) 
Pamatviela  P ēc karsēšanas ne maz āk kā 99,0 % (k ūpinātajam silīcija dioks īdam) 
vai 94,0 % saturs (hidr ētajām formām) 
Apraksts  Balts, p ēc taustes m īksts pulveris vai granulas Higroskopisks  
Identifikācija 
Silīcija tests  Pozit īvs 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,5 % (k ūpinātajam silīcija dioks īdam, 105 °C, 2 h) 
Ne vairāk kā 8,0 % (nogulsn ētajam silīcija dioks īdam un silika ­
gelam, 105 °C, 2h)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 215
 
Ne vairāk kā 70 % (sil īcijskābei, 105 °C, 2 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,5 % p ēc žāvēšanas (1 000 °C, k ūpinātajam silīcija 
dioksīdam) 
Ne vairāk par 8,5 % p ēc žāvēšanas (1 000 °C, hidr ētajām formām) 
Šķīstoši joniz ējami sāļi Ne vair āk kā 5,0 % (k ā Na  2 SO 4 ) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 552 KALCIJA SILIK ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Kalcija silik āts ir ūdeni saturošs vai bez ūdens silik āts ar daž ādām 
CaO un SiO  2 attiecībām Produktam jab ūt bez azbesta  
Einecs  215-710-8  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija silik āts 
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur: 
— kā SiO  2 ne mazāk par 50 % un ne vair āk par 95 % 
— kā CaO ne maz āk par 3 % un ne vair āk par 35 %  
Apraksts  Balts vai b ālgans viegli pl ūstošs pulveris, kas t āds paliek p ēc relatīvi 
liela ūdens vai citu š ķidrumu apjoma absorb ēšanas  
Identifikācija 
Silīcija tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
Gela veidošan ās Veido gelu ar miner ālskābēm 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10 % (105 °C, 2 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne maz āk par 5 % un ne vair āk par 14 % (1 000 °C, nemain īgais 
svars)  
Nātrijs Ne vair āk kā 3 %  
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 553a (i) MAGNIJA SILIK ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Magnija silik āts ir sintētisks savienojums, kur ā magnija oks īda un 
silikona dioks īda molārā attiecība ir apm ēram 2:5  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 216
 
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 15 % MgO un ne maz āk kā 67 % SiO  2 izkarsētas 
vielas  
Apraksts  Ļoti smalks balts pulveris bez smaržas, kas nav graudains  
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Silīcija tests  Iztur testu  
pH 7,0–10,8 (10 % dispersija)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (105 °C, 2 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % pēc žāvēšanas (1 000 °C, 2,5 h)  
Ūdenī šķīstoši sāļi Ne vair āk kā 3 %  
Brīvie sārmi Ne vair āk kā 1 % (kā NaOH)  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 553a (ii) MAGNIJA TRISILIK ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  239-076-7  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija trisilik āts 
Ķīmiskā formula  Mg  2 Si 3 O 8 · nH  2 O (aptuvens sast āvs) 
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 29,0 % MgO un ne maz āk kā 65,0 % SiO  2 , abus 
rēķinot uz izkars ētu vielu  
Apraksts  Smalks balts pulveris, kas nav graudains  
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Silīcija tests  Iztur testu  
pH 6,3–9,5 (5 % dispersija)  
Tīrība 
Karsēšanas zudumi  Ne maz āk kā 17 % un ne vair āk kā 34 % (1 000 °C)  
Ūdenī šķīstoši sāļi Ne vair āk kā 2 %  
Brīvie sārmi Ne vair āk kā 1 % (kā NaOH)  
Fluorīds Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 217
 
E 553b TALKS 
Sinonīmi Steat īts 
Definīcija Dab ā sastopama ūdeni saturoša magnija silik āta forma, kas satur 
tādus asoci ētus miner ālus kā alfa kvarcu, kalc ītu, hlorītu, dolom ītu, 
magnezītu un flogop ītu Produktam jab ūt bez azbesta  
Einecs  238-877-9  
Ķīmiskais nosaukums  Magnija hidrog ēnmetasilik āts 
Ķīmiskā formula  Mg  3 (Si 4 O 10 )(OH)  2 
Molekulmasa  379,22  
Pamatviela  
Apraksts  Ļoti smalks balts vai pel ēcīgi balts pulveris, taustot taukains  
Identifikācija 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Rakstur īgie maksimumi pie 3 677, 1 018 un 669 cm  –1 
Rentgenstaru difrakcija  P īķi pie 9,34/4,66/3,12 Å  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī un etanol ā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, 1 h)  
Skābēs šķīstošas vielas  Ne vair āk kā 6 %  
Ūdenī šķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,2 %  
Skābēs šķīstoša dzelzs  Nav konstat ējama  
Arsēns Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 554 NĀTRIJA ALUM ĪNIJA SILIK ĀTS 
Sinonīmi N ātrija silīcija alumin āts; nātrija aluminosilik āts; alumīnija nātrija 
silikāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija alum īnija silikāts 
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur: 
— kā SiO  2 ne mazāk par 66,0 % un ne vair āk par 88,0 % 
— kā Al 2 O 3 ne mazāk par 5,0 % un ne vair āk par 15,0 %  
Apraksts  Smalks, balts, amorfs pulveris vai s īkas lodītes 
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Alumīnija tests  Iztur testu  
Silīcija tests  Iztur testu  
pH 6,5–11,5 (5 % dispersija)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 218
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8,0 % (105 °C, 2 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne maz āk kā 5,0 % un ne vair āk kā 11,0 % bez ūdens vielā (1 000 
oC, līdz konstantam svaram)  
Nātrijs Ne maz āk kā 5 % un ne vair āk kā 8,5 % bez ūdens vielā (kā Na  2 O) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 555 K ĀLIJA ALUM ĪNIJA SILIK ĀTS 
Sinonīmi Vizla  
Definīcija Dabisk ā vizla galvenok ārt sastāv no kālija alum īnija silik āta 
(muscovite ) 
Einecs  310-127-6  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija alumīnija silikāts 
Ķīmiskā formula  KAl  2 [AlSi  3 O 10 ](OH)  2 
Molekulmasa  398  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 %  
Apraksts  Gaiši pel ēkas līdz baltas pl ēksnītes vai pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, organiskos š ķīdinātājos, atšķaidītās skābēs un sārmos  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, 2 h)  
Antimons  Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Cinks  Ne vair āk kā 25 mg/kg  
Bārijs Ne vair āk kā 25 mg/kg  
Hroms  Ne vair āk kā 100 mg/kg  
Varš  Ne vair āk kā 25 mg/kg  
Niķelis Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
▼M3 
E 556 KALCIJA ALUM ĪNIJA SILIK ĀTS ( 1 ) 
▼B 
Sinonīmi Kalcija aluminosilik āts, kalcija silikoalumin āts, alumīnija kalcija 
silikāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija alumīnija silikāts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 219  
( 1 ) Piemērošanas termi ņš: līdz 2014. gada 31. janv ārim.
 Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur: 
— kā SiO  2 ne mazāk par 44,0 % un ne vair āk par 50,0 % 
— kā Al 2 O 3 ne mazāk kā 3,0 % un ne vair āk kā 5,0 % 
— kā CaO ne maz āk kā 32,0 % un ne vair āk kā 38,0 %  
Apraksts  Smalks, balts, br īvi plūstošs pulveris  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Alumīnija tests  Iztur testu  
Silīcija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10,0 % (105 °C, 2 h)  
Karsēšanas zudumi  Ne maz āk kā 14,0 % un ne vair āk kā 18,0 % bez ūdens vielā (1 000 
oC, līdz konstantam svaram)  
Fluorīds Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M3 
E 559 ALUM ĪNIJA SILIK ĀTS (KAOL ĪNS) ( 1 ) 
▼B 
Sinonīmi Kaol īns, vieglais vai smagais  
Definīcija Alum īnija hidrosilik āts (kaolīns) ir attīrīti dabiskie baltie m āli, kas 
sastāv no kaolin īta, kālija alumosilik āta, laukšpata un kvarca. Tie 
nedrīkst būt karsēti (kalcin ēti). Neapstr ādātos kaolin īta mālos, ko 
izmanto alum īnija silik āta ražošan ā, dioksīnu daudzums nedr īkst 
pārsniegt līmeni, kas apdraud cilv ēka veselību, vai nav der īgs lieto­ 
šanai pārtikā. Produktam jab ūt bez azbesta  
Einecs  215-286-4 (kaolin īts) 
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  Al  2 Si 2 O 5 (OH)  4 (kaolinīts) 
Molekulmasa  264  
Pamatviela  Ne maz āk kā 90 % (sil īcija oksīda un alum īnija oksīda kopējais 
saturs pēc karsēšanas)  
Silicija oks īds (SiO  2 ) Starp 45 % un 55 %  
Alumīnija oksīds (Al  2 O 3 ) Starp 30 % un 39 %  
Apraksts  Smalks, balts vai pel ēkbalts taukains pulveris. Kaol īns sastāv no 
nesaistītu, brīvi orientētu kaolin īta pārslveida da ļiņu agregātiem 
vai atseviš ķām heksagon ālām pārslām 
Identifikācija 
Almīnija oksīda tests  Iztur testu  
Silīcija tests  Iztur testu  
Rentgenstaru difrakcija  Rakstur īgie maksimumi pie 7,18/3,58/2,38/1,78 Å  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Maksimumi pie 3 700 un 3 620 cm  –1 ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 220  
( 1 ) Piemērošanas termi ņš: līdz 2014. gada 31. janv ārim.
 Tīrība 
Karsēšanas zudumi  No 10 % l īdz 14 % (1 000 °C, nemain īga masa)  
Ūdenī šķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,3 %  
Skābēs šķīstošas vielas  Ne vair āk kā 2 %  
Dzelzs  Ne vair āk kā 5 %  
Kālija oksīds (K  2 O) Ne vair āk kā 5 %  
Ogleklis  Ne vair āk kā 0,5 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 570 TAUKSK ĀBES 
Sinonīmi 
Definīcija Line ārās taukskābes, kaprilsk ābe (C  8 ), kaprīnskābe (C  10 ), laurīn­
skābe (C  12 ), miristīnskābe (C  14 ), palmitīnskābe (C  16 ), stearīnskābe 
(C 18 ), oleīnskābe (C  18:1 ) 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Okt ānskābe (C  8 ), dekānskābe (C  10 ), dodekānskābe (C  10 ), tetradek ān­
skābe (C  14 ), heksadek ānskābe (C  16 ), oktadek ānskābe (C  18 ), 9-okta­
dekānskābe (C  18:1 ) 
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 %, izmantojot hromatogr āfiju 
Apraksts  Bezkr āsains šķidrums vai balta cietviela, ko ieg ūst no eļļām vai 
taukiem  
Identifikācija 
Identifikācijas tests  Atseviš ķas tauksk ābes var noteikt, izmantojot sk ābes vērtību, joda 
vērtību, gāzes hromatogr āfiju 
Tīrība 
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,1 %  
Nepārziepojam ā viela  Ne vair āk kā 1,5 %  
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,2 % (Karla Fišera metode)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 574 GLIKONSK ĀBE 
Sinonīmi D-glikonsk ābe, dekstronsk ābe 
Definīcija Glikonsk ābe ir ūdeni saturošs glikonsk ābes un glikono-delta-laktona 
šķīdums  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Glikonsk ābe 
Ķīmiskā formula  C  6 H 12 O 7 (glikonsk ābe) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 221
 
Molekulmasa  196,2  
Pamatviela  Ne maz āk kā 49,0 % (k ā glikonsk ābe) 
Apraksts  Bezkr āsains līdz gaiši dzeltens, dzidrs, s īrupains šķidrums  
Identifikācija 
Fenilhidraz īna atvasin ājumu veidošan ās Pozit īva. Izveidotais savienojums k ūst temperat ūrā starp 196 °C un 
202 °C, sadaloties  
Tīrība 
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 1,0 % 550 °C +/– 20 °C l īdz organisko atlieku izzu ­ 
šanai (melnie punkti)  
Reducējošā viela  Ne vair āk kā 2,0 % (k ā D-glikoze)  
Hlorīds Ne vair āk kā 350 mg/kg  
Sulfāts Ne vair āk kā 240 mg/kg  
Sulfīts Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 575 GLIKONSK ĀBES DELTA-LAKTONS 
Sinonīmi Glikonolaktons, GDL, D-glikonsk ābes delta-laktons, delta- 
glikonolaktons  
Definīcija Glikonsk ābes delta-laktons ir ciklisks D-glikonsk ābes 1,5-iekš ējais 
esteris. Ūdens vidē tas hidroliz ējas ar līdzsvara š ķīdumu, kas sast āv 
no D-glikonsk ābes (55 % l īdz 66 %) un delta- un gamma-laktoniem  
Einecs  202-016-5  
Ķīmiskais nosaukums  D-glikono-1,5-laktons  
Ķīmiskā formula  C  6 H 10 O 6 
Molekulmasa  178,14  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Smalks, balts, krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Glikonskābes fenilhidraz īna atvasin ājumu 
veidošanās Pozitīva. Izveidotais savienojums k ūst temperat ūrā starp 196 °C un 
202 °C, sadaloties  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī. Vāji šķīst etanolā 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,2 % (Karla Fišera metode)  
Reducējošas vielas  Ne vair āk kā 0,5 % (k ā D-glikoze)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 576 NĀTRIJA GLIKON ĀTS 
Sinonīmi D-glikonsk ābes nātrija sāls 
Definīcija Ieg ūst ferment ācijā vai ķīmiskā katalītiskā oksidēšanā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 222
 
Einecs  208-407-7  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija D-glikon āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 11 NaO  7 (bezūdens)  
Molekulmasa  218,14  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Balts l īdz dzeltenbr ūns, graudains l īdz smalks krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Glikonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī. Vāji šķīst etanolā 
pH 6,5 – 7,5 (10 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Reducējošā viela  Ne vair āk kā 1,0 % (k ā D–glikoze)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 577 K ĀLIJA GLIKON ĀTS 
Sinonīmi D-glikonsk ābes kālija sāls 
Definīcija 
Einecs  206-074-2  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija D-glikon āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 11 KO  7 (bezūdens) 
C 6 H 11 KO  7 · H 2 O (monohidr āts) 
Molekulmasa  234,25 (bez ūdens) 
252,26 (monohidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % un ne vair āk kā 103,0 % ž āvētā viela  
Apraksts  Br īvi plūstošs balts l īdz dzelteni balts krist ālisks pulveris vai 
granulas bez smaržas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Glikonāta tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,3 (10 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Bez ūdens viela: ne vair āk kā 3,0 % (105 °C, 4 h, vakuum ā) 
Monohidr āts: ne maz āk par 6 % un ne vair āk par 7,5 % (105 °C, 
4 h, vakuum ā) 
Reducējošas vielas  Ne vair āk kā 1,0 % (k ā D-glikoze)  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 578 KALCIJA GLIKON ĀTS 
Sinonīmi D-glikonsk ābes kalcija s āls 
Definīcija 
Einecs  206-075-8  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija di-D-glikon āts ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 223
 
Ķīmiskā formula  C  12 H 22 CaO  14 (bezūdens) 
C 12 H 22 CaO  14 · H 2 O (monohidr āts) 
Molekulmasa  430,38 (bez ūdens viela) 
448,39 (monohidr āts) 
Pamatviela  Bez ūdens viela: ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 102 % ž āvēta 
viela 
Monohidr āts: ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 102 % faktisk ā 
viela  
Apraksts  Baltas krist āliskas granulas vai pulveris bez smaržas, stabils gais ā 
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Glikonāta tests  Iztur testu  
Šķīdība Š ķīst ūdenī, nešķīst etanolā 
pH 6,0–8,0 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 3,0 % (105 °C, 16 h) (bez ūdens) 
Ne vairāk kā 2,0 % (105 °C, 16 h) (monohidr āts) 
Reducējošas vielas  Ne vair āk kā 1,0 % (k ā D-glikoze)  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 579 DZELZS GLIKON ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  206-076-3  
Ķīmiskais nosaukums  Dzelzs di-D-glikon āta dihidrāts, Dzelzs (II) di-glikon āta dihidrāts 
Ķīmiskā formula  C  12 H 22 FeO  14 ·2H 2 O 
Molekulmasa  482,17  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % žāvētā vielā 
Apraksts  Gaiši dzelten īgi pelēks vai za ļgani dzeltens pulveris vai granulas ar 
vāju dedzin āta cukura smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst siltā ūdenī. Praktiski neš ķīst etanolā 
Dzelzs jonu tests  Iztur testu  
Glikonskābes fenilhidraz īna atvasin ājumu 
veidošanās Pozitīva 
pH 4–5,5 (10 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 10 % (105 °C, 16 h)  
Skābeņskābe Nav konstat ējama  
Dzelzs (Fe III)  Ne vair āk kā 2 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 224
 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Reducējošas vielas  Ne vair āk kā 0,5 % (k ā glikoze)  
E 585 DZELZS LAKT ĀTS 
Sinonīmi Dzelzs (II) lakt āts; Dzelzs (II) 2-hidroksipropano āts; 
Propānskābe s 2-hidroksi-dzelzs(2 +) s āls (2:1)  
Definīcija 
Einecs  227-608-0  
Ķīmiskais nosaukums  Dzelzs 2-hidroksipropan āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 10 FeO  6 · nH  2 O (n = 2 vai 3)  
Molekulmasa  270,02 (dihidr āts) 
288,03 (trihidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % bez ūdens viela  
Apraksts  Za ļgani balti krist āli vai gaiši za ļš pulveris ar v āju rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī. Praktiski neš ķīst etanolā 
Dzelzs jonu tests  Iztur testu  
Laktāta tests  Iztur testu  
pH 4–6 (2 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 18 % (100 °C, vakuum ā, aptuveni 700 mm Hg)  
Dzelzs (Fe III)  Ne vair āk kā 0,6 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 586 4-HEKSILREZORC ĪNS 
Sinonīmi 4-heksil-1,3-benzdiols; Heksilrezorc īns 
Definīcija 
Einecs  205-257-4  
Ķīmiskais nosaukums  4-heksilrezorc īns 
Ķīmiskā formula  C  12 H 18 O 2 
Molekulmasa  197,24  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % žāvētā viela (4h istabas temperat ūrā) 
Apraksts  Balts pulveris  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 225
 
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ēterī un aceton ā, ļoti vāji šķīst ūdenī. 
Slāpekļsskābes tests  1 ml parauga pies ātināta šķīduma pievieno 1 ml sl āpekļskābes. 
Parādās gaiši sarkana kr āsa 
Broma tests  1 ml parauga pies ātināta šķīduma pievieno 1 ml broma rea ģentu TS. 
Dzeltenās nogulsnes izš ķīst, veidojot dzeltenu š ķīdumu.  
Tīrība 
Kušanas interv āls 62 to 67 °C  
Skābums  Ne vair āk kā 0,05 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Rezorcīns un citi fenoli  Dažas min ūtes krata apm ēram 1g parauga ar 50 ml ūdens, filtr ē un 
filtrātam pievieno 3 pilienus dzelzs hlor īda reaģenta. Šķīdums 
nedrīkst krāsoties sarkans vai zils.  
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
E 620 GLUTAM ĪNSKĀBE 
Sinonīmi L-glutam īnskābe; L-α-aminoglut ārskābe 
Definīcija 
Einecs  200-293-7  
Ķīmiskais nosaukums  L-glutam īnskābe; L-2-aminopent āndiskābe 
Ķīmiskā formula  C  5 H 9 NO  4 
Molekulmasa  147,13  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % un ne vair āk kā 101,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Da ļēji šķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā vai ēterī 
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Glutamīnskābes tests ar pl ānslāņa hroma­
togrāfijas metodi  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 31,5° un + 32,2° 
Bezūdens vielas 10 % š ķīdums 2 N HCl, 200 mm cilindrs  
pH 3,0–3,5 (pies ātinātā šķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,2 % (80 °C, 3 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 %  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Pirolidonkarbonsk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  
Arsēns Ne vair āk kā 2,5 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 226
 
E 621 MONON ĀTRIJA GLUTAM ĀTS 
Sinonīmi N ātrija glutam āts; MSG  
Definīcija 
Einecs  205-538-1  
Ķīmiskais nosaukums  Monon ātrija L-glutam āta monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  5 H 8 NaNO  4 · H 2 O 
Molekulmasa  187,13  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % un ne vair āk kā 101,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā vai ēterī 
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Nātrija tests  Iztur testu  
Glutamīnskābes tests ar pl ānslāņa hroma­
togrāfijas metodi  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 24,8° un + 25,3° 
Bezūdens vielas 10 % š ķīdums 2 N HCl, 200 mm cilindrs  
pH 6,7–7,2 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (98 °C, 5 h)  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Pirolidonkarbonsk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 622 MONOK ĀLIJA GLUTAM ĀTS 
Sinonīmi K ālija glutam āts; MPG  
Definīcija 
Einecs  243-094-0  
Ķīmiskais nosaukums  Monok ālija L-glutam āta monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  5 H 8 KNO  4 · H 2 O 
Molekulmasa  203,24  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % un ne vair āk kā 101,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā vai ēterī 
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Kālija tests  Iztur testu  
Glutamīnskābes tests ar pl ānslāņa hroma­
togrāfijas metodi  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 227
 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 22,5° un + 24,0° 
Bezūdens vielas 10 % š ķīdums 2 N HCl, 200 mm cilindrs  
pH 6,7–7,3 (2 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,2 % (80 °C, 5 h)  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Pirolidonkarbonsk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 623 KALCIJA DIGLUTAM ĀTS 
Sinonīmi Kalcija glutam āts 
Definīcija 
Einecs  242-905-5  
Ķīmiskais nosaukums  Monokalcija di-L-glutam āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 16 CaN  2 O 8 · nH  2 O (n = 0, 1, 2 vai 4)  
Molekulmasa  332,32 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 % un ne vair āk kā 102,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā vai ēterī 
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Kalcija tests  Iztur testu  
Glutamīnskābes tests ar pl ānslāņa hroma­
togrāfijas metodi  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 27,4° un + 29,2° (kalcija diglutam ātam ar n = 4) 
(bezūdens vielas 10 % š ķīdums 2N HCl, 200 mm cilindrs)  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 19,0 % (kalcija diglutam ātam ar n = 4, Karla Fišera 
metode)  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Pirolidonkarbonsk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 624 MONOAMONIJA GLUTAM ĀTS 
Sinonīmi Amonija glutam āts 
Definīcija 
Einecs  231-447-1  
Ķīmiskais nosaukums  Monoamonija L-glutam āta monohidr āts 
Ķīmiskā formula  C  5 H 12 N 2 O 4 · H 2 O 
Molekulmasa  182,18  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % un ne vair āk kā 101,0 % bez ūdens viela  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 228
 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā vai ēterī 
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris gandr īz bez smaržas  
Identifikācija 
Amonija tests  Iztur testu  
Glutamīnskābes tests ar pl ānslāņa hroma­
togrāfijas metodi  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 25,4° un + 26,4° 
Bezūdens vielas 10 % š ķīdums 2 N HCl, 200 mm cilindrs  
pH 6,0–7,0 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (50 °C, 4 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Pirolidonkarbonsk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 625 MAGNIJA DIGLUTAM ĀTS 
Sinonīmi Magnija glutam āts 
Definīcija 
Einecs  242-413-0  
Ķīmiskais nosaukums  Monomagnija di-L-glutam āta tetrahidr āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 16 MgN  2 O 8 · 4H  2 O 
Molekulmasa  388,62  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95,0 % un ne vair āk kā 105,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā vai ēterī 
Apraksts  Balti vai pel ēkbalti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Magnija tests  Iztur testu  
Glutamīnskābes tests ar pl ānslāņa hroma­
togrāfijas metodi  Iztur testu  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 starp + 23,8° un + 24,4° 
Bezūdens vielas 10 % š ķīdums 2 N HCl, 200 mm cilindrs  
pH 6,4–7,5 (10 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 24 % (Karla Fišera metode)  
Hlorīds Ne vair āk kā 0,2 %  
Pirolidonkarbonsk ābe Ne vair āk kā 0,2 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 626 GUANILSK ĀBE 
Sinonīmi 5'-Guanilsk ābe 
Definīcija 
Einecs  201-598-8  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 229
 
Ķīmiskais nosaukums  Guanoz īn-5'-monofosforsk ābe 
Ķīmiskā formula  C  10 H 14 N 5 O 8 P 
Molekulmasa  363,22  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī, praktiski neš ķīst etanolā 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
pH 1,5–2,5 (0,25 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,5 % (120 °C, 4 h)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 627 DIN ĀTRIJA GUANIL ĀTS 
Sinonīmi N ātrija guanil āts, nātrija 5'-guanil āts 
Definīcija 
▼M3 
Einecs  226-914-1  
▼B 
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija guanoz īn-5'-monofosf āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 12 N 5 Na 2 O 8 P · nH  2 O (n = ca. 7)  
Molekulmasa  407,19 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Š ķīst ūdenī, vāji šķīst etanolā, praktiski neš ķīst ēterī 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,5 (5 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 N HCl)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 25 % (120 °C, 4 h)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 230
 
E 628 DIK ĀLIJA GUANIL ĀTS 
Sinonīmi K ālija guanil āts, Kalija 5'-guanil āts 
Definīcija 
▼M3 
Einecs  221-849-5  
▼B 
Ķīmiskais nosaukums  Dik ālija guanoz īn-5'-monofosf āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 12 K 2 N 5 O 8 P 
Molekulmasa  439,40  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, paktiski neš ķīst etanolā 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,5 (5 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 5% (120 °C, 4 h)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 629 KALCIJA GUANIL ĀTS 
Sinonīmi Kalcija 5'-guanil āts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija guanoz īn-5'-monofosf āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 12 CaN  5 O 8 P · nH  2 O 
Molekulmasa  401,20 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība V āji šķīst ūdenī 
Apraksts  Balti vai pel ēkbalti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,0 (0,05 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 231
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 23,0 % (120 °C, 4 h)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 630 INOZ ĪNSKĀBE 
Sinonīmi 5'-Inoz īnskābe 
Definīcija 
Einecs  205-045-1  
Ķīmiskais nosaukums  Inoz īn-5'-monofosforsk ābe 
Ķīmiskā formula  C  10 H 13 N 4 O 8 P 
Molekulmasa  348,21  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, nedaudz š ķīst etanolā 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
pH 1,0–2,0 (5 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 3,0 % (120 °C, 4 h)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 631 DIN ĀTRIJA INOZIN ĀTS 
Sinonīmi N ātrija inozin āts, nātrija 5'-inozin āts 
Definīcija 
Einecs  225-146-4  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija inozīn-5'-monofosf āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 11 N 4 Na 2 O 8 P · H 2 O 
Molekulmasa  392,17 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Š ķīst ūdenī, vāji šķīst etanolā, praktiski neš ķīst ēterī 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 232
 
pH No 7,0 l īdz 8,5  
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 28,5 % (Karla Fišera metode)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 632 DIK ĀLIJA INOZIN ĀTS 
Sinonīmi K ālija inozin āts, kālija 5'-inozin āts 
Definīcija 
Einecs  243-652-3  
Ķīmiskais nosaukums  Dik ālija inozīn-5'-monofosf āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 11 K 2 N 4 O 8 P 
Molekulmasa  424,39  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % bez ūdens viela  
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī; praktiski neš ķīst etanolā 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Kālija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,5 (5 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 10,0 % (Karla Fišera metode)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 633 KALCIJA INOZIN ĀTS 
Sinonīmi Kalcija 5'-inozin āts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija inoz īn-5'-monofosf āts 
Ķīmiskā formula  C  10 H 11 CaN  4 O 8 P · nH  2 O 
Molekulmasa  386,19 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % saturs, r ēķinot uz bez ūdens vielu  
Šķīdība V āji šķīst ūdenī 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai pulveris bez smaržas  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 233
 
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,0 (0,05 % š ķīdumā) 
Spektrometrija  Absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l š ķīdums 0,01 n 
sālsskābē) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 23,0 % (Karla Fišera metode)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 634 KALCIJA 5'-RIBONUKLEOT ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija 5'-ribonukleot īds pamat ā ir kalcija inoz īn-5'-monofosf āta un 
kalcija guanoz īn-5'-monofosf āta maisījums  
Ķīmiskā formula  C  10 H 11 N 4 CaO  8 P · nH  2 O 
C 10 H 12 N 5 CaO  8 P · nH  2 O 
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur abas galven ās sastāvdaļas ne maz āk kā 97,0 % 
un katru sast āvdaļu ne maz āk kā 47,0 % un ne vair āk kā 53 %  
Šķīdība V āji šķīst ūdenī 
Apraksts  Balti vai gandr īz balti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Kalcija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,0 (0,05 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 23,0 % (Karla Fišera metode)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 635 DIN ĀTRIJA 5'-RIBONUKLEOT ĪDS 
Sinonīmi N ātrija 5'-ribonukleot īds 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Din ātrija 5'-ribonukleot īds ir dinātrija inozīn-5-monofosf āta un din ā­
trija guanoz īn-5'-monofosf āta maisījums ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 234
 
Ķīmiskā formula  C  10 H 11 N 4 O 8 P · nH  2 O 
C 10 H 12 N 5 Na 2 O 8 P · nH  2 O 
Molekulmasa  
Pamatviela  Bez ūdens viela satur abas galven ās sastāvdaļas ne maz āk kā 97,0 % 
un katru sast āvdaļu ne maz āk kā 47,0 % un ne vair āk kā 53 %  
Šķīdība Š ķīst ūdenī, vāji šķīst etanolā, praktiski neš ķīst ēterī 
Apraksts  Balti vai gandr īz balti krist āli vai pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Ribozes tests  Iztur testu  
Organiskā fosfāta tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
pH 7,0–8,5 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 26,0 % (Karla Fišera metode)  
Citi nukleot īdi Pl ānslāņa hromatogr āfijā nav konstat ējami 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 640 GLIC ĪNS UN T Ā NĀTRIJA S ĀLS 
(i) GLIC ĪNS 
Sinonīmi Aminoeti ķskābe; glikokols  
Definīcija 
Einecs  200-272-2  
Ķīmiskais nosaukums  Aminoeti ķskābe 
Ķīmiskā formula  C  2 H 5 NO  2 
Molekulmasa  75,07  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,5 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Aminoskābes tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,2 % (105 °C, 3 h)  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
(ii) NĀTRIJA GLICIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  227-842-3  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 235
 
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija glicin āts 
Ķīmiskā formula  C  2 H 5 NO  2 Na 
Molekulmasa  98  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,5 % saturs, r ēķinot uz bez ūdens vielu  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Aminoskābes tests  Iztur testu  
Nātrija tests  Iztur testu  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,2 % (105 °C, 3 h)  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 650 CINKA ACET ĀTS 
Sinonīmi Eti ķskābe, cinka s āls, dihidrāts 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Cinka acet āta dihidrāts 
Ķīmiskā formula  C  4 H 6 O 4 Zn · 2H  2 O 
Molekulmasa  219,51  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 102 % C  4 H 6 O 4 Zn · 2H  2 O 
Apraksts  Bezkr āsaini krist āli vai smalks pel ēkbalts pulveris  
Identifikācija 
Acetāta tests  Iztur testu  
Cinka tests  Iztur testu  
pH 6,0–8,0 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,005 %  
Hlorīdi Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Sulfāti Ne vair āk kā 100 mg/kg  
Sārmu un s ārmzemju met āli Ne vair āk kā 0,2 %  
Gaistošu organisko savienojumu 
piemaisījumi Iztur testu  
Dzelzs  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 5 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 236
 
E 900 DIMETILPOLISILOKS ĀNS 
Sinonīmi Polidimetilsiloks āns, silikonu š ķidrums, silikonu e ļļa, dimetilsilikons  
Definīcija Dimetilpolisiloks āns ir piln ībā metilētu lineāru siloksāna polim ēru, 
kas satur vien ības, kuras atk ārtojas, ar formulu (CH  3 ) 2 SiO un ko 
stabilizē ar trimetilsiloksi- gala grupas blo ķējošajām vienībām ar 
formulu (CH  3 ) 3 , maisījums  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Siloxanes and silicones, di-methyl  
Ķīmiskā formula  (CH  3 ) 3 -Si-[O-Si(CH  3 ) 2 ] n -O-Si(CH  3 ) 3 
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 37,3 % un ne vair āk kā 38,5 % kop ējā silikona saturs  
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains, viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Relatīvais blīvums (25° C/25 °C)  No 0,964 l īdz 0,977  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 25 starp 1,400 un 1,405  
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  Starp divu n ātrija hlorīda platēm paraug ā esošās šķidrās filmas infra ­
sarkanais spektrs uzr āda relatīvos maksimumus t ādos pašos vi ļņu 
skaitļos kā atsauces standarta prepar ātam dimetilpolisiloks ānam 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (150 °C, 4h)  
Viskozitāte Ne maz āk kā 1,00 10  - 4 m 2 s - 1 pie 25 °C  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 901 BALTAIS UN DZELTENAIS BIŠU VASKS 
Sinonīmi Baltais vasks, dzeltenais vasks  
Definīcija Dzeltenais bišu vasks ir vasks, ko ieg ūst, kausējot medus bišu  Apis 
mellifera  L. šūnas ar karstu ūdeni un t ās attīrot no piemais ījumiem 
Balto bišu vasku ieg ūst, balinot dzelteno bišu vasku  
Einecs  232-383-7  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Dzelten īgi balti (balt ā forma) vai dzelten īgi līdz pelēcīgi brūni (dzel­
tenā forma) gabali vai pl ēksnes ar smalki graudainu un nekrist ālisku 
lūzumu un ar pat īkamu, medum l īdzīgu smaržu  
Identifikācija 
Kušanas interv āls Starp 62 °C un 65 °C  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 237
 
Relatīvais blīvums  Aptuveni 0,96  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, nedaudz š ķīst spirtā, labi šķīst hloroform ā un ēterī 
Tīrība 
Skābes vērtība Ne maz āk kā 17 un ne vair āk kā 24 
Pārziepošanas skaitlis  87–104  
Peroksīda skaitlis  Ne vair āk kā 5 
Glicerīns un citi polioli  Ne vair āk kā 0,5 % (k ā glicerīns) 
Cerezīns, parafīni un daži citi vaski  P ārnes 3,0 g parauga apa ļdibena kolb ā, pievieno 30 ml 4 % w/v 
kālija hidroks īda šķīduma etanol ā bez aldeh īdiem, un 2 h l ēni vāra 
uz atteces dzesin ātāja. Noņem dzesin ātāju un nekav ējoties ieliek 
termometru. Kolbu ieliek ūdenī 80°C temperat ūrā un ļauj atdzist, 
nepārtraukti skalinot š ķīdumu. Nogulsnes neveidojas, kam ēr tempe­
ratūta nesasniedz 65°C, ta ču šķīdums drīkst būt duļķains. 
Tauki, Jap ānas vasks, kolofonijs un 
ziepes  1 g parauga 30 min v āra ar 35 ml n ātrija hidriks īda (1:7) š ķidumu, 
saglabājot tilpumu, reiz ēm pievienojot ūdeni; mais ījumu atdzes ē. 
Vasks atdal ās, un šķidrums paliek dzidrs. Auksto mais ījumu filtr ē, 
un filtrātu skābina ar hlor ūdeņražskābi. Nogulsnes neveidojas.  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 902 KANDELILVASKS 
Sinonīmi 
Definīcija Kandelilvasks ir att īrīts vasks, ko ieg ūst no kandelilas auga  
Euphorbia antisyphilitica  lapām 
Einecs  232-347-0  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Ciets, dzelten īgi brūns, gaismnecaurlaid īgs līdz caursp īdīgs vasks  
Identifikācija 
Relatīvais blīvums  Aptuveni 0,98  
Kušanas interv āls Starp 68,5 °C un 72,5 °C  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, šķīst hloroform ā un toluol ā 
Tīrība 
Skābes vērtība Ne maz āk kā 12 un ne vair āk kā 22 
Pārziepošanas skaitlis  Ne maz āk kā 43 un ne vair āk kā 65 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 238
 
E 903 KARNAUBVASKS 
Sinonīmi 
Definīcija Karnaubas vasks ir att īrīts vasks, ko ieg ūst no Braz īlijas Mart vaska 
palmas  Copernicia ceriferia  lapu pumpuriem un lap ām 
Einecs  232-399-4  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Gaiši br ūns līdz bāli dzeltens pulveris vai p ārslas, vai cieta un viegli 
lūstoša viela ar sve ķainu lūzumu  
Identifikācija 
Relatīvais blīvums  Aptuveni 0,997  
Kušanas interv āls Starp 82 °C un 86 °C  
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, daļēji šķīst vārošā etanolā, šķīst hloroform ā un 
dietilēterī 
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,25 %  
Skābes vērtība Ne maz āk kā 2 un ne vair āk kā 7 
Estera skaitlis  Ne maz āk kā 71 un ne vair āk kā 88 
Nepārziepojam ā viela  Ne maz āk kā 50 % un ne vair āk kā 55 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 904 ŠELLAKA 
Sinonīmi Balin ātā šellaka, balt ā šellaka  
Definīcija Šellaka ir att īrīta un balin āta šellaka, insekta  Laccifer (Tachardia) 
lacca  Kerr (Fam.  Coccidae ) sveķainā sekrēcija 
Einecs  232-549-9  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balin ātā šellaka – b ālgani, amorfi, graudaini sve ķi 
Bezvaska balin ātā šellaka – gaiši dzelteni, amorfi, graudaini sve ķi 
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī; neierobežoti (lai gan ļoti lēni) šķīst spirtā; nedaudz 
šķīst acetonā 
Skābes vērtība No 60 l īdz 89  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 239
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 6,0 % (40 °C, virs silikagela, 15 h)  
Kolofonijs  Nekonstat ē 
Vasks  Balin ātā šellaka: ne vair āk kā 5,5 % 
Bezvaska balin ātā šellaka: ne vair āk kā 0,2 %  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 905 MIKROKRIST ĀLISKAIS VASKS 
Sinonīmi Naftas vaski, vaski, kas ieg ūti no ogļūdeņražu izejviel ām, pēc Fiše­
ra–Tropša sint ēzes metodes ieg ūtie vaski, sint ētiskie vaski, sint ēti­
skais paraf īns 
Definīcija No naftas vai sint ētiskajām izejviel ām iegūtu cietu, pies ātinātu ogļū­
deņražu attīrīts maisījums  
Apraksts  Balts l īdz dzintarkr āsas vasks, bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, ļoti nedaudz š ķīst etanolā 
Refrakcijas koeficients  [n]  D 100 1,434-1,448 
Alternatīvi [n]  D 120 1,426-1,440  
Tīrība 
Molekulmasa  Vid ēji ne maz āk kā 500  
Viskozitāte Ne maz āk kā 1,1 × 10  - 5 m 2 s - 1 pie 100 °C 
Alternatīvi: Ne maz āk kā 0,8 × 10  - 5 m 2 s - 1 pie 120 °C, ja ciets pie 
100 °C  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,1 %  
Oglekļa atomu skaits 5 % no destil ācijas 
temperatūras Ne vairāk kā 5 % molekulu, kur oglek ļa atomu skaits ir maz āks par 
25 
Krāsa Iztur testu  
Sērs Ne vair āk par 0,4 masas %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Policikliskie arom ātiskie savienojumi  Benzo(a)pir ēns ne vair āk kā 50 μg/kg 
E 907 HIDROGEN ĒTS POLI-1-DEC ĒNS 
Sinonīmi Hidrogen ēts polidec-1- ēns, Hidron ēts poli-alfa-olef īns 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  C  10n H 20n+2  kur n = 3–6  
Molekulmasa  560 (vid ēji) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,5% hidrogen ēta poli-1-dec ēna ar šādu oligom ēru 
sadalījumu: 
C 30 : 13–37 % 
C 40 : 35–70 % 
C 50 : 9–25 % 
C 60 : 1–7 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 240
 
Apraksts  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī; vāji šķīst etanolā; šķīst toluolā 
Degšana  Deg ar spilgtu liesmu un paraf īnam rakstur īgu smaržu  
Viskozitāte Starp 5,7 × 10  - 6 un 6,1 × 10  - 6 m 2 s - 1 pie 100 °C  
Tīrība 
Savienojumi ar oglek ļa atomu skaitu 
mazāku par 30  Ne vairāk kā 1,5 %  
Viegli karboniz ējamas vielas  P ēc 10 min ūšu kratīšanas vārošā ūdens vann ā sērskābes mēģene ar 
5 g hidrogen ēta poli-1-dec ēna paraugu neiekr āsojas tumš āka par 
viegli dzeltenu salmu kr āsu 
Niķelis Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M15  __________  
▼B 
E 914 OKSID ĒTI POLIETIL ĒNSVEĶI 
Sinonīmi 
Definīcija Polietil ēna vieglas oksid ēšanas reakcijas pol āri produkti  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Oksid ēts polietil ēns 
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Gandr īz baltas p ārslas, pulveris, granulas vai tabletes  
Identifikācija 
Blīvums  Starp 0,92 un 1,05 (20 °C)  
Rasas punkts  Vair āk nekā 95 °C  
Tīrība 
Skābes vērtība Ne vair āk kā 70 
Viskozitāte Ne maz āk kā 8,1 10  - 5 m 2 s - 1 pie 120 °C  
Citu veidu vaski  Nav konstat ējami (ar diferenci ālās skanēšanas kalorimetrijas un/ vai 
infrasarkan ās spektroskopijas metod ēm) 
Skābeklis  Ne vair āk kā 9,5 %  
Hroms  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 241
 
E 920 L CISTE ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija L-ciste īna hidrohlor īds vai L-ciste īna hidrohlor īda monohidr āts. 
Cilvēka matus nevar izmantot par š īs vielas avotu  
Einecs  200-157-7 (bez ūdens)  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  C  3 H 7 NO  2 S · HCl · nH  2 O (kur n = 0 vai 1)  
Molekulmasa  157,62 (bez ūdens)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 % un ne vair āk kā 101,5 % bez ūdens viela  
Apraksts  Balts pulveris vai bezkr āsaini krist āli 
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī un etanol ā 
Kušanas interv āls Bez ūdens forma k ūst pie apm ēram 175 °C  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 : starp + 5,0° un + 8,0° or 
[α] D 25 : starp + 4,9° un 7,9°  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Starp 8,0 % un 12,0 % 
Ne vairāk kā 2,0 % (bez ūdens forma)  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,1 %  
Amonija jons  Ne vair āk kā 200 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 1,5 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
E 927b KARBAM ĪDS 
Sinonīmi Ur īnviela  
Definīcija 
Einecs  200-315-5  
Ķīmiskais nosaukums  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 242
 
Ķīmiskā formula  CH  4 N 2 O 
Molekulmasa  60,06  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 % bez ūdens viela  
Apraksts  Bezkr āsains līdz balts, prizmatisks, krist ālisks pulveris vai mazas 
baltas lod ītes 
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī 
Šķīst etanolā 
Izgulsnēšana ar sl āpekļskābi Izdarot testu, veidojas baltas krist āliskas nogulsnes  
Krāsas reakcija  Izdarot testu, veidojas sarkan īgi violeta kr āsa 
Kušanas interv āls 132 °C to 135 °C  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1,0 % (105 °C, 1 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Etanolos neš ķīstošas vielas  Ne vair āk kā 0,04 %  
Sārmainība Iztur testu  
Amonija jons  Ne vair āk kā 500 mg/kg  
Biurets  Ne vair āk kā 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 938 ARGONS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-147-0  
Ķīmiskais nosaukums  Argons  
Ķīmiskā formula  Ar  
Atomsvars  40  
Pamatviela  Vismaz 99 %  
Apraksts  Bezkr āsaina neuzliesmojoša g āze bez smaržas  
Identifikācija 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,05 %  
Metāns un citi og ļūdeņraži Ne vair āk kā 100 μl/l (aprēķināti kā metāns) 
E 939 H ĒLIJS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-168-5  
Ķīmiskais nosaukums  H ēlijs ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 243
 
Ķīmiskā formula  He  
Atomsvars  4  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Bezkr āsaina neuzliesmojoša g āze bez smaržas  
Identifikācija 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,05 %  
Metāns un citi og ļūdeņraži Ne vair āk kā 100 μl/l (aprēķināti kā metāns) 
E 941 SL ĀPEKLIS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-783-9  
Ķīmiskais nosaukums  Sl āpeklis  
Ķīmiskā formula  N  2 
Molekulmasa  28  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Bezkr āsaina neuzliesmojoša g āze bez smaržas  
Identifikācija 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,05 %  
Oglekļa monoks īds Ne vair āk kā 10 μl/l 
Metāns un citi og ļūdeņraži Ne vair āk kā 100 μl/l (aprēķināti kā metāns) 
Slāpekļa dioksīds un slāpekļa oksīds Ne vair āk kā 10 μl/l 
Skābeklis  Ne vair āk kā 1 %  
E 942 SL ĀPEKĻA (I) OKS ĪDS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  233-032-0  
Ķīmiskais nosaukums  Sl āpekļa (I) oksīds 
Ķīmiskā formula  N  2 O 
Molekulmasa  44  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Bezkr āsaina neuzliesmojoša g āze ar saldenu smaržu  
Identifikācija 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,05 %  
Oglekļa monoks īds Ne vair āk kā 30 μl/l 
Slāpekļa dioksīds un slāpekļa oksīds Ne vair āk kā 10 μl/l ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 244
 
E 943a BUT ĀNS 
Sinonīmi n-But āns 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  But āns 
Ķīmiskā formula  CH  3 CH 2 CH 2 CH 3 
Molekulmasa  58,12  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 %  
Apraksts  Bezkr āsaina gāze vai šķidrums ar vieglu, rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Tvaika spiediens  108,935 kPa pie 20 °C  
Tīrība 
Metāns Ne vair āk kā 0,15 % v/v  
Etāns Ne vair āk kā 0,5 % v/v  
Propāns Ne vair āk kā 1,5 % v/v  
Izobutāns Ne vair āk kā 3,0 % v/v  
1,3-butadi ēns Ne vair āk kā 0,1 % v/v  
Mitrums  Ne vair āk kā 0,005 %  
E 943b IZOBUT ĀNS 
Sinonīmi 2-metilprop āns 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  2-metilprop āns 
Ķīmiskā formula  (CH  3 ) 2 CH CH  3 
Molekulmasa  58,12  
Pamatviela  Ne maz āk kā 94 %  
Apraksts  Bezkr āsaina gāze vai šķidrums ar vieglu, rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Tvaika spiediens  205,465 kPa pie 20 °C  
Tīrība 
Metāns Ne vair āk kā 0,15 % v/v  
Etāns Ne vair āk kā 0,5 % v/v  
Propāns Ne vair āk kā 2,0 % v/v  
n-butāns Ne vair āk kā 4,0 % v/v  
1,3-butadi ēns Ne vair āk kā 0,1 % v/v  
Mitrums  Ne vair āk kā 0,005 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 245
 
E 944 PROP ĀNS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Prop āns 
Ķīmiskā formula  CH  3 CH 2 CH 3 
Molekulmasa  44,09  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 %  
Apraksts  Bezkr āsaina gāze vai šķidrums ar vieglu, rakstur īgu smaržu  
Identifikācija 
Vapour pressure  732,910 kPa pie 20 °C  
Tīrība 
Metāns Ne vair āk kā 0,15 % v/v  
Etāns Ne vair āk kā 1,5 % v/v  
Izobutāns Ne vair āk kā 2,0 % v/v  
n-butāns Ne vair āk kā 1,0 % v/v  
1,3-butadi ēns Ne vair āk kā 0,1 % v/v  
Mitrums  Ne vair āk kā 0,005 %  
E 948 SK ĀBEKLIS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  231-956-9  
Ķīmiskais nosaukums  Sk ābeklis  
Ķīmiskā formula  O  2 
Molekulmasa  32  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 %  
Apraksts  Bezkr āsaina neuzliesmojoša g āze bez smaržas  
Identifikācija 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,05 %  
Metāns un citi og ļūdeņraži Ne vair āk kā 100 μl/l (aprēķināti kā metāns) 
E 949 ŪDEŅRADIS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  215-605-7  
Ķīmiskais nosaukums  Ūdeņradis  
Ķīmiskā formula  H  2 
Molekulmasa  2  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 246
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,9 %  
Apraksts  Viegli uzliesmojoša g āze bez kr āsas un smaržas  
Identifikācija 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,005 % v/v  
Skābeklis  Ne vair āk kā 0,001 % v/v  
Slāpeklis  Ne vair āk kā 0,07 % v/v  
E 950 ACESULF ĀMS K 
Sinonīmi Acesulfamk ālijs, 3,4-dihidro-6-metil-1, 2,3-oksatiazin-4-ona -2,2- 
dioksīda kālija sāls 
Definīcija 
Einecs  259-715-3  
Ķīmiskais nosaukums  6-metil-1,2,3-oksatiazin-4(3H)-ona-2,2-dioks īda kālija sāls 
Ķīmiskā formula  C  4 H 4 KNO  4 S 
Molekulmasa  201,24  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % C  4 H 4 KNO  4 S bezūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris bez smaržas. Aptuveni 200 reižu sald āks 
par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī, ļoti vāji šķīst etanolā 
Ultravioleto staru absorbcija  Maksim āli 227 ± 2 nm 10 mg š ķīdumam 1 000 ml ūdens 
Kālija tests  Iztur testu (test ē atlikumu, kas ieg ūts, dedzinot 2 g parauga)  
Nogulsnēšanas tests  Dažus pilienus 10 % n ātrija kobaltnitr īta šķīduma pievieno t ādam 
šķīdumam, kur 0,2 g parauga izš ķīdināts 2 ml eti ķskābes un 2 ml 
ūdens. Ieg ūst dzeltenas nogulsnes  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 2 h)  
Organiski piemais ījumi Atbilst testam 20 mg/kg attiec ībā uz UV akt īvajiem komponentiem  
Fluorīds Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 951 ASPART ĀMS 
Sinonīmi Aspartilfenilalan īna metilesteris  
Definīcija 
Einecs  245-261-3  
Ķīmiskais nosaukums  N-L- α-(Aspartil-L-fenilalan īna-1-metilesteris, 3-amino-N-( α-karbo­
metoksifenetil)-sukc īnamīnskābes N-metilesteris  
Ķīmiskā formula  C  14 H 18 N 2 O 5 
Molekulmasa  294,31  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 247
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 102 % C  14 H 18 N 2 O 5 bezūdens 
vielā 
Apraksts  Balts, krist ālisks pulveris bez smaržas, ar saldu garšu. Aptuveni 200 
reižu sald āks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī un etanol ā 
pH 4,5–6,0 (š ķīdumā 1/125)  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 : + 14,5° l īdz + 16,5° 
Nosaka 4 g vielas š ķīdumam 100 g 15 N skudrsk ābes ne vēlāk kā 30 
minūtes pēc parauga š ķīduma pagatavošanas  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 4,5 % (105 °C, 4 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 % (ž āvēta viela)  
Caurlaidība 1 % š ķīduma 2N s ālsskābē caurlaid ība, noteikta 1-cm š ūnā pie 
430 nm ar spektrofotometru, lietojot 2N s ālsskābi kā standartš ķī­
dumu, nav maz āka par 0,95 un ir ekvivalenta absorbcijai, kas nav 
lielāka par aptuveni 0,022 vien ībām 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (žav ēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (žav ēta viela)  
5-Benzil-3,6-diokso-2-piperaz īnetiķskābe Ne vair āk kā 1,5 % (žav ēta viela)  
E 952 –CIKL ĀMSKĀBE UN T ĀS Na UN Ca S ĀĻI 
(i) CIKL ĀMSKĀBE 
Sinonīmi Cikloheksilsulf āmskābe; ciklam āts 
Definīcija 
Einecs  202-898-1  
Ķīmiskais nosaukums  Cikloheksilsulf āmskābe; cikloheksilaminosulf āmskābe 
Ķīmiskā formula  C  6 H 13 NO  3 S 
Molekulmasa  179,24  
Pamatviela  Cikloheksilsulf āmskābe satur ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 
102 % C  6 H 13 NO  3 S ekvivalenta (apr ēķināta bezūdens vielā) 
Apraksts  Praktiski bezkr āsains, balts, krist ālisks pulveris. Aptuveni 40 reižu 
saldāks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī un etanol ā 
Nogulsnēšanas tests  Pask ābina 2 % š ķīdumu ar s ālsskābi, pievieno 1 ml aptuveni mol āru 
bārija hlorīda šķīdumu ūdenī un filtrē nogulsnes, ja t ās ir raduš ās. 
Dzidrajam š ķīdumam pievieno 1 ml 10 % n ātrija nitrīta šķīdumu. 
Veidojas baltas nogulsnes.  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 1 h)  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (sel ēns žāvētā vielā) ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 248
 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (žav ēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (žav ēta viela)  
Cikloheksilam īns Ne vair āk kā 10 mg/kg (žav ēta viela)  
Dicikloheksilam īns Ne vair āk kā 1 mg/kg (žav ēta viela)  
Anilīns Ne vair āk kā 1 mg/kg (žav ēta viela)  
(ii) NĀTRIJA CIKLAM ĀTS 
Sinonīmi Ciklam āts; ciklāmskābes nātrija sāls 
Definīcija 
Einecs  205-348-9  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija cikloheks ānsulfamāts, nātrija cikloheksilsulfam āts 
Ķīmiskā formula  C  6 H 12 NNaO  3 S un dihidr āta forma C  6 H 12 NNaO  3 S·2H 2 O 
Molekulmasa  201,22 (apr ēķināta bezūdens viela) 
237,22 (apr ēķināta hidrētajai formai)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 100 % (ž āvētā vielā) 
Dihidrāts: ne maz āk kā 84 % žāvēta viela  
Apraksts  Balti krist āli vai krist ālisks pulveris, bez smaržas. Aptuveni 30 reižu 
saldāks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, praktiski neš ķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 1 h) 
Ne vairāk kā 15,2 % (105 °C, 2 h) dihidr āta forma  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (sel ēns žāvēta vielā) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
Cikloheksilam īns Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
Dicikloheksilam īns Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
Anilīns Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
(iii) KALCIJA CIKLAM ĀTS 
Sinonīmi Ciklam āts; ciklāmskābes kalcija s āls 
Definīcija 
Einecs  205-349-4  
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija cikloheks ānsulfamāts, kalcija cikloheksilsulfam āts 
Ķīmiskā formula  C  12 H 24 CaN  2 O 6 S 2 · 2H  2 O 
Molekulmasa  432,57  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 100 % (ž āvētā vielā) 
Apraksts  Bezkr āsaini vai balti krist āli vai krist ālisks pulveris. Aptuveni 30 
reižu sald āks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, slikti šķīst etanolā ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 249
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 1 h) 
Dihidrātam ne vair āk kā 8,5 % (140 °C, 4 h)  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (sel ēns žāvētā vielā) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
Cikloheksilam īns Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
Dicikloheksilam īns Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
Anilīns Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
E 953 IZOMALTS 
Sinonīmi Hidrogen ēta izomaltuloze  
Definīcija Ieg ūst Protaminobacter rubrum  dzīvot nespējīgas šūnas fermentat īvi 
pārveidojot ar saharozi, p ēc tam katal ītiski hidrogen ējot 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Izomalts ir hidrogen ētu mono- un disahar īdu maisījums, kura 
galvenās sastāvdaļas ir disahar īdi: 
6-O-α-D-glikopiranozil-D-sorb īts (1,6-GPS) un 
1-O-α- D-glikopiranozil-D-mann īta dihidrāts (1,1-GPM)  
Ķīmiskā formula  6-O- α-D-glikopiranozil-D-sorb īts: C  12 H 24 O 11 
1-O-α- D-glikopiranozil-D-mann īta dihidrāts: C  12 H 24 O 11 .2H  2 O 
Molekulmasa  6-O- α-D-glikopiranozil-D-sorb īts: 344,3 
1-O-α- D-glikopiranozil-D-mann īta dihidrāts: 380,3  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 98 % hidrogen ētu mono- un disahar īdu un ne 
mazāk kā 86 % 6-O- α-D-glikopiranozil-D-sorb īta un 1-O- α-D-gliko­
piranozil-D-mann īta dihidrāta maisījuma bez ūdens vielā 
▼M4 
Apraksts  Bez smaržas, balta, nedaudz higroskopiska, krist āliska viela vai 
ūdens šķīdums ar minim ālo koncentr āciju 60 %  
▼B 
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, ļoti slikti š ķīst etanolā 
HPLC tests  Sal īdzinājums ar izomalta attiec īgo atsauces standartu liecina, ka 
testa sķīduma divi galvenie hromatogrammas izdal īšanās laika 
maksimumi ir l īdzīgi diviem galvenajiem maksimumiem, kas ieg ūti 
atsauces s ķīduma hromatogramm ā. 
▼M4 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 7 % cietajam produktam (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
D-mannīts Ne vair āk kā 3 %  
D-sorbīts Ne vair āk kā 6 %  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 250
 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā glikoze ž āvētā vielā) 
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg (ž āvēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
▼B 
E 954 – SAHAR ĪNS UN T Ā Na, K UN Ca S ĀĻI 
(i) SAHAR ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  201-321-0  
Ķīmiskais nosaukums  3-Okso-2,3-dihidrobenzo(d)izotiazol-1,1-dioks īds 
Ķīmiskā formula  C  7 H 5 NO  3 S 
Molekulmasa  183,18  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % un ne vair āk kā 101 % C  7 H 5 NO  3 S (bezūdens 
vielā) 
Apraksts  Bezkr āsas kristāli vai balts krist ālisks pulveris, bez smaržas vai ar 
vāju aromātu. Aptuveni 300 l īdz 500 reižu sald āks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Slikti š ķīst ūdenī, šķīst bāziskos šķīdumos, slikti š ķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 1 % (105 °C, 2 h)  
Kušanas interv āls 226 to 230 °C  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 % (ž āvēta viela)  
Benzo- un salicilsk ābe Pie 10 ml sahar īna šķīduma ūdenī (1/20), kas pask ābināts ar pieciem 
pilieniem eti ķskābes, piepilina tr īs pilienus aptuveni mol āra dzelzs 
trihlorīda ūdens šķīduma. Nedr īkst parādīties nogulsnes vai violets 
krāsojums  
o-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
p-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
Benzoskābes p-sulfonam īds Ne vair āk kā 25 mg/kg (ž āvēta viela)  
Viegli karboniz ējamas vielas  Nekonstat ē 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
(ii) NĀTRIJA SAHAR ĪNS 
Sinonīmi Sahar īns; saharīna nātrija sāls 
Definīcija 
Einecs  204-886-1  
Ķīmiskais nosaukums  N ātrija o-benzosulfim īds; 2,3-dihidro-3-oksobenzizosulfanozola 
nātrija sāls; oksobenzizosulfanozols; 1,2-benzizitiazol īn-3-on-1, 1- 
dioksīda nātrija sāls dihidrāts ▼M4 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 251
 
Ķīmiskā formula  C  7 H 4 NNaO  3 S·2H 2 O 
Molekulmasa  241,19  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % un ne vair āk kā 101 % C  7 H 4 NNaO  3 S (bezūdens 
vielā) 
Apraksts  Balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris, bez smaržas vai ar v āju 
aromātu. Aptuveni 300 l īdz 500 reižu sald āks par saharozi atš ķai­
dītos šķīdumos  
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, vāji šķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15 % (120 °C, 4 h)  
Benzo- un salicilsk ābe Pie 10 ml sahar īna šķīduma ūdenī (1/20), kas pask ābināts ar pieciem 
pilieniem eti ķskābes, piepilina tr īs pilienus aptuveni mol āra dzelzs 
trihlorīda ūdens šķīduma. Nedr īkst parādīties nogulsnes vai violets 
krāsojums  
o-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
p-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
Benzoskābes p-sulfoamīds Ne vair āk kā 25 mg/kg (ž āvēta viela)  
Viegli karboniz ējamas vielas  Nekonstat ē 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
(iii) KALCIJA SAHAR ĪNS 
Sinonīmi Sahar īns; saharīna kalcija s āls 
Definīcija 
Ķīmiskais nosaukums  Kalcija o-benzosulfim īds; 2,3-dihidro-3-oksobenzizosulfanozola 
kalcija sāls; oksobenzizosulfanozols; 1,2-benzizitiazol īn-3-on-1,1, 1- 
dioksīda kalcija s āls hidrāts (2:7)  
Einecs  229-349-9  
Ķīmiskā formula  C  14 H 8 CaN  2 O 6 S 2 ·3½H  2 O 
Molekulmasa  467,48  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % C  14 H 8 CaN  2 O 6 S 2 (bezūdens vielā) 
Apraksts  Balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris, bez smaržas vai ar v āju 
aromātu. Aptuveni 300 l īdz 500 reižu sald āks par saharozi atš ķai­
dītos šķīdumos  
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, šķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 13,5 % (120 °C, 4 h)  
Benzo- un salicilsk ābe Pie 10 ml sahar īna šķīduma ūdenī (1/20), kas pask ābināts ar pieciem 
pilieniem eti ķskābes, piepilina tr īs pilienus aptuveni mol āra dzelzs 
trihlorīda ūdens šķīduma. Nedr īkst parādīties nogulsnes vai violets 
krāsojums  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 252
 
o-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
p-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
Benzoskābes p-sulfoamīds Ne vair āk kā 25 mg/kg (ž āvēta viela)  
Viegli karboniz ējamas vielas  Nekonstat ē 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
(iv) KĀLIJA SAHAR ĪNS 
Sinonīmi Sahar īns; saharīna kālija sāls 
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  K ālija o-benzosulfim īds; 2,3-dihidro-3-oksobenzizosulfanozols; 1,2- 
benzizitiazol īn-3-on-1,1, 1-dioks īda monohidr āta kālija sāls 
Ķīmiskā formula  C  7 H 4 KNO  3 S·H 2 O 
Molekulmasa  239,77  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % un ne vair āk kā 101 % C  7 H 4 KNO  3 S (bezūdens 
vielā) 
Apraksts  Balti krist āli vai balts krist ālisks pulveris, bez arom āta vai ar v āju 
aromātu un intens īvu saldu garšu pat ļoti atšķaidītos šķīdumos Aptu ­
veni 300 l īdz 500 reižu sald āks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, vāji šķīst etanolā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 8 % (120 °C, 4 h)  
Benzo- un salicilsk ābe Pie 10 ml sahar īna šķīduma ūdenī (1/20), kas pask ābināts ar pieciem 
pilieniem eti ķskābes, piepilina tr īs pilienus aptuveni mol āra dzelzs 
trihlorīda ūdens šķīduma. Nedr īkst parādīties nogulsnes vai violets 
krāsojums  
o-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
p-Toluolsulfonam īds Ne vair āk kā 10 mg/kg (ž āvēta viela)  
Benzoskābes p-sulfoamīds Ne vair āk kā 25 mg/kg (ž āvēta viela)  
Viegli karboniz ējamas vielas  Nekonstat ē 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Selēns Ne vair āk kā 30 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
E 955 SUKRALOZE 
Sinonīmi 4,1 ′,6'-Trihlorgalaktosaharoze  
Definīcija 
Einecs  259-952-2  
Ķīmiskais nosaukums  1,6-dihlor-1,6-dideoksi- β-D-fruktofuranozil-4-hlor-4-deoksi- α-D- 
galaktopiranoz īds 
Ķīmiskā formula  C  12 H 19 Cl 3 O 8 
Molekulmasa  397,64  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 253
 
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % un ne vair āk kā 102 % C  12 H 19 Cl 3 O 8 , rēķinot kā 
bezūdens vielu.  
Apraksts  Balts l īdz dzeltenbalts krist ālisks pulveris, praktiski bez smaržas.  
Identifikācija 
Šķīdība Neierobežoti š ķīst ūdenī, metanol ā un metanol ā. 
Nedaudz š ķīst etilacet ātā. 
Infrasarkan ās absorbcijas spektrs  K ālija bromīdā disperģēta parauga infrasarkanais spektrs uzr āda rela­
tīvos maksimumus t ādos pašos vi ļņu skaitļos kā standarta spektrs, 
kas iegūts, izmantojot sukralozes standartparaugu.  
Plānslāņa hromatogr āfija Testa š ķīduma galvenajam plankumam ir t āds pats Rf lielums k ā citu 
hlorētu disahar īdu testā minētajam A standartš ķīduma galvenajam 
plankumam. Šo standartš ķīdumu ieg ūst, izšķīdinot 1,0g sukralozes 
standartvielas 10 ml metilspirta.  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 + 84,0° l īdz + 87,5° apr ēķinot bezūdens viel ā (10 % w/v 
šķīdums)  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 2,0 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,7 %  
Citi hlorēti disahar īdi Ne vair āk kā 0,5 %  
Hlorēti monosahar īdi Ne vair āk kā 0,1 %  
Trifenilfosf īna oksīds Ne vair āk kā 150 mg/kg  
Metanols  Ne vair āk kā 0,1 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 957 TAUMAT ĪNS 
Sinonīmi 
Definīcija 
Einecs  258-822-2  
Ķīmiskais nosaukums  Taumat īnu iegūst, ekstrah ējot ar pask ābinātu ūdeni (pH 2,5 l īdz 4)  
Thaumatococcusdaniellii  (Benth) aug ļus. Tas sast āv no olbaltum ­
vielām taumat īna I un taumat īna II un nelieliem daudzumiem izman ­
toto augu sast āvdaļu 
Ķīmiskā formula  Polipept īds no 207 aminosk ābēm 
Molekulmasa  22209 (taumat īns I) 
22293 (taumat īns II)  
Pamatviela  Ne maz āk kā 15,1 % sl āpekļa žāvētā vielā, kas atbilst ne maz āk kā 
93 % olbaltumvielu (N × 6,2)  
Apraksts  Kr ēmkrāsas pulveris bez smaržas. Aptuveni 2 000 reižu sald āks par 
saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 9 % (105 °C l īdz konstantam svaram)  
Ogļhidrāti Ne vair āk kā 3 % (žāvēta viela)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 2 % (žāvēta viela)  
Alumīnijs Ne vair āk kā 100 mg/kg (ž āvēta viela)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 254
 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopīgais aerobo mikroorganismu skaits  Ne vair āk kā 1 000 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 1 g paraug ā 
E 959 NEOHESPERID ĪNS DC 
Sinonīmi Neohesperid īna dihidrohalkons, NHDC, Hesperit īna dihidrahalkon- 
4'-β-neohesperidoz īts; Neohesperid īns DC  
Definīcija Ieg ūts katalītiski hidrogen ējot neohesperid īnu 
Einecs  243-978-6  
Ķīmiskais nosaukums  2-O- α-L-ramnopiranozil-4'- β-D-glikopiranozilhesperet īna 
dihidrohalkons  
Ķīmiskā formula  C  28 H 36 O 15 
Molekulmasa  612,6  
Pamatviela  Ne maz āk kā 96 % bez ūdens viela  
Apraksts  Pel ēki balts, krist ālisks pulveris bez smaržas. Aptuveni 1 000 l īdz 
1 800 reižu sald āks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst karstā ūdenī, ļoti vāji šķīst aukstā ūdenī, praktiski neš ķīst 
ēterī un benzol ā 
Ultravioleto staru absorbcija maximum  282–283 nm (2 mg š ķīdums 100 ml metanol ā) 
Noija tests (Neu’s test)  Izš ķīdina aptuveni 10 mg neohesperid īna DC 1 ml metanola, 
pievieno 1 ml 1 % 2-aminoetildifenilbor āta šķīduma metanol ā. 
Veidojas spilgti dzeltena kr āsa 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 11 % (105°C, 3 h)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 % (ž āvēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg (ž āvēta viela)  
E 960 STEVIOLGLIKOZ ĪDI 
Sinonīmi 
Definīcija Ražošanas process sast āv no divām galvenaj ām fāzēm: pirmaj ā fāzē 
veic Stevia rebaudiana  Bertoni auga lapu ūdens ekstrakciju, un 
ekstraktu s ākotnēji attīra, izmantojot jonu apmai ņas hromatogr āfiju, 
lai iegūtu steviolglikoz īdu pirmējo ekstraktu; otraj ā fāzē steviolgli ­
kozīdus rekristaliz ē no metanola vai metanola ūdens sķīduma, ieg ū­
stot galaproduktu, kas sast āv galvenok ārt (vismaz 75 %) no stevio ­
zīda un/vai rebodioz īda A. 
Piedevā var būt ražošanas procesa jonu apmai ņā izmantoto sve ķu 
atliekas. Konstat ēts, ka ražošanas proces ā nelielos daudzumos 
(0,10–0,37 % w/w) var rasties vair āki citi saist īti steviolglikoz īdi, 
kas dabā nav sastopami  Stevia rebaudiana  augā. ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 255
 
Ķīmiskais nosaukums  Stevioz īds: 13-[(2-O- β-D-glikopiranozil- β-D-glikopiranozil)oksil] ­
kaur-16-en-18-osk ābe, β-D-glikopiranozilesteris 
Rebodioz īds A: 13-[(2-O- β-D-glikopiranozil-3-O- β-D-glikopira ­
nozil-β-D-glucopyranosyl)oksil]kaur-16-en-18-osk ābe, 
β-D-glikopiranozilesteris  
Ķīmiskā formula  Parastais 
nosaukums  Formula  P ārrēķina 
koeficients  
Steviols  C  20 H 30 O 3 1,00 
Steviozīds C  38 H 60 O 18 0,40 
Rebodioz īds A  C  44 H 70 O 23 0,33 
Rebodioz īds C  C  44 H 70 O 22 0,34 
Dulkozīds A  C  38 H 60 O 17 0,40 
Rubusozīds C  32 H 50 O 13 0,50 
Steviolbioz īds C  32 H 50 O 13 0,50 
Rebodioz īds B  C  38 H 60 O 18 0,40 
Rebodioz īds D  C  50 H 80 O 28 0,29 
Rebodioz īds E  C  44 H 70 O 23 0,33 
Rebodioz īds F C  43 H 68 O 22 0,34 
Molekulmasa and CAS Nr.  Parastais 
nosaukums  CAS Numurs  Molekulmasa  
Steviozīds 57817-89-7  804,87  
Rebodioz īds A  58543-16-1  967,01  
Pamatviela:  Ne maz āk kā 95 % stevioz īda, rebodioz īdu A, B, C, D, E un F, 
steviolbioz īda, rubusoz īda un dulkoz īta žāvētā vielā. 
Apraksts  Balts l īdz gaiši dzeltens pulveris, aptuveni 200 l īdz 300 reižu 
saldāks par saharozi  
Identifikācija 
Šķīdība Labi l īdz nedaudz š ķīst ūdenī 
Steviozīds un rebodioz īds A  Iev ērojot pamatvielas metodes proced ūru, hromatogramm ā iegūtais 
galvenais maksimums atbilst stevioz īdam vai rebodioz īdam A  
pH 4,5–7,0 (š ķīdumā 1/100)  
Tīrība 
Pelni (kop ā) Ne vair ā kā 1 %  
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 6 % (105 °C, 2 h)  
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 200 mg/kg metanols 
Ne vairāk kā 5 000 mg/kg etanols  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 961 NEOTAMS 
Sinonīmi N-[N-(3,3-dimetilbutil)-L- α-aspartil]-L-fenilalan īna 1-metilesteris 
N(3,3-dimetilbutil)-L-aspartil-L-fenilalan īna metilesteris.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 256
 
Definīcija Neotamu ieg ūst aspartāma reakcij ā ar 3,3,-dimetilbutiraldeh īdu un 
ūdeņradi pie paaugstin āta spiediena metanola š ķīdumā pallādija/ 
oglekļa katalizatora kl ātbūtnē. To izdala un att īra filtrējot; šim 
nolūkam var izmantot diatom ītu. Pēc šķīdinātāja atdalīšanas desti ­
lējot, neotamu mazg ā ar ūdeni, izdala centrifug ējot un visbeidzot, 
žāvē vakuumā. 
CAS Nr.:  165450-17-9  
Ķīmiskais nosaukums  N-[N-(3,3-dimetilbutil)-L- α-aspartil]-L-fenilalan īna 1-metilesteris  
Ķīmiskā formula  C  20 H 30 N 2 O 5 
Molekulmasa  378,47  
Apraksts  Balts vai pel ēkbalts pulveris  
Pamatviela  Ne maz āk kā 97,0 % ž āvēta viela  
Identifikācija 
Šķīdība 4,75 % (masas %) 60 °C temperat ūrā ūdenī, šķīst etanol ā un 
etilacetātā 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 5 % (Karla Fišera metode, parauga lielums 25 ± 5 mg)  
pH 5,0–7,0 (0,5 % ūdens šķīdums)  
Kušanas interv āls 81 °C–84 °C  
N-[(3,3-dimetilbutil)-L- α-aspartil]-L- 
fenilalanīns Ne vairāk kā 1,5 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E962 ASPART ĀMA ACESULF ĀMA SĀLS 
Sinonīmi Aspart āma acesulf āms; Aspart āma acesulf āma sāls 
Definīcija S āli pagatavo, sildot aspart āmu un kālija acesulf āmu attiec ībā aptu­
veni 2:1 (sv./sv.) š ķīdumā ar skābu pH un ļaujot kristaliz ēties. Kāliju 
un mitrumu aizvada. Produkts ir stabil āks nekā aspartāms vien.  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  L-fenilalanil-2-metil-L- α-asparaginsk ābes 6-metil-1,2,3–oksatiaz īn- 
4(3H)-on-2,2-dioks īda sāls 
Ķīmiskā formula  C  18 H 23 O 9 N 3 S 
Molekulmasa  457,46  
Pamatviela  63,0 % l īdz 66,0 % aspart āma (rēķinot uz sausu vielu) un 34,0 % 
līdz 37,0 % acesulf āma (skābā forma, r ēķinot uz sausu vielu).  
Apraksts  Balts, krist ālisks pulveris bez smaržas.  
Identifikācija 
Šķīdība Nedaudz š ķīst ūdenī; nedaudz š ķīst etanolā 
Caurlaidība 1 % š ķīduma ūdenī gaismas caurlaid ība, noteikta 1 cm š ūnā pie 
430 nm, izmantojot piem ērotu spektrofotometru, sal īdzināšanai 
izmantojot ūdeni, nav maz āka par 0,95, kas ir l īdzvērtīga absorbcijai, 
ne lielākai par aptuveni 0,022.  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 + 14,5° l īdz + 16,5° 
Nosaka koncentr ācijā 6,2 g 100 mililitros 15 N skudrsk ābes 30 
minūšu laikā pēc šķīduma pagatavošanas. Apr ēķināto īpatnējo grie­ 
šanas leņķi dalīt ar 0,646, lai kori ģētu atbilstoši aspart āma saturam 
aspartāma acesulf āma sālī ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 257
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 0,5 % (105 °C, 4 h)  
5-Benzil-3,6-diokso-2-piperaz īnetiķskābe Ne vair āk kā 0,5 %  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼M1 
POLIGLIC ĪTA SĪRUPS E 964 
Sinonīmi Hidrogen ētas cietes hidroliz āts, hidrogen ētas glikozes s īrups un 
poliglucīts 
Definīcija Mais ījums, kas galvenok ārt sastāv no malt īta un sorb īta, mazāk no 
hidrogenēta oligo- un polisahar īdiem, kā arī no maltrotr īta. To ražo, 
katalītiski hidrogen ējot cietes hidroliz āta maisījumu, kas sast āv no 
glikozes, maltozes un paaugstin ātas glikozes polim ēriem, līdzīgi 
katalītiskajai hidrogen ācijai, lai ražotu malt īta sīrupu. Iegūtais sīrups 
ar jonu apmai ņu tiek ats āļots un sabiezin āts līdz vēlamajam l īmenim.  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Sorb īts: D-gluc īts 
Maltīts: (α)-D-glikopiranozils-1,4-D-gluc īts 
Ķīmiskā formula  Sorb īts: C  6 H 14 O 6 
Maltīts: C  12 H 24 O 11 
Molekulmasa  Sorb īts: 182,2  
Maltīts: 344,3  
Pamatviela  Bez ūdens satur ne maz āk kā 99 % kop ējo hidrogen ēto saharīdu, ne 
mazāk kā 50 % paaugstin ātas molekulmasas poliolu, ne vair āk kā 
50 % malt īta un bez ūdens ne vair āk kā 20 % sorb īta 
Apraksts  Bezkr āsains, bez smaržas, dzidrs un viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī un nedaudz š ķīst etanolā 
Maltīta pārbaude  Iztur p ārbaudi  
Sorbīta pārbaude  5 g parauga pievieno 7 ml metanola, 1 ml benzaldeh īda un 1 ml 
sālsskābes. Sajauc un maisa ar meh ānisko mais ītāju līdz kristaliz ā­
cijas sākumam. Atdala krist ālus un izš ķīdina 20 ml v āroša ūdens, 
kam pievienots 1 g n ātrija bikarbon āta. Atdala krist ālus, skalo 5 ml 
ūdens un metanola mais ījumā (1 pret 2) un ļauj nožūt. Tādā veidā 
iegūtie monobenzilid īna sorbīta derivāta kristāli kūst no 173 l īdz 
179 °C.  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 31 % (Karla Fišera metode)  
Hlorīdi Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Sulfāti Ne vair āk kā 100 mg/kg  
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 %  
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 258
 
E 965 (i) MALT ĪTS 
Sinonīmi D-malt īts; hidrogen ēta maltoze  
Definīcija Malt ītu iegūst, hidrogen ējot D-maltozi. To galvenok ārt veido D- 
maltīts. Var satur ēt nelielu sorb īta un saist īto daudzv ērtīgie spirtu 
daudzumu.  
Einecs  209-567-0  
Ķīmiskais nosaukums  ( α)-D-glikopiranozil-1,4-D-gluc īts 
Ķīmiskā formula  C  12 H 24 O 11 
Molekulmasa  344,3  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98 % D-malt īta C  12 H 24 O 11 bezūdens vielā 
Apraksts  Balts krist ālisks pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī, nedaudz š ķīst etanolā 
Kušanas interv āls 148–151°C  
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 + 105,5° l īdz + 108,5° (5 % w/v š ķīdums)  
▼M4 
Tīrība 
Ūdens šķīduma izskats  Š ķīdums ir dzidrs un bezkr āsains  
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 1 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,1 % glikozes bez ūdens vielā 
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg bez ūdens viela  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg bez ūdens viela  
▼B 
E 965 (ii) MALT ĪTA SĪRUPS 
Sinonīmi Hidrogen ēts augstās maltozes-glikozes s īrups; hidrogen ēts glikozes 
sīrups, malt īta šķidrums  
Definīcija Mais ījums sast āv galvenok ārt no malt īta ar sorb ītu un hidrogen ētiem 
oligo- un polisahar īdiem. To ražo, katal ītiski hidrogen ējot glikozes 
sīrupu ar augstu maltozes saturu vai hidrogen ējot tā atsevišķas 
sastāvdaļas, ko p ēc tam sajauc. P ārdošanai pieg ādā gan sīrupa 
veidā, gan kā cietu produktu.  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % kop ējo hidrogen ēto saharīdu bezūdens vielā un 
ne mazāk kā 50 % malt īta bezūdens vielā 
Apraksts  Dzidri viskozi š ķidrumi vai baltas krist āliskas masas bez kr āsas un 
bez smaržas  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 259
 
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī, nedaudz š ķīst etanolā 
HPLC tests  Sal īdzinājums ar malt īta attiecīgo atsauces standartu liecina, ka testa 
sķīduma galvenais hromatogrammas izdal īšanās laika maksimums ir 
līdzīgs galvenajam maksimumam, kas ieg ūts atsauces s ķīduma 
hromatogramm ā (ISO 10504:1998).  
▼M4 
Tīrība 
Ūdens šķīduma izskats  Š ķīdums ir dzidrs un bezkr āsains  
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 31 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk par 10 μS/cm (uz nep ārveidota produkta) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā glikoze bez ūdens vielā) 
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼B 
E 966 LAKT ĪTS 
Sinonīmi Lakt īts, laktoz īts, laktobioz īts 
Definīcija Lakt ītu ražo, katal ītiski hidrogen ējot laktozi.  
Einecs  209-566-5  
Ķīmiskais nosaukums  4-O- β-galaktopiranozil-D-gluc īts 
Ķīmiskā formula  C  12 H 24 O 11 
Molekulmasa  344,3  
Pamatviela  Ne maz āk kā 95 % žāvētā vielā 
Apraksts  Krist ālisks pulveris vai bezkr āsains šķīdums. Krist āliskais produkts 
sastopams bez ūdens vielas, monohidr āta un dihidr āta veidā. Niķelis 
tiek izmantots k ā katalizators.  
Identifikācija 
Šķīdība Labi š ķīst ūdenī 
Īpatnējā griešana  [ α] D 20 = + 13° l īdz + 16° apr ēķināta bezūdens vielai (10 % w/v 
ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Ūdens saturs  Krist ālisks produkts: ne vair āk kā 10,5 % (Karla Fišera metode)  
Citi polioli  Ne vair āk kā 2,5 % bez ūdens vielai  
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,2 % (glikoze ž āvētā vielā) 
Hlorīdi Ne vair āk kā 100 mg/kg (žav ēta viela)  
Sulfāti Ne vair āk kā 200 mg/kg(žav ēta viela)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 % (žav ēta viela)  
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg (žav ēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (žav ēta viela)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 260
 
E 967 KSIL ĪTS 
Sinonīmi Ksil īts 
Definīcija To galvenok ārt veido D-ksil īts. Daļu, kas nav D-ksil īts, vaido sais ­
tītas vielas, piem ēram, L-arabin īts, galakt īts, mannīts, sorbīts. 
Einecs  201-788-0  
Ķīmiskais nosaukums  D-ksil īts 
Ķīmiskā formula  C  5 H 12 O 5 
Molekulmasa  152,2  
Pamatviela  Satur ksil ītu ne maz āk kā 98,5 % (bez ūdens vielā) 
Apraksts  Balts, krist ālisks pulveris, praktiski bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Ļoti labi šķīst ūdenī, slikti šķīst etanolā 
Kušanas interv āls 92–96 °C  
pH 5–7 (10 % w/v ūdens šķīdumā) 
Infrasarkan ās absorbcijas spektroskopija  Salīdzinājums ar atsauces standartu, t. i., EP vai USP  
▼M4 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 1 % (Karla Fišera metode)  
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošie cukuri  Ne vair āk kā 0,2 % (k ā glikoze ž āvētā vielā) 
Citādi daudzv ērtīgie spirti  Ne vair āk kā 1 % (žāvēta viela)  
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg (ž āvēta viela)  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg (ž āvēta viela)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg (ž āvēta viela)  
▼B 
E 968 ERITRITOLS 
Sinonīmi Mezo-eritrols; Tetrahidroksibut āns; Eritrīts 
Definīcija Ieg ūst, fermentiz ējot ogļhidrāta avotu ar drošiem un piem ērotiem 
pārtikas klases osmof īliem raugiem, piem ēram, Moniliella pollinis  
vai Moniliella megachilensis , ar sekojošu att īrīšanu un ž āvēšanu.  
Einecs  205-737-3  
Ķīmiskais nosaukums  1,2,3,4-Butanetetrols  
Ķīmiskā formula  C  4 H 10 O 4 
Molekulmasa  122,12  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99 % pēc žāvēšanas  
Apraksts  Balti, karstumiztur īgi kristāli, bez smaržas, nav higroskopiski, 
saldums apm ēram 60–80 % saharozes salduma.  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 261
 
Identifikācija 
Šķīdība Br īvi šķīst ūdenī, vāji šķīst etanolā, nešķīst dietilēterī. 
Kušanas interv āls 119–123 °C  
▼M4 
Tīrība 
Zudumi p ēc žāvēšanas  Ne vair āk kā 0,2 % (70 °C, 6 h, vakuumeksikator ā) 
Vadītspēja Ne vair āk kā 20 μS/cm (saus ās cietvielas 20 % š ķīdumā) 20 °C 
temperatūrā 
Reducējošas vielas  Ne vair āk kā 0,3 % (k ā D-glikoze)  
Ribitols un glicer īns Ne vair āk kā 0,1 %  
Svins  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
▼M11  
E 969 ADVANT ĀMS 
Sinonīmi 
Definīcijas  Advant āms (ANS9801) tiek ieg ūts ķīmiskās sintēzes proces ā trijos 
posmos; galven ā starpprodukta 3-hidroksi-4-metoksicinnamaldeh īda 
(HMCA ) ražošana, kam seko hidrogen ēšana, lai ieg ūtu 3-(3-hidroksi- 
4-metoksifenil) propionaldeh īdu (HMPA ). Nobeiguma posm ā HMPA  
metanola š ķīdumu (filtr ātu) apvieno ar aspart āmu, lai veidotos im īns, 
ko selektīvi hidrogen ējot, iegūst advantāmu. Šķīdumam ļauj kristali ­
zēties, un neapstr ādātus kristālus skalo. Produktu kristaliz ē no jauna, 
un kristālus atdala, skalo un ž āvē. 
CAS nr. 714229-20-6  
Ķīmiskais nosaukums  N-[ N-[3-(3-hidroksi-4-metoksifenil) propil] - α-aspartil]-L-fenilalan īna 
1-metilesteris, monohidr āts (IUPAC ); 
L-fenilalan īns, N-[3-(3-hidroksi-4-metoksifenil)propil]-L-alfa- 
aspartil-, 2-metilesteris, monohidr āts (CA) 
Ķīmiskā formula  C24H30N2O7 ·H 2 O 
Molekulmasa  476,52 g/mol (monohidr āts) 
Pamatviela  Ne maz āk kā 97 % un ne vair āk kā 102 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Balts l īdz dzeltens pulveris  
Identifikācija 
Kušanas temperat ūra 101,5 °C  
Tīrība 
N-[N-[3-(3-hidroksi-4-metoksifenil) ­
propil-α-aspartil]-L-fenilalan īns 
(ANS9801-sk ābe) Ne vairāk kā 1 %  
Kopā citas radniec īgas vielas  Ne vair āk kā 1,5 %  
Šķīdinātāju atlikums  Izopropilacet āts: ne vair āk kā 2 000 mg/kg 
Metilacet āts: ne vair āk kā 500 mg/kg 
Metanols: ne vair āk kā 500 mg/kg 
2-propanols: ne vair āk kā 500 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 262
 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 5 % (Karla Fišera metode)  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 0,2 %  
Arsēns ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  ne vair āk kā 1 mg/kg  
Pallādijs ne vair āk kā 5,3 mg/kg  
Platīns ne vair āk kā 1,7 mg/kg  
▼B 
E 999 KVILAJAS EKSTRAKTS 
Sinonīmi Ziepju mizas ekstrakts, kvilaijas mizas ekstrakts, Panamas mizas 
ekstrakts, kvilai ekstrakts, Muriljo mizas ekstrakts, Ķīnas mizas 
ekstrakts  
Definīcija Kvilajas ekstraktu ieg ūst ar ūdens ekstrakciju no  Quillaia saponaria 
Molina  vai citām Quillaia  šķirnēm, kas ir  Rosaceae  dzimtas koki. 
Tas satur vair ākus triterp ēnu saponīnus, kas sast āv no kvilajas sk ābes 
glikozīdiem. Sast āvā ir arī daži cukuri, ieskaitot glikozi, galaktozi, 
arabinozi, ksilozi un ramnozi, k ā arī tanīns, kalcija oksal āts un citas 
mazsvarīgākas sastāvdaļas 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Kvilajas ekstrakts pulvera form ā ir gaiši br ūns ar sārtu nokrāsu. Tas 
pieejams ar ī ūdens šķīdumā 
Identifikācija 
pH 3,7–5,5 (4 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 6,0 % (Karla Fišera metode) (tikai pulveris)  
Arsēns Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 1103 INVERT ĀZE 
Sinonīmi 
Definīcija Invert āzi ražo no  Saccharomyces cerevisiae  
Einecs  232-615-7  
Enzīmu Komisijas Nr.  EC 3.2.1.26  
Sistemātiskais nosaukums  β-D-fruktofuranozida fruktohidrol āze ▼M11  2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 263
 
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  
Identifikācija 
Tīrība 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais baktēriju skaits  Ne vair āk kā 50 000 kolonijas/g  
Salmonella spp.  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
Koli bakt ērijas Ne vair āk kā 30 kolonijas/g  
Escherichia coli  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
E 1105 LIZOC ĪMS 
Sinonīmi Lizoc īma hidrohlor īds; Muramid āze 
Definīcija Lizoc īms ir line ārs polipept īds, kas sast āv no 129 aminosk ābēm, un 
to iegūst no vistu olu baltumiem. Tam pieder fermenta aktivit āte 
spējā hidrolizēt β(1-4) saites starp bakt ēriju ārējo membr ānu N- 
acetilmur āmskābi un N-acetilglukozam īnu atseviš ķos grampozit īvos 
organismos. Parasti ieg ūst kā hlorhidrātu 
Einecs  232-620-4  
Enzīmu Komisijas Nr.  EC 3.2.1.17  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  Aptuveni 14 000  
Pamatviela  Satur ne maz āk kā 950 mg/g (bez ūdens vielā) 
Apraksts  Balts pulveris bez arom āta, ar nedaudz saldu garšu  
Identifikācija 
Izoelektriskais punkts  10,7  
pH 3,0–3,6 (2 % ūdens šķīdumā) 
Spektrofotometrija  Absorbcijas maksimums ūdens šķīdumam (25 mg/100 ml) pie 
281 nm, minimums pie 252 nm  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 6,0 % (Karla Fišera metode) (tikai pulveris)  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 1,5 %  
Slāpeklis  Ne maz āk kā 16,8 % un ne vair āk kā 17,8 %  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 264
 
Svins  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Kopējais baktēriju skaits  Ne vair āk kā 5 × 10  4 kolonijas/g  
Salmonella spp.  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
Staphylococcus aureus  Nekonstat ē 1 g paraug ā 
Escherichia coli  Nekonstat ē 1 g paraug ā 
E 1200 POLIDEKSTROZE 
Sinonīmi Modific ētās polidekstrozes  
Definīcija Neregul āri sašūti glikozes polim ēri ar dažām sorbitola gala grup ām 
un ar citronsk ābes vai fosforsk ābes atlikumiem, kas pievienoti poli ­
mēriem ar vienk āršajām vai diestera sait ēm. Tos ieg ūst, kausējot un 
kondensējot sastāvdaļas, un tie sast āv no aptuveni 90 da ļām D- 
glikozes, 10 da ļām sorbitola un 1 da ļas citronsk ābes vai 0,1 da ļas 
fosforskābes. Polim ēros domin ē 1,6-glikoz īdā saite, bet ir ar ī citas 
saites. Produkti satur mazus br īvās glikozes, sorbitola, levoglukoz āna 
(1,6-anhidro-D-glikoze) un citronsk ābes apjomus, un tos var neitra ­
lizēt ar jebkuru p ārtikas skābi un/vai atkr āsot un dejoniz ēt turpmākai 
attīrīšanai. Produktus var ar ī daļēji hidrogen ēt ar Reneja ni ķeļa kata­
lizatoru, lai samazin ātu atlikušo glikozi. Polidekstroze-N ir neitrali ­
zēta polidekstroze  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 90 % polim ēra saturs, r ēķinot uz bezpelnu un bez ūdens 
vielu  
Apraksts  Balta l īdz gaiši dzeltenbr ūna cietviela. Polidekstrozes š ķīst ūdenī, 
veidojot dzidru, bezkr āsainu līdz salmu kr āsas šķīdumu  
Identifikācija 
Cukura tests  Iztur testu  
Reducējošo cukuru tests  Iztur testu  
pH Starp 2,5 un 7,0 attiec ībā uz polidekstrozi (10 % š ķīdums) 
Starp 5,0 un 6,0 attiec ībā uz polidekstrozi-N (10 % š ķīdums)  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 4,0 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,3 % polidekstroze 
Ne vairāk kā 2,0 % polidekstroze N  
Niķelis Ne vair āk kā 2 mg/kg hidrogen ētās polidekstrozes  
1,6-anhidro-D-glikoze  Ne vair āk kā 4,0 % žav ēta viela bez pelniem  
Glikoze un sorb īts Ne vair āk kā 6,0 % žav ēta viela bez pelniem; glikozi un sorb ītu 
nosaka atseviš ķi 
Maksimālā molekulmasa  Negat īvs tests uz polim ēriem, kuru molekulmasa ir liel āka nekā 
22 000  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 265
 
5-Hidroksimetilfurfurols  Ne vair āk kā 0,1 % polidekstroze 
Ne vairāk kā 0,05 % polidekstroze N  
Svins  Ne vair āk kā 0,5 mg/kg  
E 1201 POLIVINILPIROLIDONS 
Sinonīmi Povidons; PVP; Š ķīstošais polivinilpirolidons  
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Polivinilpirolidons, poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etil ēns] 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 9 NO)  n 
Vidējā molekulmasa  Ne maz āk kā 25 000  
Pamatviela  Ne maz āk kā 11,5 % un ne vair āk kā 12,8 % sl āpekļa (N) bez ūdens 
vielā 
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī un etanol ā. Nešķīst ēterī 
pH 3,0–7,0 (5 % š ķīdumā) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 5% (Karla Fišera metode)  
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 0,1 %  
Aldehīds Ne vair āk kā 500 mg/kg (k ā acetaldeh īds) 
Nesaistīts N-vinilpirolidons  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Hidrazīns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 1202 POLIVINILPOLIPIROLIDONS 
Sinonīmi Krospovidons; š ķērsšūtais polividons; neš ķīstošais polivinilpirilidons  
Definīcija Polivinilpolipirolidons ir š ķērsšūta poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)- 
etilēns]. To ieg ūst, polimeriz ējot N-vinil-2-pirolidonu kaustisk ā kata­
lizatora vai N, N'-divinilimidazolidona kl ātbūtnē. Sakarā ar to, ka 
polivinilpirolidons neš ķīst nevienā parastā šķīdinātājā, nav iesp ējams 
analītiski noteikt molekulmasu  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Polivinilpirolidons; poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etil ēns] 
Ķīmiskā formula  (C  6 H 9 NO)  n 
Molekulmasa  
Pamatviela  Ne maz āk kā 11 % un ne vair āk kā 12,8 % sl āpekļa (N) bez ūdens 
vielā 
Apraksts  Balts higroskopisks pulveris ar v āju smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, etanolā un ēterī ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 266
 
pH 5,0–8,0 (1 % suspensija ūdenī) 
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 6 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,4 %  
Ūdenī šķīstošas vielas  Ne vair āk kā 1 %  
Nesaistīts N-vinilpirolidons  Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Nesaistīts N,N'- divinilimidazolidons  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 1203 POLIVINILSPIRTS 
Sinonīmi Vinilspirta polim ērs, PVOH  
Definīcija Polivinilspirts ir sint ētiskie sve ķi, ko iegūst vinilacet āta polimeriz ā­
cijā, kam seko da ļēja estera hidrol īze sārmaina katalizatora kl ātbūtnē. 
Ražojuma fizik ālās īpašības ir atkar īgas no polimeriz ācijas pakāpes 
un hidrol īzes pakāpes. 
Ķīmiskais nosaukums  Vinilspirta homopolim ērs 
Ķīmiskā formula  (C  2 H 3 OR)  n kur R = H vai COCH  3 
Apraksts  Caursp īdīgs, balts vai kr ēmkrāsas granul ēts pulveris bez smaržas un 
garšas  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī; vāji šķīst etanolā 
Izgulsnēšana Izš ķīdina 0,25g parauga 5 ml ūdens (ar uzkars ēšanu) un ļauj 
šķīdumam atdzist l īdz istabas temperat ūrai. Šim š ķīdumam pievie ­
nojot 10 ml etanola, veidojas baltas, du ļķainas vai p ārslainas 
nogulsnes.  
Krāsas reakcija  Izš ķīdina 0,01g parauga 100 ml ūdens (ar uzkars ēšanu) un ļauj 
šķīdumam atdzist l īdz istabas temperat ūrai. Ja (5 ml š ķīduma) 
pievieno vienu pilienu joda testa š ķīduma (TŠ) un p āris pilienu 
borskābes šķīduma, veidojas zils kr āsojums 
Izšķīdina 0,5g parauga 10 ml ūdens (ar uzkars ēšanu) un ļauj 
šķīdumam atdzist l īdz istabas temperat ūrai. Ja 5 ml š ķīduma pievieno 
vienu pilienu joda TŠ, veidojas tumši sarkans l īdz zils kr āsojums.  
Viskozitāte 4,8 l īdz 5,8 mPa ·s (4 % šķīdums, 20 °C), kas atbilst vielai ar vid ējo 
molekulmasu 26 000–30 000 Da  
Tīrība 
Ūdenī nešķīstoša viela  Ne vair āk kā 0,1 %  
Estera skaitlis  No 125 l īdz 153 mg KOH/g  
Hidrolīzes pakāpe 86,5–89,0 %  
Skābes vērtība Ne vair āk kā 3,0 
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 1,0 % metanols, 1,0 % metilacet āts 
pH 5,0–6,5 (4 % š ķīdums)  
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 5,0 % (105 °C, 3 h)  
Karsēšanas atlikums  Ne vair āk kā 1,0 %  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 267
 
E 1204 PULLUL ĀNS 
Sinonīmi 
Definīcija Line ārs, neitrāls glikāns, kas sast āv galvenok ārt no maltotriozes atli ­
kumiem, kas savienoti ar 1-6 glikoz īdām saitēm. To ieg ūst fermen ­
tācijas proces ā no pārtikas cietes hidroliz āta, izmantojot t ādu Aureo ­
basidium pullulans celmu, kas neproduc ē toksīnus. Pēc ferment ācijas 
mikroorganismu š ūnas atdala ar mikrofiltr āciju, filtrātu termiski steri ­
lizē, bet krāsvielas un citus piemais ījumus atdala ar adsorbciju un 
izmantojot jonu apmai ņas hromatogr āfiju 
Einecs  232-945-1  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  (C  6 H 10 O 5 ) n 
Molekulmasa  
Pamatviela  Saus ā vielā ne mazāk kā 90 % glik āna 
Apraksts  Balts vai dzeltenbalts pulveris bez smaržas  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, praktiski neš ķīst etanolā 
pH 5,0–7,0 (10 % š ķīdums)  
Izgulsnēšanās ar polietil ēna glikolu 600  10 ml 2 % pullulana ūdens šķīduma pievieno 2 ml polietil ēnglikola 
600. Veidojas baltas nogulsnes  
Depolimeriz ācija ar pullulan āzi Sagatavo divas m ēģenes ar 10 ml 10 % pullulana š ķīduma katr ā. 
Vienā mēģenē pievieno 0,1 ml pullulan āzes šķīduma ar aktivit āti 
10 vienības/g, bet otr ā mēģenē 0,1 ml ūdens. Pēc apm. 20 min 
inkubācijas 25 °C temperat ūrā ar pullulan āzi apstrādātā šķīduma 
viskozitāte ir redzami maz āka par neapstr ādātā šķīduma viskozit āti. 
Viskozitāte 100–180 mm  2 /s (10 % w/w ūdens šķīdums 30 °C)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 6 % (90 °C, spiediens ne liel āks par 50 mmHg, 6 h)  
Mono-, di- un oligosahar īdi Ne vair āk kā 10 % (k ā glikoze)  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Mikrobiolo ģiskie krit ēriji 
Raugs un pel ējums  Ne vair āk kā 100 kolonijas/g  
Koli bakt ērijas Nekonstat ē 25 g paraug ā 
Salmonella  spp.  Nekonstat ē 25 g paraug ā 
E 1205 METAKRIL ĀTA BĀZES KOPOLIM ĒRS 
Sinonīmi Metakril āta bāzes kopolim ērs; aminometakril āta kopolim ērs; 
aminoalkilmetakril āta kopolim ērs E; butilmetakril āts; dimetilaminoe ­
tilmetakril āts; metila metakril āta polimērs; butila metakril āts; metila 
metakrilāts; dimetilaminoetilmetakril āta polimērs 
Definīcija Metakril āta bāzes kopolim ēru ražo termiski kontrol ētā monomēru 
metila metakril āta, butila metakril āta un dimetilaminoetila metakri ­
lāta polimeriz ācijā, ko izšķīdina prop ān-2-olā, izmantojot br īvo radi­
kāļu atdeves inici ācijas sist ēmu. Par ķēdes modific ējošo aģentu 
izmanto alkilmerkapt ānu. Cieto polim ēru samaļ (pirmais sasmalcin ā­ 
šanas posms), tad ekstrah ē un granul ē vakuumā, lai atdal ītu gaistošo 
komponentu atliekas. Ieg ūtās granulas p ārdod, kādas tās ir, vai ma ļ 
otrreiz (mikroniz ēšana).  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 268
 
Ķīmiskais nosaukums  Poli(butilmetakril āt-co-(2-dimetilaminoetil)metakril āt-co-metilmeta ­
krilāts) 1:2:1  
Ķīmiskā formula  Poly[(CH  2 :C(CH  3 )CO  2 (CH  2 ) 2 N(CH  3 ) 2 )-co-(CH  2 :C(CH  3 )CO  2 CH 3 )- 
co-(CH  2 :C(CH  3 )CO  2 (CH  2 ) 3 CH 3 )] 
Vidējā Molekulmasa apr ēķināta, izman ­
tojot gelhromatogr āfiju Aptuveni 47 000 g/mol  
Pulvera da ļiņu izmērs (izmantojot veido 
filmu)  < 50 μm vairāk nekā 50 % 
< 0,1 μm 5,1–5,5 %  
Pamatviela:  
(saskaņā ar Ph. Eur. 2.2.20 "Potentiome ­
tric titration")  20,8–25,5 % dimetilaminoetil (DMAE) grupas ž āvētā vielā 
Apraksts  Granulas ir bezkr āsainas vai ar dzeltenu nokr āsu, pulveris ir balts  
Identifikācija 
Infrasarkan ās absorbcijas spektroskopija  Jānosaka  
12,5 % prop ān-2-ola un acetona 60:40 
(w/w) šķīduma viskozit āte 3–6 mPa.s  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 1,380–1,385  
Šķīdība 1 g izs ķīst 7 g metanola, etanola, prop ān-2-ola, dihlormet āna, sāls­
skābes 1N š ķīdumā. 
Nešķīst petroēterī 
▼M6 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 2,0 % (105 °C, 3 h)  
Sārmu vērtība 162–198 mg KOH/g ž āvētā vielā 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Monomēru atliekas  Butilmetakril āts < 1 000 mg/kg 
Metilmetakril āts < 1 000 mg/kg 
Dimetilaminoetilmetakril āts < 1 000 mg/kg  
Šķīdinātāju atliekas  Prop ān-2-ols < 0,5 % 
Butanols < 0,5 % 
Metanols < 0,1 %  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
E 1206 NEITR ĀLAIS METAKRIL ĀTA KOPOLIM ĒRS 
Sinonīmi Etilakril āta metilmetakril āta polimērs; etilakril āta un metilmetakril āta 
polimērs; etilakril āts, polimērs ar metilmetakril ātu; metilmetakril āta 
un etilakril āta polimērs; metilmetakril āts, polimērs ar etilakril ātu ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 269
 
Definīcija Neitr ālais metakril āta kopolim ērs ir piln ībā polimeriz ēts metilmeta ­
krilāta un etilakril āta kopolim ērs. To ražo, izmantojot emulsijas poli ­
merizācijas procesu. To izgatavo, izmantojot monom ēru – etilakril āta 
un metilmetakril āta – ar oksid ēšanās–reducēšanās aktivizēto polime ­
rizāciju, izmantojot br īvo radikāļu oksidēšanās–reducēšanās aktivizē­
tājsistēmu, kas stabiliz ēta ar polietil ēnglikola monostear īnēteri un 
vinilskābi / nātrija hidroks īdu. Monom ēru atliekas likvid ē, destilējot 
ar ūdens tvaiku.  
CAS Nr. 9010-88-2  
Ķīmiskais nosaukums  Poli(etilakril āt-ko-metilmetakril āts) 2:1  
Ķīmiskā formula  Poly[(CH  2 :CHCO  2 CH 2 CH 3 )-co-(CH  2 :C(CH  3 )CO  2 CH 3 )] 
Vidējā molekulmasa  Aptuveni 600 000 g/mol  
Pamatviela / negaistošais atlikums  28,5–31,5 % 
1 g dispersijas tr īs stundas ž āvē krāsnī 110 °C temperat ūrā. 
Apraksts  Pienbalta zemas viskozit ātes dispersija (tirdzniec ībā izmantotais 
veids ir 30 % ž āvētas vielas, kas disper ģēta ūdenī) ar vāju rakstur īgu 
smaržu.  
Identifikācija 
Infrasarkan ās absorbcijas spektroskopija  Rakstur īgs savienojumam  
Viskozitāte Ne vair āk kā 50 mPa.s, 30 rpm/20 °C (Brukf īlda viskozit ātes 
metode)  
pH vērtība 5,5–8,6  
Relatīvais blīvums (20 °C)  1,037–1,047  
Šķīdība Dispersija jebkur ā attiecībā viegli sajaucas ar ūdeni. Polim ērs un 
dispersija br īvi šķīst acetonā, etanolā un izopropilspirt ā. Nešķīst, ja 
sajauc ar 1 N n ātrija hidroks īdu attiecībā 1:2.  
Tīrība 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,4 % dispersij ā 
Monomēru atliekas  Kop ā monomēri (metilmetakril āta un etilakril āta summa): ne vair āk 
kā 100 mg/kg dispersij ā 
Emulgatora atliekas  Polietil ēnglikola monostear īnēteris (makrogolstear īnēteris 20) ne 
vairāk kā 0,7 % dispersij ā 
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 0,5 % etanola dispersij ā 
Ne vairāk kā 0,1 % metanola dispersij ā 
Arsēns Ne vair āk kā 0,3 mg/kg dispersij ā 
Svins  Ne vair āk kā 0,9 mg/kg dispersij ā 
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,03 mg/kg dispersij ā 
Kadmijs  Ne vair āk kā 0,3 mg/kg dispersij ā 
E 1207 ANJONAIS METAKRIL ĀTA KOPOLIM ĒRS 
Sinonīmi Metilakril āta, metilmetakril āta un metakrilsk ābes polim ērs; metakril ­
skābe, polim ērs ar metilakril ātu un metilmetakril ātu ▼M6 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 270
 
Definīcija Anjonais metakril āta kopolim ērs ir piln ībā polimeriz ēts metakril ­
skābes, metilmetakril āta un metilakril āta kopolim ērs. To izgatavo 
ūdens vidē, izmantojot metilmetakril āta, metilakril āta un metakril ­
skābes emulsijas polimeriz āciju un br īvo radikāļu ierosinātāju, kas 
stabilizēts ar nātrija laurilsulf ātu un polioksietil ēna sorbitāna monoo ­
leātu (polisorb āts 80). Monom ēru atliekas likvid ē, destilējot ar ūdens 
tvaiku.  
CAS Nr. 26936-24-3  
Ķīmiskais nosaukums  Poli(metilakril āt-ko-metilmetakril āt-ko-metakrilsk ābe) 7:3:1  
Ķīmiskā formula  Poly[(CH  2 :CHCO  2 CH 3 )-co-(CH  2 :C(CH  3 )CO  2 CH 3 )-co- 
(CH  2 :C(CH  3 )COOH)]  
Vidējā molekulmasa  Aptuveni 280 000 g/mol  
Pamatviela / negaistošais atlikums  28,5–31,5 % 
1 g dispersijas piecas stundas ž āvē krāsnī 110 °C temperat ūrā. 
9,2–12,3 % metakrilsk ābes vienības sausā vielā. 
Apraksts  Pienbalta zemas viskozit ātes dispersija (tirdzniec ībā izmantotais 
veids ir 30 % ž āvētas vielas, kas disper ģēta ūdenī) ar vāju rakstur īgu 
smaržu.  
Identifikācija 
Infrasarkan ās absorbcijas spektroskopija  Rakstur īgs savienojumam  
Viskozitāte Ne vair āk kā 20 mPa.s, 30 rpm/20 °C (Brukf īlda viskozit ātes 
metode)  
pH vērtība 2,0–3,5  
Relatīvais blīvums (20 °C)  1,058–1,068  
Šķīdība Dispersija jebkur ā attiecībā viegli sajaucas ar ūdeni. Polim ērs un 
dispersija br īvi šķīst acetonā, etanolā un izopropilspirt ā. Nešķīst, ja 
sajauc ar 1 N n ātrija hidroks īdu attiecībā 1:2. Šķīst, ja pH v ērtība ir 
lielāka par 7,0.  
Tīrība 
Skābes vērtība 60–80 mg KOH/g ž āvētā vielā 
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 % dispersij ā 
Monomēru atliekas  Monom ēri kopā (metakrilsk ābes, metilmetakril āta un metilakril āta 
summa): ne vair āk kā 100 mg/kg dispersij ā 
Emulgatoru atliekas  N ātrija laurilsulf āts ne vair āk kā 0,3 % ž āvētā vielā 
Polisorbāts 80 ne vair āk kā 1,2 % ž āvētā vielā 
Šķīdinātāju atliekas  Ne vair āk kā 0,1 % metanola dispersij ā 
Arsēns Ne vair āk kā 0,3 mg/kg dispersij ā 
Svins  Ne vair āk kā 0,9 mg/kg dispersij ā 
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,03 mg/kg dispersij ā 
Kadmijs  Ne vair āk kā 0,3 mg/kg dispersij ā ▼M6 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 271
 
E 1208 POLIVINILPIROLIDON-VINILACET ĀTA KOPOLIM ĒRS 
Sinonīmi Kopolividons, kopovidons, 1-vinil-2-pirolidon-vinilacet āta kopoli ­
mērs, 2-pirolidinons, 1-etenil-, polim ērs ar etenilacet ātu 
Definīcija To izgatavo, izmantojot N-vinil-2-pirolidona un vinilacet āta brīvo 
radikāļu kopolimeriz āciju prop ān-2-ola š ķīdumā ierosin ātāju 
klātbūtnē. 
Einecs  numurs  
Ķīmiskais nosaukums  Eti ķskābe, etenilesteris, polim ērs ar 1-etenil-2-pirolidinonu  
Ķīmiskā formula  (C  6 H 9 NO)  n .(C 4 H 6 O 2 ) m 
Vidējā viskozimetrisk ā molekulmasa  No 26 000 l īdz 46 000 g/mol.  
Pamatviela  Sl āpekļa saturs 7,0–8,0 %  
Apraksts  Fizik ālais stāvoklis raksturojams k ā balts līdz dzelten īgi balts 
pulveris vai p ārslas ar da ļiņu vidējo lielumu no 50–130 μm 
Identifikācija 
Šķīdība Br īvi šķīst ūdenī, etanolā, etilēna hlorīdā un ēterī. 
Infrasarkan ās absorbcijas spektroskopija  Jānosaka  
Eiropas kr āsu tests ( BY Colour ) Minim āli BY5  
K-vērtība (  1 ) (1 % cietvielas ūdens 
šķīdumā) 25,2–30,8  
pH 3,0–7,0 (10 % ūdens šķīdums)  
Tīrība 
Vinilacetāta komponents kopolim ērā Ne vair āk kā 42,0 %  
Brīvais vinilacet āts Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Kopā pelni  Ne vair āk kā 0,1 %  
Aldehīds Ne vair āk kā 2 000 mg/kg (k ā acetaldeh īds) 
Nesaistīts N-vinilpirolidons  Ne vair āk kā 5 mg/kg  
Hidrazīns Ne vair āk kā 0,8 mg/kg  
Peroksīda skaitlis  Ne vair āk kā 400 mg/kg  
Propān-2-ols  Ne vair āk kā 150 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
_____________ 
( 1 ) K-vērtība: bezdimensiju indekss, ko apr ēķina no atš ķaidītu šķīdumu kin ētiskās viskozit ātes mērījumiem; to izmanto, lai noteiktu 
iespējamo polimeriz ācijas pakāpi vai polim ēra molekulas izm ēru. ▼M9 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 272
 
E 1209 POLIVINILSPIRTA-POLIETIL ĒNGLIKOLA  PIEPOT ĒTS KOPO­
LIMĒRS 
Sinonīmi Makrogola poli(vinilspirta) piepot ēts kopolim ērs; poli(et ān-1,2-diol- 
piepotēts etanols); vinilspirts, polim ērs ar oksir ānu, piepot ēts; oksi­
rāns, polim ērs ar etanolu, piepot ēts; etilēnoksīda vinilspirta piepot ēts 
kopolimērs 
Definīcija Polivinilspirta-polietil ēnglikola piepot ēts kopolim ērs ir sint ētisks 
kopolimērs, kas sast āv no aptuveni 75 %  PVA  vienību un 25 %  
PEG  vienību 
CAS numurs  96734-39-3  
Ķīmiskais nosaukums  Polivinilspirta-polietil ēnglikola  piepotēts kopolimērs 
Ķīmiskā formula  
Vidējā molekulmasa  40 000 l īdz 50 000 g/mol  
Apraksts  Balts l īdz vāji dzeltens pulveris  
Identifikācija 
Šķīdība Br īvi šķīst ūdenī un atšķaidītās sārmu hidroks īdu skābēs un 
šķīdumos; praktiski neš ķīst etanol ā, etiķskābē, aceton ā un 
hloroform ā 
IS spektrs  J āatbilst  
pH vērtība 5,0–8,0  
Tīrība 
Estera skaitlis  10 l īdz 75 mg/g KOH  
Dinamisk ā viskozitāte 50 l īdz 250 mPa ·s 
Zudumi p ēc žāvēšanas  Ne vair āk kā 5 %  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 2 %  
Vinilacetāts Ne vair āk kā 20 mg/kg  
Etiķskābe/kopējais acetāts Ne vair āk kā 1,5 %  
Etilēnglikols  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
Dietilēnglikols  Ne vair āk kā 50 mg/kg  
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Kadmijs  Ne vair āk kā 1 mg/kg  
▼B 
E 1404 OKSID ĒTĀ CIETE 
Sinonīmi 
Definīcija Oksid ētā ciete ir ciete, kas apstr ādāta ar nātrija hipohlor ītu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  ▼M13  2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 273
 
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Karboksila grupas  Ne vair āk kā 1,1 % bez ūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1410 MONOCIETES FOSF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Monocietes fosf āts ir ciete, kas esterific ēta ar ortofosforsk ābi vai 
nātriju, vai k ālija ortofosf ātu, vai nātrija tripolifosf ātu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 274
 
Fosfāta atlikums  Ne vair āk kā 0,5 % (k ā P) kviešu un kartupe ļu cietēm, bezūdens 
viela 
Ne vairāk kā 0,4 % (k ā P) citām cietēm, bezūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1412 DICIETES FOSF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Dicietes fosf āts ir ciete, kas š ķērsšūta ar nātrija trimetafosf ātu vai 
fosfora oksihlor īdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Fosfāta atlikums  Ne vair āk kā 0,5 % (k ā P) kviešu un kartupe ļu cietēm, bezūdens 
viela 
Ne vairāk kā 0,4 % (k ā P) citām cietēm, bezūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 275
 
E 1413 FOSFAT ĒTAIS DICIETES FOSF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Fosfat ētais dicietes fosf āts ir ciete, kas pak ļauta tādām apstrādēm, 
kādas aprakst ītas attiec ībā uz monocietes fosf ātu un uz dicietes 
fosfātu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Fosfāta atlikums  Ne vair āk kā 0,5 % (k ā P) kviešu un kartupe ļu cietēm, bezūdens 
viela 
Ne vairāk kā 0,4 % (k ā P) citām cietēm, bezūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1414 ACETIL ĒTAS DICIETES FOSF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Acitel ētas dicietes fosf āts ir ciete, kas š ķērsšūta ar nātrija trimetafos ­
fātu vai fosfora oksihlor īdu un esterific ēta ar etiķskābes anhidr īdu vai 
vinilacetātu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 276
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Acetila grupas  Ne vair āk kā 2,5 % uz bez ūdens bāzes 
Fosfāta atlikums  Ne vair āk kā 0,14 % (k ā P) kviešu un kartupe ļu cietēm, bezūdens 
viela 
Ne vairāk kā 0,04 % (k ā P) citām cietēm, bezūdens viela  
Vinilacetāts Ne vair āk kā 0,1 mg/kg uz bez ūdens bāzes 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1420 ACETIL ĒTĀ CIETE 
Sinonīmi Cietes acet āts 
Definīcija Acetil ētā ciete ir ciete, kas esterific ēta ar etiķskābes anhidr īdu vai 
vinilacetātu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Acetila grupas  Ne vair āk kā 2,5 % uz bez ūdens bāzes 
Vinilacetāts Ne vair āk kā 0,1 mg/kg uz bez ūdens bāzes 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 277
 
E 1422 ACETIL ĒTAIS DICIETES ADIP ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Acetil ētais dicietes adip āts ir ciete, kas š ķērsšūta ar adip īnskābes 
anhidrīdu un esterific ēta ar etiķskābes anhidr īdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Acetila grupas  Ne vair āk kā 2,5 % uz bez ūdens bāzes 
Adipātgrupas  Ne vair āk kā 0,135 % uz bez ūdens bāzes 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1440 HIDROKSIPROPILCIETE 
Sinonīmi 
Definīcija Hidroksipropilciete ir ciete, kas esterific ēta ar propil ēna oksīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 278
 
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Hidroksipropila grupas  Ne vair āk kā 7,0 % uz bez ūdens bāzes 
Propilēna hlorhidr īns Ne vair āk kā 1 mg/kg bez ūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1442 HIDROKSIPROPILDICIETES FOSF ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Hidroksipropildicietes fosf āts ir ciete, kas š ķērsšūta ar nātrija trime ­
tafosfātu vai fosfora oksihlor īdu un esterific ēta ar propil ēna oksīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Hidroksipropila grupas  Ne vair āk kā 7,0 % uz bez ūdens bāzes 
Fosfāta atlikums  Ne vair āk kā 0,14 % (k ā P) kviešu un kartupe ļu cietēm, bezūdens 
viela 
Ne vairāk kā 0,04 % (k ā P) citām cietēm, bezūdens viela  
Propilēna hlorhidr īns Ne vair āk kā 1 mg/kg bez ūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 279
 
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1450 CIETES N ĀTRIJA OKTENILSUKCIN ĀTS 
Sinonīmi SSOS  
Definīcija Cietes n ātrija oktenilsukcin āts ir ciete, kas esterific ēta ar 
oktenilsukc īnanhidrīdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Oktenilsukcin ātgrupas  Ne vair āk kā 3 % bez ūdens viela  
Oktenilsukcinsk ābes atlikums  Ne vair āk kā 0,3 % bez ūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1451 ACETIL ĒTA OKSID ĒTĀ CIETE 
Sinonīmi 
Definīcija Acetil ēta oksidētā ciete ir ciete, kas apstr ādāta ar nātrija hipohlor ītu 
un pēc tam esterific ēta ar etiķskābes anhidr īdu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 280
 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 15,0 % graudu cietei 
Ne vairāk kā 21,0 % kartupe ļu cietei 
Ne vairāk kā 18,0 % cit ām cietēm 
Karboksila grupas  Ne vair āk kā 1,3 % bez ūdens viela  
Acetila grupas  Ne vair āk kā 2,5 % uz bez ūdens bāzes 
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
E 1452 CIETES ALUM ĪNIJA OKTENILSUKCIN ĀTS 
Sinonīmi 
Definīcija Cietes alum īnija oktenilsukcin āts ir ciete, kas esterific ēta ar oktenil ­
sukcinātanhidrīdu un apstr ādāta ar alum īnija sulfātu 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  
Ķīmiskā formula  
Molekulmasa  
Pamatviela  
Apraksts  Balts vai gandr īz balts pulveris vai granulas, vai p ārslas (ja pepti ­
zēts), amorfs pulveris vai cietas da ļiņas 
Identifikācija 
Apskate mikroskop ā Iztur testu (ja nav iepriekš sažel ēts) 
Joda krāsojums  Iztur testu (tumši zils l īdz gaiši sarkans kr āsojums)  
Tīrība 
Žāvēšanas zudumi  Ne vair āk kā 21,0 %  
Oktenilsukcin ātgrupas  Ne vair āk kā 3 % bez ūdens viela  
Oktenilsukcinsk ābes atliekas  Ne vair āk kā 0,3 % bez ūdens viela  
Sēra dioksīds Ne vair āk kā 50 mg/kg modific ētām graudu ciet ēm, bezūdens viela 
Ne vairāk kā 10 mg/kg cit ām modific ētām cietēm, ja nav nor ādīts 
citādi, bezūdens viela  
Arsēns Ne vair āk kā 1 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg bez ūdens viela  
Dzīvsudrabs  Ne vair āk kā 0,1 mg/kg  
Alumīnijs Ne vair āk kā 0,3 % bez ūdens viela  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 281
 
E 1505 TRIETILCITR ĀTS 
Sinonīmi Etilcitr āts 
Definīcija 
Einecs  201-070-7  
Ķīmiskais nosaukums  Trietil-2-hidroksiprop ān-1,2,3-trikarboksil āts 
Ķīmiskā formula  C  12 H 20 O 7 
Molekulmasa  276,29  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,0 %  
Apraksts  Praktiski bezkr āsains eļļains šķidrums bez smaržas  
Identifikācija 
Relatīvais blīvums (25 °C/25 °C)  1,135-1,139  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 : 1,439–1,441  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,25 % (Karla Fišera metode)  
Skābums  Ne vair āk kā 0,02 % (k ā citronskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 1517 GLICERILDIACET ĀTS 
Sinonīmi Diacet īns 
Definīcija Glicerildiacet āts galvenok ārt sastāv no glicer īna 1, 2- un 1,3-diace ­
tātu maisījuma ar nelielu mono- un tri-esteru daudzumu  
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Glicerildiacet āts; 1,2,3-propanetriola diacet āts 
Ķīmiskā formula  C  7 H 12 O 5 
Molekulmasa  176,17  
Pamatviela  Vismaz 94,0 %  
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains, higroskopisks, diezgan e ļļains šķidrums ar 
vieglu, taukainu smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī. Samaisāms ar etanolu  
Glicerīna tests  Iztur testu  
Acetāta tests  Iztur testu  
Relatīvais blīvums (20 °C/20 °C)  1,175–1,195  
Vārīšanās intervāls Starp 259 un 261 °C  
Tīrība 
Pelni (kop ā) Ne vair āk kā 0,02 %  
Skābums  Ne vair āk kā 0,4 % (k ā etiķskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 282
 
E 1518 GLICER ĪNA TRIACET ĀTS 
Sinonīmi Triacet īns 
Definīcija 
Einecs  203-051-9  
Ķīmiskais nosaukums  Gricer īna triacet āts 
Ķīmiskā formula  C  9 H 14 O 6 
Molekulmasa  218,21  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 %  
Apraksts  Bezkr āsains, nedaudz e ļļains šķidrums ar viegli taukainu smaržu  
Identifikācija 
Acetāta tests  Iztur testu  
Glicerīna tests  Iztur testu  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 25 starp 1,429 un 1,431  
Relatīvais blīvums (25 °C/25 °C)  Starp 1,154 un 1,158  
Vārīšanās intervāls Starp 258 °C un 270 °C  
Tīrība 
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 0,2 % (Karla Fišera metode)  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,02 % (k ā citronskābe) 
Arsēns Ne vair āk kā 3 mg/kg  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 1519 BENZILSPIRTS 
Sinonīmi Fenilkarbinols; Fenilmetilspirts; benzolmetanols; Alfahidroksiltoluols  
Definīcija 
Einecs  
Ķīmiskais nosaukums  Benzilspirts; Fenilmetanols  
Ķīmiskā formula  C  7 H 8 O 
Molekulmasa  108,14  
Pamatviela  Ne maz āk kā 98,0 %  
Apraksts  Bezkr āsains, dzidrs š ķidrums ar v āju aromātisku smaržu  
Identifikācija 
Šķīdība Neš ķīst ūdenī, etanolā un ēterī 
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 1,538–1,541  
Relatīvais blīvums (25 °C/25 °C)  1,042–1,047  
Peroksīdu tests  Iztur testu  
Distilācijas interv āls Ne maz āk kā 95 % v/v destil ējas 202 līdz 208 °C temperat ūrā 
Tīrība 
Skābes vērtība Ne vair āk kā 0,5 
Aldehīdi Ne vair āk kā 0,2 % v/v (k ā benzaldeh īds) 
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 283
 
E 1520 PROP ĀN-1,2-DIOLS 
Sinonīmi Propil ēnglikols  
Definīcija 
Einecs  200-338-0  
Ķīmiskais nosaukums  1,2-dihidroksiprop āns 
Ķīmiskā formula  C  3 H 8 O 2 
Molekulmasa  76,10  
Pamatviela  Ne maz āk kā 99,5 % bez ūdens vielā 
Apraksts  Dzidrs, bezkr āsains, higroskopisks, viskozs š ķidrums  
Identifikācija 
Šķīdība Š ķīst ūdenī, etanolā un aceton ā 
Relatīvais blīvums (20 °C/20 °C)  1,035–1,040  
Refrakcijas koeficients  [n]  D 20 : 1,431–1,433  
Tīrība 
Destilācijas tests  99,5 % destil ējas 185 °C–189 °C temperat ūrā. Atlikušie 0,5 % liel ā­
koties ir propil ēnglikola dim ēru un trim ēru atliekas.  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,07 %  
Ūdens saturs  Ne vair āk kā 1,0 % (Karla Fišera metode)  
Svins  Ne vair āk kā 2 mg/kg  
E 1521 POLIETIL ĒNGLIKOLS 
Sinonīmi PEG, makrogols, polietil ēnoksīds 
Definīcija Etil ēnoksīda un ūdens aditīvs polimērs, ko parasti apz īmē ar skaitli, 
kas aptuveni atbilst molekulmasai.  
Ķīmiskais nosaukums  Alfa-hidro-omega-hidroksipoli(oksi-1,2-et āndiols)  
Ķīmiskā formula  (C  2 H 4 O) n H 2 O (n = etil ēnoksīda vienību skaits, kas atbilst molekul ­
masai 6 000, aptuveni 140)  
Vidējā molekulmasa  380–9 000 Da  
Pamatviela  PEG 400: Ne maz āk kā 95 % un ne vair āk kā 105 % 
PEG 3000: Ne maz āk kā 90 % un ne vair āk kā 110 % 
PEG 3350: Ne maz āk kā 90 % un ne vair āk kā 110 % 
PEG 4000: Ne maz āk kā 90 % un ne vair āk kā 110 % 
PEG 6000: ne maz āk kā 90 % un ne vair āk kā 110 % 
PEG 8000: Ne maz āk kā 87,5 % un ne vair āk kā 112,5 %  
Apraksts  PEG 400 ir dzidrs, viskozs, bezkr āsains vai gandr īz bezkrāsains, 
higroskopisks š ķidrums 
PEG 3000, PEG 3350, PEG 4000, PEG 6000 un PEG 8000 ir balta 
vai gandr īz balta cietviela, kas izskat ās vaskaina vai l īdzīga 
parafīnam ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 284
 
Identifikācija 
Kušanas interv āls PEG 400: 4–8 °C 
PEG 3000: 50–56 °C 
PEG 3350: 53–57 °C 
PEG 4000: 53–59 °C 
PEG 6000:55–61 °C 
PEG 8000: 55–62 °C  
Viskozitāte PEG 400: 105–130 mPa.s pie 20 °C 
PEG 3000: 75–100 mPa.s pie 20 °C 
PEG 3350: 83–120 mPa.s pie 20 °C 
PEG 4000: 110–170 mPa.s pie 20 °C 
PEG 6000: 200–270 mPa.s pie 20 °C 
PEG 8000: 260–510 mPa.s pie 20 °C 
Polietilēnglikolam, kura vid ējā molekulmasa ir liel āka nekā 400, 
viskozitāti nosaka 50 % m/m kandid ātvielas šķīdumam ūdenī 
Šķīdība PEG 400 viegli sajaucas ar ūdeni, ļoti labi š ķīst acetonā, spirtā un 
metilēnhlorīdā, gandrīz nešķīst taukviel ās un miner āleļļās 
PEG 3000 un PEG 3350: ļoti labi šķīst ūdenī un metil ēnhlorīdā, ļoti 
vāji šķīst spirtā, gandrīz nešķīst taukviel ās un miner āleļļās 
PEG 4000, PEG 6000 un PEG 8000: ļoti labi š ķīst ūdenī un meti­
lēnhlorīdā, gandrīz nešķīst spirtā un taukviel ās, un miner āleļļās. 
Tīrība 
Hidroksilskaitlis  PEG 400: 264–300 
PEG 3000: 34–42 
PEG 3350: 30–38 
PEG 4000: 25–32 
PEG 6000: 16–22 
PEG 8000: 12–16  
Sulfātpelni  Ne vair āk kā 0,2 %  
1,4-dioks āns Ne vair āk kā 10 mg/kg  
Etilēnoksīds Ne vair āk kā 0,2 mg/kg  
Etilēnglikols un dietil ēnglikols  Kop ā ne vairāk kā 0,25 % w/w atseviš ķi vai kop ā 
Svins  Ne vair āk kā 1 mg/kg  ▼B 2012R0231 — LV — 03.10.2014 — 010.001 — 285