9. Noguldījumi

Summas (akcijas, noguldījumi vai citi), kas ir pārskata sniedzēju iestāžu parādi kreditoriem un kas atbilst I pielikuma 1. daļas 1. sadaļā aprakstītajām pazīmēm, izņemot tās, kas rodas no tirgojamu vērtspapīru vai NTF akciju/daļu emisijas. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala šādi: noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu, noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumi: a) noguldījumi un kredīti “Noguldījumi” ietver arī “kredītus” kā MFI saistības. Konceptuāli kredīti ir MFI saņemtās summas, kas nav “noguldījumu” veidā. EKS 95 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu (aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums). Pārskata sniegšanas shēmā “kredītus” neizdala kā atsevišķu kategoriju bilances pasīvu pusē. Atlikumus, ko uzskata par “aizņēmumiem”, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav tirgojami instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai. Kredītus MFI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmas prasībām (t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem). Šajā kategorijā ietilpst MFI saņemtie sindicētie kredīti; b) netirgojami parāda instrumenti Netirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas pārskata sniedzējas iestādes, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē, ka šos instrumentus nevar tirgot vai (kaut arī tehniski tie ir tirgojami) tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Pārskata sniedzēju iestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”; c) drošības naudas iemaksas Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Pamatojoties uz pašreizējo tirgus praksi, ierosināts, ka pārskata sniedzēju iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījuma saistības”, jo MFI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākaizdevumiem. Ja daļa MFI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam (piemēram, klīringa iestādei), principā tikai tā daļa, kas paliek MFI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījuma saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdevumiem. Šajos gadījumos šīs iemaksas var klasificēt kā posteni “pārējie pasīvi” vai kā “noguldījumu saistības”, saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētos atlikumus, kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem”, klasificē kā noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem. Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā); d) MFI emitētas akcijas MFI emitētās akcijas klasificē nevis kā kapitālu un rezerves, bet kā noguldījumus, ja: 1) starp emitenti MFI un turētāju pastāv debitora un kreditora ekonomiskās attiecības (neatkarīgi no šo akciju īpašumtiesībām) un 2) akcijas var pārvērst skaidrā naudā vai dzēst bez būtiskiem ierobežojumiem vai sodiem. Iepriekšēja brīdinājuma termiņš netiek uzskatīts par būtisku ierobežojumu. Turklāt akcijām jāatbilst šādiem nosacījumiem: — attiecīgās nacionālās regulatīvās normas neparedz beznosacījuma tiesības emitentei MFI atteikt tās akciju dzēšanu, — akcijas ir ar “noteiktu vērtību”, t. i., parastos apstākļos, tās dzēšot, atmaksās to nominālvērtību, — MFI maksātnespējas gadījumā tās akciju turētājiem nav juridiska pienākuma segt atlikušās saistības papildus akciju nominālvērtībai (t. i., akcionāru dalībai parakstītajā kapitālā) un nav citu apgrūtinošu papildu pienākumu. Akciju subordinācija citiem MFI emitētiem instrumentiem netiek uzskatīta par apgrūtinošu papildu pienākumu. Šādu akciju pārvēršanai skaidrā naudā nepieciešamie iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek izmantoti, lai akcijas klasificētu saskaņā ar dalījumu atbilstoši brīdinājuma termiņam instrumentu kategorijā “noguldījumi”. Iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek piemēroti, arī nosakot rezervju normu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 4. pantu. MFI iezīmētās akcijas, kas saistītas ar kredītiem, klasificē kā noguldījumu saistības ar tādu pašu sākotnējā termiņa dalījumu, kāds ir to pamatā esošajam kredītam, t. i., kā “noguldījumus ar noteikto termiņu” vai “noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no tā, kādi termiņa noteikumi ir pamatā esošajam līgumam. Ja MFI tur šādas MFI emitētas akcijas, kas klasificētas kā noguldījumi, nevis kā kapitāls un rezerves, turētāja MFI tās klasificē kā kredītus savas bilances aktīvu pusē; e) vērtspapīrošanas saistības Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. Tālāk minēto posteni neuzskata par noguldījumu. — Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorija).