2013D0463 — LV — 18.12.2014 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 13. septembris),

ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES

(2013/463/ES)

2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (SM) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā.

1. pants

1. Lai sekmētu Kipras ekonomikas atgriešanos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa un pie fiskālās un finanšu stabilitātes, Kipra strikti īsteno makroekonomikas korekciju programmu (“programma”), kuras galvenie elementi ir izklāstīti šā lēmuma 2. pantā.

2. Komisija sadarbībā ar ECB un attiecīgā gadījumā – ar SVF uzrauga Kipras progresu programmas īstenošanā. Kipra pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB. Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko tās uzskata par nepieciešamu programmas uzraudzībai. Kipras ►C1 iestādes ◄ iepriekš apspriežas ar Komisiju, ECB un SVF par tādu politikas pasākumu pieņemšanu, kuri nav iekļauti šajā lēmumā, bet kuri varētu būtiski ietekmēt programmas mērķu sasniegšanu.

3. Komisija sadarbībā ar ECB un attiecīgā gadījumā – ar SVF kopā ar Kipras ►C1 iestādēm ◄ izskata izmaiņas un atjauninājumus programmā, kas var būt vajadzīgi, lai pienācīgi ņemtu vērā inter alia jebkādas būtiskas atšķirības starp makroekonomikas un fiskālajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem (tostarp attiecībā uz nodarbinātību), negatīvu blakusietekmi, kā arī makroekonomikas un finanšu satricinājumus.

Lai nodrošinātu, ka programma tiek īstenota raiti, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija nodrošina pastāvīgu padomu un norādījumu sniegšanu par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām.

Komisija regulāri izvērtē programmas ietekmi uz ekonomiku un sniedz ieteikumus par nepieciešamajiem labojumiem ar mērķi veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un mazināt negatīvu sociālo ietekmi. Makroekonomikas korekciju programmu, tostarp tās mērķus un paredzamo korekcijas pasākumu sadali, dara zināmu atklātībai.

2. pants

1. Programmas galvenie mērķi ir šādi: atjaunot Kipras banku nozares stabilitāti, turpināt notiekošo fiskālās konsolidācijas procesu un īstenot strukturālās reformas, lai atbalstītu konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi. Ar programmu tiek novērsti konkrēti riski, ko Kipra rada eurozonas finanšu stabilitātei, un tās mērķis ir ātri atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu stāvokli Kiprā un tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi starptautiskajos finanšu tirgos. Programmā pienācīgi ņem vērā Padomes ieteikumus, kas adresēti Kiprai saskaņā ar Līguma 121., 126., 136. un 148. pantu, kā arī Kipras darbības šo ieteikumu īstenošanai, vienlaikus cenšoties paplašināt, nostiprināt un padziļināt nepieciešamos politikas pasākumus.

2. Kipra turpina fiskālo konsolidāciju atbilstīgi tās pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām.

3. Lai līdz 2016. gadam samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, Kipra ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus. Konkrēti, ja tiek konstatēta ieņēmumu nepietiekamība vai lielāku sociālo izdevumu nepieciešamība nelabvēlīgu makroekonomisku seku rezultātā, Kipras valdība ir gatava veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, tostarp ierobežojot diskrecionāros izdevumus, vienlaikus samazinot ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Programmas darbības laikā skaidras naudas ieņēmumus, kas pārsniedz programmas prognozes, tostarp jebkādu negaidītu peļņu, saglabā vai izmanto parāda samazināšanai. Savukārt, ja pasākumu īstenošanas līmenis pārsniedz prognozēto tiktāl, ka tas uzskatāms par pastāvīgu, nepieciešamība pēc papildu pasākumiem turpmākajos gados var samazināties.

4. Kipra turpina pareizi īstenot struktūrfondus un citus ES fondus, ievērojot programmas mērķus attiecībā uz budžetu. Lai nodrošinātu ES fondu efektīvu īstenošanu, Kipras valdība nodrošina, ka ir pieejami nepieciešamie valsts līdzekļi līdzfinansējumam, tostarp neatbilstīgajiem izdevumiem, Eiropas struktūrfondos un ieguldījumu fondos (ERAF, ESF, Kohēzijas fondā, ELFLA un EZF/EJZF) 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas laikposmos, vienlaikus ņemot vērā pieejamo Eiropas Investīciju bankas finansējumu. ►C1 Iestādes ◄ nodrošina, ka tiek uzlabota institucionālā kapacitāte pašreizējo un nākotnes programmu īstenošanai un ka pārvaldības iestādēm un īstenošanas struktūrām ir pietiekami cilvēkresursi.

▼M2

5. Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina īstenot banku nozares un kooperatīvo kredītiestāžu nozares pārstrukturēšanu, turpina nostiprināt uzraudzību un regulējumu saistībā ar notiekošo pāreju uz VUM, veic parāda pārstrukturēšanas regulējuma reformu un pakāpeniski saskaņā ar grafiku atceļ ierobežojošos pasākumus, vienlaikus saglabājot finanšu stabilitāti.

Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:

a) nodrošināt, ka likviditāte banku sektorā tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (tostarp skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri kontrolēti. Pakāpeniska ārējo ierobežojošo pasākumu mazināšana atbilst finanšu nozares stabilitātes mērķim un nodrošina pietiekamu likviditātes rezervi. Ja nepieciešams, Kipras Centrālā banka (KCB) veiks ierobežojumu īstenošanas pārbaudes uz vietas un atbilstīgus uzraudzības pasākumus. Ārējo ierobežojošo pasākumu turpmāku liberalizāciju iestādes apsvērs tikai pēc tam, kad būs sekmīgi pabeigts visaptverošais izvērtējums un notikusi netraucēta pāreja uz VUM. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Pēc tam, kad būs iegūti visaptverošā izvērtējuma rezultāti, ierobežojošo pasākumu pakāpeniskas mazināšanas grafiks tiks atjaunināts un publicēts. Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma;