2010R0578 — LV — 15.07.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 578/2010

(2010. gada 29. jūnijs),

ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1216/2009 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu un kritērijiem šādu kompensāciju apjoma noteikšanai dažiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I pielikumā







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, Ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1216/2009, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm ( 1 ), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu, tā kā: (1) Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus ( 2 ), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Tā kā nepieciešams veikt jaunus grozījumus, minētā regula būtu jāaizstāj. (2) Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) ( 3 ) paredz, ka, ciktāl tas nepieciešams, lai varētu eksportēt konkrētus lauksaimniecības produktus dažu Līguma I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu preču veidā atbilstīgi kursiem vai cenām pasaules tirgū šādiem produktiem, starpību starp šiem kursiem vai cenām un cenām Savienībā var segt ar eksporta kompensāciju. Tāpēc kompensāciju piešķiršanu par visiem lauksaimniecības produktiem, kuri tiek eksportēti tādu preču veidā, kas nav noteiktas Līguma I pielikumā, būtu jāveic saskaņā ar kopīgiem noteikumiem. (3) Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 vienveidīgu piemērošanu attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, šādas kompensācijas nebūtu jāpiešķir par precēm, kas ievestas no trešām valstīm un izmantotas tādu preču ražošanai, kuras tiek eksportētas pēc tam, kad tās bijušas brīvā apgrozībā Savienībā. (4) Eksporta kompensācijas būtu jāizmaksā par precēm, kuras iegūtas tieši no pamatproduktiem, no produktiem, kas iegūti, pārstrādājot pamatproduktus, un no produktiem, kas pielīdzināti jebkurai no šīm kategorijām. Būtu jānosaka, pēc kādas metodes noteikt eksporta kompensācijas apmēru katrā no šiem gadījumiem. (5) Komisijas 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 612/2009, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem ( 4 ) un Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem ( 5 ) piemēro vispārēji precēm, kuras nav noteiktas Līguma I pielikumā. Tādēļ jāprecizē veids, kādā piemērojami konkrēti šo regulu noteikumi. (6) Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 10. novembra Regulu (EK) Nr. 1670/2006, ar ko nosaka dažus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz koriģēto kompensāciju noteikšanu un piešķiršanu par labību, ko eksportē dažu alkoholisko dzērienu veidā ( 6 ), eksporta kompensācijas likme ir likme, kas piemērojama dienā, kad labība tiek nodota muitas kontrolei alkoholisko dzērienu ražošanai. Tādēļ alkoholisko dzērienu ražošanai muitas kontrolē nodotā labība, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1670/2006 2. pantā, uzskatāma par līdzvērtīgu eksportam eksporta kompensācijas piešķiršanas nolūkā. (7) Uzskata, ka alkoholiskie dzērieni ir prece, kas, salīdzinājumā ar citām precēm, ir mazāk jūtīga attiecībā uz to ražošanā izmantoto lauksaimniecības produktu cenām. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā noteikts, ka ir jānolemj par nepieciešamajiem pasākumiem, lai atvieglotu Savienības labības izmantošanu no labības iegūto alkoholisko dzērienu ražošanai. (8) Daudzas preces, kuras uzņēmums ražo atbilstīgi skaidri noteiktiem tehniskiem nosacījumiem un kurām ir pastāvīgas īpašības un kvalitāte, tiek eksportētas regulāri. Lai atvieglotu eksporta formalitātes, būtu jāpieņem vienkāršota procedūra attiecībā uz šādām precēm, ja ražotājs dara zināmu kompetentajām varas iestādēm tādu informāciju, kādu pēdējā uzskata par nepieciešamu saistībā ar šo preču ražošanas apstākļiem. Ja eksportēto preču ražošanā faktiski izmantotie lauksaimniecības produktu daudzumi tiek reģistrēti kompetentās varas iestādēs, jāparedz noteikumi, ka šo reģistrāciju apstiprina katru gadu, lai mazinātu risku, ka netiek ziņots par pārmaiņām minētajos daudzumos. (9) Daudzi lauksaimniecības produkti ir pakļauti dabiskām un sezonālām atšķirībām. Lauksaimniecības produktu sastāvs eksportētajās precēs tādējādi var būt atšķirīgs. Tāpēc kompensācijas apmērs jānosaka, pamatojoties uz eksportēto preču ražošanā faktiski izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumu. Tomēr attiecībā uz noteiktām precēm, kuru sastāvs ir vienkāršs un samērā nemainīgs, pārvaldības atvieglošanai kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz noteiktiem lauksaimniecības produktu daudzumiem. (10) Lai pretendētu uz kompensāciju, izmantotie lauksaimniecības produkti un jo īpaši preces, kas izgatavotas no šādiem produktiem, ir jāeksportē. Jebkāda atkāpe no šā noteikuma jāinterpretē ierobežojoši. Taču preču ražošanas procesā ražotāji var ciest zudumus izejmateriālos, par kuriem tomēr ir maksāta Savienības cena, turpretī ražotāji, kas izvietoti ārpus Savienības, cieš zaudējumus atbilstoši pasaules tirgus cenām. Turklāt ražošanas procesā tiek iegūti blakusprodukti, kas vērtības ziņā ievērojami atšķiras no galvenajiem produktiem. Dažos gadījumos šos blakusproduktus var izmantot vienīgi dzīvnieku barībai. Tāpēc ir jāparedz kopīgi noteikumi par daudzuma koncepcijas noteikšanu produktiem, kas faktiski izmantoti eksportēto preču ražošanas procesā. (11) Regulas (EK) Nr. 1216/2009 8. panta 3. punkta nolūkam ir jāparedz, ka kompensācijas summas pamatproduktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kas nav noteiktas I pielikumā, nosaka tādam pašam laika posmam, kādu izmanto, lai piešķirtu kompensācijas attiecīgajiem lauksaimniecības produktiem, kad tos eksportē nepārstrādātus. Tomēr tirgus traucējumu gadījumā, ko nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1216/2009 16. panta 2. punktā minēto procedūru, jāparedz arī iespēja atkāpties no šī noteikuma. (12) Nosakot kompensācijas likmi pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem, jāņem vērā atbalsti vai citi līdzīgas iedarbības pasākumi, kas piemērojami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007. (13) Kartupeļu cieti eksporta kompensāciju noteikšanas nolūkos pielīdzina kukurūzas cietei. Tomēr jābūt iespējai noteikt īpašu kompensācijas likmi kartupeļu cietei tādās tirgus situācijās, kur tās cena ir ievērojami zemāka par kukurūzas cietes cenu. (14) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 2. punktu kompensācijas, kas piešķirtas par tādu lauksaimniecības produktu eksportu, kuri iekļauti precēs, kas nav noteiktas Līguma I pielikumā, nevar pārsniegt kompensācijas, kādas tiktu izmaksātas par šiem produktiem, kad tos eksportē nepārstrādātus. Tas jāņem vērā, nosakot kompensācijas likmes un izstrādājot noteikumus par produktu pielīdzināšanu. (15) Noteiktas preces ar līdzīgu raksturojumu var tikt iegūtas, izmantojot dažādas tehnoloģijas, un no atšķirīgiem pamatmateriāliem. Eksportētājiem jāpieprasa identificēt pamatmateriālu veidu un sniegt noteiktu informāciju par ražošanas procesu, ja šāda informācija ir nepieciešama, lai noteiktu tiesības uz kompensāciju vai piemērojamo atbilstīgo kompensācijas likmi. (16) Aprēķinot faktiski izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumu, ir lietderīgi ņemt vērā sausnas saturu attiecībā uz cietēm un dažiem glikozes un maltodekstrīna sīrupiem. (17) Ja pasaules tirdzniecības situācija, dažu tirgu īpašās prasības vai starptautiskie tirdzniecības nolīgumi to paredz, ir jābūt iespējai diferencēt kompensāciju noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, ievērojot to galamērķi. (18) Veicot pārvaldību kompensācijas apjomiem, ko var piešķirt budžeta gada laikā par konkrētiem lauksaimniecības produktiem, kuri tiek eksportēti tādu preču veidā, kuras nav ietvertas Līguma I pielikumā, ir jābūt iespējai noteikt atšķirīgas likmes eksportam, iepriekš nosakot vai nenosakot kompensācijas likmi, pamatojoties uz Savienības un pasaules tirgu attīstību. (19) Kompensāciju apjomu, ko var piešķirt budžeta gadā, ierobežo saskaņā ar starptautiskajām saistībām, kādas uzņēmusies Savienība. Jārada iespēja eksportēt preces, kuras nav ietvertas Līguma I pielikumā, ar tādiem nosacījumiem, kas ir zināmi iepriekš. Jo īpaši vajadzētu panākt, lai uzņēmējiem ir garantija, ka šāds eksports var pretendēt uz kompensāciju, kas savienojama ar Savienības saistībām. Ja šāda garantija vairs nav iespējama, eksportētāji par to pietiekami laicīgi jāinformē. Kompensācijas sertifikātu izsniegšana dod iespēju pārraudzīt kompensācijas pieteikumus un garantē to īpašniekiem, ka tiem būs tiesības uz kompensāciju tādā apjomā, par kādu izsniegts sertifikāts, ja tie atbilst citiem kompensācijas piešķiršanas nosacījumiem, kas paredzēti Savienības noteikumos. (20) Jānosaka vadības pasākumi kompensācijas sertifikātu sistēmai. Konkrēti jāparedz noteikums par to, kā piemērojams samazinājuma koeficients, ja pieteikumi kompensācijas sertifikātu saņemšanai pārsniedz pieejamos apjomus. Un jāparedz noteikums par to, kā noteiktos apstākļos kompensācijas sertifikātu izsniegšanu var pārtraukt. (21) Kompensācijas sertifikātu nolūks ir nodrošināt atbilstību starptautiskajām saistībām, ko uzņēmusies Savienība. Tie arī dod iespēju noteikt iepriekš kompensāciju, kas jāpiešķir par lauksaimniecības produktiem, kuri izmantoti uz trešām valstīm eksportētu preču ražošanai. Šis mērķis dažos aspektos atšķiras no mērķa, kāds ir eksporta licencēm, kuras izsniedz nepārstrādātā veidā eksportētiem pamatproduktiem, uz kurām attiecas starptautiskās saistības, kas ietver kvantitatīvos ierobežojumus. Tādējādi ir jāprecizē, kuri uz lauksaimniecības licencēm un sertifikātiem attiecināmie vispārīgie noteikumi, kas pašreiz noteikti Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regulā Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem ( 7 ), nav jāpiemēro attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem. (22) Vairākumā gadījumu kompensācijas likmes nosaka vai groza ceturtdienās. Ir jāsamazina risks, ka pieteikumi par iepriekšēju noteikšanu produktiem tiek iesniegti spekulatīvos nolūkos. Ja pieteikums par iepriekšēju noteikšanu tiek iesniegts ceturtdienā, šo pieteikumu uzskata par iesniegtu nākošajā darbdienā. (23) Lai dalībvalstīm atvieglotu eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanu, vienlaikus iepriekš jānosaka kompensāciju likmes pamatproduktiem, kuri iekļauti precēs, kas nav noteiktas I pielikumā. (24) Pieteikumi, kas saņemti par sertifikātiem, var būt par lielākiem apjomiem, nekā ir iespējams piešķirt. Tāpēc budžeta gads ir jāsadala periodos tā, lai sertifikātus varētu saņemt gan uzņēmēji, kuri eksportē budžeta gada beigās, gan tie, kuri eksportē budžeta gada sākumā. Ja nepieciešams, samazināšanas koeficients jāpiemēro visiem apjomiem, kas pieprasīti konkrētā periodā. (25) Gadījumos, kad atsevišķajā laikposmā saņemto pieteikumu apjoms kompensācijām ir mazāks nekā minētajā laikposmā pieejamā summa, uzņēmējiem būtu jāļauj iesniegt pieteikumus kompensācijas sertifikātiem ik nedēļu attiecībā uz atlikušo summu, kas pieejama minētajā laikposmā. (26) Ir jāprecizē, kā daži Regulas (EK) Nr. 376/2008 noteikumi attiecībā uz sertifikātiem ar iepriekš noteiktu eksporta kompensāciju un kuriem pieteikumi ir iesniegti saistībā ar uzaicinājumu uz konkursu, kas izsludināts importētājā trešā valstī, jāpiemēro attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem. (27) Jāprecizē nosacījumi par nodrošinājuma atbrīvošanu, kas ir iesniegts attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem. Minētajos nosacījumos jāiekļauj saistības, kas tiek uzskatītas par primārajām prasībām, pret kurām nodrošinājums tiek iesniegts, kā arī pierādījumi, kas jāsniedz par saistību izpildi. (28) Vairākums eksportētāju saņem kompensāciju, kas ir mazāka nekā EUR 100 000 gadā. Kopā šim eksportam ir maza saimnieciskā nozīme un tas veido tikai mazu daļu no kopējā kompensāciju apmēra, kas piešķirts par lauksaimniecības produktiem, kuri eksportēti tādu preču veidā, kuras nav noteiktas Līguma I pielikumā. Šādos gadījumos būtu jārada iespēja atbrīvot mazos eksportētājus no prasības uzrādīt sertifikātu. Vienkāršošanas nolūkos mazajiem eksportētājiem būtu jāļauj izmantot kompensācijas sertifikātus, nezaudējot mazā eksportētāja statusu. Tomēr, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu, šis atbrīvojums jāpiemēro tikai dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību. (29) Jāizveido uzraudzības režīms, pamatojoties uz principu, kas nosaka, ka katru reizi, kad preces tiek eksportētas, eksportētājs deklarē kompetentajām iestādēm produktu daudzumu, kas izmantots eksportējamo preču ražošanai. Kompetentajām iestādēm jāveic pasākumi, kurus tās uzskata par nepieciešamiem, lai pārbaudītu šādu deklarāciju pareizību. (30) Par eksportētāja paziņojumu pārbaudi atbildīgajām iestādēm iespējams var nebūt pietiekami daudz pierādījumu, lai tās varētu apstiprināt deklarāciju par izmantotajiem daudzumiem, pat ja tas pamatojas uz ķīmisko analīzi. Šādas situācijas ir iespējamas tad, ja eksportējamās preces ražotas dalībvalstī, kas nav šo preču eksportētāja. Tādēļ eksportētājas dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jābūt iespējai nepieciešamības gadījumā iegūt tieši no pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm visu informāciju, ko pēdējā var iegūt par preču ražošanas apstākļiem. (31) Apspriežoties ar tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā preces ražotas, uzņēmējiem būtu jāļauj aizpildīt vienkāršotas deklarācijas par izmantotajiem produktiem, norādot šo produktu kopējos daudzumus, ar noteikumu, ka viņi precīzi reģistrē izmantotos produktus un dara šo reģistru pieejamu minētajām iestādēm. (32) Eksportētājam vienmēr nav iespējams zināt precīzus izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumus, par ko viņš var pieprasīt kompensāciju, īpaši tad, ja viņš pats nav ražotājs. Tāpēc eksportētājs ne vienmēr var šos daudzumus deklarēt. Tādēļ jāparedz alternatīva kompensācijas aprēķināšanas metode, kuru attiecīgā persona var pieprasīt piemērot, un šo metodi attiecina tikai uz konkrētiem produktiem, pamatojoties uz šo produktu ķīmisko analīzi un izmantojot šim nolūkam izstrādātu tabulu. (33) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 612/2009 28. pantu kompensāciju nepiešķir par produktiem, kuriem eksporta deklarācijas pieņemšanas dienā nav laba tirgus kvalitāte. Lai nodrošinātu šā noteikuma vienotu piemērošanu, jāprecizē, ka kompensācijas piešķiršanai par dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu ( 8 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku ( 9 ), un norādīti šīs regulas II pielikumā, šiem produktiem jābūt sagatavotiem saskaņā ar minēto regulu prasībām un ar nepieciešamo veselības marķējumu. (34) Ir ļoti svarīgi radīt Komisijai iespēju pienācīgi uzraudzīt pasākumus, kas ieviesti attiecībā uz piešķirtajām eksporta kompensācijām. Tādēļ kompetentajām dalībvalstu iestādēm jānosūta Komisijai konkrēta statistikas informācija. Šīs informācijas veids un joma ir jākonkretizē. (35) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 612/2009 12. panta 1. un 4. punktu sastāvdaļām, izņemot cukura produktus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā un b) apakšpunktā un par kuriem piešķir eksporta kompensāciju, jābūt Savienības izcelsmei. Tādēļ ir jānosaka pasākumi šīs prasības īstenošanai. (36) Ir daudz pieteikumu, attiecībā uz kuriem piešķir kompensācijas saskaņā ar šo regulu. Vairumu preču, par kurām iesniedz šos pieteikumus, izgatavo ar skaidri definētiem tehniskajiem nosacījumiem, tām ir nemainīgas īpašības un kvalitāte, tās ievēro regulārus eksporta modeļus un tām ir kompetento iestāžu reģistrētas un apstiprinātas ražošanas formulas. Ievērojot šos īpašos apstākļus un nolūkā vienkāršot administratīvo darbu, kas vajadzīgs eksporta kompensāciju piešķiršanai atbilstīgi šai regulai, ir lietderīgi dot dalībvalstīm lielāku elastību Regulas (EK) Nr. 612/2009 24. panta piemērošanā, ciktāl tā attiecas uz robežvērtībām, zem kurām dalībvalstis drīkst atbrīvot uzņēmējus no pienākuma iesniegt attiecīgo pierādījumu, izņemot attiecībā uz transporta dokumentu. (37) Ir lietderīgi nodrošināt, ka noteikumus par kompensāciju piešķiršanu Līguma I pielikumā neietvertajām precēm piemēro vienādi visā Savienībā. Tāpēc katrai dalībvalstij jāinformē Komisija par piemērotiem uzraudzības pasākumiem, ko dažādiem eksportējamo preču veidiem piemēro tās teritorijā. (38) Jādod pietiekams laiks, lai pārkārtotos no administratīvajiem pasākumiem attiecībā uz kompensācijas sertifikātiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1043/2005 uz administratīvajiem pasākumiem, kas noteikti šajā regulā. Tādēļ šo regulu būtu jāpiemēro pieteikumiem sertifikātu saņemšanai, kas iesniegti sākot ar pirmo datumu pirmajā iesniegšanas periodā 2011. gada budžeta periodā un tai būtu jāstājas spēkā minētajā datumā. (39) Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pārvaldības komitejas par horizontālajiem jautājumiem atzinumu attiecībā uz tirdzniecību ar pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas nav minēti Līguma I pielikumā, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

1. Šī regula nosaka noteikumus par Regulas (EK) Nr. 1216/2009 īstenošanu attiecībā uz eksporta kompensācijas piešķiršanas sistēmu, kura noteikta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007.

Šo regulu piemēro pamatproduktu eksportam un produktiem, kas iegūti no to pārstrādes vai no produktiem, kas pielīdzināmi kādai no šīm divām kategorijām saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, kad šie produkti tiek eksportēti tādu preču veidā, kas nav noteiktas Līguma I pielikumā, bet ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma I līdz V daļā un šīs regulas II pielikumā.

2. Šā panta 1. punktā minēto eksporta kompensāciju nepiešķir attiecībā uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā saskaņā ar Līguma 29. pantu un ko eksportē atkārtoti.

Kompensāciju nepiešķir tādām precēm, ja tās tiek eksportētas pēc pārstrādes vai ja tās tiek iekļautas citās precēs.

3. Izņemot kompensāciju par labību, kompensāciju nepiešķir produktiem, kas izmantoti, lai ražotu spirtu, ko izmanto alkoholiskajos dzērienos, kas minēti II pielikumā un uz kuriem attiecas KN kods 2208.

2. pants

1. Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

a) “budžeta periods” ir laikposms no gada 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim;

b) “budžeta gads” ir laikposms no gada 16. oktobra līdz nākamā gada 15. oktobrim;

c) “pamatprodukti” ir šīs regulas I pielikumā uzskaitītie pamatprodukti;

d) “sastāvdaļas” ir pamatprodukti, produkti no to pārstrādes vai vienai no minētajām divām kategorijām pielīdzināmi produkti, kas izmantoti eksportēto preču ražošanā un uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii), v) un vii) daļā un b) apakšpunktā;

e) “preces” ir produkti, kas nav noteikti Līguma I pielikumā, bet ir uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma I līdz V daļā un šīs regulas II pielikumā;

f) “nolīgums” ir lauksaimniecības nolīgums, kurš noslēgts Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu laikā;

g) “pārtikas atbalsts” ir pārtikas palīdzības pasākumi, kuri atbilst nolīguma 10. panta 4. punkta nosacījumiem;

h) “pārpalikumi” ir ražošanas procesa rezultātā iegūtie produkti, kuru sastāvs būtiski atšķiras no faktiski eksportētajām precēm un kuras nevar realizēt;

i) “blakusprodukti” ir produkti vai preces, kas iegūti ražošanas procesā, kuru sastāvs vai raksturojums atšķiras no faktiski eksportētajām precēm un kuras ir iespējams realizēt;

j) “zudumi” ir tādu produktu vai preču apjomi, kas radušies ražošanas procesā, no posma, kurā lauksaimniecības produkti tiek izmantoti ražošanā vēl nepārstrādātā veidā citādos daudzumos nekā faktiski eksportēto preču apjomi, kas nav pārpalikumi un blakusprodukti, un ko nav iespējams realizēt.

2. Šā panta 1. punkta h), i) un j) apakšpunktā produktus, kas iegūti ražošanas procesā un kuru sastāvs atšķiras no faktiski eksportētajām precēm, kas atbrīvotas pret maksājumu un kas tiek pārdotas vienīgi par tām maksām, kas radušās no preču izvietošanas, neuzskata par realizētiem.

Šā panta 1. punkta j) apakšpunktā, produktus vai preces, kuras iegūtas ražošanas procesā un kuras var pārdot par samaksu vai bez tās, tikai kā lopbarība, pielīdzina zudumiem.

3. pants

1. Kartupeļu cieti, kas atbilst KN kodam 1108 13 00 un kas ražota tieši no kartupeļiem, izņemot blakusproduktus, pielīdzina produktam, ko iegūst no kukurūzas pārstrādes.

2. Sūkalas, kas atbilst KN kodam no 0404 10 48 līdz 0404 10 62, neiebiezinātas, saldētas vai nesaldētas pielīdzina sausajām sūkalām, kā uzskaitīts I pielikumā, turpmāk tekstā “1. produktu grupa”.

3. Šādi produkti pielīdzināmi sausajam pienam ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 %, kā uzskaitīts I pielikumā, turpmāk tekstā “2. produktu grupa”:

a) piens un piena produkti, kas atbilst KN kodam 0403 10 11, 0403 90 51 un 0404 90 21, kas nav iebiezināti un kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas, kas ir vai nav sasaldēti un kuru tauku saturs pēc svara nepārsniedz 0,1 %;

b) piens un piena produkti, kas atbilst KN kodam 0403 10 11, 0403 90 11 un 0404 90 21, kas ir pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kuru tauku saturs pēc svara nepārsniedz 1,5 %.

4. Šādus produktus pielīdzina sausajam pienam ar 26 % tauku saturu, kā uzskaitīts I ielikumā, turpmāk tekstā “3. produktu grupa”:

a) piens un piena produkti, kas atbilst KN kodam 0403 10 11, 0403 10 13, 0403 90 51, 0403 90 53, 0404 90 21 un 0404 90 23, kas nav iebiezināti un kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas, kas ir vai nav sasaldēti un kuru tauku saturs pēc svara pārsniedz 0,1 %, bet nepārsniedz 6 %;

b) piens, krējums un piena produkti, kuri atbilst KN kodam 0403 10 11, 0403 10 13, 0403 10 19, 0403 90 13, 0403 90 19, 0404 90 23 un 0404 90 29, pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kuru piena tauku saturs pēc svara pārsniedz 1,5 %, bet nepārsniedz 5 %.

5. Šādi produkti pielīdzināmi 6. produktu grupai:

a) piens, krējums un piena produkti, kuri atbilst KN kodam 0403 10 19, 0403 90 59, 0404 90 23 un 0404 90 29, kuri nav iebiezināti, kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kuru tauku saturs pēc svara pārsniedz 6 %;

b) piens, krējums un piena produkti, kas atbilst KN kodam 0403 10 19, 0403 90 19 un 0404 90 29, pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kuru tauku saturs pēc svara nav mazāks par 45 %.

c) sviests un citi piena tauki, kas atbilst KN kodam 0405 10, 0405 20 90, 0405 90 10, 0405 90 90 un kuru piena tauku saturs pēc svara, izņemot 82 % pēc svara, nav mazāks par 62 %.

6. Piens, krējums un piena produkti, kas atbilst KN kodam 0403 10 11 līdz 0403 10 19, 0403 90 51 līdz 0403 90 59 un 0404 90 21 līdz 0404 90 29, iebiezināti, nav pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kuros nav cukura un citu saldinātāju piedevas, attiecībā uz šāda produkta sausnas satura beztauku daļu pielīdzināmi 2. produktu grupai. Tiktāl, ciktāl tas skar šāda produkta piena tauku daļu, to pielīdzina 6. produktu grupai

Pirmo daļu piemēro arī sieram un biezpienam.

7. Lobīti rīsi, kas atbilst KN kodam 1006 20 un daļēji slīpēti rīsi, kas atbilst KN kodam 1006 30 21 līdz 1006 30 48, pielīdzināmi pilnīgi noslīpētiem rīsiem, kas atbilst KN kodam 1006 30 61 līdz 1006 30 98.

8. Ja šādi produkti, kas atbilst Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 951/2006 ( 10 ) noteiktajiem nosacījumiem par tiesībām uz kompensāciju, tiek eksportēti nepārstrādāti, tie pielīdzināmi baltajam cukuram, kas atbilst KN kodam 1701 99 10:

a) biešu vai cukurniedru jēlcukurs, kurš atbilst KN kodam 1701 11 90 vai 1701 12 90 un kas sausā veidā no svara satur vismaz 92 % saharozes, ko nosaka ar polarimetrisko metodi;

b) cukurs, kas atbilst KN kodam 1701 91 00 vai 1701 99 90;

c) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma III daļas c) punktā minētie produkti, izņemot maisījumus, kas iegūti, daļēji izmantojot Regulas(EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļā ietvertos produktus;

d) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma III daļas d) un g) punktā minētie produkti, izņemot maisījumus, kas iegūti, daļēji izmantojot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikumā ietvertos produktus.

4. pants

Papildus šīs regulas noteikumiem piemēro Regulu (EK) Nr. 612/2009 un Regulu (EEK) Nr. 2220/85, ja vien šīs regulas 39. panta 4. punktā un 50. pantā nav noteikts citādi.







II

NODAĻA

EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS







1.

IEDAĻA

Aprēķina metode

5. pants

1. Piešķirtās kompensācijas apjoms par daudzumu, ko nosaka saskaņā ar 2. iedaļu par katru no pamatproduktiem, kuru eksportē tāda paša tipa preču veidā, iegūst, minēto daudzumu reizinot ar pamatprodukta kompensācijas likmi, kas aprēķināta pēc svara vienības saskaņā ar 3. iedaļu.

2. Ja, ievērojot 15. panta 2. punktu, konkrētajam pamatproduktam noteiktas atšķirīgas kompensācijas likmes, atsevišķu apjomu aprēķina katram no pamatprodukta daudzumiem, kuram kompensācijas likme ir atšķirīga.

3. Ja preces izmanto eksportēto preču ražošanā, kompensācijas apjoma aprēķināšanā izmantojamā kompensācijas likme, kas piemērojama katram pamatproduktam, produktiem no to pārstrādes vai saskaņā ar 3. pantu vienai no minētajām divām kategorijām pielīdzināmiem produktiem, kas izmantoti eksportēto produktu ražošanā, ir tā likme, kas piemērojama, ja minētās preces eksportē nepārstrādātas.







2.

IEDAĻA

References daudzums

6. pants

Attiecībā uz precēm, katra pamatprodukta daudzumu, kas ir pamats, lai aprēķinātu kompensācijas apjomu (turpmāk “references daudzums”), nosaka saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu, izņemot gadījumus, kad ir veikta atsauce uz III pielikumu vai, ja piemēro 47. panta 2. punktu.

7. pants

Ja tiek izmantoti nepārstrādāti pamatprodukti vai pielīdzināti produkti, references daudzums ir daudzums, kas tiek faktiski izmantots eksportēto preču ražošanā, references daudzuma aprēķinā ņemot vērā VII pielikumā noteiktās konversijas likmes.

8. pants

1. Ja tiek izmantoti produkti, kas ietverti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā un I pielikuma I daļā vai Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma II daļā, references daudzums ir daudzums, kas tiek faktiski izmantots eksportēto preču ražošanā, pielāgots, lai atbilstu pamatproduktu daudzumam, piemērojot šīs regulas V pielikumā noteiktos koeficientus, ja kāds no zemāk minētajiem attiecas uz konkrēto produktu:

a) produkts, kas radies pamatprodukta pārstrādē vai no minētajam pamatproduktam pielīdzināta produkta;

b) produkts ir pielīdzināts produktam, kas radies pamatprodukta pārstrādē;

c) produkts, kas radies tāda produkta pārstrādē, kas pielīdzināts produktam, kurš radies pamatprodukta pārstrādē.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, uz graudu spirtu, kas ietverts alkoholiskajos dzērienos atbilstoši KN kodam 2208, references daudzums ir 3,4 kg miežu par tilpuma procentu alkohola, kas iegūts no labības, par hektolitru eksportētā alkoholiskā dzēriena.

9. pants

1. Ievērojot 11. pantu, ja izmanto kādu no šādiem produktiem, references daudzums katram attiecīgajam pamatproduktam ir vienāds ar daudzumu, ko saskaņā ar 45. pantu nosaka kompetentās iestādes:

a) produktu, kas nav ietverts Līguma I pielikumā un kas iegūts šīs regulas 7. vai 8. pantā minētā produkta pārstrādē;

b) produktu, kas iegūts no maisījuma vai vairāku produktu pārstrādes, kas minēti regulas 7. vai 8. pantā, vai produktiem, kas minēti šīs daļas a) apakšpunktā.

References daudzumu nosaka, pamatojoties uz eksportēto preču ražošanā faktiski izmantoto produktu daudzumu.

Aprēķinot šo daudzumu, piemēro šīs regulas VII pielikumā minētās konversijas likmes vai, atkarībā no apstākļiem, piemēro īpašos aprēķināšanas noteikumus, līdzvērtības koeficientus un koeficientus, kas minēti 8. pantā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem uz graudu spirta bāzes, kas ietverti alkoholiskajos dzērienos, kas atbilst KN kodam 2208, references daudzums ir 3,4 kg miežu par tilpuma procentu alkohola, kas iegūts no graudiem, par hektolitru eksportētā alkoholiskā dzēriena.

10. pants

1. Šīs regulas 6. līdz 9. pantā eksportēto preču ražošanā izmantotos nepārstrādātos produktus uzskata par faktiski izmantotiem.

2. Ja kādā no šādu preču ražošanas posmiem pamatproduktu pašu pārstrādā citā komplicētākā pamatproduktā, kuru izmanto vēlākā posmā, tikai komplicētāko pamatproduktu uzskata par faktiski izmantotu.

3. Šī panta 1. punkta izpratnē faktiski izmantoto produktu daudzumus nosaka katrai eksportētajai precei.

4. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, attiecībā uz regulāru to preču eksportu, kuras konkrēts uzņēmums ražo atbilstīgi skaidri noteiktiem tehnoloģiskajiem nosacījumiem un kam ir nemainīgs raksturojums un kvalitāte, ar kompetento iestāžu piekrišanu minētos daudzumus var noteikt vai nu no preču ražošanas formulas vai šo preču uzrādīto daudzumu ražošanā izmantotiem vidējiem produktu daudzumiem noteiktā periodā. Tādējādi noteiktie produktu daudzumi ir aprēķinu pamatā tik ilgi, kamēr nenotiek izmaiņas preču ražošanas nosacījumos.

Izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde piešķir oficiālu atļauju, šādi noteiktos produktu daudzumus apstiprina vismaz reizi gadā.

11. pants

1. Attiecībā uz III pielikumā uzskaitītajām precēm, references daudzums pamatprodukta kilogramos uz 100 kg preču ir daudzums, kas norādīts minētajā pielikumā iepretim katrai minētajai precei.

Tomēr attiecībā uz svaigiem makaronu izstrādājumiem III pielikumā norādītos pamatproduktu daudzumus samazina līdz līdzvērtīgam sausu makaronu izstrādājumu daudzumam, reizinot minētos daudzumus ar makaronu izstrādājumu sausā ekstrakta procentu un dalot tos ar 88.

2. Ja III pielikumā uzskaitītās preces ir daļēji ražotas no produktiem, par kuriem eksporta kompensācijas maksājums ir paredzēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007, un daļēji no citiem produktiem, references daudzumu attiecībā uz minētajiem iepriekšējiem produktiem nosaka saskaņā ar 6. līdz 10. pantu.

12. pants

1. Lai noteiktu faktiski izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumu, piemēro 2. un 3. punktu.

2. Visiem lauksaimniecības produktiem, kas izmantoti 10. panta nozīmē, par kuriem ir tiesības saņemt kompensāciju, un kas parastajā ražošanas procesā tvaiku vai dūmu veidā pazūd vai pārvērsti neatgriezeniski pulverī vai pelnos, ir tiesības uz minēto kompensāciju par visiem izmantotajiem daudzumiem.

3. Preču daudzums, kas faktiski nav eksportēts, nevar pretendēt uz kompensāciju attiecībā uz faktiski izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumu.

Ja tādām precēm ir vienāds sastāvs ar faktiski eksportētajām, var tikt piemērota pro rata samazināšana attiecībā uz lauksaimniecības produktu daudzumu, kas faktiski izmantots minēto preču ražošanā.

13. pants

1. Atkāpjoties no 12. panta 3. punkta, par zudumiem 2 % apmērā vai mazāk no svara, kas raksturīgi preču ražošanai, ir tiesības saņemt kompensāciju.

Šo 2 % robežvērtību aprēķina kā visu izmantoto izejvielu sausnas svara proporciju pēc tam, kad ir atskaitīti 12. panta 2. punktā minētie daudzumi, ņemot vērā faktiski eksportēto preču sausnas svaru, vai pēc jebkuras citas aprēķinu metodes, kas ir piemērota preču ražošanas apstākļiem.

2. Ja preču ražošanai raksturīgie zudumi pārsniedz 2 %, par atlikušajiem zudumiem nav tiesības pretendēt uz kompensāciju attiecībā uz faktiski izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumu. Dalībvalstu kompetentās iestādes tomēr var pieņemt pienācīgi pamatotus lielākus zudumus. Dalībvalstis ziņo Komisijai par gadījumiem, kad kompetentās iestādes ir pieņēmušas lielākus zudumus, kā arī par šādas pieņemšanas iemesliem.

3. Kompensācijas var piešķirt faktiski izmantotajiem lauksaimniecības produktu daudzumiem, kas iekļauti pārpalikumos.

4. Gadījumos, kad iegūst blakusproduktus, faktiski izmantoto lauksaimniecības produktu daudzumu attiecina attiecīgi uz eksportētajām precēm un blakusproduktiem.







3.

IEDAĻA

Kompensācijas likmes

14. pants

1. Komisija nosaka kompensācijas likmi par pamatproduktiem, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā un ko eksportē tādu preču veidā, kas nav noteiktas Līguma I pielikumā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā, par 100 kg pamatprodukta uz tādu pašu laikposmu kā tas, kas noteikts kompensācijām par šiem produktiem, kad tos eksportē nepārstrādātā veidā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, kompensāciju var noteikt pēc cita grafika, kuru nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1216/2009 16. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

15. pants

1. Komisija nosaka kompensācijas likmi jo īpaši atsaucoties uz šo:

a) vidējām pārstrādātāju izmaksām, iegādājoties pamatproduktu krājumus Savienības tirgū un cenām, kas dominē pasaules tirgū;

b) kompensācijas līmeni par tādu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu, kas ietverti Līguma I pielikumā un kurus ražo līdzīgos apstākļos;

c) nepieciešamību nodrošināt vienādus konkurences apstākļus starp nozarēm, kas izmanto Savienības produktus un nozarēm, kuras ievešanas pārstrādei kārtībā izmanto trešo valstu produktus;

d) budžeta izdevumu tendences, no vienas puses, un pamatproduktu tirgus cenu tendences Savienības un pasaules tirgū, no otras puses;

e) atbilstību ierobežojumiem, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.

2. Nosakot kompensācijas likmes, vajadzības gadījumā ņem vērā atbalstus vai citus pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi, kas piemērojami visās dalībvalstīs pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007.

3. Kompensācijas, kas piešķirtas par tādu lauksaimniecības produktu eksportu, kuri iekļauti precēs, kas nav noteiktas Līguma I pielikumā, nevar pārsniegt kompensācijas, kādas ir izmaksājamas par šiem produktiem, kad tos eksportē nepārstrādātā veidā.

16. pants

1. Attiecībā uz kartupeļu cieti, kas atbilst KN kodam 1108 13 00, kompensācijas likmi nosaka atsevišķi kukurūzas ekvivalentam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru, piemērojot šīs regulas 15. panta 1. punktā minētos kritērijus. Izmantotos kartupeļu cietes daudzumus pārvērš līdzvērtīgos kukurūzas daudzumos saskaņā ar šīs regulas 8. pantu.

2. D-glicīta (sorbīta) maisījumu, kas atbilst KN kodam 2905 44 un 3824 60, gadījumā, ja attiecīgā puse neaizpilda 45. pantā minēto deklarāciju, sniedzot informāciju, ko pieprasa saskaņā ar 48. panta 1. punkta d) apakšpunktu vai, ja puse kopā ar deklarāciju neiesniedz atbilstošu dokumentāciju, kompensācijas likme minētajiem maisījumiem ir likme kā pamatproduktam ar zemāko kompensācijas likmi.

17. pants

1. Kompensāciju par cietēm, kuras atbilst KN kodiem 1108 11 00 līdz 1108 19 90 vai produktiem, kuri uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas d) punktā un kuri ražoti, pārstrādājot šādas cietes, piešķir tikai pēc šādu produktu piegādātāja deklarācijas uzrādīšanas, kas apliecina, ka šie produkti ražoti tieši no labības, kartupeļiem vai rīsiem, izņemot visu to blakusproduktu lietošanu, kuri iegūti no citu lauksaimniecības produktu vai preču ražošanas.

2. Šā panta 1. punktā minēto deklarāciju piemēro līdz tās atsaukšanai attiecībā uz viena un tā paša ražotāja visām piegādēm. To pārbauda saskaņā ar 45. pantu.

18. pants

1. Ja kartupeļu cietes, kuras sausnas saturs pielīdzināts kukurūzas cietei, ievērojot 3. panta 1. punktu, ir 80 % vai vairāk, tad eksporta kompensācijas likme ir tā, kas noteikta saskaņā ar 14. pantu. Ja sausnas saturs ir mazāks nekā 80 %, kompensācijas likme ir tā, kas noteikta saskaņā ar 14. pantu, reizinot to ar faktiskā sausnas procenta 1/80 daļu.

Visiem citiem cietes veidiem, kuru sausnas saturs ir 87 % vai vairāk, eksporta kompensācijas likme ir tā, kuru nosaka saskaņā ar 14. pantu. Ja sausnas saturs ir mazāks nekā 87 %, kompensācijas likme ir tā, kas noteikta saskaņā ar 14. pantu, reizinot to ar faktiskā sausnas procenta 1/87 daļu.

2. Ja sausnas saturs glikozes vai maltodekstrīna sīrupā, kas atbilst KN kodam 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 vai 2106 90 55, ir 78 % vai vairāk, eksporta kompensācijas likmi nosaka saskaņā ar 14. pantu. Ja sausnas saturs šādos sīrupos ir mazāks nekā 78 %, kompensācijas likme ir tā, kas noteikta saskaņā ar 14. pantu, reizinot šo kompensācijas likmi ar faktiskā sausnas procenta 1/78 daļu.

3. Šā panta 1. punkta nolūkā sausnas saturu cietē nosaka ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 687/2008 ( 11 ) IV pielikumā minēto metodi un sausnas saturu glikozes vai maltodekstrīna sīrupā nosaka ar Komisijas Direktīvas 79/796/EEK ( 12 ) II pielikumā minēto 2. metodi vai ar jebkādu citu analīzes metodi, kas sniedz vismaz tādas pašas garantijas.

4. Aizpildot 45. pantā minēto deklarāciju, iesniedzējs deklarē sausnas saturu izmantotajā cietē vai glikozē, vai maltodekstrīna sīrupos.

19. pants

1. Kompensāciju par kazeīnu, kas atbilst KN kodam 3501 10, kazeinātiem, kas atbilst KN kodam 3501 90 90, vai olu albumīnu, kas atbilst KN kodam 3502 11 90 un 3502 19 90 un kas eksportēts bez tālākas pārstrādes, var diferencēt atbilstīgi galamērķim, ja to pieprasa:

a) šo preču tirdzniecības situācija pasaulē;

b) īpašas konkrētu tirgu prasības;

c) starptautiskie tirdzniecības nolīgumi.

2. Kompensācijas likmi par precēm, kuras atbilst KN kodam 1902 11 00, 1902 19 un 1902 40 10, var diferencēt atbilstīgi galamērķim.

3. Kompensācija var mainīties atkarībā no tā, vai tā ir noteikta iepriekš saskaņā ar 26. pantu vai nav.

20. pants

1. Kompensācijas likme ir tā likme, kuru piemēro preču eksportēšanas dienā, izņemot šādus gadījumus:

a) saskaņā ar 26. pantu ir iesniegts pieteikums par kompensācijas likmes iepriekšēju noteikšanu;

b) pieteikums ir iesniegts saskaņā ar 37. panta 2. punktu, un kompensācijas likme ir iepriekš noteikta tajā dienā, kad iesniegts pieteikums kompensācijas sertifikāta saņemšanai.

2. Ja piemēro iepriekš noteiktas kompensācijas sistēmu, likmi, kura ir spēkā tajā dienā, kad iesniegts pieteikums par iepriekšēju noteikšanu, piemēro precēm, kuras eksportē vēlāk kompensācijas sertifikāta derīguma laikā, kā paredzēts 35. panta 2. punktā.

Attiecībā uz pārstrādātiem labības un rīsu produktiem kompensācijas likmi koriģē, izmantojot tos pašus noteikumus, ko piemēro iepriekš noteiktām kompensācijām par pamatproduktiem, kurus eksportē nepārstrādātus, bet izmanto V pielikumā noteiktos konversijas koeficientus.

3. Kompensācijas sertifikātu izrakstiem Regulas (EK) Nr. 376/2008 nozīmē nepiemēro iepriekš noteiktu kompensāciju neatkarīgi no sertifikātiem, no kuriem šie izraksti ir izdarīti.







III

NODAĻA

KOMPENSĀCIJAS SERTIFIKĀTI







1.

IEDAĻA

Vispārīgie noteikumi

21. pants

1. Dalībvalstis jebkuram pieteikuma iesniedzējam neatkarīgi no tā uzņēmējdarbības veikšanas vietas Savienībā izsniedz kompensācijas sertifikātus, kas derīgi visā Savienībā.

Kompensācijas sertifikāti garantē kompensācijas izmaksāšanu ar noteikumu, ka ir ievēroti V nodaļā izklāstītie nosacījumi. Minētie nosacījumi var ietvert kompensācijas likmes iepriekšēju noteikšanu. Sertifikāti ir derīgi tikai vienā budžeta periodā.

2. Kompensācijas piešķir pamatproduktu eksportam tādu preču veidā, kas uzskaitītas šīs regulas II pielikumā, vai labībai, ko nodod muitas kontrolē saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1670/2006 2. pantā minēto alkoholisko dzērienu ražošanu, ar nosacījumu, ka tiek uzrādīts kompensācijas sertifikāts, kurš izsniegts saskaņā ar šīs regulas 24. pantu.

Šā punkta pirmajā daļā minēto labību uzskata par eksportētu.

Šā punkta pirmā daļa neattiecas uz piegādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 612/2009 4. panta 1. punkta otrās daļas trešajā ievilkumā, 33. panta 1. punktā, 37. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 43. panta 1. punktā, vai uz eksportu, kas minēts šīs regulas IV nodaļā.

3. Kompensācijas piešķiršana atbilstīgi 20. panta 2. punktā noteiktajai iepriekšējas noteikšanas sistēmai ir atkarīga no kompensācijas sertifikāta uzrādīšanas, kurā norādīts, ka kompensācijas likmes ir iepriekš noteiktas.

22. pants

1. Regulu (EK) Nr. 376/2008 piemēro kompensācijas sertifikātiem, kas minēti šajā regulā.

2. Regulā (EK) Nr. 376/2008 paredzētos noteikumus par tiesībām un pienākumiem, kas izriet no kompensācijas sertifikātiem, kuri izteikti daudzumos, piemēro mutatis mutandis tiesībām un pienākumiem, kas izriet no šajā regulā minētajiem kompensācijas sertifikātiem par daudzumiem, kas izteikti euro, ņemot vērā šīs regulas VI pielikumu.

3. Atkāpjoties no šā panta 1. un 2. punkta, šajā regulā minētajiem kompensācijas sertifikātiem nepiemēro Regulā (EK) Nr. 376/2008 paredzēto 7. panta 2. un 4. punktu, 8., 11. un 13. pantu, 17. panta 1. punktu, 20., 23., 31., 32. un 34. pantu, 35. panta 6. punktu un 41., 45., 46. un 48. pantu.

4. Regulas (EK) Nr. 376/2008 39. un 40. panta nolūkos nepagarina sertifikātus, kuri derīgi līdz 30. septembrim.

Tādā gadījumā sertifikātu anulē attiecībā uz apjomiem, par kuriem nav iesniegts pieteikums force majeure dēļ, un atbrīvo attiecīgo nodrošinājumu.

23. pants

1. Pieteikumi kompensācijas sertifikāta saņemšanai, izņemot tos, kas attiecas uz 36. pantā minētajiem pārtikas atbalsta pasākumiem, ir derīgi tikai tad, ja ir iesniegtais nodrošinājums vienāds ar 10 % no apjoma, par ko iesniegts pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 14. panta nosacījumiem.

2. Nodrošinājumu atbrīvo saskaņā ar šīs regulas 40. panta noteikumiem.

24. pants

1. Pieteikums kompensācijas sertifikāta saņemšanai un pats kompensācijas sertifikāts atbilst paraugam “Eksporta licence vai iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikāts”, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 376/2008 I pielikumā, un tajā jānorāda summa euro.

Minētos dokumentus aizpilda saskaņā ar norādījumiem, kas noteikti šīs regulas VI pielikumā.

2. Ja pieteikuma iesniedzējs neplāno eksportēt no citas dalībvalsts, kā tikai no tās dalībvalsts, kurā viņš iesniedz pieteikumu kompensācijas sertifikāta saņemšanai, kompetentā iestāde var to paturēt, jo īpaši elektroniskā veidā. Šādā gadījumā kompetentā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju par to, ka viņa kompensācijas sertifikāts ir reģistrēts, un sniedz viņam informāciju, kas norādīta uz kompensācijas sertifikāta īpašnieka eksemplāra, turpmāk tekstā “eksemplārs Nr. 1”. Izdevējiestādes kompensācijas sertifikāta eksemplāru, turpmāk tekstā “eksemplārs Nr. 2”, neizsniedz.

Kompetentā iestāde reģistrē visu to kompensācijas sertifikāta informāciju, kas minēta VI pielikuma III un IV iedaļā un sertifikātā pieprasīto summu.

25. pants

1. No sertifikātiem izrietošie pienākumi nav nododami citiem. No sertifikātiem izrietošās tiesības to nominālais īpašnieks var nodot citiem tikai to derīguma termiņa laikā ar noteikumu, ka katra sertifikāta vai tā izraksta tiesības tiek nodotas tikai vienam tiesību pārņēmējam. Tāda tiesību nodošana attiecas uz apjomiem, kas vēl nav attiecināti uz attiecīgo sertifikātu vai tā izrakstu.

2. Tiesību pārņēmējs nedrīkst nodot tālāk tam piešķirtās tiesības, bet var tās nodot atpakaļ nominālajam īpašniekam. Tiesību nodošana atpakaļ nominālajam īpašniekam attiecas uz apjomiem, kas vēl nav attiecināti uz sertifikātu vai tā izrakstu. Tādā gadījumā izdevējiestādei sertifikāta 6. ailē jāizdara viens no VIII pielikumā noteiktajiem ierakstiem.

3. Gadījumā, kad nodošanu pieprasa nominālais īpašnieks vai gadījumā, kad tiesību pārņēmējs nodod tiesības atpakaļ nominālajam īpašniekam, katras dalībvalsts noteiktā izdevējiestāde vai aģentūra vai aģentūras, sertifikātā vai attiecīgā gadījumā tā izrakstā ieraksta sekojošo:

a) tiesību pārņēmēja vārdu, nosaukumu un adresi, kā norādīts saskaņā ar 1. punktu, vai veic ierakstu saskaņā ar 2. punktu;

b) datumu, kurā tiesības nodotas vai nodotas atpakaļ nominālajam īpašniekam, ko apstiprina izdevējiestādes vai aģentūras zīmogs.

4. Tiesību nodošana vai nodošana atpakaļ nominālajam īpašniekam stājas spēkā no 3. punkta b) apakšpunktā minētā ieraksta datuma.

26. pants

1. Iepriekš noteiktas kompensācijas likmju pieteikumi attiecas uz visām piemērojamām kompensācijas likmēm.

2. Pieteikumu par iepriekšēju noteikšanu var iesniegt vienlaicīgi ar pieteikumu kompensācijas sertifikāta saņemšanai, vai arī jebkurā citā dienā pēc kompensācijas sertifikāta izsniegšanas.

3. Pieteikumus par iepriekšēju noteikšanu iesniedz saskaņā ar VI pielikuma II iedaļu, izmantojot Regulas (EK) Nr. 376/2008 I pielikumā noteikto paraugu. Iepriekšēja noteikšana neattiecas uz eksportu, ko veic pirms datuma, kad iesniegts pieteikums.

4. Iepriekš noteiktas kompensācijas pieteikumi, kas iesniegti ceturtdienā, tiks uzskatīti par iesniegtiem nākamajā darba dienā.

27. pants

1. Kompensācijas sertifikāta īpašnieks var pieprasīt izrakstu no sertifikāta, kas aizpildīts pēc Regulas (EK) Nr. 376/2008 I pielikumā noteiktā parauga. Pieteikumā jābūt informācijai, kas minēta šīs regulas VI pielikuma II iedaļas 3. punktā.

Summai, par kādu izraksts ir pieprasīts, jābūt ierakstītai sertifikāta oriģināleksemplārā.

2. Neskarot Regulas (EK) Nr. 376/2008 9. pantu, visā Savienībā derīgos izrakstus sagatavo no sertifikātiem, kas katrā atsevišķā dalībvalstī reģistrēti kā derīgi.

28. pants

1. Katrs eksportētājs aizpilda īpašu maksājuma pieteikumu Regulas (EK) Nr. 612/2009 46. panta nozīmē. Tas jāuzrāda par maksājumu atbildīgajai iestādei kopā ar atbilstošajiem sertifikātiem, izņemot gadījumus, kad sertifikātu reģistrācija ir veikta saskaņā ar šīs regulas 24. panta 2. punktu vai ja uz eksportu neattiecas kompensācijas sertifikāti.

Kompetentā iestāde var neuzskatīt īpašo pieteikumu par maksājuma dokumentu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 612/2009 46. panta 2. punktā.

Kompetentā iestāde īpašo pieteikumu var uzskatīt par eksporta deklarāciju Regulas (EK) Nr. 612/2009 5. panta 1. punkta nozīmē. Šajā gadījumā datums, kurā par šā panta 2. punktā minēto maksājumu atbildīgā iestāde saņēmusi īpašo pieteikumu, ir datums, kurā šī iestāde saņēmusi eksporta deklarāciju. Visos citos gadījumos īpašajā pieteikumā ir jābūt visām ziņām no eksporta deklarācijas, tostarp eksporta deklarācijas atsauces numuram.

2. Par maksājumu atbildīgā iestāde nosaka pieprasīto summu, pamatojoties uz īpašajā pieteikumā sniegto informāciju, pamatojoties tikai uz eksportētā(-o) pamatprodukta(-u) daudzumu un īpašībām, kā arī piemērojamo(-ajām) kompensācijas likmi(-ēm). Šiem datiem jābūt skaidri norādītiem eksporta deklarācijā, vai arī jābūt atsaucei uz tiem.

Par maksājumu atbildīgā iestāde sešu mēnešu laikā pēc īpašā pieteikuma saņemšanas datuma ieraksta attiecīgo summu kompensācijas sertifikātā.

Sertifikātu indosē tā eksemplāra Nr. 1 otrajā pusē. 28., 29. un 30. ailē jābūt summai, kas izteikta euro, nevis daudzumiem.

Trešā daļa attiecas mutatis mutandis uz sertifikātiem, kas tiek glabāti elektroniski.

3. Pēc indosēšanas, ja kompensācijas sertifikāts netiek reģistrēts saskaņā ar 24. panta 2. punktu, sertifikāta eksemplāru Nr. 1 atdod tā īpašniekam, vai pēc eksportētāja pieprasījuma tas tiek uzglabāts maksājuma iestādē.

4. Par eksportējamajām precēm ieturētais nodrošinājums, attiecībā uz apjomu, par kādu tika izsniegts kompensācijas sertifikāts, var tikt atbrīvots vai pārvests, lai to izmantotu kā garantiju kompensācijas avansa maksājumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 612/2009 II sadaļas 2. nodaļu.

29. pants

1. Uz kompensācijas sertifikātiem, kurus izsniedz vienam budžeta periodam, var pieteikties sešos atsevišķos periodos. Pieteikumus sertifikātiem var iesniegt ne vēlāk kā:

a) līdz 7. septembrim par sertifikātiem, kuri derīgi izmantošanai no 1. oktobra;

b) līdz 7. novembrim par sertifikātiem, kuri derīgi izmantošanai no 1. decembra;

c) līdz 7. janvārim par sertifikātiem, kuri derīgi izmantošanai no 1. februāra;

d) līdz 7. martam par sertifikātiem, kuri derīgi izmantošanai no 1. aprīļa;

e) līdz 7. maijam par sertifikātiem, kuri derīgi izmantošanai no 1. jūnija;

f) līdz 7. jūlijam par sertifikātiem, kuri derīgi izmantošanai no 1. augusta.

2. Uzņēmēji saskaņā ar 1. punktu var iesniegt pieteikumu par kompensācijas sertifikātu tikai attiecībā uz periodu līdz pirmā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, kas ir pēc iesniegšanas datuma.

30. pants

Par sertifikātu pieteikumiem dalībvalstis paziņo Komisijai ne vēlāk kā:

a) līdz 14. septembrim 29. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sertifikātu saņemšanai;

b) līdz 14. novembrim 29. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sertifikātu saņemšanai;

c) līdz 14. janvārim 29. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto sertifikātu saņemšanai;

d) līdz 14. martam 29. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto sertifikātu saņemšanai;

e) līdz 14. maijam 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto sertifikātu saņemšanai;

f) līdz 14. jūlijam 29. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto sertifikātu saņemšanai.

31. pants

1. Kopējo daudzumu, par kādu var tikt izsniegti kompensācijas sertifikāti katram budžeta periodam, nosaka saskaņā ar 2. punktu.

2. No maksimālā kompensācijas apjoma skaitļa, kas noteikts saskaņā ar Nolīguma 9. panta 2. punktu, atskaita šādus elementus:

a) apjomu, kas pārsniedz maksimālo apjomu un pārmērīgi piešķirts iepriekšējā budžeta gadā;

b) apjomu, kas rezervēts, lai segtu šīs regulas IV nodaļā minēto eksportu;

c) apjomus, par kuriem izsniegti attiecīgajā budžeta periodā derīgi kompensācijas sertifikāti.

3. Apjoms, par kuru 41. pantā minētie izsniegtie sertifikāti ir atdoti atpakaļ, jāpieskaita skaitlim, kas iegūts saskaņā ar 2. punktu.

4. Jebkurš apjoms, kas rezervēts, lai segtu šīs regulas IV nodaļā minēto eksportu, kas nav izmantots, ir jāpieskaita ciparam, kas iegūts saskaņā ar 2. punktu.

5. Nosakot galīgos apjomus, jāņem vērā visas neskaidrības attiecībā uz jebkuru no apjomiem, kuri minēti 2. punktā.

32. pants

Kopējais apjoms, par kuru var izsniegt sertifikātus par katru 29. pantā minēto laika posmu, ir:

a) attiecībā uz 29. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto laika posmu 30 % no apjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu un noteikts 14. septembrī;

b) attiecībā uz 29. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto laika posmu 27 % no apjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu un noteikts 14. novembrī;

c) attiecībā uz 29. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto laika posmu 32 % no apjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu un noteikts 14. janvārī;

d) attiecībā uz 29. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto laika posmu 44 % no apjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu un noteikts 14. martā;

e) attiecībā uz 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto laika posmu 67 % no apjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu un noteikts 14. maijā;

f) attiecībā uz 29. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto laika posmu 100 % no apjoma, kas aprēķināts saskaņā ar 31. pantu un noteikts 14. jūlijā.







2.

IEDAĻA

Kompensācijas sertifikātu pieteikumi un sertifikātu izsniegšana

33. pants

1. Ja kopējais apjoms, kas pieprasīts par katru attiecīgo laika posmu saņemtajos pieteikumos, pārsniedz 31. panta 2. punktā minēto maksimālo daudzumu, Komisija, lai ievērotu 31. pantā noteikto maksimālo daudzumu, nosaka samazinājuma koeficientu, ko piemēro visiem pieteikumiem, kuri iesniegti pirms 29. pantā noteiktā atbilstīgā datuma.

Komisija publicēs šo koeficientu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī piecu darba dienu laikā no 30. pantā minētajiem datumiem.

2. Ja Komisija nosaka samazinājuma koeficientu, sertifikātus izsniedz par pieprasīto apjomu, ko reizina ar 1, atņemot noteikto samazinājuma koeficientu, kā to paredz šā panta 1. punkts vai 34. panta 3. punkta a) apakšpunkts.

Tomēr, attiecībā uz 29. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto laika posmu, pieteikuma iesniedzēji var atsaukt savus pieteikumus piecu darba dienu laikā no koeficienta publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Dalībvalstis līdz 1. augustam paziņo Komisijai par apjomiem tajos kompensācijas sertifikātu pieteikumos, kas atsaukti saskaņā ar 2. punkta otro daļu.

34. pants

1. Ja pēc termiņa, kādā jāiesniedz pieteikumi kompensācijas sertifikātu saņemšanai, attiecībā uz 29. panta 1. punktā minēto atsevišķo laikposmu, saskaņā ar 33. panta 1. punktu nav publicēts samazinājuma koeficients, uzņēmēji drīkst iesniegt pieteikumu kompensācijas sertifikāta saņemšanai par jebkuru atlikušo vēl nepieprasīto summu, kas pieejama par minēto periodu.

Pieteikumu iesniedz laikposmā līdz nākamā termiņa beigām, kas minēts 29. panta 1. punktā.

2. Dalībvalstis nākamajā pirmdienā ziņo Komisijai par katras nedēļas laikā iesniegtajiem pieteikumiem. Atbilstošos sertifikātus var izsniegt sākot ar nākamo trešdienu pēc paziņojuma, ja vien Komisija nesniedz pretējus norādījumus.

3. Ja kopējais apjoms, par kuru konkrētās pieteikumu nedēļas laikā ir saņemti pieteikumi, pārsniedz palikušo pieejamo apjomu, kas minēts 1. punktā, Komisija veic vienu vai vairākus šādus pasākumus:

a) nosaka samazinājuma koeficientu, kas piemērojams iesniegtajiem pieteikumiem kompensācijas sertifikātu saņemšanai konkrētajā pieteikumu nedēļā, par kuriem ir paziņots Komisijai un par kuriem sertifikāti vēl nav izsniegti;

b) norāda dalībvalstīm uz to, ka jānoraida pieteikumi, kas iesniegti konkrētajā pieteikumu nedēļā, par kuriem Komisijai vēl nav paziņots;

c) aptur pieteikumu iesniegšanu kompensācijas sertifikātu saņemšanai.

4. Jebkuru regulu, kas pieņemta saskaņā ar 3. punktu, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs dienu laikā pēc paziņojuma par pieteikumiem, kas minēti 2. punktā.

35. pants

1. Kompensācija sertifikāti kļūst derīgi to izdošanas dienā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 1. punktā.

2. Ievērojot otro daļu, kompensācijas sertifikāti ir derīgi līdz piektā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā pieteikums sertifikāta saņemšanai iesniegts, vai līdz budžeta perioda pēdējai dienai, atkarībā no tā, kura ir pirmā.

Kompensācijas sertifikāti, kas minēti 36. pantā, ir derīgi līdz piektā mēneša pēdējai dienai, kas seko mēnesim, kurā iesniegts pieteikums sertifikāta saņemšanai.

3. Ja saskaņā ar 26. pantu kompensācijas likmes ir iepriekš noteiktas, šīs likmes paliek spēkā līdz sertifikāta derīguma termiņa pēdējai dienai.

36. pants

Komisijas Regulu (EK) Nr. 2298/2001 ( 13 ) piemēro kompensācijas sertifikāta pieteikumiem un kompensācijas sertifikātiem, kas izsniegti preču eksportam, kas ir daļa no starptautiskā pārtikas atbalsta pasākuma Nolīguma 10. panta 4. punkta izpratnē.

37. pants

1. Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. panta nolūkos piemēro šā panta 2. līdz 11. punktu.

2. No katra budžeta perioda 1. oktobra pieteikumus sertifikāta saņemšanai saistībā ar importētājā trešā valstī izdotu uzaicinājumu uz konkursu, kuros noteikta iepriekš noteikta eksporta kompensācija dienā, kad iesniegts pieteikums, var iesniegt saskaņā ar šo pantu, ārpus 29. un 34. pantā noteiktajiem periodiem, ja apjomu summa nepārsniedz 2 miljonus euro, un tā atbilst vienam uzaicinājumam uz konkursu, par ko viens vai vairāki eksportētāji iesnieguši vienu vai vairākus kompensācijas sertifikāta pieteikumus un par ko sertifikāts vēl nav izsniegts.

Tomēr šo robežu var palielināt līdz 4 miljoniem euro, ja pēc budžeta perioda sākuma neviens no publicētajiem samazinājuma koeficientiem, kas minēti 33. panta 1. punktā vai 34. panta 3. punktā, nepārsniedz 50 %.

3. Apjoms par kādu sertifikāts vai sertifikāti tiek iesniegti nedrīkst pārsniegt konkursa uzaicinājumā noteikto apjomu, kas reizināts ar atbilstošu(-ām) kompensācijas likmi(-ēm), kuras ir iepriekš noteiktas pieteikuma iesniegšanas dienā. Nekādas konkursa uzaicinājumā noteiktās pielaides vai izvēles iespējas netiek ņemtas vērā.

4. Papildus Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. panta 3. punkta pirmajā daļā norādītajiem datiem dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par apjomiem, attiecībā uz kuriem piemēro katru sertifikātu un katra pieteikuma iesniegšanas datumu un laiku.

5. Ja 4. punktā minētie apjomi, to pieskaitot apjomiem, attiecībā uz kuriem jau iesniegts viens vai vairāki pieteikumi sertifikāta saņemšanai kā daļa no viena un tā paša konkursa uzaicinājuma, pārsniedz 2. punktā minēto piemērojamo robežu, Komisija divu darba dienu laikā pēc 4. punktā norādītās papildinformācijas saņemšanas informē dalībvalstis par to, ka kompensācijas sertifikātu uzņēmējam neizsniedz.

6. Komisija var apturēt 2. punkta piemērošanu, ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. pantu izdoto kompensācijas sertifikātu apjomu kopsumma vienā budžeta periodā pārsniedz 4 miljonus euro. Lēmumu par apturēšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7. Atkāpjoties no šīs regulas 35. panta 1. un 2. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. pantu izdotie kompensācijas sertifikāti ir derīgi no dienas, kad tie izsniegti Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta nozīmē. Kompensācijas sertifikāti ir derīgi līdz astotā mēneša beigām, kas ir pēc izsniegšanas mēneša, vai līdz 30. septembrim, atkarībā no tā, kurš ir pirmais. Iepriekš noteiktās likmes ir derīgas līdz sertifikāta derīguma termiņa pēdējai dienai.

8. Ja kompetentā iestādē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. panta 9. punkta a) apakšpunktu atzīst, ka aģentūra, kas izdeva konkursa uzaicinājumu, ir atkāpusies no līguma tādu iemeslu dēļ, kas nav konkursa uzvarētāja vaina un ko nevar uzskatīt par force majeure, tā atbrīvo nodrošinājumu, kas iesniegts par sertifikātu gadījumos kad, iepriekš noteiktā kompensācijas likme attiecībā uz pamatproduktu, kurš atbilst lielākajai kompensācijai salīdzinājumā ar citiem izmantotajiem pamatproduktiem, ir augstāka vai vienāda ar kompensācijas likmi, kas ir spēkā sertifikāta derīguma termiņa pēdējā dienā.

9. Ja kompetentajā iestādē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. panta 9. punkta b) apakšpunktu atzīst, ka aģentūra, kura izsludināja uzaicinājumu uz konkursu, ir likusi konkursa uzvarētājam pieņemt izmaiņas līgumā tādu iemeslu dēļ, kas nav viņa vaina un kas nevar tikt uzskatīti par force majeure, tā var pagarināt sertifikāta derīguma termiņu un periodu, kurā var piemērot iepriekš noteiktu kompensāciju, līdz 30. septembrim.

10. Ja konkursa uzvarētājs iesniedz pierādījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. panta 9. punkta c) apakšpunktu, ka uzaicinājumā uz konkursu vai pēc līguma piešķiršanas noslēgtajā līgumā paredzēta pielaide uz leju vai izvēles iespēja, kas pārsniedz 5 %, un ka aģentūra, kura izsludinājusi uzaicinājumu uz konkursu, piemēro attiecīgo klauzulu, tad pienākumu eksportēt uzskata par izpildītu, ja eksportētais daudzums ir ne vairāk kā par 10 % mazāks kā daudzums, par kuru izsniegts sertifikāts.

Šā punkta pirmo daļu piemēro ar noteikumu, ja iepriekš noteiktā kompensācijas likme attiecībā pret pamatproduktu, kas atbilst lielākajai kompensācijai salīdzinājumā ar citiem izmantotajiem pamatproduktiem, ir augstāka vai vienāda ar kompensācijas likmi, kas ir spēkā sertifikāta derīguma termiņa pēdējā dienā. Tādos gadījumos šīs regulas 40. panta 3. un 5. punktā minēto 95 % likmi aizstāj ar 90 %.

11. Šā panta 1. līdz 10. punkta nolūkos Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. panta 5. punktā minētais 21 dienas laika ierobežojums ir 44 dienas.







3.

IEDAĻA

Nodrošinājumi

38. Pants

1. Kompensācijas sertifikāta izsniegšana uzliek tā īpašniekam pienākumu pieteikties uz kompensācijām, kas vienādas ar apjomu, par kuru sertifikāts izsniegts, attiecībā uz precēm, kuras eksportētas kompensācijas sertifikāta derīguma laikā.

Lai garantētu šā punkta pirmajā daļā minētā pienākuma ievērošanu, iesniedz 23. pantā minēto nodrošinājumu.

2. Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minēto pienākumu uzskata par primāro prasību Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta 2. punkta nozīmē.

39. pants

1. Uzskata, ka primārā prasība ir izpildīta, ja eksportētājs ir nosūtījis īpašo pieteikumu attiecībā uz kompensācijas sertifikāta derīguma termiņa laikā eksportētajām precēm saskaņā ar 28. panta un VI pielikuma V daļas nosacījumiem.

2. Ja īpašais pieteikums nav eksporta deklarācija, tas jāiesniedz trīs mēnešu laikā pēc tam, kad beidzies derīguma termiņš kompensācijas sertifikātam, kura numuram jābūt ierakstītam īpašajā pieteikumā, izņemot force majeure gadījumus.

Ja trīs mēnešu laika ierobežojums, kas noteikts pirmajā daļā, nav ievērots, primāro prasību neuzskata par izpildītu.

3. Pierādījumu par primārās prasības izpildi iesniedz, uzrādot kompetentajai iestādei kompensācijas sertifikāta eksemplāru Nr. 1, kas pienācīgi aizpildīts saskaņā ar 28. panta 2. punktu. Šo pierādījumu iesniedz līdz divpadsmitā mēneša beigām pēc kompensācijas sertifikāta derīguma termiņa beigām.

Pirmo daļu piemēro mutatis mutandis sertifikātiem, kas reģistrēti saskaņā ar 24. panta 2. punktu.

4. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2220/85 22. panta 3. punkta, šīs regulas 23. pantā paredzēto nodrošinājumu, ietur proporcionāli summai, par kuru šā panta 2. un 3. punktā minētajā termiņā nav sniegts vajadzīgais pierādījums.

40. pants

1. Ja atbilstīgi 33. panta 2. punktam vai 34. panta 3. punkta a) apakšpunktam piemēro samazinājuma koeficientu, tad nekavējoties atbrīvo daļu no iesniegtā nodrošinājuma, kas vienāds ar iesniegto apjomu reizinātu ar samazinājuma koeficientu.

2. Ja saskaņā ar 33. panta 2. punkta otro daļu pieteikuma iesniedzējs atsauc savu pieteikumu sertifikāta saņemšanai, atbrīvo 80 % no sākotnējā nodrošinājuma.

3. Nodrošinājumu atbrīvo pilnībā, ja sertifikāta īpašnieks ir iesniedzis kompensācijas pieteikumu, kas aptver 95 % no summas, par kuru sertifikāts izsniegts.

4. Uz nominālā īpašnieka pieteikuma pamata, dalībvalstis nodrošinājumu var atbrīvot pa daļām proporcionāli apjomiem, attiecībā uz kuriem ir izpildīti nosacījumi, kas minēti 39. panta 1. un 3. punktā, ar noteikumu, ka sniegti pierādījumi par to, ka pieprasītais apjoms ir vienāds vismaz ar 5 % no sertifikātā uzrādītā apjoma.

5. Ja pieteikums par kompensāciju ir iesniegts par mazāk nekā 95 % no apjoma, par kuru sertifikāts ir izsniegts, ietur daļu no nodrošinājuma, kas vienāda ar 10 % no starpības starp 95 % apjoma, par kuru sertifikāts izsniegts, un faktiski izmantoto kompensācijas apjomu.

6. Ja apjoms, attiecībā uz kuru saskaņā ar 39. panta 1. un 3. punktu ir izpildīti nosacījumi, ir mazāks par 5 % no sertifikātā uzrādītā apjoma, nodrošinājums pilnā apjomā tiek ieturēts.

7. Ja kopējā nodrošinājuma summa, kura būtu ieturama, sasniedz EUR 100 vai mazāk par konkrēto sertifikātu, attiecīgā dalībvalsts atbrīvo visu nodrošinājumu.

41. pants

1. Ja sertifikāts vai izraksts no sertifikāta tiek atdots atpakaļ izdevējiestādei laika posmā, kas atbilst sākotnējām divām trešdaļām no derīguma termiņa, atbilstošo ieturamo nodrošinājuma apjomu samazina par 40 %, un tā nolūkos jebkura dienas daļa tiek uzskatīta par pilnu dienu.

2. Ja sertifikāts vai izraksts no sertifikāta tiek atdots atpakaļ izdevējiestādei laika posmā, kas atbilst pēdējai trešdaļai no derīguma termiņa vai mēneša laikā pēc derīguma termiņa beigām, atbilstošo ieturamā nodrošinājuma apjomu samazina par 25 %.

3. Šā panta 1. un 2. punkts attiecas tikai uz sertifikātiem un izrakstiem no sertifikātiem, kas atdoti atpakaļ izdevējiestādei budžeta periodā, par kuru sertifikāti ir izsniegti, ar noteikumu, ka tie tiek atgriezti ne vēlāk kā minētā perioda 31. augustā.







IV

NODAĻA

EKSPORTS, UZ KO SERTIFIKĀTS NAV ATTIECINĀMS

42. pants

▼M2

1. Sertifikāti nav nepieciešami attiecībā uz eksportu, par kuru budžeta gada laikā uzņēmēja iesniegtie pieteikumi nedod tiesības uz maksājumu, kas pārsniedz EUR 200 000.

▼B

2. Sertifikāti nav nepieciešami par piegādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 612/2009 4. panta 1. punkta otrās daļas trešajā ievilkumā, 33. panta 1. punktā, 37. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 43. panta 1. punktā.

3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro arī uzņēmēju eksportam, kuriem kompensācijas sertifikāts ir izsniegts no konkrētā budžeta perioda sākuma vai kuriem šāds sertifikāts ir eksporta dienā.

4. Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro tikai dalībvalstī, kurā uzņēmējs veic uzņēmējdarbību.

43. pants

▼M2

1. Katrā budžeta periodā par eksportu, kas minēts 42. panta 1. punktā, ir tiesības saņemt kompensācijas maksājumu kopējās rezerves robežās – EUR 80 miljonus katrā budžeta gadā.

▼B

2. Kompensācijas par eksportu, kas ir daļa no Līguma 10. panta 4. punktā minētajiem starptautiskā pārtikas atbalsta pasākumiem, kā arī kompensācijas par piegādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 612/2009 4. panta 1. punkta otrās daļas trešajā ievilkumā, 33. panta 1. punktā, 37. panta 1. punktā, 41. panta 1. punktā un 43. panta 1. punktā, nosakot izdevumu līmeni 1. punktā minētās rezerves robežās, neņem vērā.

44. pants

1. Ja saskaņā ar 53. pantu dalībvalstu paziņoto apjomu summa sasniedz 30 miljonus euro, Komisija, ņemot vērā Savienības starptautiskās saistības, var, ilgākais uz 20 darba dienām, apturēt 43. panta 1. punkta piemērošanu eksportam, uz ko nav attiecināms kompensācijas sertifikāts.

2. Šā panta 1. punktā minētajos apstākļos Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1216/2009 16. panta 2. punktu var uz laika posmu, kas pārsniedz 20 darba dienas, apturēt šīs regulas 43. panta 1. punkta piemērošanu eksportam, uz ko nav attiecināms kompensācijas sertifikāts.







V

NODAĻA

EKSPORTĒTĀJA PIENĀKUMI

45. pants

1. Ja preces ir jāeksportē, saskaņā ar 10. pantu attiecīgā puse deklarē preču ražošanā izmantotos pamatproduktu, no tiem pārstrādes procesā iegūto produktu vai saskaņā ar 3. pantu vienai no divām kategorijām pielīdzināto produktu daudzumus, par kuriem tiek pieprasīta kompensācija, vai atsaucas uz to sastāvu, ja tas ir noteikts saskaņā 10. panta 4. punktu.

2. Ja preces ir izmantotas eksportējamo preču ražošanā, attiecīgā puse deklarācijā iekļauj faktiski izlietoto preču daudzumus un katra pamatprodukta, no to pārstrādes iegūtiem produktiem un/vai saskaņā ar 3. pantu vienai no divām kategorijām pielīdzinātiem produktiem, no kuriem preces iegūtas, īpašības un daudzumus.

Papildus šai deklarācijai attiecīgā puse kompetentajai iestādei iesniedz visus dokumentus un informāciju, ko iestāde uzskata par būtisku. Attiecīgie dokumenti un informācija var būt un to var iesniegt elektroniskā formā.

Kompetentās iestādes ar atbilstošiem līdzekļiem pārbauda iesniegtās deklarācijas precizitāti.

3. Pēc tās dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma, kuras teritorijā tiek kārtotas eksporta muitas formalitātes, citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm nekavējoties tieši paziņo visu informāciju, ko tās var iegūt, lai nodrošinātu attiecīgās puses iesniegtās deklarācijas pārbaudi.

46. pants

Atkāpjoties no 45. panta un apspriežoties ar kompetentajām iestādēm, preču vai produktu deklarāciju var aizvietot ar apvienotu deklarāciju par izmantoto produktu daudzumiem vai arī ar atsauci uz deklarāciju par izmantoto produktu daudzumiem, ja pēdējie jau ir noteikti atbilstoši 10. panta 4. punktam un ar noteikumu, ka ražotājs nodos iestāžu rīcībā visu informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu deklarāciju.

47. pants

1. Ja eksportētājs nav noformējis deklarāciju, kas minēta 46. pantā, vai nesniedz pietiekamu ar deklarāciju saistītu informāciju, tam nav tiesību saņemt kompensāciju.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja konkrētās preces ir uzskaitītas IV pielikuma 1. un 2. ailē, attiecīgajai pusei var piešķirt kompensāciju pēc tās īpaša pieprasījuma. Kompensācijas aprēķinos vērā ņemto pamatproduktu īpašības un daudzumu nosaka, pamatojoties uz eksportējamo produktu analīzi un saskaņā ar IV pielikumā norādīto tabulu. Kompetentā iestāde lemj par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jāveic analīze, kā arī par pēc pieprasījuma iesniedzamo informāciju.

3. Šādas analīzes izmaksas sedz eksportētājs.

48. pants

1. 45. pantu nepiemēro lauksaimniecības produktu daudzumiem, kas noteikti saskaņā ar III pielikumu, izņemot:

a) 45. panta 1. punktā minētos produktu daudzumus, kas eksportēti preču veidā, kuras daļēji iegūtas no produktiem, par kuriem eksporta kompensācijas maksājums tiek veikts, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1234/2007, un daļēji no citiem produktiem saskaņā ar 11. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

b) olu vai olu produktu daudzumus, kas eksportēti makaronu veidā un kuri atbilst KN kodam 1902 11 00;

c) svaigu makaronu izstrādājumu sastāvā esošo sausnas satura daudzumu, kā minēts 11. panta 1. punkta otrajā daļā;

d) D-glicīta (sorbīta), kurš atbilst KN kodam 2905 44 un 3824 60, ražošanā faktiski izmantoto pamatproduktu īpašības, un, ja nepieciešams, D-glicīta (sorbīta) daļas, kas iegūtas no cieti saturošām vielām un saharozes;

e) kazeīna daudzumus, kas eksportēti tādu preču veidā, kuras atbilst KN kodam 3501 90 90;

f) alus, kas ražots no iesala, kurš atbilst KN kodam 2202 90 10, Plato grādu;

g) par iesalu nepārvērstus miežu daudzumus, ko pieņēmušas kompetentās iestādes.

Eksporta deklarācijā sniegtais preču apraksts un pieteikums par kompensācijas saņemšanu saistībā ar III pielikumā uzskaitītajām precēm ņem vērā šajā pielikumā norādīto nomenklatūru.

2. Analizējot preces 45., 46., 47. panta vai šā panta 1. vai 3. punkta vajadzībām, izmanto analīzes metodes, kas minētas Komisijas Regulā (EK) Nr. 904/2008 ( 14 ), vai, ja to nav, metodes, kas minētas Komisijas Regulā (EK) Nr. 900/2008 ( 15 ), vai, ja to nav, metodes, ko piemēro Kopējā Muitas tarifa līdzīgu preču klasifikācijai, kuras importē Savienībā.

3. Eksportēto preču daudzumus un 45. panta 1. punktā minēto produktu daudzumus vai atsauce uz sastāvu, kas noteikta saskaņā ar 10. panta 4. punktu, jāieraksta dokumentā, kurš apliecina eksportu. Tomēr, ja piemēro 47. panta 2. punktu, šos pēdējos daudzumus aizvieto ar pamatproduktu daudzumiem, kas minēti IV pielikuma 4. ailē un atbilst eksportēto preču analīzes rezultātiem.

4. Lai piešķirtu kompensāciju precēm, kas atbilst KN kodiem 0403 10 51 līdz 0403 10 99, 0403 90 71 līdz 0403 90 99, 0405 20 10, 0405 20 30, 2105 00 99, 3502 11 90 un 3502 19 90, precēm jāatbilst prasībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 852/2004 un Regulā (EK) Nr. 853/2004, un jo īpaši prasībai, kas nosaka, ka tām jābūt izgatavotām apstiprinātā uzņēmumā un jāatbilst veselības marķējuma prasībām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I iedaļā.

5. Piemērojot 45. un 46. pantu, katra dalībvalsts informē Komisiju par tās teritorijā veiktajām pārbaudēm attiecībā uz dažādu veidu eksportētajām precēm. Komisija attiecīgi informē pārējās dalībvalstis.

49. pants

1. Saskaņā ar šīs regulas 45. un 46. pantu, un piemērojot Regulas (EK) Nr. 612/2009 12. pantu, attiecībā uz precēm, kas uzskaitītas šīs regulas II pielikumā un satur labību, rīsus, pienu un piena produktus vai olas, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii), v) un vii) daļā un b) apakšpunktā, attiecīgā puse deklarē, ka neviena no šo preču sastāvdaļām nav importēta no trešām valstīm, vai norāda no trešām valstīm importēto minēto produktu daudzumus.

2. Ja ir izteikts pieprasījums daudzuma noteikšanai saskaņā ar 10. panta 4. punktu, kompetentā iestāde var pieņemt attiecīgās puses deklarāciju, ka netiks izmantoti 1. punktā minētie labības, rīsu, piena un olu produkti, kas importēti no trešām valstīm.

3. Ja ir izteikts pieprasījums daudzuma noteikšanai saskaņā ar 11. panta 1. punktu vai saskaņā ar 47. panta 2. punktu, kompetentā iestāde var pieņemt attiecīgās puses deklarāciju, ka netiks izmantoti 1. punktā minētie labības, rīsu, piena un olu produkti, kas importēti no trešām valstīm.

4. Atbildīgās iestādes ar atbilstošiem līdzekļiem pārbauda šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās deklarācijas.







IV

NODAĻA

KOMPENSĀCIJAS IZMAKSA

50. pants

1. Gadījumos, kad preces ir eksportētas katru gadu laika posmā no 1. oktobra līdz 15. oktobrim kompensācijas neizmaksā pirms 16. oktobra.

Attiecībā uz preču eksportu, kas veikts uzrādot kompensācijas sertifikātu, kas izsniegts par attiecīgo budžeta periodu, un ja Komisija uzskata, ka pastāv draudi par to, ka Eiropas Savienība varētu neizpildīt savas starptautiskās saistības, ieplānotās kompensāciju izmaksas pēc tā perioda beigām neveic pirms 16. oktobra. Šajā gadījumā Regulas (EK) Nr. 612/2009 46. panta 8. punktā minēto laika ierobežojumu var pagarināt uz laiku līdz trīs mēnešiem un 15 dienām, pieņemot lēmumu, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pirms 20. septembra.

2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 612/2009 24. panta, šīs regulas II pielikumā uzskaitītajām precēm 24. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktā summa piemērojama neatkarīgi no galamērķa valsts vai teritorijas, uz kuru preces tiek eksportētas:

a) ja preces mazumtirdzniecībai patērētājiem ir iesaiņotas tiešajā iepakojumā, kura tīrais saturs nepārsniedz 2,5 kg, vai traukos, kuros nesaiet vairāk par 2 l, ar marķējumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK ( 16 ) 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kur vai nu minēts importētājs galamērķa valstī, vai kura teksts ir galamērķa valsts oficiālajā valodā vai minētajā valstī saprotamā valodā;

b) ja konkrēts eksportētājs vismaz 12 reizes divu gadu laikā pirms 3. punktā minētās atļaujas lūguma eksportē vienam(-iem) un tam(-iem) pašam(-iem) saņēmējam(-iem) preces, kurās pēc svara nav vairāk par 90 % tāda viena pamatprodukta, par kuru ir maksājama kompensācija, un kurām ir tas pats 8 ciparu KN kods.

3. Gadījumos, kas minēti 2. punktā, dalībvalstis pēc lūguma drīkst izdot formālu atļauju, kas atbrīvo attiecīgo eksportētāju no Regulas (EK) Nr. 612/2009 17. pantā prasīto dokumentu uzrādīšanas, izņemot pārvadājuma dokumentu.

Pirmajā daļā minētā atļauja ir derīga, ja nav atsaukta, ne vairāk kā divus gadus un ir pagarināma. Dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem atcelt atļauju, un dara to sevišķi tad, ja tām ir pamats aizdomām, ka eksportētājs nav ievērojis tajā iekļautos nosacījumus.

Saskaņā ar pirmo daļu piešķirtie atbrīvojumi uzskatāmi par riska faktoriem, kas jāņem vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 485/2008 ( 17 ) 2. panta 1. punkta izpildē.

Atbrīvojuma izmantotāji uzņēmēji min atļaujas numuru vienotajā administratīvajā dokumentā un konkrētajā maksājuma pieteikumā, kā noteikts šīs regulas 28. pantā.

4. Atkāpjoties no 3. punkta, gadījumos, kas paredzēti 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstis drīkst attiecīgo eksportētāju atbrīvot no pārvadājumu dokumentu uzrādīšanas par visu eksportu, uz kuru attiecas atļauja, ar nosacījumu, ka attiecīgajam eksportētājiem liek uzrādīt pārvadājumu dokumentus par vismaz 10 % no tādām eksporta deklarācijām vai par vienu gadā, atkarībā no tā, kuru vairāk, kas dalībvalstīm jāizraugās pēc Komisijas Regulā (EK) Nr. 1276/2008 ( 18 ) noteiktajiem kritērijiem.

5. Attiecībā uz šās regulas II pielikumā uzskaitītajām precēm gadījumos, kad eksporta deklarācija akceptēta ne vēlāk kā 2007. gada 30. septembrī, un par kurām eksportētājs nespēj iesniegt Regulas (EK) Nr. 612/2009 17. panta 1. punktā prasīto pierādījumu, preces uzskatāmas par ievestām trešā valstī, uzrādot pārvadājuma dokumenta kopiju, kuram jāpievieno vai nu viens no Regulas (EK) Nr. 612/2009 17. panta 2. punktā uzskaitītajiem dokumentiem, vai bankas dokuments, ko izdevuši atzīti starpnieki, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas apliecina, ka eksporta maksājums ir ieskaitīts kopā ar starpniekiem atvērtā eksportētāja kontā, vai maksājuma apstiprinājums.

6. Regulas (EK) Nr. 612/2009 27. panta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis ņem vērā 5. punktā izklāstītos noteikumus.







VII

NODAĻA

PIENĀKUMS PAZIŅOT

51. pants

1. Pirms katra mēneša desmitā datuma dalībvalstis paziņo Komisijai sekojošo:

▼C1

a) summas, kas izteiktas euro, par kurām kompensācijas sertifikāti atdoti atpakaļ iepriekšējā mēneša laikā saskaņā ar 41. panta 1. punktu un 2. punktu;

▼B

b) summas, kas izteiktas euro, par kurām iepriekšējā mēneša laikā ir konstatēts, ka 38. panta 1. punktā minētā pamatprasība nav izpildīta;

▼C1

c) kompensācijas sertifikāti, kas izteikti euro un izsniegti iepriekšējā mēneša laikā, kā minēts 36. pantā;

▼B

d) kompensācijas sertifikāti, kas izteikti euro un izsniegti iepriekšējā mēneša laika saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 47. pantu.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētie apjomi atšķirami pēc atsauces uz kompensācijas sertifikātu budžeta periodu, uz kuru tie attiecas.

2. Līdz katra gada 1. novembrim dalībvalstis paziņo Komisijai par kopīgajiem apjomiem, kas izteikti euro un kas piešķirti līdz tā gada 1. oktobrim kompensācijas sertifikātiem, kas izsniegti budžeta periodā, kas beidzās iepriekšējā kalendārā gada 30. septembrī.

52. pants

1. Ne vēlāk kā līdz mēneša beigām, kas seko kalendārā gada katram mēnesim, izmantojot datu apmaiņas sistēmu, kas zināma kā DEX, dalībvalstis paziņo Komisijai statistisko informāciju par šajā regulā noteiktajām precēm, par kurām iepriekšējā mēnesī piešķirta eksporta kompensācija un kuras uzrādītas sadalot tās pēc astoņu ciparu KN kodiem un par kurām ir šāda informācija:

a) tādu preču daudzumi, kas izteikti tonnās vai citās noteiktās mērvienībās;

b) apjomi, kas izteikti euro, par iepriekšējā mēnesī piešķirtajām eksporta kompensācijām par katru attiecīgo lauksaimniecības pamatproduktu;

c) daudzumi, kas izteikti tonnās, katram no lauksaimniecības pamatproduktiem, saistībā ar kuriem tiek piešķirtas kompensācijas.

2. Līdz katra gada 31. decembrim dalībvalstis informē Komisiju par kopējo kompensāciju summu, kas izteikta euro, un ko tās faktiski piešķīrušas tā paša gada budžeta periodā, kas ir beidzies 30. septembrī, attiecībā uz precēm, kuras eksportētas iepriekšējā gada budžeta periodā, kas ir beidzies 30. septembrī, un visu iepriekšējo budžeta periodu laikā, par kuriem iepriekš nebija ziņots, precizējot atbilstošos periodus.

3. Piemērojot 1. un 2. punktu, piešķirtā kompensācija ietver avansa maksājumus.

4. Līdz katra gada 31. decembrim dalībvalstis informē Komisiju par atmaksātajām kompensāciju kopsummām, kas izteiktas euro un nav izmaksātas pareizi, un kas tika atgūtas budžeta periodā, kas beidzās tā paša gada 30. septembrī, norādot atbilstošos budžeta periodus.

53. pants

Dalībvalstis ne vēlāk kā katra mēneša piektajā datumā paziņo Komisijai par piešķirtajiem kompensāciju apjomiem saskaņā ar 43. panta 1. punktu no sešpadsmitās dienas līdz iepriekšējā mēneša beigām un ne vēlāk kā līdz katra mēneša divdesmitajam datumam par piešķirtajiem kompensāciju apjomiem saskaņā ar 43. panta 1. punktu no attiecīgā mēneša pirmās līdz piecpadsmitajai dienai. Vajadzības gadījumā dalībvalstis informē Komisiju par to, ka tās nav piešķīrušas nekādus apjomus attiecīgajās dienās.

▼M2

53.a pants

1. Ja vienā no 29. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā minētajiem periodiem visiem I pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem piemērojamās kompensācijas piešķiršana ir apturēta, šāda kompensācija nav noteikta vai šādas kompensācijas apjoms ir vienāds ar nulli, tiek apturēts 30. pantā un 34. panta 2. punktā paredzētais dalībvalstu pienākums ziņot datus par minēto periodu.

2. Ja 51. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajos periodos nav izsniegts neviens kompensācijas sertifikāts, 51. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā paredzētais dalībvalstu pienākums ziņot datus tiek apturēts.

3. Ja nekur neparādās nekādi apjomi, 51. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 51. panta 2. punktā, 52. pantā un 53. panta pirmajā teikumā paredzētais pienākums paziņot datus un 53. panta otrajā teikumā paredzētais pienākums paziņot, ka nav piešķirti nekādi apjomi, tiek apturēts.

▼B







VIII

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

54. pants

Regulu (EK) Nr. 1043/2005 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas IX pielikumā.

55. pants

Šī regula stājas spēkā otrajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā attiecas uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2010. gada 8. jūlija sertifikātiem izmantošanai no 2010. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS







Pamatprodukti, kas minēti 1. pantā) KN kods Apraksts ex040210 19 Sausais piens, piens granulās vai citā cietā veidā, kas nesatur pievienotu cukuru vai citu saldinātājvielu, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (2. produktu grupa) ex040221 19 Piens pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, kura tauku saturs nepārsniedz 26 % no svara (3. produktu grupa) ex040410 02 līdz ex040410 16 Sausās sūkalas, sūkalas granulās vai citādā cietā veidā, kas nesatur pievienotu cukuru vai citu saldinātājvielu (1. produktu grupa) ex04 05 10 Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (6. produktu grupa) ex040700 30 Mājputnu olas ar čaumalu, svaigas vai konservētas, kas nav paredzētas inkubēšanai ex04 08 Olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, kas paredzēti lietošanai pārtikā, svaigi, kaltēti, saldēti vai citādi konservēti, nesaldināti 1001 10 00 Cietie kvieši 1001 90 99 Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums, izņemot kviešu un rudzu maisījumu sēklai 1002 00 00 Rudzi 1003 00 90 Mieži, izņemot miežus sēklai 1004 00 00 Auzas 1005 90 00 Kukurūza, izņemot kukurūzu sēklai ex10 06 30 Pilnīgi noslīpēti rīsi 1006 40 00 Šķeltie rīsi 1007 00 90 Graudu sorgo, izņemot hibrīdus sējai 1701 99 10 Baltais cukurs ex170219 00 Laktoze, kas sausā veidā satur 98,5 % tīra produkta 1703 Melase, kas iegūta, ekstrahējot vai rafinējot cukuru









II PIELIKUMS







Preces, par kurām var tikt izmaksātas eksporta kompensācijas un kas minētas 1. pantā KN kods Apraksts Lauksaimniecības produkti, par kuriem var piešķirt kompensāciju III: sk. III pielikumu Labība (1) Rīsi (2) Olas (3) Cukurs, melase vai izoglikoze (4) Piena produkti (5) 1 2 3 4 5 6 7 ex04 03 Paniņas, ieraudzēts piens un krējums, jogurts, kefīrs un citādi fermentēti vai skābpiena produkti, iebiezināti vai neiebiezināti, ar vai bez cukura vai citām saldinātājvielām un aromatizētājvielām, ar vai bez augļiem, riekstiem vai kakao: 0403 10 – jogurts: 0403 10 51 līdz 0403 10 99 – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: – – – aromatizēts X X X X – – – citāds: – – – – ar augļiem un/vai riekstiem X X X – – – – ar kakao piedevu X X X X 0403 90 – citādi 0403 90 71 līdz 0403 90 99 – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: – – – aromatizēts X X X X – – – citāds: – – – – ar augļiem vai riekstiem X X X – – – – ar kakao X X X X ex04 05 Sviests un citi no piena iegūti tauki un eļļas; sviesta pastas 0405 20 – sviesta pastas: 0405 20 10 – – ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet mazāk nekā 60 % X 0405 20 30 – – ar tauku saturu pēc svara 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % X ex07 10 Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): 0710 40 00 – cukurkukurūza – – vālīšu veidā X X – – graudu veidā III X ex07 11 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai 0711 90 30 – – – cukurkukurūza – – – – vālīšu veidā X X – – – – graudu veidā III X ex15 17 Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516: 1517 10 – margarīns, izņemot šķidro margarīnu: 1517 10 10 – – ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara X 1517 90 – citādi: 1517 90 10 – – ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara X 1702 50 00 – ķīmiski tīra fruktoze X ex17 04 Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas: 1704 10 – Košļājamā gumija ar vai bez cukura pārklājuma X X 1704 90 – citādi: 1704 90 30 – – baltā šokolāde X X X 1704 90 51 līdz 1704 90 99 – – citādi X X X X 1806 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu 1806 10 – kakao pulveris ar cukura vai citu saldinātāju piedevu – – saldināts tikai ar saharozi X X X – – citādi X X X X 1806 20 – citādi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg: – – šokolādes piena skaidiņas (KN kods 1806 20 70) X X X X – – citādi izstrādājumi apakšpozīcijā 1806 20 X X X X X 1806 31 00 un 1806 32 – citādi, brikešu, plāksnīšu vai tāfelīšu veidā X X X X X 1806 90 – citādi ex18 06 90 (11, 19, 31, 39, 50) – – šokolāde un šokolādes izstrādājumi; cukura konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji ar kakao piedevu, pagatavoti no cukura aizstājējiem X X X X X ex18 06 90 (60, 70, 90) – – uz maizes ziežami produkti ar kakao piedevu; izstrādājumi ar kakao piedevu, kas paredzēti dzērienu ražošanai; citādi X X X X ex19 01 Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: 1901 10 00 – pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai – – pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas KN pozīcijās 0401 līdz 0404, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk nekā 5 % no svara kakao, X X X X X – – citādi X X X X 1901 20 00 – maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai – – pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas KN pozīcijās 0401 līdz 0404, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk nekā 5 % no svara kakao, X X X X X – – citādi X X X X 1901 90 – citādi 1901 90 11 un 1901 90 19 – – iesala ekstrakts: X X – – Citi 1901 90 99 – – – citādi: – – – – pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas KN pozīcijās 0401 līdz 0404, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk nekā 5 % no svara kakao X X X X X – – – – citādi X X X X ex19 02 Mīklas (pastas) izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots – termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti: 1902 11 00 – – ar olu piedevu: – – – no cietajiem kviešiem un makaronu izstrādājumi, kas izgatavoti no citiem graudaugiem III X – – – citādi: X X 1902 19 – – citādi: – – – no cietajiem kviešiem un makaronu izstrādājumi, kas izgatavoti no citiem graudaugiem III X – – – citādi: X X 1902 20 – pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: 1902 20 91 un 1902 20 99 – – citādi: X X X X 1902 30 – citādi pastas izstrādājumi: X X X X 1902 40 – kuskuss 1902 40 10 – – nesagatavots: – – – no cietajiem kviešiem III – – – citāds X 1902 40 90 – – citādi X X X X 1903 00 00 Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā X 1904 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti; – nesaldināti, uzpūsti rīsi vai iepriekš vārīti rīsi – – ar kakao piedevu (6) X III X X X – – bez kakao piedevas X III X X – citādi, ar kakao piedevu (6) X X X X X – citādi X X X X 1905 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: 1905 10 00 – sausmaizītes X X X 1905 20 – piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi X X X X – saldie cepumi; vafeles 1905 31 – – saldie cepumi: X X X X 1905 32 – – vafeles X X X X 1905 40 – sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi: X X X X 1905 90 – citādi 1905 90 10 – – macas X 1905 90 20 – – dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi: X X 1905 90 30 – – – maizes izstrādājumi bez medus, olu, siera vai augļu piedevas, kuru cukura saturs sausnā nepārsniedz 5 % un tauku saturs sausnā arī nepārsniedz 5 % X 1905 90 45 līdz 1905 90 90 – – – citādi X X X X ex20 01 Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: 2001 90 – citādi 2001 90 30 – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata): – – – vālīšu veidā X X – – – graudu veidā III X 2001 90 40 – – jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes X X ex20 04 Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos 2004 10 – kartupeļi – – citādi: 2004 10 91 – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā X X X X 2004 90 – citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi 2004 90 10 – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata): – – – vālīšu veidā X X – – – graudu veidā III X ex20 05 Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos 2005 20 – kartupeļi 2005 20 10 – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā X X X X 2005 80 00 – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata): – – vālīšu veidā X X – – graudu veidā III X ex20 08 Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu: 2008 99 – – citādi: – – – bez spirta piedevas – – – – bez cukura piedevas 2008 99 85 – – – – – kukurūza, izņemot cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) – – – – – – vālīšu veidā X – – – – – – graudu veidā III 2008 99 91 – – – – – jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes X ex21 01 Kafijas, tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: – kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz šo ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: 2101 12 98 – – – citādi X X X 2101 20 – tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: 2101 20 98 – – – citādi X X X 2101 30 – grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: – – grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji 2101 30 19 – – – citādi X X – – grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti 2101 30 99 – – – citādi X X ex21 02 Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi neaktīvi vienšūnu organismi (izņemot vakcīnas, kas minētas pozīcijā 3002); gatavi cepamie pulveri: 2102 10 – aktīvie raugi 2102 10 31 un 2102 10 39 – – maizes raugs: X 2105 00 Saldējums vai cita veida ēdamais ledus, ar kakao piedevu vai bez tās: – ar kakao X X X X X – citādi X X X X ex21 06 Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: 2106 90 – citādi 2106 90 92 un 2106 90 98 – – citādi: X X X X 2202 Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009: 2202 10 00 – ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizētu minerālūdeni un gāzēto ūdeni X X 2202 90 – citādi 2202 90 10 – – kuros nav pozīcijās 0401–0404 minēto produktu vai tauku, kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajiem produktiem: – – – alus, kas ražots no iesala, ar faktisko alkoholisko stiprumu, kas nepārsniedz 0,5 tilp. %: III – – – citādi X X 2202 90 91 līdz 2202 90 99 – – citādi X X X 2205 Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām X X ex22 08 Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: 2208 20 – alkoholiski šķidrumi, kas iegūti destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas X 2208 30 – viskiji – – Izņemot burbonu ex220830 32 līdz 2208 30 88 – – – viskiji, izņemot Regulā (EK) Nr. 1670/2006 uzskaitītos X 2208 50 11 līdz 2208 50 19 – džins X 2208 50 91 līdz 2208 50 99 – Kadiķu degvīns X X 2208 60 – degvīns X 2208 70 – liķieri un uzlijas: X X X X 2208 90 – citādi 2208 90 41 – – – – ūzo, tarā ar tilpumu 2 litri vai mazāk X X 2208 90 45 – – – – – – – kalvadoss, tarā ar tilpumu 2 litri vai mazāk X 2208 90 48 – – – – – – – citi alkoholiskie dzērieni, kas destilēti no augļiem, tarā ar tilpumu 2 litri vai mazāk X 2208 90 52 – – – – – – – graudu degvīns, tarā ar tilpumu 2 litri vai mazāk X X 2208 90 56 – – – – – – – citādi, tarā ar tilpumu 2 litri vai mazāk X X 2208 90 69 – – – – – citi alkoholiski dzērieni, tarā ar tilpumu 2 litri vai mazāk X X X 2208 90 71 – – – – – alkoholiskie dzērieni, kas destilēti no augļiem, tarā ar tilpumu 2 litri un vairāk X 2208 90 77 – – – – – citādi, tarā ar tilpumu 2 litri un vairāk X X 2208 90 78 – – – – citi alkoholiskie dzērieni, tarā ar tilpumu 2 litri un vairāk X X X ex29 05 Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: 2905 43 00 – – mannīts III III 2905 44 – – D-glicīts (sorbīts): III III ex33 02 Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā: 3302 10 – izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: 3302 10 29 – – – – – citādi X X X 3501 Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes: 3501 10 – kazeīns: III 3501 90 – citādi 3501 90 10 – – kazeīna līmes X 3501 90 90 – – citādi: III ex35 02 Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no kopējās masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: – olu albumīns: 3502 11 – – žāvēts 3502 11 90 – – – citāds III 3502 19 – – citādi 3502 19 90 – – – citāds III 3502 20 – piena albumīni (Lactalbumins) 3502 20 91 un 3502 20 99 – – citādi III ex35 05 Dekstrīni un citādas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes, izņemot KN kodā 3505 10 50 minētās X X 3505 10 50 – – – esterificētas vai ēterificētas cietes X ex38 09 Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: 3809 10 – uz vielu ar cietes īpašībām bāzes X X ex38 24 Lietošanai gatavas saistvielas lietņu veidnēm un serdeņiem; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (arī produkti un preparāti, kas satur dabīgu produktu maisījumus), kas nav minēti vai iekļauti citur: 3824 60 – sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto III III (1) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļa. (2) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma II daļa. (3) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XIX daļa. (4) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma III daļa. (5) Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XVI daļa. (6) Kas satur ne vairāk kā 6 % kakao.









III PIELIKUMS







References daudzums, kā norādīts 11. pantā KN kods Apraksts Parastie kvieši Cietie kvieši Kukurūza Pilnībā lobīti gargraudu rīsi Pilnībā lobīti apaļgraudu rīsi Mieži Baltais cukurs Sūkalas (1. produktu grupa) Sausais vājpiens (2. produktu grupa) Olas čaumalās 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 0710 Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): 0710 40 00 – cukurkukurūza – – graudu veidā 100 (1) 0711 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: 0711 90 30 – – – cukurkukurūza – – – – graudu veidā 100 (1) 1902 Pastas izstrādājumi, arī vārīti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai pagatavoti ar citu paņēmienu, kā spageti, makaroni, nūdeles, lazanja, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: – termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti 1902 11 00 – – ar olu piedevu – – – no cietajiem kviešiem, kuri nesatur vai satur ne vairāk kā 3 % citu graudaugu no svara un kuru pelnu saturs sausnā no svara (2) – – – – nepārsniedz 0,95 % 160 (3) (4) – – – – pārsniedz 0,95 %, bet nepārsniedz 1,10 % 150 (3) (4) – – – – pārsniedz 1,10 %, bet nepārsniedz 1,30 % 140 (3) (4) – – – – kas pārsniedz 1,30 % 0 – – – citādi, no labības: – – – – kas pēc svara satur 80 % vai vairāk cieto kviešu un kuru pelnu saturs sausnā no svara (2): – – – – – nepārsniedz 0,87 % 32 128 (3) (4) – – – – – pārsniedz 0,87 %, bet nepārsniedz 0,99 % 30 120 (3) (4) – – – – – pārsniedz 0,99 %, bet nepārsniedz 1,15 % 28 112 (3) (4) – – – – – pārsniedz 1,15 % 0 0 – – – – kas pēc svara satur mazāk nekā 80 % cieto kviešu un kuru pelnu saturs sausnā no svara (2): – – – – – nepārsniedz 0,75 % 80 80 (3) (4) – – – – – pārsniedz 0,75 %, bet nepārsniedz 0,83 % 75 75 (3) (4) – – – – – pārsniedz 0,83 %, bet nepārsniedz 0,93 % 70 70 (3) (4) – – – – – pārsniedz 0,93 % 0 0 – – – citādi (izņemot no labības): sk. II pielikumu 1902 19 – – citādi (t. i., tādi, kas nesatur olas): – – – no cietajiem kviešiem, kuri nesatur vai satur ne vairāk kā 3 % citu graudaugu no svara un kuru pelnu saturs sausnā no svara: – – – – nepārsniedz 0,95 % 160 – – – – pārsniedz 0,95 %, bet nepārsniedz 1,10 % 150 – – – – pārsniedz 1,10 %, bet nepārsniedz 1,30 % 140 – – – – pārsniedz 1,30 % 0 – – – citādi, no labības: – – – – kas pēc svara satur 80 % vai vairāk cieto kviešu un kuru pelnu saturs sausnā no svara: – – – – – nepārsniedz 0,87 % 32 128 – – – – – pārsniedz 0,87 %, bet nepārsniedz 0,99 % 30 120 – – – – – pārsniedz 0,99 %, bet nepārsniedz 1,15 % 28 112 – – – – – pārsniedz 1,15 % 0 0 – – – – kas pēc svara satur mazāk nekā 80 % cieto kviešu un kuru pelnu saturs sausnā no svara: – – – – – nepārsniedz 0,75 % 80 80 – – – – – pārsniedz 0,75 %, bet nepārsniedz 0,83 % 75 75 – – – – – pārsniedz 0,83 %, bet nepārsniedz 0,93 % 70 70 – – – – – pārsniedz 0,93 % 0 0 – – – citādi (izņemot no labības): sk. II pielikumu 1902 40 – kuskuss: 1902 40 10 – – nesagatavots: – – – no cietajiem kviešiem, kuri nesatur vai satur ne vairāk kā 3 % citu graudaugu no svara un kuru pelnu saturs sausnā no svara (2): – – – – nepārsniedz 0,95 % 160 – – – – pārsniedz 0,95 %, bet nepārsniedz 1,10 % 150 – – – – pārsniedz 1,10 %, bet nepārsniedz 1,30 % 140 – – – – pārsniedz 1,30 % 0 – – – citāds (izņemot no cietajiem kviešiem): sk. II pielikumu 1902 40 90 – – citāds (sagatavots): sk. II pielikumu 1904 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti: 1904 10 – gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus: ex190410 30 – – no rīsiem: – – – nesaldināti uzpūsti rīsi 165 1904 20 – gatavi pārtikas produkti, kas iegūti no neapgrauzdētām graudu pārslām vai no neapgrauzdēto graudu pārslu un grauzdēto graudu pārslu maisījumiem vai no uzpūstiem graudiem ex190420 95 – – – no rīsiem – – – – nesaldināti uzpūsti rīsi 165 1904 90 – citādi ex190490 10 – – rīsi: – – – iepriekš vārīti