2013D0755 — LV — 01.01.2014 — 000.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES LĒMUMS 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013, p.1)





Labota ar:









▼B

PADOMES LĒMUMS 2013/755/ES

(2013. gada 25. novembris)

par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību

(“Lēmums par aizjūras asociāciju”)







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 203. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Šis lēmums aizstāj Padomes Lēmumu 2001/822/EK ( 1 ), ko piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim. Saskaņā ar Lēmuma 2001/822/EK 62. pantu Padomei ir jāparedz noteikumi turpmākai to principu piemērošanai, kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 198. līdz 202. pantā. (2) Padome savos 2009. gada 22. decembra secinājumos par ES attiecībām ar aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) aicināja Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu pārskatīt lēmumu par aizjūras asociāciju līdz 2012. gada jūlijam. Padome apstiprināja Komisijas priekšlikumu balstīt turpmāko partnerību starp Eiropas Savienību un AZT uz trīs galvenajiem pīlāriem: 1) konkurētspējas veicināšanu, 2) elastības stiprināšanu un neaizsargātības samazināšanu, kā arī 3) sadarbības un integrācijas veicināšanu starp AZT un pārējiem partneriem un kaimiņu reģioniem. (3) Komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu laikposmā no 2008. gada jūnija līdz oktobrim un ierosināja vairākas ievirzes jaunajam lēmumam par asociāciju. Minētās apspriešanās rezultāti tika apkopoti 2009. gada 6. novembra paziņojumā “Elementi jaunai partnerībai starp ES un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT)”. (4) LESD un tā sekundārie tiesību akti neattiecas uz to automātisku piemērošanu AZT, izņemot attiecībā uz virkni noteikumu, ar ko nepārprotami paredz pretējo. Lai arī tās nav trešās valstis, AZT neveido daļu no vienotā tirgus, tādēļ tām ir jāizpilda prasības, kas noteiktas trešām valstīm attiecībā uz tirdzniecību, jo īpaši izcelsmes noteikumi, veselības standarti un augu veselības standarti, kā arī aizsargpasākumi. (5) Īpašajām attiecībām starp Eiropas Savienību un AZT būtu jānovirzās no klasiskās attīstības sadarbības pieejas uz abpusēju partnerību, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību. Turklāt solidaritātei starp Savienību un AZT būtu jābalstās uz to unikālajām attiecībām un to piederību pie tās pašas “Eiropas ģimenes”. (6) Pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu AZT attīstībā varētu sekmēt, nostiprinot pilsoniskās sabiedrības organizācijas visās sadarbības jomās. (7) Ņemot vērā AZT ģeogrāfisko novietojumu, sadarbību starp tām un kaimiņvalstīm, neraugoties uz attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā esošā ikviena dalībnieka dažādo statusu attiecībā pret Savienības tiesību aktiem, būtu jāīsteno visu pušu interesēs, jo īpaši koncentrējoties uz kopēju interešu jomām un veicinot Savienības vērtības un standartus. Turklāt aizjūras zemes un teritorijas (AZT) attiecīgajos reģionos var darboties kā reģionāli izcilības mezgla punkti vai centri. (8) Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta AZT politika un stratēģijas kopējas intereses jomā, pamatojoties uz attiecīgās AZT īpašajām vajadzībām, potenciālu un izvēli. (9) Asociācijai būtu jācenšas nodrošināt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu kā galveno elementu ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai. (10) AZT ir sauszemes un jūras plaša bioloģiskā daudzveidība. Klimata pārmaiņas varētu ietekmēt AZT dabisko vidi un apdraud to ilgtspējīgu attīstību. Darbības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanas jomā, katastrofu riska mazināšana, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība un ilgtspējīgas enerģētikas veicināšana sekmētu pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu AZT. (11) Attiecībās starp Eiropas Savienību un AZT būtu jāatzīst, cik svarīga nozīme varētu būt AZT, tām veicinot Savienības saistību izpildi saskaņā ar daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā. (12) Ir svarīgi atbalstīt AZT to centienos panākt lielāku neatkarību no fosilajām degvielām, lai samazinātu to neaizsargātību pret pieeju degvielai un cenu svārstībām, tādējādi padarot ekonomiku stabilāku un mazāk neaizsargātu pret ārējiem satricinājumiem. (13) Savienība varētu palīdzēt AZT, lai samazinātu to neaizsargātību pret dabas katastrofām un atbalstītu darbības un pasākumus, ko tās veic šim nolūkam. (14) AZT nošķirtības ietekme veido šķērsli to konkurētspējai, un tādējādi ir svarīgi uzlabot AZT pieejamību. (15) Savienība un AZT atzīst to, cik nozīmīga ir izglītība un profesionālā izglītība, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību. (16) Turpmāka AZT ekonomikas un sociālā attīstība būtu savstarpēji jāatbalsta un tās mērķim būtu jābūt stiprināt konkurētspēju un AZT ekonomiku, kā arī sasniegt sociālo labklājību un integrāciju, jo īpaši mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un personām ar invaliditāti. Šajā nolūkā sadarbībā starp ES un AZT būtu jāietver informācijas apmaiņa un labākā prakse attiecīgajās jomās, ieskaitot prasmju attīstību un sociālo aizsardzību, kā arī personu ar invaliditāti tiesību veicināšanu, ņemot vērā principus, kas noteikti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. Turklāt asociācijai starp Eiropas Savienību un AZT būtu jāsekmē pienācīgas kvalitātes darba veicināšana, tostarp labākās prakses sociālajā dialogā, kā arī pamata darba standartu ievērošana, vienlīdzīgas iespējas, nediskriminācija un pieejamība AZT un reģionos, kur tās atrodas. (17) Tūrisms varētu būt viena no Savienības un AZT sadarbības jomām. Sadarbības mērķim vajadzētu būt atbalstīt AZT iestāžu centienus gūt maksimālu labumu no vietējā, reģionālā un starptautiskā tūrisma un sekmēt, lai privātās finanses no Savienības un citiem avotiem ieplūstu aizjūras zemju un teritoriju (AZT) tūrisma attīstībā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai tūrismu, kā arī saudzīgu izturēšanos pret vidi integrēt iedzīvotāju sociālajā, kultūras un ekonomiskajā dzīvē. (18) Infekcijas slimību gadījumi AZT, piemēram, denges drudzis Karību jūras un Klusā okeāna reģionā un čikungunjas drudzis Indijas okeāna reģionā, var izraisīt ievērojamu negatīvu ietekmi uz veselību un ekonomiku. Papildus tam, ka epidēmijas samazina skarto populāciju ražīgumu, epidēmijas AZT varētu stipri ietekmēt tūrisma nozari, kas ir galvenais balsts daudzu AZT ekonomikai. Tā kā uz AZT ceļo liels skaits tūristu un migrējošo darba ņēmēju, AZT ir neaizsargātas pret infekcijas slimību ievešanu. Un otrādi, lielā ceļojošo cilvēku plūsma no AZT varētu būt slimību pārnēsātājs, ieviešot infekcijas slimības Eiropā. Tādējādi “droša tūrisma” nodrošināšana ir izšķiroši nozīmīgs faktors to AZT ekonomiku ilgtspējībai, kuras stipri paļaujas uz tūrismu. (19) Asociācijai starp Savienību un AZT būtu jāņem vērā un jāveicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšana. (20) Savienība atzīst, ka ir svarīgi izstrādāt aktīvāku sadarbību ar AZT attiecībā uz labas pārvaldību un cīņu pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, terorismu un korupciju. (21) Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstībā, sociālajā attīstībā un vides aizsardzībā. (22) Globālās pārmaiņas, kas atspoguļojas pastāvīgajā tirdzniecības liberalizācijas procesā, lielā mērā skar Savienību, AZT galveno tirdzniecības partneri, kā arī to ĀKK kaimiņvalstis un citus ekonomiskos partnerus. (23) AZT ir nestabila salām raksturīga vide, kam nepieciešama atbilstoša aizsardzība, arī attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu. Attiecībā uz radioaktīvajiem atkritumiem to nodrošina Euratom līguma 198. pants un attiecīgie sekundārie tiesību akti, izņemot attiecībā uz Grenlandi, uz ko Euratom līgums neattiecas. Attiecībā uz citiem atkritumiem jāprecizē, kuri Savienības noteikumi piemērojami AZT. (24) Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet ievērojot konkrētus nosacījumus, arī attiecībā uz izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, kam Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu ( 2 ), arī ievērojot nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai novērstu tirdzniecības pasākumu apiešanu un nodrošinātu kumulācijas vienošanās pareizu darbību. (25) Būtu jāatjaunina AZT izcelsmes apliecināšanas procedūras attiecīgo uzņēmēju un iestāžu interesēs AZT. Būtu arī attiecīgi jāatjaunina noteikumi par administratīvo sadarbību starp ES un AZT. (26) Būtu jānosaka administratīvās sadarbības metodes un iespēja uz laiku atsaukt preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai dažiem izstrādājumiem, kuru izcelsme ir AZT, ja tiek konstatēta krāpšana, pārkāpumi vai tas, ka sistemātiski netiek ievēroti noteikumi, kas attiecas uz izstrādājumu izcelsmi, vai netiek nodrošināta administratīvā sadarbība. Turklāt ir jānosaka pietiekami sīki izstrādāti drošības un uzraudzības noteikumi. Tas dotu iespēju AZT un Savienības kompetentajām iestādēm, kā arī uzņēmējiem paļauties uz skaidriem un pārredzamiem noteikumiem un procedūrām. Visbeidzot, tā ir kopēju interešu lieta – nodrošināt, ka tiek pareizi piemērotas procedūras un kārtība, kas ļauj AZT eksportēt preces uz Savienību bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām. (27) Ņemot vērā integrācijas mērķus un pasaules tirdzniecības attīstību pakalpojumu un uzņēmējdarbības jomā, ir jāatbalsta pakalpojumu tirgu attīstība un ieguldījumu iespējas, uzlabojot AZT pakalpojumu un ieguldījumu tirgus piekļuvi Savienības tirgum. Šajā ziņā Eiropas Savienībai būtu jāpiedāvā AZT pēc iespējas labāku režīmu, ko piedāvā jebkuram citam tirdzniecības partnerim, izmantojot visaptverošas lielākās labvēlības režīma klauzulas, vienlaikus nodrošinot elastīgākas iespējas AZT tirdzniecības attiecībām, ierobežojot procedūras, ko AZT piedāvā Savienībai, tādā mērogā, ko piedāvā citām lielākajām tirdzniecības valstīm. (28) Intelektuālā īpašuma tiesības ir svarīgs elements inovāciju veicināšanai un ir instruments, lai sekmētu ekonomikas un sociālo attīstību. Tās sniedz labumu valstīm, ļaujot tām aizsargāt jauninājumus un intelektuālo jaunrades darbu. To aizsardzība un izpilde palīdz atvieglot tirdzniecību, izaugsmi un ārvalstu ieguldījumu, kā arī cīnīties pret veselības un drošības apdraudējuma risku, ko rada viltoti produkti. AZT var gūt labumu no politikas par intelektuālā īpašuma tiesībām, jo īpaši saistībā ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un tehnoloģijas attīstību. (29) Sanitārie un fitosanitārie pasākumi un tehniskie šķēršļi tirdzniecībai var ietekmēt tirdzniecību un vajadzīgo sadarbību. Tirdzniecībai un ar to saistītajai sadarbībai būtu jāpievēršas arī konkurences politikas virzieniem un intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ietekmē tirdzniecības ieguvumu vienlīdzīgu sadali. (30) Lai nodrošinātu, ka AZT saskaņā ar labākajiem nosacījumiem var piedalīties Savienības iekšējā tirgū, kā arī reģionālajos, apakšreģionu un starptautiskajos tirgos, ir svarīgi attīstīt AZT spējas attiecīgajās jomās. Tās ietver cilvēkresursu un prasmju attīstību, mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, ekonomikas nozaru dažādošanu un atbilstoša tiesiskā regulējuma īstenošanu, lai panāktu uzņēmējdarbības vidi, kas veicina investīcijas. (31) Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu jāpalīdz veidot drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga, lai uzlabotu pasaules finanšu stabilitāti un atbalstītu ilgtspējīgu izaugsmi. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu ar Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu administratīvo resursu stiprināšanai, tostarp uzraudzības jomā. (32) Finansiālā palīdzība AZT jāpiešķir, pamatojoties uz vienotiem, pārredzamiem un efektīviem kritērijiem, ņemot vērā AZT vajadzības un sniegumu. Šādos kritērijos būtu jāņem vērā iedzīvotāju skaits, iekšzemes kopprodukta (IKP) līmenis, no Eiropas Attīstības fonda (EAF) sniegto iepriekšējo piešķīrumu līmenis un ierobežojumi AZT ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ. (33) Efektivitātes, vienkāršošanas un AZT iestāžu pārvaldības spēju atzīšanas interesēs AZT piešķirtie finanšu resursi jāpārvalda, pamatojoties uz abpusēju partnerību. Turklāt AZT iestādēm būtu jāuzņemas atbildība par to politikas virzienu formulēšanu un īstenošanu, par kuriem puses vienojušās kā par sadarbības stratēģijām. (34) Procedūras attiecībā uz finansiālo palīdzību deleģē jo īpaši AZT galveno atbildību par 11. EAF plānošanas un īstenošanas sadarbību. Sadarbību būtu jāīsteno galvenokārt saskaņā ar AZT teritoriālajiem noteikumiem, un tai būtu jāveido atbalsts plānoto darbību uzraudzībai, novērtēšanai un revīzijai. Plānošanas un īstenošanas procesā būtu jāņem vērā aizjūras zemju un teritoriju (AZT) ierobežotie administratīvie un cilvēkresursi. Turklāt ir jāprecizē, ka AZT ir tiesības uz dažādiem finansējuma avotiem. (35) AZT var piedalīties Eiropas teritoriālās sadarbības grupās (ETSG) ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 ( 3 ). Tādēļ attiecībā uz AZT reģionālā sadarbība var nozīmēt to dalību Eiropas teritoriālās sadarbības grupās (ETSG) saskaņā ar režīmu, ko piemēro dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. ETSG dalībnieki, kas ir aizjūras zemes un teritorijas (AZT), var būt tiesīgi saņemt reģionālu finansējumu. (36) Lai ņemtu vērā tehnoloģijas attīstību un izmaiņas tiesību aktos muitas jomā, pilnvaras pieņemt aktus, ar ko groza VI pielikuma papildinājumus, saskaņā ar LESD 290. pantu, būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Padomei. (37) Ar šo lēmumu Padomei būtu jāspēj radīt novatorisks risinājums visiem iepriekš minētajiem faktoriem, kas būtu reizē konsekvents un arī pielāgots dažādām situācijām. tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







PIRMĀ DAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR AIZJŪRAS ZEMJU UN TERITORIJU ASOCIĀCIJU AR EIROPAS SAVIENĪBU







1.

Nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Nolūks

1. Ar šo lēmumu izveido Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Savienību (“asociācija”), kas ir partnerība, kuras pamatā ir LESD 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē.

2. Asociācijas partneri ir Eiropas Savienība, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas.

2. pants

Teritoriālā piemērošana

Asociācija attiecas uz AZT, kas uzskaitītas LESD II pielikumā.

3. pants

Mērķi, principi un vērtības

1. Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai.

2. Asociācija tiecas sasniegt vispārējos mērķus, kas noteikti LESD 199. pantā, uzlabojot AZT konkurētspēju, stiprinot AZT elastību, samazinot to ekonomisko un ekoloģisko neaizsargātību un veicinot sadarbību starp tām un citiem partneriem.

3. Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas.

4. Sadarbības jomās, kas minētas šajā lēmumā, nav diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

5. Partneri savstarpēji atzīst tiesības, lai noteiktu to ilgtspējīgas attīstības politiku un prioritātes, lai noteiktu iekšzemes vides un darba aizsardzības līmeni un pieņemtu vai grozītu attiecīgos tiesību aktus un politikas virzienus saskaņā ar apņemšanos ievērot starptautiski atzītus standartus un nolīgumus. To darot, tās cenšas nodrošināt augsta līmeņa vides un darba aizsardzību.

6. Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai attīstībai un vides aizsardzībai.

4. pants

Asociācijas pārvaldība

Asociāciju pārvalda Komisija un AZT iestādes un, ja nepieciešams, tā dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, saskaņā ar attiecīgo institucionālo, tiesisko un finanšu kompetenci.

5. pants

Abpusējās intereses, papildināmība un prioritātes

1. Asociācija ir pamats politikas dialogam un sadarbībai savstarpējas intereses jautājumos.

2. Prioritāti piešķir sadarbībai savstarpējo interešu jomās, piemēram:

a) AZT ekonomiku dažādošana, tostarp to turpmāka integrācija pasaules un reģionālajā ekonomikā;

b) videi saudzīgas izaugsmes veicināšana;

c) dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība, tostarp bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana un ekosistēmu pakalpojumi;

d) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mazināšana;

e) katastrofu riska mazināšanas veicināšana;

f) pētniecības, inovācijas un zinātniskās sadarbības darbību veicināšana;

g) sociālo, kultūras un ekonomisko apmaiņu veicināšana starp AZT, kaimiņvalstīm un citiem partneriem.

3. Sadarbības savstarpējo interešu jomās mērķis ir veicināt AZT paļaušanos uz pašu spēkiem un AZT spēju formulēt, īstenot un uzraudzīt stratēģijas un politiku, kas izklāstīta 2. punktā.

6. pants

Asociācijas veicināšana

1. Lai stiprinātu savstarpējās attiecības, ES un AZT cenšas padarīt asociāciju zināmu pilsoņu vidū, jo īpaši veicinot saiknes un sadarbību starp iestādēm, akadēmiskajām aprindām, pilsonisko sabiedrību un uzņēmumiem no AZT, no vienas puses, un viņu partneriem Eiropas Savienībā, no otras puses.

2. AZT cenšas stiprināt un veicināt savas attiecības ar Savienību kopumā. Dalībvalstis atbalsta šos centienus.

7. pants

Reģionālā sadarbība, reģionālā integrācija un sadarbība ar citiem partneriem

1. Ievērojot šā lēmuma 3. pantu, asociācijas mērķis ir atbalstīt AZT centienus piedalīties attiecīgās starptautiskās, reģionālās un/vai apakšreģionālās sadarbības iniciatīvās, kā arī reģionālos vai apakšreģionālos integrācijas procesos saskaņā ar pašu mērķiem un mērķiem un prioritātēm, ko definējušas kompetentās AZT iestādes.

2. Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus.

3. Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma otrajā un trešajā daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. pantā, to kaimiņu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp sadarbības programmām, ko atbalsta ar dažādiem ES finanšu instrumentiem. Savienība cenšas AZT iesaistīt arī tad, kad norit dialogs ar to kaimiņvalstīm, neatkarīgi no tā, vai tās ir ĀKK valstis vai nav, un attiecīgajā gadījumā ar tālākajiem reģioniem.

4. Atbalsts AZT dalībai attiecīgajās reģionālajās integrācijas organizācijās jo īpaši ir vērsts uz:

a) attiecīgo reģionālo organizāciju un iestāžu, kuru locekles ir AZT, spēju veidošanu;

b) reģionālajām vai apakšreģionālajām iniciatīvām, piemēram, attiecībā uz nozaru reformu politikas īstenošanu sadarbības jomās, kas norādītas šā lēmuma otrajā un trešajā daļā;

c) AZT izpratni un zināšanām par reģionālo integrācijas procesu ietekmi dažādās jomās;

d) AZT līdzdalību reģionālo tirgu attīstībā saistībā ar reģionālās integrācijas organizācijām;

e) pārrobežu ieguldījumiem starp AZT un to kaimiņvalstīm.

8. pants

Dalība Eiropas teritoriālās sadarbības grupās

Piemērojot šā lēmuma 7. panta 1.līdz 3. punktu, ar sadarbības iniciatīvām vai citiem sadarbības veidiem saprot arī to, ka valdības iestādes, reģionālas un apakšreģionālas organizācijas, vietējās iestādes un attiecīgā gadījumā citas publiskas un privātas struktūras vai iestādes (tostarp sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji) no kādas AZT var piedalīties Eiropas teritoriālās sadarbības grupās (ETSG), ievērojot šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1082/2006 izklāstītos noteikumus un sadarbības pasākumu mērķus un saskaņā ar režīmu, ko piemēro dalībvalstij, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta.

9. pants

Īpašs režīms

1. Asociācija ņem vērā AZT atšķirības ekonomiskās attīstības ziņā un spēju pilnībā gūt labumu no reģionālās sadarbības un reģionālās integrācijas, kas minētas 7. pantā.

2. Izolētām AZT piemēro īpašu režīmu.

3. Lai panāktu, ka izolētas AZT spēj pārvarēt strukturālus un citus šķēršļus to attīstībai, šis īpašais režīms ņem vērā to īpašās grūtības, cita starpā, nosakot finanšu palīdzības apjomu un ar to saistītos nosacījumus.

4. AZT, kas uzskatāmas par izolētām, ir uzskaitītas I pielikumā.







2.

Nodaļa

Sadarbības dalībnieki

10. pants

Vispārīga pieeja

1. Asociācijas pamatā ir plašs dialogs un apspriedes par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Komisiju, un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB).

2. Vajadzības gadījumā AZT organizē dialogu un apspriešanos ar iestādēm un struktūrām, piemēram, ar:

a) kompetentām vietējām un citām publiskām iestādēm;

b) ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem;

c) jebkurām citām atbilstīgām struktūrām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, ar vides aizsardzības partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrām, kas veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību.

11. pants

Sadarbības dalībnieki

1. Sadarbības dalībnieki AZT ir:

a) AZT valsts iestādes;

b) vietējās iestādes AZT;

c) sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, sociālās, uzņēmējdarbības, darba devēju un arodbiedrību asociācijas, un vietējās, valsts vai starptautiskās nevalstiskās organizācijas;

d) reģionālās un apakšreģionālās organizācijas.

2. Dalībvalstis, ar kurām AZT ir saistītas, informē Komisiju trīs mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā par valdības un vietējām iestādēm, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

12. pants

Nevalstisko dalībnieku pienākumi

1. Nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas.

2. Nevalstiskos dalībniekus, kuriem ir tiesības piedalīties projektu vai programmu decentralizētajā pārvaldībā, nosaka, vienojoties AZT iestādēm, Komisijai un dalībvalstij, ar kuru AZT ir saistīta, ņemot vērā attiecīgo jautājumu, to pieredzi un darbības jomu. Noteikšanas procesu katrā AZT īsteno kā daļu no plaša dialoga un apspriedēm, kas minētas 10. pantā.

3. Asociācijas mērķis ir veicināt AZT centienus stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši to izveidi un attīstību, un izstrādāt pasākumus, kas nepieciešami, lai ļautu tām iesaistīties attīstības stratēģiju un programmu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā.







3.

Nodaļa

Asociācijas iestāžu sistēma

13. pants

Dialoga pamatprincipi

1. Savienība, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri iesaistās visaptverošā un politiskā dialogā.

2. Dialogu vada, pilnībā ievērojot Savienības, AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, attiecīgās institucionālās, tiesiskās un finanšu pilnvaras. Dialogs notiek elastīgi: tas var būt formāls vai neformāls, atbilstošā līmenī vai formātā un vadīts saskaņā ar 14. pantā minēto satvaru.

3. Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā.

4. Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu asociācijas mērķus.

14. pants

Asociācijas struktūras

1. Asociācija izveido šādas dialoga struktūras:

a) AZT un ES dialoga forums (“AZT un ES forums”) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus un Komisiju. Eiropas Parlamenta deputāti, EIB pārstāvji un tālāko reģionu pārstāvji vajadzības gadījumā ir saistīti ar AZT un ES forumu;

b) Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes organizē vismaz četras reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma;

c) savstarpēji vienojoties AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Komisijai, darba grupas, kas darbojas kā padomdevējas, izveido, lai asociāciju īstenotu tādā veidā, kas ir piemērots apspriežamajiem jautājumiem. Šīs darba grupas var sasaukt pēc Komisijas, kādas dalībvalsts vai kādas AZT lūguma. Tās nodrošina tehniskas diskusijas par jautājumiem, kas īpaši attiecas uz AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, papildinot darbu, kas ir paveikts AZT un ES forumā un/vai trīspusējās apspriedēs.

2. Komisija vada AZT un ES forumu, trīspusējās apspriedes un darba grupas un nodrošina to sekretariātu.







OTRĀ DAĻA

SADARBĪBAS JOMAS ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI ASOCIĀCIJAS IETVAROS







1.

Nodaļa

Vides jautājumi, klimata pārmaiņas un katastrofu riska mazināšana

15. pants

Vispārīgie mērķi un principi

Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu un katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz:

a) atbalstu AZT centieniem, lai definētu un īstenotu politiku, stratēģijas, darbības plānus un pasākumus;

b) atbalstu AZT centieniem saistībā ar integrāciju reģionālajos tīklos un iniciatīvās;

c) ilgtspējīgu resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu un ekonomikas izaugsmes nošķiršanu no vides degradācijas; un

d) atbalstu, lai aizjūras zemes un teritorijas (AZT) darbotos kā reģionāli izcilības mezgla punkti vai centri.

16. pants

Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīga pārvaldība un saglabāšana

Asociācijas kontekstā sadarbība bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgas pārvaldības un saglabāšanas jomā var attiekties uz:

a) jūras un sauszemes aizsargājamo teritoriju efektīvas pārvaldības izveides veicināšanu un pašreizējo aizsargājamo zonu uzlabotu pārvaldību;

b) jūras un sauszemes resursu ilgtspējīgas pārvaldības sekmēšanu, kas palīdz aizsargāt sugas, dzīvotnes un ekosistēmu funkcijas ārpus aizsargājamām teritorijām, it īpaši apdraudētas, viegli ietekmējamas un retas sugas;

c) jūras un sauszemes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas nostiprināšanu: i) risinot plašāku ekosistēmu klimata pārmaiņu problēmu, saglabājot veselīgu un piemēroties spējīgu ekosistēmu un veicinot zaļās infrastruktūras un pieejas, kas balstītas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kas bieži vien sniedz daudzveidīgus labumus; ii) nostiprinot spējas vietējā, reģionālajā un/vai starptautiskā mērogā, veicinot informācijas apmaiņu, zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp visām ieinteresētajām personām, ietverot valsts iestādes, zemes īpašniekus, privāto sektoru, pētniekus un pilsonisko sabiedrību; iii) stiprinot esošās dabas saglabāšanas programmas un saistītus centienus aizsardzības zonās un ārpus tām; iv) paplašinot zināšanu bāzi un papildinot trūkstošās zināšanas, tostarp nosakot ekosistēmu funkciju un pakalpojumu vērtību;

d) reģionālas sadarbības veicināšanu un atvieglošanu, lai pievērstos tādiem jautājumiem kā invazīvas svešzemju sugas vai klimata pārmaiņu ietekme;

e) mehānismu izstrādāšanu, lai līdzsvarotu resursus, tostarp maksājumus par ekosistēmu pakalpojumiem.

17. pants

Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana

Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, tostarp uz mežu nozīmi vides aizsardzībā pret eroziju un pārtuksnešošanos, un uz apmežošanu un kokmateriālu eksporta pārvaldību.

18. pants

Integrētas piekrastes zonas pārvaldība

Asociācijas kontekstā sadarbība integrētas piekrastes teritorijas pārvaldības jomā var attiekties uz:

a) atbalstu AZT centieniem virzībā uz jūras un piekrastes zonu efektīvu ilgtspējīgu pārvaldību, nosakot stratēģiskas un integrētas pieejas jūras un piekrastes teritoriju plānošanai un pārvaldībai;

b) ekonomikas un sociālo darbību, piemēram, zivsaimniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta un lauksaimniecības saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi.

19. pants

Jūrlietas

Asociācijas kontekstā sadarbība jūrlietu jomā var attiekties uz:

a) dialoga stiprināšanu par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses minētajā jomā;

b) zināšanu veicināšanu par jūru un biotehnoloģiju, okeāna enerģiju, jūras uzraudzību, piekrastes zonas apsaimniekošanu un ekosistēmu pārvaldību;

c) integrētas pieejas veicināšanu starptautiskā līmenī.

20. pants

Zivju krājumu ilgtspējīga pārvaldība

1. Asociācijas kontekstā sadarbība zivju krājumu ilgtspējīgas pārvaldības jomā pamatojas uz šādiem principiem:

a) apņemšanos īstenot atbildīgu zivsaimniecības pārvaldību un zvejas praksi;

b) atturēšanos no pasākumiem vai darbībām, kas ir pretrunā zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas principiem;

c) neskarot esošos vai turpmākus divpusējos zvejniecības partnerības nolīgumus starp Savienību un AZT, Savienības un AZT mērķis ir regulāri savstarpēji apspriesties par dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību un apmainīties ar informāciju par resursu pašreizējo stāvokli asociācijas attiecīgajās struktūrās, kā noteikts 14. pantā.

2. Sadarbība 1. punktā minētajā jomā var attiekties uz:

a) labas pārvaldības, labākās prakses un atbildīgas zivsaimniecības pārvaldības aktīvu veicināšanu zivju krājumu saglabāšanā un ilgtspējīgā apsaimniekošanā, tostarp attiecībā uz zivju krājumiem, par kuriem ir kopēja interese, un tiem, ko pārvalda reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas;

b) dialogu un sadarbību attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, tostarp pasākumiem, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un efektīvi sadarbotos ar reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām un to iekšienē. Dialogs un sadarbība ietver kontroles un inspekcijas shēmas, stimulus un saistības zivsaimniecības un piekrastes vides efektīvākai pārvaldībai ilgtermiņā.

21. pants

Ūdens resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

1. Asociācijas kontekstā Savienība un AZT var sadarboties ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas jomā, izmantojot ūdens resursu politiku un institūciju veidošanu, aizsargājot ūdens resursus, piegādājot ūdeni lauku un pilsētu apvidos mājsaimniecību, rūpniecības vai lauksaimniecības mērķiem, to uzglabājot, veicot ūdens resursu izplatīšanu un pārvaldību, kā arī notekūdeņu apsaimniekošanu.

2. Ūdens piegādes jomā un dezinficēšanas nozarē tajos apgabalos, kur pakalpojums nav pietiekami nodrošināts, un tajos, kuri ir īpaši pakļauti dabas katastrofām, īpašu uzmanību pievērš pieejai dzeramā ūdens piegādes un dezinficēšanas pakalpojumiem, kas dod tiešu ieguldījumu cilvēkresursu attīstībā, uzlabojot veselības stāvokli un paaugstinot produktivitāti.

3. Sadarbību šajās jomās vada pēc principa, ka pastāvīgā vajadzība paplašināt ūdens apgādes un sanitārijas pamata pakalpojumus lauku un pilsētu iedzīvotājiem jārisina, ņemot vērā vides ilgstpējību.

22. pants

Atkritumu apsaimniekošana

Asociācijas kontekstā sadarbība atkritumu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz vislabākās vides prakses veicināšanu visās darbībās, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu, tostarp, atkritumu pārstrādes procesos vai citos reģenerācijas procesos, piemēram, enerģijas reģenerācijā un atkritumu apglabāšanā.

23. pants

Enerģētika

Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas enerģētikas jomā var attiekties uz:

a) enerģijas ražošanu, sadali un piekļuvi tai, jo īpaši uz ilgtspējīgas, no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas attīstību, veicināšanu, izmantošanu un glabāšanu;

b) enerģētikas politiku un noteikumiem, jo īpaši politikas virzienu formulēšanu un noteikumu pieņemšanu, kas garantē pieejamas un ilgtspējīgas enerģijas tarifus;

c) enerģijas efektivitāti, jo īpaši energoefektivitātes standartu izstrādi un ieviešanu un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu dažādās jomās (rūpniecības, tirdzniecības, valsts nozarē un mājsaimniecībās), kā arī papildu izglītības un izpratnes veicināšanas darbībām;

d) transporta, jo īpaši, videi nekaitīgu sabiedriskā un privātā transporta līdzekļu veicināšanu un izmantošanu, piemēram, hibrīdu, elektrisko vai ūdeņraža transportlīdzekļu, automobiļu koplietošanu un velotransporta shēmām;

e) pilsētu plānošanu un būvniecību, jo īpaši augstu vides kvalitātes standartu un augstas energoefektivitātes veicināšanu un ieviešanu pilsētplānošanā un būvniecībā; un

f) tūrismu, jo īpaši pašpietiekamas energoapgādes (kas balstās uz atjaunojamo enerģiju) un/vai zaļā tūrisma infrastruktūru veicināšanu.

24. pants

Klimata pārmaiņas

Asociācijas kontekstā sadarbības klimata pārmaiņu jomā mērķis ir atbalstīt AZT iniciatīvas attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņu nelabvēlīgai ietekmei, un var attiekties uz:

a) faktu pamatojuma izstrādi, galveno draudu apzināšanu un teritoriālām, reģionālām un/vai starptautiskām darbībām, plāniem vai pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām vai lai mazinātu to nelabvēlīgo ietekmi;

b) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas integrāciju valsts politikā un stratēģijās;

c) statistikas datu un rādītāju izstrādi un noteikšanu, kas ir būtisks līdzeklis politikas izstrādē un īstenošanā; un

d) AZT dalības veicināšanu reģionālā un starptautiskā dialogā, lai sekmētu sadarbību, tostarp zināšanu un pieredzes apmaiņu.

25. pants

Katastrofu riska mazināšana

Asociācijas kontekstā sadarbība katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz:

a) katastrofu novēršanas un gatavības sistēmu, tostarp infrastruktūras, attīstību vai uzlabošanu, tostarp prognozēšanu un agrīnās brīdināšanas sistēmām, lai mazinātu katastrofu sekas;

b) zināšanu attīstību par pakļautību dabas katastrofām un pašreizējām reaģēšanas spējām AZT un reģionos, kuros tās atrodas;

c) katastrofu novēršanas esošo pasākumu stiprināšanu un sagatavošanos vietējā, valsts un reģionālā līmenī;

d) attiecīgo dalībnieku reaģēšanas spēju uzlabošanu, lai tās padarītu koordinētākas, efektīvākas un rezultatīvākas;

e) iedzīvotāju izpratnes veicināšanas un informācijas uzlabošanu par pakļautību riskiem, novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu katastrofas gadījumā, pienācīgu uzmanību veltot personu ar invaliditāti vajadzībām;

f) sadarbības stiprināšanu starp galvenajiem dalībniekiem, kas iesaistīti civilajā aizsardzībā; un

g) AZT dalības veicināšanu reģionālajās, Eiropas un/vai starptautiskajās struktūrās, lai būtu iespējams precīzāk regulāri apmainīties ar informāciju un ciešāk sadarboties starp dažādajiem partneriem katastrofas gadījumā.







2.

Nodaļa

Pieejamība

26. pants

Vispārīgie mērķi

1. Asociācijas kontekstā sadarbības pieejamības jomā mērķis ir:

a) nodrošināt AZT lielāku piekļuvi pasaules transporta tīkliem; un

b) nodrošināt AZT lielāku piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un pakalpojumiem.

2. Sadarbība saistībā ar 1. punktā minēto var ietvert:

a) politiku un institūciju veidošanu;

b) pārvadājumus pa autoceļiem, dzelzceļu, gaisu, jūras vai iekšzemes ūdensceļiem; un

c) uzglabāšanas iekārtas jūrā un lidostās.

27. pants

Jūras transports

1. Asociācijas kontekstā sadarbības jūras transporta jomā mērķis ir attīstīt un veicināt rentablus un efektīvus jūras transporta pakalpojumus AZT un var attiekties uz:

a) efektīvu jūras kravu pārvadājumu sekmēšanu par ekonomiski un komerciāli dzīvotspējīgām cenām;

b) AZT lielākas līdzdalības sekmēšanu starptautisko pārvadājumu pakalpojumos;

c) reģionālo programmu veicināšanu;

d) atbalstu vietējā privātā sektora iesaistei pārvadājumos; un

e) infrastruktūras attīstību.

2. Savienība un AZT veicina pārvadājumu drošību, apkalpju drošību un piesārņojuma novēršanu.

28. pants

Gaisa transports

Asociācijas kontekstā sadarbība gaisa transporta jomā var attiekties uz:

a) AZT gaisa transporta nozaru reformu un modernizāciju;

b) AZT gaisa transporta nozaru komerciālās dzīvotspējas un konkurētspējas veicināšanu;

c) privātā sektora ieguldījumu un līdzdalības veicināšanu; un

d) zināšanu un labas uzņēmējdarbības prakses apmaiņas veicināšanu.

29. pants

Gaisa transporta drošība

Asociācijas kontekstā sadarbības gaisa transporta drošības jomā mērķis ir atbalstīt AZT centienus izpildīt attiecīgos starptautiskos standartus un, cita starpā, var attiekties uz:

a) aeronavigācijas drošības sistēmu īstenošanu;

b) lidostu drošības īstenošanu un civilās aviācijas iestāžu spēju stiprināšanu pārvaldīt visus operatīvās drošības aspektus, kas ir to kontrolē; un

c) infrastruktūru attīstību un cilvēkresursiem.

30. pants

Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pakalpojumi

Asociācijas kontekstā sadarbības informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pakalpojumu jomā mērķis ir stimulēt AZT inovāciju, ekonomikas izaugsmi un ikdienišķus uzlabojumus gan privātpersonu, gan uzņēmumu dzīvē, tostarp veicinot pieejamību personām ar invaliditāti. Sadarbība īpaši ir vērsta uz to, lai uzlabotu AZT reglamentējošās spējas un var atbalstīt IKT tīklu un pakalpojumu paplašināšanu, izmantojot šādus pasākumus:

a) paredzamas normatīvās vides izveide, kas atbilst tehnoloģiju attīstībai, veicina izaugsmi un inovāciju un sekmē konkurenci un patērētāju aizsardzību;

b) dialogs par informācijas sabiedrības politikas dažādajiem aspektiem attiecībā uz informācijas sabiedrības veicināšanu un pārraudzību;

c) informācijas apmaiņa par standartiem un sadarbspējas jautājumiem;

d) sadarbības veicināšana IKT pētījumu jomā un uz IKT balstītu pētniecības infrastruktūru jomā;

e) pakalpojumu un lietojumu attīstība sfērās ar spēcīgu ietekmi uz sabiedrību.







3.

Nodaļa

Pētniecība un jauninājumi

31. pants

Sadarbība pētniecības un jauninājumu jomā

Asociācijas kontekstā sadarbība pētniecības un jauninājumu jomā var attiekties uz zinātni, tehnoloģijām, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, ar mērķi veicināt AZT ilgtspējīgu attīstību un sekmēt AZT kā reģionālu izcilības mezgla punktu un centru nozīmi, kā arī to rūpniecības konkurētspēju. Jo īpaši, sadarbība var attiekties uz:

a) dialogu, koordinēšanu un sinerģiju veidošanu starp AZT un Savienības politiku un iniciatīvām attiecībā uz zinātni, tehnoloģiju un inovāciju;

b) politikas un iestāžu veidošanu AZT un saskaņotām darbībām vietējā, valsts vai reģionālā līmenī, lai attīstītu zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu darbības un to piemērošanu;

c) sadarbību starp juridiskām personām no AZT, Savienības, dalībvalstīm un trešām valstīm;

d) atsevišķu AZT pētnieku, pētniecības iestāžu un juridisko personu no AZT līdzdalību sadarbības ietvaros, kas saistīta ar pētniecības un jauninājumu programmām Savienībā un ar Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (COSME); un

e) AZT pētnieku apmācību un starptautisko mobilitāti un apmaiņu.







4.

Nodaļa

Jaunatnes, izglītības, mācību, veselības, nodarbinātības un sociālā politika

32. pants

Jaunatne

1. Savienība nodrošina, ka fiziskas personas no AZT, kā noteikts 50. pantā, var piedalīties Savienības iniciatīvās par jaunatni tāpat kā dalībvalstu pilsoņi.

2. Asociācijas mērķis ir nostiprināt saites starp jauniešiem, kas dzīvo AZT un Savienībā, cita starpā, veicinot AZT jauniešu mācību mobilitāti un veicinot savstarpējo sapratni jauniešu vidū.

33. pants

Izglītība un mācības

1. Asociācijas kontekstā sadarbība izglītības un mācību jomā var attiekties uz:

a) augstas kvalitātes, iekļaujošas izglītības nodrošināšanu pamatskolās, vidējās un augstākās izglītības līmenī un profesionālās izglītības un apmācības jomā; un

b) atbalstu AZT, nosakot un īstenojot izglītības un profesionālās izglītības politiku.

2. Savienība nodrošina, ka fiziskas personas no AZT, kā noteikts 50. pantā, var piedalīties Savienības iniciatīvās par izglītību un profesionālo izglītību tāpat kā dalībvalstu pilsoņi.

3. Savienība nodrošina, ka izglītības iestādes un institūti no AZT var piedalīties ar izglītību saistītās sadarbības Savienības iniciatīvās, tāpat kā dalībvalstu izglītības un profesionālās mācību iestādes un institūti.

34. pants

Nodarbinātība un sociālā politika

1. Savienība un AZT uztur dialogu nodarbinātības un sociālās politikas jomā, lai veicinātu ekonomikas un sociālo attīstību AZT un veicinātu pienācīgu darbu AZT un reģionos, kuros tās atrodas. Šāda dialoga mērķis ir arī atbalstīt AZT iestāžu centienus izstrādāt politiku un tiesību aktus šajā jomā.

2. Dialogu galvenokārt veido informācijas un labas prakses apmaiņa attiecībā uz politiku un tiesību aktiem nodarbinātības un sociālās politikas jomā, kas ir savstarpējas intereses joma Savienībai un AZT. Šajā ziņā tādās jomās kā, piemēram, prasmju attīstība, sociālā aizsardzība, sociālais dialogs, vienlīdzīgas iespējas, nediskriminācija un pieejamība personām ar invaliditāti, tiek ņemti vērā darba drošības un veselības aizsardzības un citi darba standarti.

35. pants

Sabiedrības veselība

Asociācijas kontekstā sadarbības sabiedrības veselības jomā mērķis ir pastiprināt AZT spējas attiecībā uz uzraudzību, agrīnu atklāšanu un reaģēšanu uz infekcijas slimību uzliesmojumiem, īstenojot pasākumus, tostarp:

a) pasākumus, lai uzlabotu sagatavotību un reaģēšanas spējas pret pārrobežu veselības apdraudējumiem, piemēram, infekcijas slimībām, kurus būtu jāveic balstoties uz jau esošām struktūrām, un kuri būtu mērķtiecīgi jāattiecina uz neparedzētiem notikumiem;

b) spēju palielināšana, stiprinot sabiedrības veselības tīklus reģionālā līmenī, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp ekspertiem un veicina atbilstošu apmācību;

c) instrumentu un komunikācijas platformu izstrāde, kā arī e-mācību programmas, kas pielāgotas AZT īpašajām vajadzībām.







5.

Nodaļa

Kultūra

36. pants

Apmaiņa un dialogs kultūras jomā

1. Asociācijas kontekstā sadarbība kultūras apmaiņas un dialoga jomā var attiekties uz:

a) AZT pašpaļāvīgu attīstību, kas ir process, kurš vērsts uz cilvēkiem un sakņojas katras tautas kultūrā;

b) atbalstu politikai un pasākumiem, ko pieņēmušas kompetentās AZT iestādes, lai vairotu cilvēkresursus, paaugstinātu cilvēku pašu spējas un veicinātu viņu kultūras identitāti;

c) iedzīvotāju līdzdalību attīstības procesā;

d) kopējas izpratnes veidošanu un labāku informācijas apmaiņu kultūras un audiovizuālajos jautājumos, izmantojot dialogu.

2. Savienības un AZT sadarbības mērķis ir veicināt savstarpēju kultūras apmaiņu, izmantojot:

a) sadarbību starp visu partneru kultūras un radošajām nozarēm;

b) kultūras un radošu darbu un uzņēmēju aprites veicināšanu starp tām;

c) politikas sadarbību, lai veicinātu politikas izstrādi, inovācijas, auditorijas piesaisti un jaunus uzņēmējdarbības modeļus.

37. pants

Sadarbība audiovizuālajā nozarē

1. Asociācijas kontekstā sadarbības audiovizuālajā jomā mērķis ir veicināt otras Puses audiovizuālos darbus un var ietvert šādas darbības:

a) sadarbību un apmaiņu starp attiecīgajām apraides nozarēm;

b) audiovizuālo darbu apmaiņas veicināšanu;

c) informācijas apmaiņu un viedokļus par audiovizuālo un apraides politiku un regulatīvo sistēmu starp kompetentajām iestādēm;

d) apmeklējumu veicināšanu un piedalīšanos starptautiskos pasākumos viena otras teritorijā, kā arī trešās valstīs.

2. Audiovizuālajiem kopražojumiem ir tiesības gūt labumu no shēmas, lai veicinātu vietēja vai reģionāla rakstura kultūras saturu, kas izveidots Eiropas Savienībā, AZT un dalībvalstīs, ar kurām tās saistītas.

38. pants

Izpildītājmāksla

Asociācijas kontekstā sadarbība izpildītājmākslas jomā var attiekties uz:

a) intensīvāku izpildītājmākslinieku savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un izglītība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos, kultūras tīklu attīstīšana un veicināšana;

b) kopdarbu producēšanas veicināšanu starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un vienu vai vairākām AZT; un

c) starptautiskā teātra tehnoloģiju standartu izstrādes veicināšanu un teātra skatuves zīmju izmantošanu, tostarp iesaistot attiecīgās standartizācijas iestādes.

39. pants

Kultūras mantojuma un vēsturisko pieminekļu aizsardzība

Saistībā ar asociāciju materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma un vēsturisko pieminekļu jomā izvērstās sadarbības mērķis ir dot iespēju veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu, šim nolūkam:

a) atvieglojot ekspertu apmaiņu;

b) sadarbojoties profesionālās izglītības jomā;

c) informējot vietējo sabiedrību; un

d) konsultējoties par vēstures pieminekļu un aizsargātu telpu aizsardzību un par tiesību aktiem un to pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar kultūras mantojumu, jo īpaši tā integrēšanu sabiedrības dzīvē.







6.

Nodaļa

Cīņa pret organizēto noziedzību

40. pants

Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju

1. Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības jomā var ietvert:

a) jauninājumu attīstību un efektīvu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, tostarp sadarbību ar citām ieinteresētajām aprindām, piemēram, pilsonisko sabiedrību, cīnoties pret un novēršot organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju; un

b) atbalstu, lai palielinātu AZT politikas efektivitāti, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju, kā arī visu veidu narkotisko un psihotropo vielu ražošanu, izplatīšanu un tirdzniecību, novērstu un samazinātu narkotiku lietošanu un ar narkotikām saistītos kaitējumus, ņemot vērā starptautisko organizāciju paveikto darbu šajās jomās, cita starpā izmantojot: i) apmācību un spēju veidošanu, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju; ii) novēršanu, tostarp atkarīgu narkotiku lietotāju mācības, izglītību un veselības veicināšanu, ārstēšanu un rehabilitāciju, kā arī projektus atkarīgu narkotiku lietotāju reintegrācijai darbā un sociālajā vidē; iii) efektīvu izpildes pasākumu izstrādi; iv) tehnisku, finansiālu un administratīvu palīdzību attiecībā uz efektīvas politikas un tiesību aktu par cilvēku tirdzniecību izstrādi, jo īpaši informētības veicināšanas kampaņas, nodošanas mehānismus un cietušo aizsardzības sistēmas, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību; v) tehnisku, finansiālu un administratīvu palīdzību saistībā ar profilaksi, ārstēšanu un kaitējuma samazināšanu attiecībā uz narkotiku lietošanu; vi) tehnisko palīdzību, lai atbalstītu tiesību aktu izstrādi un politiku attiecībā uz seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu; un vii) tehnisko atbalstu un mācības, lai atbalstītu spēju pilnveidošanu un veicinātu atbilstību starptautiskajiem pretkorupcijas standartiem, jo īpaši tiem, kas izklāstīti ANO Pretkorupcijas konvencijā.

2. Asociācijas kontekstā AZT sadarbojas ar Savienību attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu saskaņā ar 70. un 71. pantu.







7.

Nodaļa

Tūrisms

41. pants

Tūrisms

Saistībā ar asociāciju sadarbība tūrisma jomā var aptvert:

a) ilgtspējīgas tūrisma politikas noteikšanai, pieņemšanai un izvēršanai paredzētus pasākumus;

b) ilgtspējīga tūrisma attīstībai un atbalstam paredzētus pasākumus un darbības;

c) pasākumus, kuru mērķis ir ilgtspējīgu tūrismu integrēt AZT iedzīvotāju sociālajā, kultūras un saimnieciskajā dzīvē.







TREŠĀ DAĻA

TIRDZNIECĪBA UN AR TO SAISTĪTA SADARBĪBA







I

SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

42. pants

Vispārīgie mērķi

Tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītās sadarbības starp ES un AZT vispārīgie mērķi ir:

a) veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību, izveidojot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Eiropas Savienību;

b) stimulēt AZT efektīvu integrāciju reģionālajās un pasaules ekonomikās un preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstību;

c) atbalstīt AZT, lai radītu labvēlīgu investīciju klimatu, lai atbalstītu AZT sociālo un ekonomisko attīstību;

d) veicināt globālās finanšu sistēmas stabilitāti, integritāti un pārredzamību, kā arī labu pārvaldību nodokļu jomā;

e) atbalstīt AZT ekonomiku diversifikācijas procesu;

f) atbalstīt AZT spējas izstrādāt un īstenot politiku, kas ir vajadzīga preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstībai šajās teritorijās;

g) atbalstīt AZT eksporta un tirdzniecības spējas;

h) atbalstīt AZT centienus, lai vajadzības gadījumā panāktu AZT vietējo tiesību aktu pieskaņošanu vai atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem;

i) sniegt iespējas mērķtiecīgai sadarbībai un dialogam ar Eiropas Savienību par tirdzniecību un ar to saistītajām jomām.







II

SADAĻA

PREČU UN PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAS REŽĪMS UN UZŅĒMĒJDARBĪBA







1.

Nodaļa

Preču tirdzniecības režīms

43. pants

Brīva piekļuve noteiktas izcelsmes precēm

1. AZT izcelsmes izstrādājumus Savienībā ieved bez ievedmuitas.

2. Noteiktas izcelsmes izstrādājumu jēdziens un ar to saistītās administratīvās sadarbības metodes izklāstītas VI pielikumā.

44. pants

Kvantitatīvie ierobežojumi un pasākumi ar līdzīgām sekām

1. AZT izcelsmes izstrādājumu importam Savienība nepiemēro nekādus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzīgām sekām.

2. Šā panta 1. punkts neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz sabiedrības morāles vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, uz cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas bagātību aizsardzības, vai rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem.

Šādus pirmajā daļā minētos aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot tirdzniecībā kā patvaļīgas vai neattaisnojamas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

45. pants

AZT pieņemtie pasākumi

1. Attiecībā uz izstrādājumu importu, kuru izcelsme ir Savienība, AZT iestādes var saglabāt vai ieviest tādus muitas nodokļus vai kvantitatīvus ierobežojumus, kādus tās uzskata par vajadzīgiem, ņemot vērā savas attiecīgās attīstības vajadzības.

2. Jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, AZT piešķir Savienībai režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro jebkurai tirdzniecības lielvalstij, kā definēts 4. punktā.

3. Šā panta 2. punkts neliedz AZT piešķirt konkrētām AZT vai citām jaunattīstības valstīm labvēlīgāku režīmu kā Savienībai.

4. Šajā sadaļā “tirdzniecības lielvalsts” ir jebkura attīstīta valsts vai jebkura valsts, kuras pasaules preču eksporta daļa pārsniedz 1 %, vai, neskarot 3. punktā noteikto, jebkuru valstu grupa, kuras pasaules preču eksporta daļa, darbojoties individuāli, kolektīvi vai ekonomikas integrācijas nolīguma ietvaros, kopā pārsniedz 1,5 %. Šiem aprēķiniem izmanto jaunākos pieejamos PTO oficiālos datus par vadošajiem eksportētājiem pasaules preču tirdzniecībā (neiekļaujot Savienības iekšējo tirdzniecību).

5. Līdz 2014. gada 2. aprīlim AZT iestādes iesniedz Komisijai muitas tarifus un kvantitatīvo ierobežojumu sarakstus, ko tās piemēro saskaņā ar šo lēmumu.

AZT iestādes arī paziņo Komisijai par visiem šo pasākumu turpmākiem grozījumiem, tiklīdz tos pieņem.

46. pants

Diskriminācijas aizliegums

1. Savienība nediskriminē AZT, un AZT nediskriminē dalībvalstis.

2. Saskaņā ar 65. pantu šajā lēmumā ietverto īpašo noteikumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punkta, 45. un 48., 49., 51. panta un 59. panta 3. punkta īstenošana nav uzskatāma par diskrimināciju.

47. pants

Atkritumu pārvietošanas nosacījumi

1. Atkritumu pārvadāšanu starp dalībvalstīm un AZT kontrolē saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem. Savienība atbalsta efektīvas starptautiskas sadarbības izveidošanu un attīstību šajā jomā dabas un veselības aizsardzības nolūkā.

2. Savienība aizliedz jebkādu tiešu vai netiešu atkritumu eksportu uz AZT, izņemot reģenerācijai paredzētu nebīstamo atkritumu eksportu, savukārt AZT iestādes aizliedz tiešu vai netiešu šādu atkritumu importu savā teritorijā no Savienības vai citām valstīm, neskarot īpašas starptautiskas saistības attiecībā uz šīm jomām, kas noslēgtas vai nākotnē tiks noslēgtas kompetentos starptautiskos forumos.

3. Attiecībā uz AZT, kas to konstitucionālā statusa dēļ nav Bāzeles konvencijas Līgumslēdzējas puses, to attiecīgās iestādes paātrina vajadzīgo starptautisko tiesību aktu un administratīvo noteikumu pieņemšanu, lai konkrētajās AZT īstenotu Bāzeles konvencijas noteikumus.

4. Turklāt dalībvalstis, ar kurām AZT saistītas, veicina AZT pieņemt vajadzīgos iekšējos tiesību aktus un administratīvos noteikumus, lai īstenotu šādus tiesību aktus:

a) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006 ( 4 ) šādi: — 40. pantu attiecībā uz atkritumu eksportu uz aizjūras zemēm vai teritorijām, — 46. pantu attiecībā uz atkritumu importu no aizjūras zemēm vai teritorijām;

b) Komisijas Regulu (EK) Nr. 1418/2007 ( 5 ); un

c) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/59/EK ( 6 ) saskaņā ar tās 16. pantā noteiktajiem pārņemšanas termiņiem.

5. Viena vai vairākas AZT un dalībvalsts, ar kuru tās saistītas, atkritumu eksportam no AZT uz šo dalībvalsti var piemērot savas valsts procedūras.

6. Šajā gadījumā dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, paziņo Komisijai par piemērojamajiem tiesību aktiem līdz 2014. gada 2. jūlijam, kā arī par jebkādiem turpmākiem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar šādus tiesību aktus.

48. pants

Preferenču pagaidu atcelšana

Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pamatoti šaubīties par to, ka šis lēmums tiek pareizi īstenots, Komisija sāk apspriesties ar attiecīgo AZT un dalībvalsti, ar kuru minētajai AZT ir īpašas attiecības, lai nodrošinātu šā lēmuma pareizu īstenošanu. Ja apspriešanās nedod savstarpēju pieņemamu risinājumu šā lēmuma īstenošanai, Savienība var uz laiku atsaukt attiecīgās AZT preferenču režīmu saskaņā ar VII pielikumu.

49. pants

Aizsargpasākumi un uzraudzības pasākumi

Lai nodrošinātu pareizu šā lēmuma īstenošanu, Savienība var uzņemties uzraudzības pasākumus vai aizsargpasākumus, kas izklāstīti VIII pielikumā.







2.

Nodaļa

Pakalpojumu tirdzniecības režīms un uzņēmējdarbība

50. pants

Definīcijas

Šajā nodaļā:

a) “fiziskas personas no AZT“ ir personas, kas dzīvo AZT un ir dalībvalsts pilsoņi vai kam piešķirts īpašs AZT juridisks statuss. Šī definīcija neskar tiesības, ko piešķir Savienības pilsonība LESD izpratnē;

b) “AZT juridiska persona” ir juridiska persona, kas AZT izveidota saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajā AZT, un kuras juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas šajā AZT teritorijā; ja juridiskajai personai AZT ir tikai juridiskā adrese vai centrālā administrācija, tā nav uzskatāma par AZT juridisko personu, ja vien tā veic darbības, kas ir faktiski un pastāvīgi saistīts ar šīs zemes vai teritorijas tautsaimniecību;

c) attiecīgās definīcijas, kas noteiktas ekonomikas integrācijas nolīgumos, kuri minēti 51. panta 1. punktā, attiecas uz režīmu starp Savienību un AZT.

51. pants

Vislabvēlīgākais režīms

1. Attiecībā uz pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmumu saimnieciskās darbības:

a) Savienība fiziskām un juridiskām personām no AZT piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro līdzīgām fiziskām un juridiskām personām no jebkuras trešās valsts, ar kuru Eiropas Savienība noslēdz vai ir noslēgusi ekonomikas integrācijas nolīgumu;

b) AZT Savienības fiziskajām un juridiskajām personām piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro līdzīgām fiziskajām un juridiskajām personām no jebkuras tirdzniecības lielvalsts, ar kuru tā ir noslēgusi ekonomikas integrācijas nolīgumu pēc 2014. gada 1. janvāra.

2. Šā panta 1. punktā paredzētie noteikumi neattiecas uz režīmu, ko piešķir:

a) saskaņā ar iekšējo tirgu, kas prasa pusēm būtiski saskaņot to tiesību aktus, lai novērstu nediskriminējošus šķēršļus uzņēmējdarbībai un pakalpojumu tirdzniecībai;

b) atbilstīgi pasākumiem, kas paredz kvalifikācijas atzīšanu, licences vai piesardzības pasākumus saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) VII pantu vai GATS pielikumu par finanšu pakalpojumiem. Tas neskar AZT īpašus pasākumus saskaņā ar šo pantu;

c) atbilstīgi starptautiskiem nolīgumiem vai kārtībai, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem;

d) atbilstīgi pasākumiem, kas gūst labumu no vislielākās labvēlības režīma atbrīvojuma, kas uzskaitīti sarakstā saskaņā ar GATS II panta 2. punktu.

3. AZT iestādes nolūkā veicināt vai atbalstīt vietējo nodarbinātību var pieņemt noteikumus, lai atbalstītu fiziskas personas un vietējos pasākumus. Šādā gadījumā AZT iestādes paziņo Komisijai par noteikumiem, ko tās pieņem, lai Komisija var informēt par to dalībvalstis.

52. pants

Profesionālās kvalifikācijas

Attiecībā uz tādām profesijām kā ārsts, zobārsts, vecmāte, vispārējās aprūpes māsa, farmaceits un veterinārārsts Padome saskaņā ar LESD 203. pantu pieņem profesionālo kvalifikāciju sarakstu tieši attiecībā uz AZT, un šīs kvalifikācijas jāatzīst dalībvalstīs.







III

SADAĻA

AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTAS JOMAS







1.

Nodaļa

Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība

53. pants

Vispārīga pieeja

Tirdzniecības un ar to saistītās sadarbības mērķis asociācijas ietvaros ir veicināt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Šajā kontekstā AZT iekšzemes vides vai darba tiesības un noteikumi nav jāpazemina, lai veicinātu tirdzniecību vai ieguldījumus.

54. pants

Vides un klimata pārmaiņu standarti tirdzniecībā

1. Tirdzniecības un ar to saistītās sadarbības mērķis asociācijas ietvaros ir uzlabot abpusēju atbalstu starp tirdzniecības un vides politiku un saistībām. Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītā sadarbība asociācijas ietvaros ņem vērā starptautiskās vides pārvaldības principus un daudzpusējos vides nolīgumus.

2. Tiecas izpildīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokola galveno mērķi. Sadarbība pamatojas uz tāda starptautiska klimata pārmaiņu jomas nolīguma izstrādi, kurš turpmāk būs juridiski saistošs, kurā būs iekļautas visu pušu saistības klimata pārmaiņu mazināšanai un kuru izstrādās saskaņā ar UNFCCC pušu konferencēs pieņemto lēmumu īstenošanu.

3. Pasākumus, lai īstenotu daudzpusējus vides nolīgumus, nepiemēro veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp partneriem vai slēptu tirdzniecības ierobežojumu.

55. pants

Darba standarti tirdzniecībā

1. Asociācijas mērķis ir veicināt tirdzniecību tā, lai tā radītu pilnīgu, ražīgu nodarbinātību un piedienīgu darbu visiem.

2. Tiek ievēroti un tiesību aktos un praksē īstenoti starptautiski atzīti svarīgākie nodarbinātības standarti, kas definēti attiecīgajās Starptautiskās darba organizācijas konvencijās. Šādi darba standarti ietver jo īpaši biedrošanās brīvības ievērošanu, tiesības uz koplīguma slēgšanu, visa veida piespiedu vai obligāta darba atcelšanu, bērnu darba smagāko formu izskaušanu, minimālo vecumu un nediskriminēšanu attiecībā uz nodarbinātību.

3. Uz darba pamatstandartu pārkāpumiem nevar atsaukties un tos nevar izmantot citādi, lai gūtu likumīgu salīdzinošu priekšrocību. Minētos standartus neizmanto protekcionisma nolūkā.

56. pants

Ilgtspējīga tirdzniecība zivsaimniecības produktu jomā

Lai veicinātu zivju krājumu ilgtspējīgu pārvaldību, asociācija var ietvert sadarbību attiecībā uz nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu. Sadarbības šajā jomā mērķis ir:

a) veicināt pasākumu īstenošanu, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un ar to saistīto tirdzniecību AZT;

b) veicināt sadarbību starp AZT un reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijām, jo īpaši attiecībā uz kontroles un inspekcijas shēmu attīstību un efektīvu īstenošanu, stimuliem un efektīvu zivsaimniecības un jūras ekosistēmu ilgtermiņa pārvaldības pasākumiem.

57. pants

Ilgtspējīga kokmateriālu tirdzniecība

Asociācijas kontekstā sadarbības kokmateriālu tirdzniecības jomā mērķis ir veicināt tirdzniecību ar likumīgi iegūtu koksni. Šāda sadarbība var ietvert dialogu par reglamentējošiem pasākumiem, kā arī informācijas apmaiņu par tirgus vai brīvprātīgiem pasākumiem, piemēram, meža sertifikāciju vai zaļā iepirkuma politiku.

58. pants

Tirdzniecības ilgtspējīga attīstība

1. Asociācijas kontekstā sadarbību ilgtspējīgas attīstības jomā var sasniegt:

a) atvieglojot un veicinot tirdzniecību un ieguldījumu vides preču un pakalpojumu jomā, tostarp ar vietējo tiesību aktu izstrādes un īstenošanas starpniecību, kā arī tādu preču jomā, kas palīdz uzlabot sociālos apstākļus AZT;

b) veicinot tirdzniecības šķēršļu atcelšanu vai ieguldījumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, jo īpaši klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, piemēram, ilgtspējīga atjaunojamā enerģija un energoefektīvi ražojumi un pakalpojumi, tostarp, pieņemot politikas pamatnostādnes, kas veicina labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošanu, un veicinot standartus, kas atbilst vides un ekonomikas vajadzībām un samazina tehniskos šķēršļus tirdzniecībai;

c) veicinot preču tirdzniecību, kas veicina sociālos apstākļus un videi draudzīgu praksi, tostarp preces, uz kurām attiecas brīvprātīgas ilgtspējas nodrošināšanas shēmas, piemēram, godīgas un ētiskas tirdzniecības shēmas, ekomarķējums un sertifikācijas shēmas ar dabas resursiem saistītiem produktiem;

d) veicinot starptautiski atzītus principus un pamatnostādnes uzņēmumu sociālās atbildības jomā un rosinot uzņēmumus, kas darbojas AZT teritorijā, tos īstenot;

e) apmainoties ar informāciju un labāko praksi uzņēmumu sociālās atbildības jomā.

2. Plānojot un īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi vai darba apstākļus, kas var ietekmēt tirdzniecību vai ieguldījumu, Savienība un AZT ņem vērā pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju un attiecīgos starptautiskos standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus, ieskaitot piesardzības principu.

3. Savienība un AZT piemēro pilnīgu pārredzamību, lai izstrādātu, ieviestu un īstenotu pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi un darba apstākļus, kas ietekmē tirdzniecību vai ieguldījumu.







2.

Nodaļa

Citas ar tirdzniecību saistītas jomas

59. pants

Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite

1. Maksājumiem brīvi konvertējamā valūtā maksājumu bilances norēķinu kontā starp Kopienas un AZT rezidentiem nepiemēro nekādus ierobežojumus.

2. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā dalībvalstis un AZT iestādes nepiemēro ierobežojumus brīvai kapitāla apritei saistībā ar tiešiem ieguldījumiem sabiedrībās, kas izveidotas saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts, zemes vai teritorijas tiesību aktiem, un nodrošina, ka līdzekļus, ko veido šie ieguldījumi, un visu peļņu, kas no tiem rodas, var saņemt un repatriēt.

3. Savienībai un AZT ir tiesības veikt pasākumus, kas minēti LESD 64., 65., 66., 75. un 215. pantā saskaņā ar tajos paredzētajiem nosacījumiem mutatis mutandis.

4. AZT iestādes, attiecīgā dalībvalsts vai Savienība nekavējoties informē viena otru par šiem pasākumiem un iesniedz grafiku to atcelšanai, tiklīdz iespējams.

60. pants

Konkurences politika

Konkurences traucējumu izskaušana, pienācīgi ņemot vērā katras AZT attīstības līmeni un ekonomiskās vajadzības, ietver vietējo, valstu un reģionālo noteikumu un politikas ieviešanu, ieskaitot kontroli un ar zināmiem nosacījumiem – aizliegumus attiecībā uz nolīgumiem starp uzņēmumiem, uz uzņēmumu asociāciju lēmumiem un uz saskaņotu darbību starp uzņēmumiem, kuru mērķis vai rezultāts ir konkurences novēršana, ierobežošana vai traucēšana. Šāds aizliegums attiecas arī uz viena vai vairāku uzņēmumu dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu Savienības vai AZT teritorijā.

61. pants

Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

1. Jānodrošina piemērots un efektīvs intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības līmenis, tostarp šo tiesību piemērošanas pasākumi, vajadzības gadījumā saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, lai mazinātu traucējumus un šķēršļus divpusējai tirdzniecībai.

2. Asociācijas kontekstā sadarbība šajā jomā var attiekties uz tiesību aktu un noteikumu sagatavošanu attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un izpildi, šādu tiesību ļaunprātīgas izmantošanas no tiesību subjektu puses un šo tiesību pārkāpšanas no konkurentu puses novēršanu un atbalstu reģionālajām iesaistītajām intelektuālā īpašuma organizācijām, kas iesaistītas izpildē un aizsardzībā, tostarp personāla apmācību.

62. pants

Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai

Asociācija var ietvert sadarbību tehnisko noteikumu jomā attiecībā uz precēm, standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, tirgus uzraudzību un kvalitātes nodrošināšanu, lai novērstu nevajadzīgus tehniskos šķēršļus tirdzniecībai starp Savienību un AZT un samazinātu atšķirības šajās jomās.

63. pants

Patērētāju aizsardzības politika, patērētāju veselības aizsardzība un tirdzniecība

Asociācijas kontekstā sadarbība patērētāju aizsardzības politikas patērētāju veselības aizsardzības un tirdzniecības jomā var ietvert tiesību aktu un noteikumu sagatavošanu patērētāju aizsardzības politikas un patērētāju veselības aizsardzības jomā, lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības šķēršļiem.

64. pants

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

Asociācijas kontekstā sadarbības sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā mērķis ir:

a) atvieglot tirdzniecību starp ES un AZT kopumā un starp AZT un trešām valstīm, vienlaikus aizsargājot cilvēku, dzīvnieku un augu veselību vai dzīvību saskaņā ar PTO Līgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (“PTO SFS līgums”);

b) risināt problēmas, ko rada sanitārie un fitosanitārie pasākumi;

c) nodrošināt pārredzamību attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībai starp Savienību un AZT;

d) veicināt pasākumu saskaņošanu ar starptautiskajiem standartiem saskaņā ar PTO SFS nolīgumu;

e) atbalstīt AZT efektīvu dalību organizācijās, kas nosaka sanitāros un fitosanitāros standartus;

f) veicināt apspriešanās ar un apmaiņu starp AZT un Eiropas iestādēm un laboratorijām;

g) izveidot un uzlabot AZT tehniskās spējas, lai īstenotu un uzraudzītu sanitāros un fitosanitāros pasākumus;

h) veicināt tehnoloģiju nodošanu sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā.

65. pants

Protekcionisma pasākumu aizliegums

1. un 2. nodaļas noteikumus neizmanto kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas tirdzniecības ierobežošanas līdzekļus.







3.

Nodaļa

Monetārie un nodokļu jautājumi

66. pants

Nodokļa atbrīvojuma klauzula

1. Neskarot 67. panta noteikumus, vislielākās labvēlības režīmu, kas piešķirts saskaņā ar šo lēmumu, nepiemēro nodokļu priekšrocībām, kuras dalībvalstis vai AZT iestādes piešķir vai nākotnē piešķirs, pamatojoties uz līgumiem par nodokļu dubultuzlikšanas novēršanu vai citiem nodokļu noteikumiem, vai vietējiem spēkā esošiem nodokļu likumiem.

2. Šā lēmuma noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz pieņemt vai īstenot jebkādus pasākumus, kuru mērķis ir izvairīties no nodokļu nemaksāšanas vai krāpšanas, ņemot vērā noteikumus līgumos par nodokļu dubultuzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos spēkā esošos nodokļu likumos.

3. Šā lēmuma noteikumi neliedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērot atšķirīgus nodokļu tiesību aktus nodokļu maksātājiem, kas atšķiras pastāvīgās dzīvesvietas vai kapitāla ieguldījuma vietas ziņā.

67. pants

Nodokļu un muitas režīms Savienības finansētiem līgumiem

1. AZT piemēro līgumiem, ko finansē ar Savienības nodokļu un muitas režīmiem, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, ko tās piemēro dalībvalstij, ar kuru AZT ir saistīta, vai dalībvalstīm, kurām ir piešķirts vislielākās labvēlības režīms, vai starptautiskām attīstības organizācijām, ar kurām tām ir attiecības, atkarībā no tā, kurš režīms ir vislabvēlīgākais.

2. Neskarot 1. punktu, Savienības finansētiem līgumiem piemēro šādus režīmus:

a) saņēmējā AZT līgumiem nepiemēro zīmognodevas vai reģistrācijas nodevas vai līdzīgus nodokļus, ja šādas maksas jau pastāv vai nākotnē tiks ieviestas; šos līgumus reģistrē saskaņā ar AZT spēkā esošajiem tiesību aktiem, un var iekasēt maksu par sniegtajiem pakalpojumiem;

b) peļņu un/vai ienākumus no līgumu izpildes apliek ar nodokļiem saskaņā ar saņēmējas AZT iekšējiem nodokļu noteikumiem, ja to fizisko personu vai juridisko personu, kas gūst peļņu un/vai ienākumus, pastāvīgā uzņēmējdarbības vieta ir šajā AZT, vai ja līguma izpildei vajadzīgi vairāk nekā seši mēneši;

c) uzņēmumi, kuriem būvdarbu līgumu izpildes vajadzībām jāieved iekārtas, pēc pašu vēlēšanās izmanto pagaidu ievešanas sistēmu, kā attiecībā uz šādām iekārtām noteikts saņēmējas AZT tiesību aktos;

d) profesionālas iekārtas, kas nepieciešamas pakalpojumu līgumā noteikto uzdevumu izpildei, uz laiku ieved saņēmējā AZT bez fiskāliem, ievedmuitas un muitas nodokļiem un citiem līdzvērtīgiem maksājumiem, ja šie nodokļi un maksājumi neveido atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem;

e) ievedumus saskaņā ar piegādes līgumiem ieved saņēmējā AZT bez muitas nodokļiem, ievedmuitas, nodevām vai līdzīgiem nodokļiem. Līgumu par izejvielu un materiālu piegādi, kuru izcelsme ir attiecīgajā AZT, slēdz, pamatojoties uz ražotāja cenu, kam var pieskaitīt tādus iekšējos nodokļus, kas var būt piemērojami šiem materiāliem AZT;

f) degviela, eļļošanas līdzekļi un ogļūdeņraža saistvielas un visi materiāli, ko izmanto, pildot līgumus par darbu izpildi, uzskatāmi par tādiem, kas pirkti vietējā tirgū, un tiem piemēro nodokļu režīmu saskaņā ar saņēmējā AZT spēkā esošiem tiesību aktiem;

g) personiskās lietošanas un mājsaimniecības priekšmetus, kas paredzēti lietošanai fiziskām personām, kas veic pakalpojumu līgumā, un viņu ģimenes locekļiem, izņemot personām, kas pieņemtas darbā uz vietas, atbrīvo no muitas nodokļiem vai ievedmuitas, nodevām un citiem līdzīgiem nodokļiem saskaņā ar saņēmējas AZT spēkā esošiem tiesību aktiem.

3. Visiem līgumiskajiem jautājumiem, kas nav ietverti 1. un 2. punktā, piemēro attiecīgās AZT tiesību aktus.







4.

Nodaļa

Tirdzniecības spēju attīstība

68. pants

Vispārīga pieeja

Lai nodrošinātu, ka AZT gūst maksimālo labumu no šā lēmuma noteikumiem un ka tās var piedalīties ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem Savienības iekšējā tirgū, kā arī reģionālajā, apakšreģionu un starptautiskajā tirgū, asociācijas mērķis ir sekmēt AZT tirdzniecības spējas:

a) palielinot AZT ekonomikas elastīgumu, paļaušanos uz pašu spēkiem un konkurētspēju, dažādojot piedāvājumu un paaugstinot AZT preču un pakalpojumu vērtību un apjomu, kā arī stiprinot AZT spēju piesaistīt privāto ieguldījumu ekonomiskās darbības dažādās nozarēs;

b) uzlabojot sadarbību preču un pakalpojumu tirdzniecības un nodibinājumu jomā starp AZT un kaimiņos esošajām valstīm.

69. pants

Tirdzniecības dialogs, sadarbība un spēju attīstība

Asociācijas kontekstā tirdzniecības dialoga, sadarbības un spēju attīstības iniciatīvas var ietvert:

a) AZT spēju stiprināšanu, lai definētu un īstenotu politiku, kas vajadzīga preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstībai;

b) AZT centienu veicināšanu attiecībā uz piemērotu tiesisko, regulatīvo un institucionālo sistēmu, kā arī vajadzīgo administratīvo procedūru, ieviešanu;

c) privātā sektora attīstības, jo īpaši MVU, veicināšanu;

d) tādu tirgus un ražojumu attīstības, tostarp produktu kvalitātes uzlabošanas veicināšanu;

e) cilvēkresursu un profesionālo prasmju attīstības sekmēšanu, kas attiecas uz tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem;

f) uzņēmējdarbības starpnieku spēju pilnveidošanu sniegt AZT uzņēmumiem pakalpojumus, kas attiecas uz to eksporta darbību, piemēram, tirgus izpēti;

g) tādas uzņēmējdarbības vides, kas veicina ieguldījumu, veicināšanu.







5.

Nodaļa

Sadarbība finanšu pakalpojumu un nodokļu jautājumos

70. pants

Sadarbība starptautisko finanšu pakalpojumu jomā

Lai veicinātu pasaules finanšu sistēmas stabilitāti, integritāti un pārredzamību, asociācija var ietvert sadarbību starptautisko finanšu pakalpojumu jomā. Šāda sadarbība var attiekties uz:

a) ieguldītāju un citu finanšu pakalpojumu patērētāju efektīvu un atbilstīgu aizsardzību;

b) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu;

c) sadarbības veicināšanu starp dažādiem finanšu sistēmas dalībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudzības iestādēm;

d) neatkarīgu un efektīvu mehānismu izveidi, lai veiktu finanšu pakalpojumu uzraudzību.

71. pants

Tiesiskā regulējuma saskaņošana finanšu pakalpojumu jomā

Savienība un AZT veicina tiesiskā regulējuma konverģenci ar atzītiem starptautiskiem standartiem attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, tostarp šādiem: Bāzeles komitejas “Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”, Starptautiskās Apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas “Apdrošināšanas galvenie principi”, Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, ESAO “Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos”, G20 “Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā”, Finanšu stabilitātes padomes “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti” un Finanšu darbības uzdevumu grupas “Starptautiskie standarti cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu un izplatīšanu – Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumi”.

Ja tas ir lietderīgi, vai pēc attiecīgās AZT lūguma Savienība un AZT var censties veicināt AZT tiesību aktu lielāku saskaņotību ar Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā.

72. pants

Sadarbība starp regulatīvajām un uzraudzības iestādēm

Savienība un AZT veicina sadarbību starp attiecīgajām regulatīvajām un uzraudzības iestādēm, tostarp informācijas apmaiņu, zināšanu apmaiņu par finanšu tirgiem un citus šādus pasākumus. Īpašu uzmanību pievērš šādu iestāžu administratīvo spēju attīstīšanai, cita starpā, izmantojot personāla apmaiņas un kopīgas mācības.

73. pants

Sadarbība nodokļu jautājumos

Savienība un AZT veicina sadarbību nodokļu jomā, lai atvieglotu likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādātu pasākumus, lai varētu efektīvi īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, tostarp pārredzamību, informācijas apmaiņu un godīgu nodokļu konkurenci.







CETURTĀ DAĻA

ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS INSTRUMENTI







1.

Nodaļa

Vispārīgie noteikumi

74. pants

Vispārīgie mērķi

Savienība palīdz sasniegt asociācijas vispārīgos mērķus, nodrošinot:

a) adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību, lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus;

b) ilgtermiņa finansējumu, lai veicinātu privātā sektora izaugsmi.

75. pants

Definīcijas

Šajā daļā piemēro šādas definīcijas:

a) “plānojamais atbalsts” ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts no Eiropas Attīstības fonda, lai finansētu teritoriālas vai reģionālas stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos;

b) “plānošana” ir organizēšanas, lēmumu pieņemšanas un indikatīvu finanšu resursu piešķiršanas process, kas paredzēts, lai daudzgadu laikposmā apgabalā, kas minēts šā lēmuma otrajā daļā, īstenotu darbību, lai sasniegtu asociācijas mērķus AZT ilgtspējīgai attīstībai;

c) “plānošanas dokuments” ir dokuments, kurā izklāstītas AZT stratēģijas, prioritātes un pasākumi, kā arī izklāstīti AZT mērķi un uzdevumi AZT ilgtspējīgai attīstībai efektīvā un rezultatīvā veidā, lai sasniegtu asociācijas mērķus;

d) “attīstības plāni”, kas minēti 83. pantā, ir tādu saskaņotu pasākumu kopums, kas definēti un ko finansē tikai AZT saskaņā ar to pašu politikas virzieniem un attīstības stratēģijām, un tie, par ko panākta vienošanās starp AZT un dalībvalsti, ar kuru tā ir saistīta;

e) “teritoriāls piešķīrums” ir summa, kas piešķirta atsevišķām AZT attiecībā uz plānojamo atbalstu no Eiropas attīstības fonda, lai finansētu teritoriālās stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos;

f) “reģionālais piešķīrums” ir summa, kas piešķirta plānojamajam atbalstam no Eiropas Attīstības fonda, lai finansētu reģionālās sadarbības stratēģijas vai tematiskās prioritātes, kas ir kopīgas vairākām AZT un izklāstītas plānošanas dokumentos;

g) “finansēšanas lēmums” ir tiesību akts, ko Komisija pieņēmusi, norādot informāciju par Savienības finanšu ieguldījumu, un ar ko pilnvaro piešķirt finansiālu atbalstu no Eiropas Attīstības fonda.

76. pants

Finanšu sadarbības principi

1. Savienības finansiālās palīdzības pamatā ir partnerības, piederības, teritoriālo sistēmu saskaņošanas, papildināmības un subsidiaritātes princips.

2. Darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, var būt plānojamais vai neplānojamais atbalsts.

3. Savienības finansiālais atbalsts ir:

a) jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās ģeogrāfiskās, sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu;

b) jānodrošina tā, ka resursu plūsmas īsteno regulāri un paredzami;

c) elastīgs un pielāgots katras AZT situācijai; un

d) jāveic, pilnībā ņemot vērā katra partnera attiecīgās institucionālās, tiesiskās un finansiālās pilnvaras.

4. Attiecīgās AZT iestādes ir atbildīgas par īstenošanas darbībām, neskarot Komisijas pilnvaras, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību Savienības līdzekļu izmantošanā.







2.

Nodaļa

Finanšu līdzekļi

77. pants

Finansēšanas avoti

AZT ir atbilstīgas šādiem finansējuma avotiem:

a) līdzekļiem, kas piešķirti AZT saskaņā ar Iekšējo nolīgumu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, ar ko izveido 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF);

b) Savienības programmām un instrumentiem, kas paredzēti Savienības vispārējā budžetā; un

c) fondiem, ko EIB pārvalda EIB pašu resursu ietvaros, un resursiem, kas piešķirti EAF ieguldījumu mehānismam saskaņā ar noteikumiem Iekšējā nolīgumā starp Savienības dalībvalstīm, ar ko izveido 11. EAF ( 7 ) (“11. EAF iekšējais nolīgums”).







3.

Nodaļa

Īpaši noteikumi finansiālajai palīdzībai saskaņā ar 11. EAF

78. pants

Priekšmets un darbības joma

Saskaņā ar stratēģiju un prioritātēm, ko noteikusi attiecīgā AZT vietējā vai reģionālā līmenī, un neskarot humāno un ārkārtas palīdzību, finanšu atbalstu var sniegt šādām darbībām, kas palīdz sasniegt šajā lēmumā noteiktos mērķus:

a) nozaru politikai un reformām, kā arī ar tām saskanīgiem projektiem;

b) institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides aspektu integrācijai;

c) tehniskajai sadarbībai; un

d) papildu atbalstam gadījumā, ja rodas eksporta ieņēmumu svārstības saistībā ar preču un pakalpojumu eksportu, kas minēti 82. pantā.

79. pants

Humānā un ārkārtas palīdzība

1. Humāno un ārkārtas palīdzību piešķir tām AZT, kurām ir sevišķi nopietnas ekonomiskas un sociālas grūtības, ko radījušas dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi ar līdzīgām sekām. Humāno un ārkārtas palīdzību sniedz tik ilgi, cik nepieciešams, lai risinātu steidzamas problēmas, kas rodas šādās situācijās.

Humāno un ārkārtas palīdzību piešķir, pamatojoties tikai uz katastrofu upuru vajadzībām un interesēm.

2. Humānajai un ārkārtas palīdzībai ir šādi mērķi:

a) glābt cilvēku dzīvības, novērst un mazināt ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu krīzes un pēckrīzes situācijās;

b) ar visiem iespējamiem līdzekļiem veicināt humānās palīdzības finansēšanu un sniegšanu, kā arī tās paredzēto saņēmēju tiešu piekļūšanu šai palīdzībai;

c) veikt īstermiņa rehabilitāciju un atjaunošanu, lai cietušie varētu baudīt minimālo sociāli ekonomisko integrāciju, un pēc iespējas ātrāk radīt apstākļus attīstības atsākšanai, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem;

d) apmierināt vajadzības, kas rodas cilvēku, piemēram, bēgļu, pārvietoto personu un repatriantu, pārvietošanas rezultātā pēc dabas vai cilvēka radītām katastrofām, lai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, apmierinātu visas bēgļu un pārvietoto personu vajadzības neatkarīgi no tā, kur personas atrodas, un atvieglinātu rīcību viņu brīvprātīgai repatriācijai un reintegrācijai izcelsmes valstī; un

e) palīdzēt AZT izveidot īstermiņa katastrofu novēršanas un sagatavotības mehānismus, tostarp tos, kas paredzēti prognozēšanai un agrīnai brīdināšanai, lai samazinātu katastrofu sekas.

3. Šajā pantā paredzēto palīdzību var arī piešķirt AZT, kas uzņem bēgļus vai repatriantus, lai apmierinātu akūtas vajadzības, ko ārkārtas palīdzība neaptver.

4. Palīdzību, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, finansē no Savienības vispārējā budžeta. Tomēr papildus finansējumam no attiecīgās budžeta pozīcijas izņēmuma kārtā to var finansēt no II pielikumā noteiktajiem piešķīrumiem.

5. Humānās un ārkārtas palīdzības darbības uzsāk pēc skartās AZT, Komisijas, dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, starptautisko organizāciju vai vietējo vai starptautisko nevalstisko organizāciju lūguma. Šo palīdzību vada un īsteno saskaņā ar procedūrām, kas sekmē ātru, elastīgu un efektīvu rīcību.

80. pants

Spēju attīstība

1. Finanšu palīdzība cita starpā var dot ieguldījumu, lai atbalstītu AZT, attīstot nepieciešamās spējas, lai noteiktu, īstenotu un pārraudzītu teritoriālās un/vai reģionālās stratēģijas un darbības, nolūkā sasniegt vispārējos mērķus sadarbības jomās, kas minētas šā lēmuma otrajā un trešajā daļā.

2. Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus statistikas datus par šīm jomām.

3. Savienība var atbalstīt aizjūras zemes un teritorijas to centienos uzlabot savu makroekonomisko rādītāju salīdzināmību.

81. pants

Tehniskā palīdzība

1. Pēc Komisijas iniciatīvas pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus var finansēt, lai nodrošinātu sagatavošanu, uzraudzību, novērtēšanu un pārraudzību, kas vajadzīga, lai īstenotu šo lēmumu, un veiktu tā vispārēju novērtējumu. Tehnisko palīdzību vietējā līmenī īsteno visos gadījumos saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz decentralizētu finanšu pārvaldību.

2. Pēc AZT iniciatīvas pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus var finansēt saistībā ar plānošanas dokumentos ietverto darbību īstenošanu. Komisija var pieņemt lēmumu finansēt šādu darbību vai nu no plānojamā atbalsta vai no tehniskās sadarbības pasākumiem paredzētā finansējuma.

82. pants

Papildu atbalsts eksporta ieņēmumu svārstību gadījumā

1. Lai mazinātu jebkādu eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstību kaitīgo ietekmi, īpaši lauksaimniecības, zivsaimniecības un kalnrūpniecības nozarēs, kas varētu apdraudēt attiecīgās AZT attīstības mērķu sasniegšanu, izveido papildu atbalsta sistēmu saskaņā ar II pielikumā minēto finanšu piešķīrumu sistēmu.

2. Atbalsts, ko sniedz eksporta ieņēmumu īstermiņa svārstību gadījumā, ir paredzēts, lai pasargātu makroekonomikas un nozaru reformas, kā arī tās politikas jomas, kuras apdraud ienākumu kritums, un kompensētu eksporta, īpaši lauksaimniecības un kalnrūpniecības produktu eksporta ieņēmumu nestabilitātes kaitīgo ietekmi.

AZT ekonomikas atkarība no eksporta, īpaši lauksaimniecības un kalnrūpniecības nozarēs, tiek ņemta vērā, veicot V pielikumā minēto resursu sadali. Šajā kontekstā izolētās AZT, kas minētas I pielikumā, saņem labvēlīgāku režīmu saskaņā ar V pielikumā izklāstītajiem kritērijiem.

3. Papildu līdzekļus piešķir saskaņā ar atbalsta mehānisma īpašo kārtību, kā noteikts V pielikumā.

4. Savienība sniedz atbalstu arī uz tirgu balstītām apdrošināšanas shēmām, kas izveidotas tām AZT, kuras vēlas aizsargāties pret eksporta ieņēmumu svārstību risku.

83. pants

Plānošana

1. Šajā lēmumā plānojamā atbalsta pamatā ir plānošanas dokuments.

2. Plānošanas dokumentā var ņemt vērā teritoriālās attīstības plānus vai citus plānus, par kuriem panākta vienošanās starp AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās saistītas.

3. Saskaņā ar 10. pantu AZT iestādes uzņemas galveno atbildību par stratēģiju, prioritāšu un nosacījumu formulēšanu, sagatavojot plānošanas dokumentus sadarbībā ar Komisiju un dalībvalsti, ar kuru AZT ir saistīta.

4. AZT iestādes ir atbildīgas par šādiem jautājumiem:

a) prioritāšu noteikšana, uz kurām stratēģija ir balstīta; un

b) to projektu un programmu priekšlikumu formulēšana, kas iesniegti Komisijā un kurus tā pārbaudījusi.

84. pants

Plānošanas dokumenta sagatavošana, novērtēšana un apstiprināšana

1. Attiecīgais kompetentais teritoriālais vai, reģionālo programmu gadījumā, reģionālais kredītrīkotājs pēc tam, kad ir apspriedies ar visplašāko iespējamo ieinteresēto personu loku, sagatavo plānošanas dokumenta priekšlikumu un pamatojas uz gūtajām atziņām un paraugpraksi.

2. Katrs plānošanas dokumenta projekts ir pielāgots katras AZT vajadzībām un konkrētajiem apstākļiem. Tajā ir izklāstīta(-as) Savienības finansējumam izraudzītā(-ās) galvenā(-ās) nozare(-es), konkrētie mērķi, gaidāmie rezultāti, darbības rādītāji, pēc kuriem to novērtē un izvērtē, un sākotnējais finanšu piešķīrums. Tajā sekmē vietējo atbildību attiecībā uz sadarbības programmām.

3. Par plānošanas dokumenta priekšlikumu jau no plānošanas procesa sākumposma un tādēļ, lai sekmētu attiecīgo sadarbības pasākumu savietojamību un saskaņotību, notiek viedokļu apmaiņa starp attiecīgajām AZT un attiecīgo dalībvalsti un Komisiju.

4. Komisija plānošanas dokumenta priekšlikumu novērtē, lai noteiktu, vai tajā ir visi vajadzīgie elementi un vai tas saskan ar šā lēmuma mērķiem un ar attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem. Plānošanas dokumenta projektu Komisija apspriež ar Eiropas Investīciju banku.

5. AZT sniedz visu vajadzīgo informāciju, tostarp jebkādas priekšizpētes rezultātus, lai Komisija plānošanas dokumenta projektu varētu novērtēt pēc iespējas efektīvāk.

▼C1

6. AZT iestādes un Komisija ir kopīgi atbildīgas par plānošanas dokumenta apstiprināšanu. Komisija plānošanas dokumentu apstiprina, izmantojot 87. pantā paredzēto procedūru.

▼B

85. pants

Īstenošana

1. Komisija atbilstoši plānošanas dokumentam pieņem finansēšanas lēmumu saskaņā ar standartiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, ko piemēro 11. EAF, un ievērojot 87. pantā paredzēto procedūru.

2. Komisija īsteno AZT 11. EAF līdzekļus jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā, ko piemēro 11. EAF, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti šajā lēmumā un šā lēmuma īstenošanas pasākumos. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumus ar attiecīgajām AZT iestādēm.

3. AZT iestādes ir atbildīgas par šādiem jautājumiem:

a) līgumu sagatavošana, apspriešana un slēgšana;

b) projektu un programmu īstenošana un vadība; un

c) projektu un programmu uzturēšana un to ilgtspējības nodrošināšana.

4. Attiecīgās AZT iestādes un Komisija ir kopīgi atbildīgas par šādiem jautājumiem:

a) nosacījumu vienlīdzības nodrošināšana attiecībā uz konkursiem un līgumu slēgšanu;

b) projektu un programmu seku un rezultātu novērtēšana un uzraudzība; un

c) pareizas, ātras un efektīvas projektu un programmu īstenošanas nodrošināšana.

5. Lai veicinātu viedokļu apmaiņu, vismaz reizi gadā tiek rīkotas teritoriālo kredītrīkotāju, attiecīgo dalībvalstu un plānošanā iesaistīto Komisijas pārstāvju tehniskas sanāksmes, šim nolūkam it īpaši izmantojot modernās tehnoloģijas vai, ja iespējams, paplašinātu AZT un ES foruma dialogu.

6. No 11. EAF finansētās darbības var īstenot līdztekus vai apvienojot līdzfinansējumu, ja ir ievēroti Finanšu regulas, ko piemēro 11. EAF, noteikumi.

86. pants

Teritoriālie un reģionālie kredītrīkotāji

1. Katras AZT valdība ieceļ teritoriālo kredītrīkotāju, kas to pārstāv visās darbībās, kuras finansē no Komisijas un Eiropas Investīciju bankas pārvaldītiem 11. EAF līdzekļiem. Teritoriālais kredītrīkotājs ieceļ vienu vai vairākus teritoriālā kredītrīkotāja vietniekus, kas viņu aizvieto, kad viņš nevar pildīt savus pienākumus, un šo iecelšanu dara zināmu Komisijai. Ja ir ievēroti nosacījumi attiecībā uz institucionālajām spējām un pareizu finanšu pārvaldību, teritoriālais kredītrīkotājs var savas attiecīgo programmu un projektu īstenošanas funkcijas deleģēt struktūrai, kas AZT kompetentajā iestādē par to ir atbildīga. Par jebkādu šādu deleģēšanu teritoriālais kredītrīkotājs ex ante informē Komisiju.

Ja Komisija uzzina par problēmām procedūru izpildē, kuras saistītas ar 11. EAF līdzekļu pārvaldību, tā kopā ar teritoriālo kredītrīkotāju veic visu vajadzīgo saziņu, lai rastu situācijas risinājumu un veiktu piemērotus pasākumus. Teritoriālajam kredītrīkotājam ir finansiālā atbildība tikai par viņam uzticētajiem administratīvajiem pienākumiem.

Ja 11. EAF līdzekļus pārvalda netieši un atkarībā no papildu pilnvarām, ko Komisija var būt piešķīrusi, teritoriālais kredītrīkotājs:

a) ir atbildīgs par koordināciju, plānošanu, pastāvīgu uzraudzību un par sadarbības īstenošanas pārskatiem, kā arī par saskaņošanu ar līdzekļu devējiem;

b) ciešā sadarbībā ar Komisiju ir atbildīgs par programmu un projektu sagatavošanu, iesniegšanu un novērtēšanu.

2. Ja 11. EAF līdzekļus pārvalda netieši un atkarībā no papildu pilnvarām, ko Komisija var būt piešķīrusi, attiecīgais teritoriālais kredītrīkotājs, Komisijas ex ante kontrolēts, rīkojas kā līgumslēdzēja iestāde attiecībā uz programmām, kuras īsteno, izmantojot konkursus vai aicinājumus iesniegt priekšlikumus.

3. Teritoriālais kredītrīkotājs darbību izpildes laikā un atkarībā no prasības informēt Komisiju lemj par:

a) programmu un projektu tehniskiem pielāgojumiem un izmaiņām detalizētos jautājumos, ciktāl tie neietekmē pieņemto tehnisko risinājumu un nepārsniedz finansēšanas līgumā paredzēto pielāgojumu rezerves ierobežojumus;

b) vietas izmaiņām daudzu vienību programmām vai projektiem, ja tās pamato tehniski, ekonomiski vai sociāli iemesli;

c) par kavējumu paredzēto sodu uzlikšanu vai atlaišanu;

d) dokumentiem, ar ko galvotājiem apstiprina izpildi;

e) apakšuzņēmuma līgumiem;

f) galīgo pieņemšanu ar noteikumu, ka Komisija ir apstiprinājusi pagaidu pieņemšanu, atbilstošo protokolu un attiecīgā gadījumā piedalās galīgajā pieņemšanā, īpaši, ja pagaidu pieņemšanā konstatēto iebildumu skaita dēļ ir nepieciešams liels papildu darbs, un par konsultantu un citu tehniskās palīdzības ekspertu nolīgšanu.

4. Reģionālu programmu gadījumā iesaistīto aizjūras zemju un teritoriju iestādes no 11. pantā minētajiem sadarbības dalībniekiem izraugās reģionālo kredītrīkotāju. Reģionālā kredītrīkotāja pienākumi mutatis mutandis atbilst teritoriālā kredītrīkotāja pienākumiem.

87. pants

EAF un AZT komiteja

1. Komisijai, ja nepieciešams, palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 11. EAF iekšējo nolīgumu.

2. Īstenojot pilnvaras, kas komitejai uzticētas ar šo lēmumu, to dēvē par “EAF un AZT komiteju”. Komitejas procedūras, kuras noteiktas 11. EAF iekšējā nolīgumā un īstenošanas regulā, kas attiecas uz 11. EAF, piemēro EAF un AZT komitejai. Kamēr nav stājusies spēkā minētā regula, piemēro procedūras, kas izklāstītas Padomes Regulā (EK) Nr. 617/2007 ( 8 ).

3. Komitejas darbs ir vērsts uz būtiskiem sadarbības jautājumiem AZT un reģionālā līmenī. Lai nodrošinātu konsekvenci, koordināciju un papildināmību, tā uzrauga plānošanas dokumentu īstenošanu.

4. Komiteja sniedz atzinumu par:

a) projektu plānošanas dokumentiem un to grozījumiem; un

b) finansēšanas lēmumiem šīs lēmuma daļas īstenošanai.

88. pants

Savienības delegāciju loma

1. Ja Savienību pārstāv delegācija, ko vada delegācijas vadītājs, piemēro 11. EAF piemērojamās Finanšu regulas noteikumus par kredītrīkotājiem un grāmatvežiem, kam pilnvaras deleģētas pastarpināti.

2. Teritoriālais un/vai reģionālais kredītrīkotājs sadarbojas un cieši strādā kopā ar delegācijas vadītāju, kas būs galvenā kontaktpersona dažādajiem sadarbības dalībniekiem attiecīgajās AZT.

89. pants

Noteikumi par valstspiederību un izcelsmi attiecībā uz publiskā iepirkuma, dotāciju un citām piešķiršanas procedūrām AZT vajadzībām

1. Vispārēji noteikumi par atbilstību:

a) dalība publiskā iepirkuma, dotāciju un citu piešķiršanas procedūru piešķiršanā darbībām, kas tiek finansētas saskaņā ar šo lēmumu trešo personu vajadzībām, ir atvērta visām fiziskajām personām, kam ir 2. punktā definētās atbilstīgās valsts vai teritorijas valstspiederība, vai juridiskajām personām, kas veic uzņēmējdarbību 2. punktā definētajā atbilstīgajā valstī vai teritorijā, un starptautiskām organizācijām;

b) tādu darbību gadījumā, kuras līdzfinansē kopā ar partneri vai citu līdzekļu devēju vai kuras ar dalībvalsti īsteno dalītā pārvaldībā, vai arī kuras tiek īstenotas, izmantojot Komisijas izveidotu ieguldījumu fondu, atbilstīgas ir arī valstis, kas ir atbilstīgas saskaņā ar minētā partnera, cita līdzekļu devēja vai dalībvalsts noteikumiem vai kas ir noteiktas šī ieguldījumu fonda dibināšanas aktā. Ja darbības īsteno ar pilnvarotu struktūru starpniecību, kas ir dalībvalstis vai to aģentūras, Eiropas Investīciju bankas starpniecību vai starptautisku organizāciju vai to aģentūru starpniecību, fiziskās un juridiskās personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar minētās pilnvarotās struktūras noteikumiem, kā noteikts nolīgumos, kas noslēgti ar līdzfinansējošo vai īstenojošo struktūru, arī ir atbilstīgas;

c) gadījumā, kad darbības finansē saskaņā ar šo lēmumu un papildus tam – ar vēl kādu ārējās darbības instrumentu, tostarp Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā ( 9 ), ar jaunākajiem grozījumiem, kas veikti Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā ( 10 ), valstis, kuras noteiktas jebkurā no minētajiem instrumentiem, uzskata par atbilstīgām šīs darbības mērķim. Globālu, reģionālu vai pārrobežu darbību gadījumā, kuras finansē saskaņā ar šo lēmumu, šādu darbību īstenošanas procedūrās var piedalīties fiziskas un juridiskas personas no valstīm, teritorijām un reģioniem, uz kuriem šāda darbība attiecas;

d) visām precēm, kas iegādātas saskaņā ar iepirkuma līgumu vai dotāciju nolīgumu, kuru finansē saskaņā ar šo lēmumu, izcelsme ir atbilstīgā valstī vai teritorijā. Tomēr to izcelsme var būt no jebkuras valsts vai teritorijas, ja iegādājamais preču daudzums ir mazāks par robežvērtību, lai izmantotu konkursu ar sarunu procedūru. Šā panta vajadzībām termins “izcelsme” ir definēts 23. un 24. pantā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 ( 11 ) un citos Savienības tiesību aktos, ar ko reglamentē nepreferenciālu izcelsmi;

e) šajā pantā izklāstītie noteikumi neattiecas uz atbilstīga uzņēmēja vai attiecīgos gadījumos – apakšuzņēmēja – nodarbinātām fiziskām personām vai fiziskām personām, ar kurām tie ir noslēguši citu likumīgu līgumu, un saistībā ar šīm personām noteikumi nerada ierobežojumus attiecībā uz valstspiederību;

f) šajā pantā noteikto atbilstību var ierobežot attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju valstspiederību, atrašanās vietu vai to veidu, ja tas vajadzīgs darbības specifiskuma un mērķu dēļ un tās efektīvai īstenošanai;

g) fiziskas un juridiskas personas, kam piešķirtas līgumu slēgšanas tiesības, ievēro piemērojamos tiesību aktus vides jomā, tostarp daudzpusējos vides nolīgumus, kā arī starptautiski pieņemtās darba tiesību pamatnormas.

2. Finansējumu saskaņā ar šo lēmumu ir tiesīgi saņemt kandidāti, pieteikumu iesniedzēji un pretendenti no šādām valstīm un teritorijām:

a) dalībvalstīm, Savienības atzītām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas Ekonomikas zona valstīm;

b) AZT;

c) jaunattīstības valstīm un teritorijām, kas iekļautas ESAO – DAC izveidotajā oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju sarakstā un kas nav G20 grupas dalībnieces;

d) valstīm, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējai palīdzībai. Savstarpēju piekļuvi uz ierobežotu laiku – vismaz vienu gadu – var piešķirt, kad vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgām Savienības struktūras un AZT struktūras;

e) ESAO dalībvalstīm, ja līgumi tiek īstenoti vismazāk attīstītā valstī;

f) ja tas ir iepriekš paziņots procedūras dokumentos: i) no valstīm, kam ir tradicionāli ekonomiskie, tirdzniecības vai ģeogrāfiskie sakari ar kaimiņu saņēmējvalstīm; ii) no visām valstīm neatliekamības gadījumā vai gadījumā, ja preces un pakalpojumi nav pieejami atbilstīgo valstu tirgū.

3. Kandidātus, pieteikumu iesniedzējus un pretendentus no neatbilstīgām valstīm vai preces ar neatbilstīgu izcelsmi Komisija var uzskatīt par atbilstīgiem pienācīgi pamatotos gadījumos, ja noteikumi par atbilstību padarītu projekta, programmas vai darbības īstenošanu par neiespējamu vai ārkārtīgi grūtu.

4. Saistībā ar darbībām, ko īsteno kopīgā pārvaldībā, attiecīgā dalībvalsts, kam Komisija deleģējusi īstenošanas pienākumus, ir tiesīga Komisijas vārdā atļaut kandidātu, pieteikumu iesniedzēju un pretendentu no neatbilstīgām valstīm dalību un atļaut preces no citām valstīm 2. punkta f) apakšpunkta nozīmē, un atzīt par atbilstīgiem kandidātus, pieteikumu iesniedzējus un pretendentus no neatbilstīgām valstīm 3. punkta nozīmē un preces ar neatbilstīgu izcelsmi 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

90. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība un finanšu kontrole

1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.

2. Komisijai un Revīzijas palātai (ERP) ir tiesības veikt gan dokumentu revīzijas, gan revīzijas uz vietas attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas saņēmuši Savienības līdzekļus.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ( 12 ) noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības.

Neskarot pirmo un otro daļu, nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kā arī dotāciju nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, Komisijai, ERP un OLAF nepārprotami tiek dotas tiesības veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un kontroles saskaņā ar attiecīgo EAF Finanšu regulu.

3. AZT ir galvenā atbildība par Savienības līdzekļu finanšu uzraudzību. Ja vajadzīgs, finanšu uzraudzību īsteno, saskaņojot to ar dalībvalsti, ar kuru AZT ir saistīta, atbilstoši valsts likumdošanai.

4. Komisijas pienākumi ir:

a) nodrošināt, ka attiecīgajā AZT vadības un kontroles sistēmas darbojas pareizi, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzekļi tiek izmantoti pareizi un efektīvi; un

b) pārkāpumu gadījumā nosūtīt ieteikumus vai pieprasīt korektīvus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un labotu visas atklātās pārvaldības nepilnības.

5. Pamatojoties uz administratīvu vienošanos, Komisija, AZT un vajadzības gadījumā dalībvalsts, ar kuru tā ir saistīta, sadarbojas, tiekoties reizi gadā vai reizi divos gados, lai koordinētu programmas, metodoloģijas un kontroļu īstenošanu.

6. Attiecībā uz finanšu korekcijām:

a) attiecīgā AZT ir atbildīga pirmām kārtām par finansiālu pārkāpumu atklāšanu un novēršanu;

b) tomēr, ja attiecīgajā AZT ir nepilnības un ja tā