2005R2187 — LV — 01.01.2011 — 002.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

▼C1

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2187/2005

(2005. gada 21. decembris),

ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 2 ), tā kā: (1) Saskaņā ar 2. un 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 3 ) Padomei, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, jāizstrādā Kopienas pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Šajā sakarā Padome var pieņemt tehniskus pasākumus, lai ierobežotu zvejas izraisīto mirstību un zvejas darbību ietekmi uz vidi. (2) Kopienas pievienošanās Konvencijai par zvejniecību un dzīvo resursu saglabāšanu Baltijas jūrā un Beltos, kas grozīta ar konvencijas dalībvalstu pārstāvju konferences protokolu (turpmāk “Gdaņskas Konvencija”), tika apstiprināta ar Lēmumu 83/414/EEK ( 4 ). (3) Starptautiskā Baltijas jūras Zvejniecības komisija (IBSFC) kopš tās izveidošanas saskaņā ar Gdaņskas Konvenciju ir pieņēmusi pasākumu kopumu zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldībai Baltijas jūrā. Tā paziņoja Līgumslēdzējām pusēm konkrētas rekomendācijas šo tehnisko pasākumu grozīšanai. (4) Kopienai būtu jāievieš šīs rekomendācijas. Tomēr, tā kā IBSFC var tikt aizstāta ar divpusēju sadarbību ar Krievijas Federāciju, Kopienas noteikumiem vairs nevajadzētu pilnībā sekot šīm rekomendācijām, bet drīzāk ieviest visaptverošu un Kopienas ūdeņiem atbilstīgu tehnisko pasākumu sistēmu, kas būtu balstīta uz pastāvošajiem noteikumiem. Dažos gadījumos, kad pašreizējie noteikumi ir pārāk detalizēti un/vai arī nav pamatojami ar zivju resursu saglabāšanu, ir iespējama to vienkāršošana. (5) Ar Regulu (EK) Nr. 88/98 ( 5 ) noteica dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā. (6) Regulas (EK) Nr. 88/98 piemērošanas gaitā atklājušies konkrēti šīs regulas trūkumi, kuru dēļ rodas piemērošanas un izpildes grūtības, kas būtu jālabo, nosakot zvejai paredzētās sugas un nepieciešamos nozvejas procentuālos apjomus, kurus pielieto dažādiem linuma acu izmēriem un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, zvejojot ar noteiktiem rīkiem. (7) Būtu jānosaka veids, kādā aprēķina zvejai paredzēto sugu un citu sugu procentuālos apjomus. (8) Katras sugas minimālajam izmēram vajadzētu būt noteiktam, ņemot vērā linuma acs izmēra selektivitāti tam zvejas rīkam, kuru var izmantot attiecīgās sugas zvejā. (9) Zinātniskā informācija liecina, ka, zvejojot zušus ar traļiem, ir liela mencu mazuļu piezveja. Tādēļ vajadzētu aizliegt zušu zveju ar aktīviem zvejas rīkiem. (10) Rīgas jūras līcis ir unikāla un diezgan jutīga jūras ekosistēma, kurai vajadzīgi speciāli pasākumi, lai nodrošinātu tās resursu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu zvejas darbību ietekmi uz to. Līdz ar to 2003. gada Pievienošanās akta 21. pantā ir paredzēts, ka Padomei ir jāgroza Regula (EK) Nr. 88/98 līdz pievienošanās dienai, lai pieņemtu vajadzīgos resursu saglabāšanas pasākumus Rīgas jūras līcī. (11) Lai kontrolētu zvejas darbības, piekļuve Rīgas jūras līcim drīkstētu notikt tikai ar īpašām zvejas atļaujām, kas minētas Padomes Regulā (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām ( 6 ). (12) Zinātniskā informācija liecina, ka attiecībā uz mencām velkamie zvejas rīki bez izejas logiem un ar normālu rombveida acu linumu āmī, kā arī tā pagarinājuma daļā ir mazāk selektīvi nekā rīki ar “BACOMA” tipa izejas logu, vai kuros tīkla linums āmī un tā pagarinājuma daļā ir pagriezts par 90°. Tāpēc, ja zvejai paredzētā suga ir menca, tad Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem ir lietderīgi neļaut izmantot velkamos zvejas rīkus bez “BACOMA” tipa izejas loga vai kuros tīkla linums āmī vai tā pagarinājuma daļā nav pagriezts par 90°. (13) Ar Regulu (EK) Nr. 1434/98 ( 7 ) noteica, ar kādiem nosacījumiem drīkst izkraut reņģes rūpnieciskās pārstrādes vajadzībām, kas nav tieša lietošana pārtikā. (14) Lai vienkāršotu sarežģītos Regulas (EK) Nr. 1434/98 noteikumus, tie minētās regulas noteikumi, kas attiecas uz Baltijas jūru, būtu šajā regulā jāaizstāj ar vispārīgiem noteikumiem par nešķirotas nozvejas izkraušanu. Būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1434/98. (15) Pasākumi, kas ir nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 8 ). (16) Grozījumi attiecībā uz šīs regulas I pielikumu un II pielikuma 1. un 2. papildinājumu arī būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. (17) Ņemot vērā noteikumos izdarāmo grozījumu skaitu un apjomu, Regula (EK) Nr. 88/98 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu tekstu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula nosaka tehniskos saglabāšanas pasākumus attiecībā uz zvejas resursu ieguvi un to izkraušanu jūras ūdeņiem, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija un kuri atrodas I pielikumā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

a) “aktīvais zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kuru lietojot, zvejas darbībām ir vajadzīga aktīva zvejas rīka kustība, tostarp jo īpaši velkamie zvejas rīki un apņemošie zvejas rīki; i) “tralis” ir zvejas rīks, ko aktīvi velk ar vienu vai vairākiem zvejas kuģiem un kas sastāv no tīkla linuma konusa vai piramīdas veida daļas (traļa korpuss), kura aizmugurē noslēdzas ar āmi; ii) “rāmju tralis” ir zvejas rīks ar traļa tīklu linumu, kuru horizontāli atver tērauda vai koka caurule, ar rāmi un tīkla linumu ar grunts ķēdēm, ķēžu pīteņiem vai smaguma ķēdēm, kuru ar kuģa dzinēja jaudu aktīvi velk pa grunti; iii) “velkamais vads” ir apņemošs un velkams zvejas rīks, ko vada no kuģa ar divām garām virvēm (vada virvēm) un kas konstruēts tā, lai dzītu zivju baru uz vada atvērumu. Rīks ir izgatavots no tīkla linuma un pēc konstrukcijas un lieluma ir līdzīgs grunts tralim, un sastāv no diviem gariem spārniem, galvenās daļas un āmja; iv) “dragas” ir tīkla linuma vai metāla grozi, kas piestiprināti pie dažādas formas un lieluma rāmja, kura zemākajai daļai ir skrāpis, kas var būt arī zobains; v) “riņķvads” ir apņemošs zvejas rīks, kurš ir izgatavots no tīkla linuma un kura apakšējo daļu savelk kopā ar riņķvada savilcējtrosi, kas stiepjas cauri riņķiem, kuri ir piestiprināti apakšējai virvei, tādējādi ļaujot tīkla linumu savilkt un noslēgt;

b) “pasīvais zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kuru lietojot, zvejas darbībām nav vajadzīga aktīva zvejas rīka kustība, tostarp žaunu tīkli, iepinējtīkli, trīssienu tīkli, lamatveidīgi zvejas rīki, āķu jedas, murdi un krātiņveida zivju lamatas. Tīkli var sastāvēt no viena vai vairākiem atsevišķiem tīkliem, kas savienoti ar augšējo, apakšējo virvi un savienotājvirvēs un var būt aprīkoti ar enkurojošiem, peldošiem un navigācijas rīkiem; i) “žaunu tīkls” un “iepinējtīkls” ir rīks, kas sastāv no viena tīkla gabala un ko ūdenī vertikālā stāvoklī notur pludiņi un atsvari. Ūdeņu dzīvie resursi tajā tiek nozvejoti, iepinoties un ieķeroties linuma acīs; ii) “rāmja tīkls” ir rīks, kas veidots no diviem vai vairākiem tīkla gabaliem, kuri kopā no viena punkta nokarājas paralēli, un ko ūdenī vertikālā stāvoklī notur pludiņi un atsvari; iii) “āķu jedas” ir uz grunts nostiprinātas vai dreifējošas savienotas jedas, uz kurām ir liels skaits āķu ar ēsmu;

c) “āķi” ir saliekti, uzasināti tērauda stiepļu gabali, parasti ar atskabargām;

d) “iegremdēšanas laiks” ir laikposms no brīža, kad tīklus pirmo reizi izmet ūdenī, līdz brīdim, kad tie pilnībā tiek izcelti uz zvejas kuģa klāja;

e) “kvadrātveida acu tīkla linums” ir tīkla linuma konstrukcija, kad linums ir iestiprināts tā, lai no divām paralēli ejošām auklu virknēm, kuras veido acu rindas, viena aukla būtu paralēla tīkla garenvirziena asij un otra veidotu taisnu leņķi pret minēto asi;

f) “āmis” ir traļa pēdējie 8 m, un tam ir cilindriska forma, t.i., viscaur viens un tas pats perimetrs, vai arī konusveidīga forma;

g) “āmja apvalks” ir cilindrisks linuma gabals, kas pilnībā aptver traļa āmi un ko pēc noteiktiem intervāliem var piestiprināt pie āmja;

h) “aizmugures strope” ir vistālāk aizmugurē novietotā āmim piestiprinātā apaļā strope, ja attālumu mēra ar garumā izstieptām acīm;

i) “paceļamā strope” ir virve, kas aptver āmja perimetru vai tā apvalka perimetru, ja tāds ir, un ar cilpām vai gredzeniem piestiprināta pie tā;

j) “dalāmā strope” ir virve, kas aptver āmja perimetru vai tā apvalka perimetru un ir piestiprināta pie tā;

k) “iedzirknis” ir tīkla linuma gabals, kas iestiprināts aktīvā zvejas rīka linuma atvēruma iekšpusē tā, lai nozvejas varētu pārvietoties no zvejas rīka priekšgala uz pakaļgalu, bet nevarētu tikt atpakaļ;

l) “āmja boja” ir peldošs priekšmets, kas piestiprināts āmim;

m) “bojas virve” ir virve, kas savieno āmja boju ar to zvejas rīka daļu, kuru boja paceļ vai iezīmē;

n) “pagarinājuma daļa” ir traļa nesašaurinātā daļa, kurai ir cilindriska forma, t.i., viscaur tāds pats perimetrs kā āmim, un kura ir piestiprināta āmim vai ir āmja turpinājums;

▼M1

o) “driftertīkls” ir ikviens žaunu tīkls, ko uz ūdens virsmas vai noteiktā dziļumā tur peldošas ierīces, kas brīvi dreifē straumē atsevišķi vai kopā ar kuģi, kuram tās piestiprinātas. Tas var būt aprīkots ar ierīcēm, kas stabilizē tīklu un/vai ierobežo tā dreifēšanu.

▼C1







II NODAĻA

ZVEJAS RĪKI UN TO IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI







I DAĻA

Zvejai paredzētās sugas

3. pants

Zvejai paredzētās sugas un minimālie linuma acu izmēri

1. Katram I pielikumā uzskaitītajam apakšrajonam atļautais linuma acu izmēra diapazons, katrai zvejai paredzētajai sugai zvejojot ar traļiem, velkamiem vadiem un līdzīgiem zvejas rīkiem, ir tāds, kā norādīts II pielikumā, un, zvejojot ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un rāmju tīkliem, – kā norādīts III pielikumā. Nevienai zvejas rīka vai tīkla daļai linuma acs izmērs nevar būt mazāks par vismazāko linuma acs izmēru katrā linuma acu izmēra diapazonā.

2. II un III pielikumā katram ģeogrāfiskajam apkašrajonam un katram linuma acu izmēra diapazonam norādīts minimālais zvejai paredzēto sugu procentuālais apjoms no kopējā ūdeņu dzīvo resursu daudzuma, kuru patur uz klāja.

3. Ja jebkurā no zvejas reisiem uz klāja ir dragas, aizliegts paturēt uz klāja un izkraut jebkādu daudzumu ūdeņu dzīvo resursu, ja vien 85 % to dzīvsvara neveido gliemji un/vai Furcellaria lumbricalis.

4. Apakšrajonā aizliegts lietot žaunu tīklus vai iepinējtīklus, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par III pielikumā norādīto izmēru.

5. Apakšrajonā aizliegts lietot rāmju tīklus, kuru linuma acu izmērs tajā tīkla daļā, kurā ir vislielākās linuma acis, neatbilst vienai no III pielikumā iekļautajām kategorijām, ja vien linuma acu izmērs tajā tīkla daļā, kurā ir vismazākās linuma acis, nav mazāks par16 mm. Ja linuma acu izmērs vismazākājām linuma acīm ir mazāks par 16 mm, visas linuma acis, kuru izmērs ir lielāks par 16 mm, atbilst vienai no III pielikumā iekļautajām kategorijām.

6. No katra zvejas reisa aizliegta izkraušana, ja I pielikumā uzskaitītajos apakšrajonos nozvejotā un uz klāja paturētā nozveja neatbilst II un III pielikumā izklāstītajiem attiecīgajiem nosacījumiem.

4. pants

Zvejai paredzēto sugu procentuālā apjoma aprēķināšana

1. Zvejai paredzēto sugu procentuālo apjomu, kas minēts II un III pielikumā, aprēķina kā to visu II un III pielikumā minēto sugu dzīvsvara proporciju, kas tiek paturēta uz klāja pēc šķirošanas vai tiek izkrauta.

2. Zvejai paredzēto sugu un pārējo sugu procentuālo apjomu iegūst, sasummējot tos visus II un III pielikumā uzskaitīto zvejai paredzēto sugu un pārējo sugu daudzumus, kas tiek paturēti uz klāja.

3. Aprēķinot zvejai paredzēto sugu procentuālo apjomu zvejas kuģim, no kura II un III pielikumā minētie sugu daudzumi ir pārkrauti, minētos daudzumus ņem vērā, veicot aprēķinu šim kuģim.

4. Zvejai paredzēto sugu procentuālo apjomu var aprēķināt, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šo apjomu raksturojošiem paraugiem.







II DAĻA

Aktīvie zvejas rīki

5. pants

Zvejas rīku struktūra

1. Nedrīkst lietot nevienu ierīci, kas āmī nosprosto vai kā savādāk samazina linuma aci.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, jebkura aktīvā zvejas rīka āmja apakšpuses ārpusē ir atļauts piestiprināt jebkura veida audeklu, tīkla linumu vai citus materiālus, kuru mērķis ir novērst vai samazināt nolietošanos. Šādu materiālu piestiprina tikai gar āmja priekšējo malu un sānu malām.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejojot ar traļiem, velkamajiem vadiem vai tamlīdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs nepārsniedz 90 mm, āmja ārpusei atļauts piestiprināt āmja aizsargapvalku. Āmja aizsargapvalka linuma acu izmērs ir vismaz divas reizes lielāks nekā āmim, bet nekādā gadījumā tas nav mazāks par 80 mm.

Āmja aizsargapvalku var piestiprināt šādās vietās:

a) tā priekšējā malā;

b) tā aizmugurējā malā; vai

c) aptverot āmi virzienā starp priekšējo un aizmugurējo malu.

Āmja aizsargapvalku var piestiprināt:

a) aploces veidā – aptverot āmja un pagarinājuma daļu pa vienu linuma acu rindu; vai

b) garenvirzienā – gar vienu acu rindu.

4. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts:

a) aktīvajos zvejas rīkos lietot nekustīgu tīklu vai iedzirkni. Iedzirkni var piestiprināt vai nu āmja iekšpusē, vai priekšā. II pielikumā izklāstītos noteikumus par minimālajiem linuma acs izmēriem nepiemēro iedzirknim. Attālums no iedzirkņa priekšējās stiprinājuma vietas, līdz āmja galam ir vismaz trīs reizes lielāks nekā iedzirkņa garums;

b) āmja jebkuras daļas ārpusē ir atļauts piestiprināt sensoru, kas paredzēts nozvejas daudzuma mērīšanai;

c) zvejojot ar traļiem, velkamajiem vadiem vai tamlīdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs nepārsniedz 90 mm, ir atļauts lietot dalāmās stropes un paceļamās stropes, kas piestiprinātas āmja ārpusei;

d) zvejojot ar traļiem, velkamajiem vadiem vai tamlīdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs nepārsniedz 90 mm, ir atļauts lietot vienu paceļamo stropi, kas piestiprināta āmja ārpusei;

e) āmja divām sānu šuvēm ir atļauts piestiprināt pludiņus;

f) lietot aizmugurējo stropi, kas piestiprināta āmja ārpusei. Attālums starp aizmugurējo stropi un āmi ir 50 cm vai mazāks.

6. pants

Īpašas aizliegtas struktūras

Aizliegts izmantot turpmāk norādīto:

a) jebkādu āmi, kura vienāda izmēra linuma acu skaits jebkurā āmja apkārtmēra vietā palielinās no āmja sākuma daļas virzienā uz tā beigu daļu;

b) jebkādu pagarinājuma daļu, kuras apkārtmērs jebkurā punktā ir mazāks par āmja pašā priekšā esošās daļas apkārtmēru, kurai piestiprināta pagarinājuma daļa;

c) jebkādu āmi, kura linuma acu izmērs ir 32 mm vai lielāks, ja jebkura no linuma acīm nav rombveida vai kvadrātveida;

d) jebkādu trali, velkamo vadu vai līdzīgu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks par 90 mm, un kuram āmis ir piestiprināts jebkādā citā veidā, nevis piešujot tai tīkla linuma ārējai daļai, kas ir pie āmja;

e) jebkādu trali, velkamo vadu vai līdzīgu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks, kuram ir vairāk nekā 100 atvērtu rombveida linuma acu jebkurā āmja apkārtmēra vietā, izņemot savienojumus vai šuves;

f) jebkādu āmi, kura garums izstieptā veidā tā augšpusē aptuveni neatbilst apakšpuses garumam izstieptā veidā.

7. pants

Selektivitāte mencu zvejā ar traļiem

Pamatojoties uz Zivsaimniecības zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās komitejas ieteikumu, Komisija ne vēlāk ka 2007. gada septembrī Padomei iesniedz novērtējumu par selektivitāti attiecībā uz mencu zveju ar aktīviem zvejas rīkiem, kuriem menca ir atzīta kā zvejai paredzētā suga.







III DAĻA

Pasīvie zvejas rīki

8. pants

Parametri un zvejā atrašanās laiks

1. Zvejojot ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai rāmju tīkliem, kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 m vai mazāks, aizliegts izmantot vairāk nekā 9 km tīklu, un kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 12 m, aizliegts izmantot vairāk nekā 21 km tīklu.

2. Tīklu, kas minēti 1. punktā, zvejā atrašanās laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas.

3. Atkāpjoties no 2. punkta, 1. punktā minēto tīklu izmantošanas laiks, zvejojot zem ledus, nav ierobežots.

9. pants

Ierobežojumi attiecībā uz dreifējošiem tīkliem

1. Sākot no 2008. gada 1. janvāra dreifējošos tīklus ir aizliegts glabāt uz klāja vai izmantot zvejā.

2. 2006. un 2007. gadā dreifējošos tīklus var glabāt uz klāja vai izmantot zvejā, ja karoga dalībvalsts kompetentā iestāde ir to atļāvusi.

3. Maksimālais zvejas kuģu skaits 2006. un 2007. gadā, kuriem dalībvalsts var atļaut turēt uz klāja vai izmantot zvejā dreifējošos tīklus, nepārsniedz 40 % un 20 % no attiecīgiem zvejas kuģiem, kuri izmantoja dreifējošos tīklus laikposmā no 2001. līdz 2003. gadam.

4. Atkāpjoties no 3. punkta, 25–32 apakšrajonos maksimālais kuģu skaits, kuriem dalībvalsts var atļaut turēt uz klāja dreifējošos tīklus vai izmantot tos zvejai, nepārsniedz 40 % no zvejas kuģiem, kuri izmantoja dreifējošos tīklus laikposmā no 2001. līdz 2003. gadam.

5. Dalībvalstis līdz katra gada 30. aprīlim Komisijai paziņo to kuģu sarakstu, kuriem ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot dreifējošos tīklus.

10. pants

Nosacījumi attiecībā uz dreifējošiem tīkliem

1. Dreifējošos tīklus izmantojošā kuģa kapteinis uztur zvejas žurnālu, kurā katru dienu reģistrē šādu informāciju:

a) uz klāja esošo tīklu kopējais garums;

b) katrā zvejas darbībā izmantoto tīklu kopējais garums;

c) vaļveidīgo piezvejas vieta, daudzums un datums.

2. Visiem kuģiem, kas izmanto dreifējošos tīklus, uz klāja ir 9. panta 2. punktā minētā atļauja.







IV DAĻA

Kopējie noteikumi par zvejas rīkiem un to izmantošanu

11. pants

Linuma acu izmēra un auklas biezuma noteikšana

Piemēro Komisijas Regulu (EK) Nr. 129/2003 (2003. gada 24. janvāris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai ( 9 ).

12. pants

Pieļaujamo nozvejas procentuālo apjomu sasniegšana

1. Ūdeņu dzīvo resursu daudzumus, kas nozvejoti, pārsniedzot atļautos procentuālos apjomus, kas noteikti II un III pielikumā, nedrīkst izkraut, bet tos pirms katras izkraušanas atgriež atpakaļ jūrā.

2. Neatkarīgi no 1. punkta, ikreiz, kad zvejas reisa laikā kuģis atstāj jebkuru no II un III pielikumā minēto apakšrajonu grupām, II un III pielikumā noteiktais minimālais procentuālais apjoms zvejai paredzētajām sugām, kas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā nozvejotas un paturētas uz klāja, tiek nodrošināts divu stundu laikā.

13. pants

Zvejas rīku izmantošanas nosacījumi

1. Zvejas rīkus, ko nedrīkst izmantot noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā vai noteiktā laikposmā, glabā tādā veidā, lai aizlieguma apgabalā vai aizlieguma laikposmā tie nebūtu sagatavoti lietošanai. Rezerves zvejas rīkus glabā atsevišķi un tādā veidā, lai tie nebūtu sagatavoti lietošanai.

2. Zvejas rīku uzskata par nesagatavotu lietošanai, ja:

a) attiecībā uz traļiem, velkamajiem vadiem un tamlīdzīgiem zvejas rīkiem, izņemot pāru traļus: i) traļa durvis ir nostiprinātas falšborta iekšpusē vai ārpusē vai pie traļa loka; ii) sviežamās līnes vai veijeri nav savienoti ar traļa durvīm vai atsvariem;

b) attiecībā uz pāru traļiem – spārnu galu atsvari ir atraisīti un noglabāti atsevišķi;

c) attiecība uz āķu jedām, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un rāmja tīkliem: i) tīkli ir noglabāti zem slēgta pārklāja; ii) āķu jedas un āķus glabā noslēgtās kastēs;

d) attiecībā uz riņķvadiem galvenā vai lejas virve nav savienota ar vadu.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, ja izmanto jebkādus zvejas rīkus, kuriem saskaņā ar II un III pielikumu par zvejai paredzēto sugu ir noteikta menca (Gadus morhua), uz klāja nedrīkst turēt nekādus citus zvejas rīkus.







III NODAĻA

MINIMĀLAIS ZIVJU IZKRAUŠANAS LIELUMS

14. pants

Zivju mērīšana

1. Zivi uzskata par mazizmēra zivi, ja tā ir mazāka par IV pielikumā noteikto minimālo izmēru attiecīgajai sugai un attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam.

2. Zivi mēra no purna gala, kad mute ir aizvērta, līdz astes spuras tālākajam punktam.

15. pants

Mazizmēra zivju glabāšana uz klāja

1. Mazizmēra zivis nedrīkst turēt uz klāja vai pārkraut, izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties atgriežamas atpakaļ jūrā.

2. Uz zivīm, kas II pielikumā nav definētas kā zvejai paredzētās sugas linuma acu kategorijām “mazāk par 16 milimetriem” vai “16 līdz 31 milimetrs” un kas nozvejotas ar traļiem, velkamajiem vadiem vai tamlīdzīgiem zvejas rīkiem ar acu izmēru, kas ir mazāks nekā 32 milimetri, vai ar riņķvadiem, 1. punkts neattiecas, ja minētās zivis nav sašķirotas un netiek pārdotas, izliktas vai piedāvātas pārdošanai lietošanai pārtikā.

▼M3

15.a pants

Augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums

Visas nozvejas, kurām piemēro kvotu un kuras gūtas zvejas darbībās, uzceļ uz kuģa un vēlāk izkrauj, ja vien tas nav pretrunā ar pienākumiem, kas paredzēti zivsaimniecības jomā pieņemtajās Savienības regulās, ar kurām nosaka tehniskos, kontroles un saglabāšanas pasākumus, un jo īpaši šajā regulā, Regulā (EK) Nr. 2371/2002 vai Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. ( 10 )

▼C1







IV NODAĻA

IEROBEŽOJUMI, KAS ATTIECAS UZ NOTEIKTIEM APGABALIEM, ZVEJAS VEIDIEM VAI ŪDEŅU DZĪVAJIEM RESURSIEM

16. pants

Aizlieguma apgabali

Visu gadu ar jebkādiem aktīviem zvejas rīkiem aizliegts zvejot ģeogrāfiskajā apgabalā, ko ierobežo taisnes, kuras savieno punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

1. 54° 23' ziemeļu platums, 14° 35' austrumu garums

2. 54° 21' ziemeļu platums, 14° 40' austrumu garums

3. 54° 17' ziemeļu platums, 14° 33' austrumu garums

4. 54° 07' ziemeļu platums, 14° 25' austrumu garums

5. 54° 10' ziemeļu platums, 14° 21' austrumu garums

6. 54° 14' ziemeļu platums, 14° 25' austrumu garums

7. 54° 17' ziemeļu platums, 14° 17' austrumu garums

8. 54° 24' ziemeļu platums, 14° 11' austrumu garums

9. 54° 27' ziemeļu platums, 14° 25' austrumu garums

10. 54° 23' ziemeļu platums, 14° 35' austrumu garums

17. pants

Lašu un taimiņu zvejas ierobežojumi

1. Aizliegts turēt uz klāja lašus (Salmo salar) vai taimiņus (Salmo trutta):

a) no 1. jūnija līdz 15. septembrim 22–31 apakšrajona ūdeņos,

b) no 15. jūnija līdz 30. septembrim 32 apakšrajona ūdeņos.

2. Aizlieguma laikposmā lieguma zona atrodas tālāk par četrām jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijas.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts paturēt uz klāja lašus (Salmo salar) vai taimiņus (Salmo trutta), kas noķerti ar murdiem.

18. pants

Zušu zvejas ierobežojumi

Visu gadu aizliegts paturēt uz klāja zušus, kas ķerti ar jebkādiem aktīvajiem zvejas rīkiem.

▼M3

18.a pants

Plekstes un akmeņplekstes zvejas ierobežojumi

1. Aizliegts paturēt uz kuģa šādu sugu zivis, ja tās nozvejotas turpmāk minētajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos.







Suga Ģeogrāfiskais apgabals Laikposms Plekste (Platichthys flesus) 26., 27., 28. un 29. apakšrajons uz dienvidiem no 59° 30′ N 15. februāris-15. maijs 32. apakšrajons 15. februāris-31. maijs Akmeņplekste (Psetta maxima) 25., 26. un 28. apakšrajons uz dienvidiem no 56° 50′ N 1. jūnijs-31. jūlijs

2. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejā ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 105 mm, vai ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 100 mm, 1. punktā noteiktajos aizlieguma laikposmos drīkst paturēt uz kuģa un izkraut plekstes un akmeņplekstes piezvejas, kas nepārsniedz 10 % no kopējās uz kuģa paturētās un izkrautās nozvejas dzīvsvara.

▼C1

19. pants

Ierobežojumi attiecībā uz nešķirotas nozvejas izkraušanu

1. Nešķirotas nozvejas izkrauj tikai ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno paraugu ņemšanas programmas, kas minētas 2. punktā.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka darbojas atbilstīga paraugu ņemšanas programma, kura ļauj efektīvi uzraudzīt sugu sastāvu nešķiroto nozveju izkraušanā.







V NODAĻA

ĪPAŠI UZ RĪGAS JŪRAS LĪCI ATTIECINĀMI PASĀKUMI

20. pants

Īpašā zvejas atļauja

1. Lai varētu zvejot apakšrajonā 28-1, kuģiem ir nepieciešama īpaša zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kuriem izdota 1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja, ir iekļauti sarakstā, kurā norādīts kuģa nosaukums un iekšējais reģistrācijas numurs un kas ir publiski pieejams interneta vietnē, kuras adresi katra dalībvalsts iesniedz Komisijai un dalībvalstīm.

3. Sarakstā iekļautie kuģi atbilst šādiem nosacījumiem:

a) sarakstā iekļauto kuģu kopējā dzinēju jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to dalībvalsts kuģu dzinēju jaudu, kas 28-1 apakšrajonā zvejojuši 2000.–2001. gadā; un

b) kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW).

21. pants

Kuģu vai to dzinēju aizstāšana

1. Jebkuru konkrētu kuģi no 20. panta 2. punktā minētā saraksta var aizstāt ar citu kuģi vai kuģiem ar noteikumu, ka:

a) šāda aizstāšana attiecīgajai dalībvalstij nerada 20. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās kopējās dzinēja jaudas pieaugumu; un

b) neviena aizstājošā kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nepārsniedz 221 kW.

2. Var aizstāt jebkura tāda konkrēta kuģa dzinēju, kas iekļauts 20. panta 2. punktā minētajā sarakstā, ja:

a) dzinēja aizstāšanas rezultātā kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nepārsniedz 221 kW; un

b) aizstājošā dzinēja jauda nav tāda, ka aizstāšana attiecīgajai dalībvalstij palielinātu 20. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto kopējo dzinēja jaudu.

22. pants

Tralēšanas aizliegums

Zveja ar traļiem 28-1 apakšrajonā ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 20 metriem.







VI NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

23. pants

Aizliegtie zvejas rīki un paņēmieni

1. Ūdeņu dzīvo resursu ķeršana, izmantojot metodes, kas ietver sprāgstvielu, indīgu vai apdullinošu vielu, elektrības vai jebkāda veida lādiņu izmantošanu, ir aizliegta.

2. Pārdot, izstādīt apskatei vai piedāvāt pārdošanai ūdeņu dzīvos resursus, kas noķerti, izmantojot 1. punktā minētās metodes, ir aizliegts.

24. pants

Zinātniskā izpēte

1. Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, ko veic tikai un vienīgi zinātniskās izpētes vajadzībām saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) zvejas darbības jāveic ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un to pārraudzībā;

b) dalībvalsti vai dalībvalstis, kuras ūdeņos notiek izpēte, par to jāinformē pirms zvejas darbības uzsākšanas; un

c) uz tā kuģa klāja, kas veic zvejas darbību, ir jābūt atļaujai, ko izsniegusi dalībvalsts, ar kuras karogu tas kuģo.

2. Neatkarīgi no 1. punkta ūdeņu dzīvos resursus, kas nozvejoti 1. punktā norādītajā nolūkā, nedrīkst pārdot, uzglabāt, izstādīt un piedāvāt pārdošanai, ja vien:

a) tie neatbilst IV pielikumā noteiktajam minimālajam izkraušanas izmēram un, attiecībā uz tiem resursiem, kuru zvejas iespējas ir fiksētas, šīs iespējas vēl nav izsmeltas; vai

b) tos tieši nepārdod tādos nolūkos, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā.

25. pants

Mākslīgā krājumu atjaunošana un pārvietošana

Šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic tikai un vienīgi ūdeņu dzīvo resursu mākslīgo krājumu atjanošanai un ko veic ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās/to pārraudzībā. Ja krājumu mākslīgo atjaunošanu vai pārvietošanu veic citas dalībvalsts vai dalībvalstu ūdeņos, visas iesaistītās dalībvalstis par to tiek iepriekš informētas.

26. pants

Pasākumi, ko veic dalībvalstis un kas attiecas tikai uz tiem zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogu

1. Krājumu saglabāšanai un pārvaldībai vai nolūkā samazināt zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu, dalībvalstis var veikt tehniskus pasākumus zvejas iespēju ierobežošanai, kuri:

a) papildina ►M3 Savienības ◄ zvejas regulās paredzētos pasākumus; vai

b) ir stingrāki par ►M3 Savienības ◄ zvejas regulās paredzētajām minmālajām prasībām.

2. Pasākumus, kas izklāstīti 1. punktā, piemēro tikai un vienīgi attiecīgās dalībvalsts zvejniekiem, un tie atbilst ►M3 Savienības ◄ tiesību aktiem.

3. Attiecīgā dalībvalsts par šādiem pasākumiem nekavējoties paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.

4. Dalībvalsts Komisijai pēc tās pieprasījuma sniedz jebkādu informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu, vai pasākumi atbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5. Ja Komisija secina, ka pasākumi neatbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tā pieņem lēmumu, ar kuru pieprasa, lai dalībvalsts atceļ vai groza šos pasākumus.

27. pants

Zvejas rīku zinātniskais izvērtējums

Komisija līdz 2008. gada 1. janvārim nodrošina, ka tiek veikts zinātnisks izvērtējums par to, kādā veidā vaļveidīgos ietekmē zvejas rīku, jo īpaši žaunu tīklu, rāmju tīklu un iepinējtīklu izmantošana, un šā izvērtējuma rezultātus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.







VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Īstenošanas noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas īstenošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

29. pants

Grozījumi pielikumos

Grozījumus I pielikumā un II pielikuma 1. un 2. papildinājumā pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 3. punktā minēto procedūru.

30. pants

Regulas (EK) Nr 1434/98 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 1434/98 ar šo groza šādi:

1) regulas 1. pantā svītro 2. punktu;

2) regulas 2. pantā svītro 2. un 3. punktu;

3) regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Reņģu nozvejas, kas iegūtas: — 1. un 2. reģionā ar velkamajiem zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acu izmērs ir 32mm vai lielāks par 32 mm, vai — 3. reģionā ar velkamajiem zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acu izmērs ir 40 mm vai lielāks, vai — 1. vai 2., vai 3. reģionā ar jebkuriem zvejas rīkiem, izņemot velkamos zvejas rīkus, nedrīkst izkraut krastā citiem nolūkiem, kā vien tiešai lietošanai pārtikā, izņemot, ja tās iepriekš ir piedāvātas tiešai lietošanai pārtikā un nav izdevies atrast pircēju.”;

4) regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Tomēr, visas reņģes, kas nozvejotas ar jebkuru zvejas rīku 2. pantā norādītajos apstākļos, var izkraut nolūkos, kas nav paredzēti tiešai lietošanai pārtikā.”

31. pants

Atcelšana

Regula (EK) Nr. 88/98 ir atcelta.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar V pielikumā doto korelācijas tabulu.

32. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Ģeogrāfiskā apgabala apakšrajoni, kuri minēti 1. pantā un kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu

22 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Hāzenēres raga (56° 09’ Z, 10° 44’ A) Jitlandes austrumu krastā līdz Gnībena ragam (56° 01’ Z, 11° 18’ A) Zēlandes rietumu krastā; tad gar Zēlandes rietumu un dienvidu krastu līdz punktam, kas atrodas uz 12° 00’ A garuma; no turienes taisni uz dienvidiem līdz Falsteras salai; tad gar Falsteras salas krastu līdz Geseras ragam (54° 34’ Z, 11° 58’ A); tad taisni uz austrumiem līdz 12° 00’ A garuma; tad taisni uz dienvidiem uz Vācijas krastu; tad dienvidrietumu virzienā gar Vācijas krastu un Jitlandes austrumu krastu līdz sākumpunktam.

23 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Gilbjerga raga (56° 08’ Z, 12° 18’ A) Zēlandes ziemeļu krastā līdz Killenai (56° 18’ Z, 12° 28’ A) Zviedrijas krastā; tad dienvidu virzienā gar Zviedrijas krastu līdz Falsterbo bākai (55° 23’ Z, 12° 50’ A); tad caur dienvidu ieeju Zunda šaurumā līdz Stevnas bākai (55° 19’ Z, 12° 28’ A) Zēlandes krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zēlandes austrumu krastu līdz sākumpunktam.

24 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Stevnas bākas (55° 19’ Z, 12° 28’ A) Zēlandes austrumu krastā caur dienvidu ieeju Zunda šaurumā līdz Falsterbo bākai (55° 23’ Z, 12° 50’ A) Zviedrijas krastā; tad gar Zviedrijas dienvidu krastu līdz Sandhammarenas bākai (55° 24’ Z, 14° 12’ A); no turienes līdz Hamerodes bākai (55° 18’ Z, 14° 47’ A) Bornholmas ziemeļu krastā; tad gar Bornholmas rietumu un dienvidu krastu līdz punktam, kas atrodas uz 15° 00’ A garuma; no turienes taisni uz dienvidiem līdz Polijas krastam; tad rietumu virzienā gar Polijas un Vācijas krastu līdz punktam, kas atrodas uz 12° 00’ A garumam; tad taisni uz ziemeļiem līdz punktam, kas atrodas uz 54° 34’ Z platuma un 12° 00’ A garuma; tad taisni uz rietumiem uz Geseras ragu (54° 34’ Z, 11° 58’ A); no turienes gar Falsteras salas ziemeļu un austrumu krastu līdz punktam, kas atrodas uz 12° 00’ A garuma; no turienes taisni uz ziemeļiem uz Zēlandes dienvidu krastu; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Zēlandes rietumu krastu līdz sākumpunktam.

25 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no 56° 30’ Z platuma Zviedrijas austrumu krastā un turpinās taisni uz austrumiem līdz Ēlandes rietumu krastam; tad šķērso Ēlandes dienvidus uz punktu tās Austrumu krastā, kas atrodas uz 56° 30’ Z platuma no turienes taisni uz austrumiem līdz 18° 00’ A garuma; tad taisni uz dienvidiem uz Polijas krastu; tad rietumu virzienā gar Polijas krastu līdz punktam, kas atrodas uz 15° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem uz Borholmas salu; tad gar Bornholmas dienvidu un rietumu krastu uz Hamerodes bāku (55° 18’ Z, 14° 47’ A); tad uz Sandhammarenas bāku (55° 24’ Z, 14° 12’ A) Zviedrijas dienvidu krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu līdz sākumpunktam.

26 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas no punkta uz 56° 30’ Z platuma un 18° 00’ A garuma un turpinās taisni austrumu virzienā līdz Latvijas rietumu krastam; tad dienvidu virzienā gar Latvijas, Lietuvas, Krievijas un Polijas krastu līdz punktam, kas atrodas uz 18° 00 A garuma Polijas krastā; tad taisni uz ziemeļiem līdz sākumpunktam.

27 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija, kas sākas no punkta Zviedrijas kontinentālās daļas austrumu krastā uz 59° 41’ Z platuma un 19°41’ A garuma, un turpinās taisni uz dienvidiem līdz Gotlandes ziemeļu krastam; tad dienvidu virzienā gar Gotlandes rietumu krastu līdz punktam, kas atrodas uz 57° 00’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz 18° 00’ A garuma; tad taisni uz dienvidiem līdz 56° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz Ēlandes austrumu krastam; tad šķērso Ēlandes salas dienvidus uz punktu tās rietumu krastā, kas atrodas uz 56° 30’ Z platuma taisni; tad uz rietumiem uz Zviedrijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas krastu līdz sākumpunktam.

28-1 apakšrajons

Ūdeņi, ko rietumos ierobežo līnija no 57° 34.1234’ N, 21° 42.9574’ E līdz 57° 57.4760’ N, 21° 58.2789’ E tad uz dienvidiem līdz Serves pussalas tālākajam dienvidu punktam un tad ziemeļaustrumu virzienā gar Sāremā austrumu krastu; un ziemeļos ierobežo līnija no 58° 30.0’ N, 23° 13.2’ E līdz 58° 30.0’ N, 23° 41.1’ E.

28-2 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija, kas sākas no punkta uz 58° 30’ Z platuma un 19° 00’ A garuma, kura turpinās taisni uz austrumiem līdz Sāremā rietumu krastam; tad uz dienvidiem gar Sāremā rietumu krastu līdz 57°57.4760’Z platuma un 21°58.2789’A garuma; tad uz dienvidiem līdz punktam uz 57°34.1234’ Z platuma un 21°42.9574’ A garuma; tad gar Latvijas piekrasti uz dienvidiem līdz puntam, kas atrodas uz 56° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz 18° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz 57° 00’ Z platuma; tad taisni uz austrumiem līdz Gotlandes rietumu krastam; tad ziemeļu virzienā līdz punktam Gotlandes ziemeļu krastā uz 19° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz sākumpunktam.

29 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija, kas sākas no punkta Zviedrijas kontinentālās daļas austrumu krastā, kas atrodas uz 60° 30’ Z platuma un turpinās taisni uz austrumiem līdz Somijas kontinentālās daļas krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas rietumu uz dienvidu krastu līdz punktam, kas atrodas tās kontinentālās daļas dienvidu krastā uz 23° 00’ A garuma; tad taisni uz dienvidiem līdz 59° 00’ Z garuma; tad taisni uz austrumiem uz Igaunijas kontinentālās daļas krastu; tad dienvidu virzienā gar Igaunijas rietumu krastu līdz punktam, kas atrodas uz 58° 00’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz Sāremā austrumu krastam; tad, šķērsojot Sāremā ziemeļus, līdz punktam tās rietumu krastā uz 58° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz 19° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz punktam Zviedrijas kontinentālās daļas austrumu krastā, kas atrodas uz 59° 41’ Z platuma; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu līdz sākumpunktam.

30 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija, kas sākas no punkta Zviedrijas austrumu krastā, kas atrodas uz 63°30’ Z platuma, un turpinās taisni uz austrumiem līdz Somijas kontinentālās daļas krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas krastu līdz punktam, kas atrodas uz 60° 30’ Z garuma; tad taisni uz rietumiem uz Zviedrijas kontinentālās daļas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas krastu līdz sākumpunktam.

31 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija, kas sākas no punkta Zviedrijas austrumu krastā, kas atrodas uz 63° 30’ Z platuma, tad šķērsojot Botnijas līča Ziemeļus līdz punktam, kas atrodas Somijas kontinentālās daļas rietumu krastā uz 63° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz sākumpunktam.

32 apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija, kas sākas no punkta Somijas kontinentālās daļas dienvidu krastā, kas atrodas uz 23° 00’ A garuma, tad šķērsojot Somu līča austrumus līdz punktam, kas atrodas Igaunijas rietumu krastā uz 59° 00’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz 23° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz sākumpunktam.









II PIELIKUMS







Traļi, velkamie vadi un līdzīgi zvejas rīki: linuma acu izmēru diapazoni, zvejai paredzētās sugas un pieļaujamie to nozvejas procentuālie apjomi Zvejai paredzētās sugas Linuma acu izmēru diapazons (mm) <16 16 ≤ un <32 16 ≤ un <105 32 ≤un <90 32 ≤un <105 ≥ 90 (1) ≥ 105 (2) (1) Apakšrajonu grupas 22-32 22-27 28-32 22-23 24-27 22-23 22-32 Zvejai paredzēto sugu minimālais procentuālais apjoms 90 (3) 90 (3) (4) 90 (3) 90 (3) (5) 90 (3) (5) 90 100 Tūbītes (Ammodytidae) * * * * * * * Brētliņas (Sprattus sprattus) * * * * * * Reņģes (Clupea harengus) * * * * * Jūrasmēles (Solea vulgaris) * * Zeltplekstes (Pleuronectes platessa) * * Putasu (Merlangius merlangus) * * Gludie rombi (Scophthalmus rhombus) * * Limandas (Limanda limanda) * * Plekstes (Platichthys flesus) * * Mazmutes plekstes (Microstomus kitt) * * Akmeņplekstes (Psetta maxima) * * Mencas (Gadus morhua) * (1) Rāmju traļa izmantošana nav atļauta. (2) Ir atļauti tikai tādi traļi, velkamie vadi un līdzīgi zvejas rīki, kam ir “BACOMA” tipa izejas logs vai T90 āmji, kā arī pagarinājuma daļa ar linuma acu izmēriem un specifikācijām, kas noteiktas I un II papildinājumā. (3) Uz kuģa klāja paturētās nozvejas sastāvā drīkst būt ne vairāk kā 3 % mencu, rēķinot pēc dzīvsvara. (4) Uz kuģa klāja paturētās nozvejas sastāvā var būt līdz 45 % reņģu, rēķinot pēc dzīvsvara. (5) Uz kuģa klāja paturētās nozvejas sastāvā var būt līdz 40 % putasu, rēķinot pēc dzīvsvara.

▼M2









1. papildinājums

BACOMA tipa āmja specifikācijas

Apraksts

a) Āmja izmērs, pagarinājuma daļa un traļa astes gals

i) Āmi veido divas plātnes, kuras katrā pusē ir savienotas ar vienu vienāda garuma sānu šuvi.

ii) Minimālais linuma acs izmērs rombveida linuma acīm ir 105 mm. Auklas materiāls ir polietilēna šķiedra, kuras vienkārtas vijuma auklas diametrs nepārsniedz 6 mm vai divkārtu vijuma auklas diametrs nepārsniedz 4 mm.

iii) Aizliegts izmantot tādus āmjus un pagarinājuma daļas, kas izgatavotas tikai no viena linuma gabala un kuriem ir tikai viena savienojuma šuve.

iv) Jebkurā pagarinājuma daļas apkārtmēra vietā atvērto rombveida linuma acu skaits, izņemot savienojuma šuvēs, nevar būt mazāks vai lielāks par maksimālo linuma acu skaitu, kāds ir āmja priekšgala apkārtmērā (1. attēls).

b) Loga atrašanās vieta

i) Logu ievieto āmja augšējā plātnē (2. attēls).

ii) Logs beidzas ne tālāk kā četru linuma acu atstatumā no galvenās stropes, ieskaitot ar rokām vīto linuma acu rindu, caur kuru izver galveno stropi (3. vai 4. attēls).

c) Loga izmērs

i) Loga platumam, kas izteikts ar linuma acu rindu skaitu, jābūt vienādam ar atvērtu rombveida linuma acu skaitu augšējā plātnē, kas dalīts ar divi. Vajadzības gadījumā drīkst saglabāt ne vairāk kā 20 % no atvērto rombveida linuma acu skaita āmja augšējā linuma plātnē, kuras vienādi sadala abām loga plātnes malām (4. attēls).

ii) Loga garums ir vismaz 5,5 m.

iii) Atkāpjoties no ii) punkta, loga garums ir vismaz 6 m, ja pie loga ir piestiprināts sensors, kas paredzēts nozvejas apjoma mērījumiem.

d) Loga linums

i) Linuma acs atvērums ir vismaz 120 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, proti, visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas.

ii) Linumu nostiprina tā, lai linuma acu rindas ir paralēli un perpendikulāri āmja garumam. Linums ir vīts bez mezgliem no vienas auklas vai tam ir līdzīgas selektīvas īpašības. Bezmezglu linums ir tāds, kas sastāv no četru malu acīm, kur acu stūrus veido acs divu blakusmalu auklu savijums.

iii) Vienas auklas diametrs ir vismaz 5 mm.

e) Citas specifikācijas

i) Aizmugurējā strope neieskauj BACOMA izejas logu.

ii) Āmja boja ir sfēriskas formas, un tās maksimālais diametrs ir 40 cm. Ar bojas virvi tā ir piestiprināta pie galvenās stropes.

iii) Vārstulis neatrodas priekšā BACOMA izejas logam.

1. attēls

Trali pēc formas un funkcijas var iedalīt trīs atšķirīgās daļās. Traļa korpuss vienmēr ir konusveidīgs. Pagarinājuma daļa ir cilindriska, kas parasti izgatavota no viena vai diviem linuma gabaliem. Āmis arī ir cilindrisks, tas bieži sastāv no divkārtu vijuma auklas, lai varētu samazināt nodilumu. Daļu, kas atrodas zem pacelšanas stropes, sauc par paceļamo maisu.

2. attēls

A Pagarinājums

B Āmis

C Izejas logs, kvadrātveida acu plātne

1 Augšējā plātne, ne vairāk kā 50 atvērtu rombveida acu

2 Apakšējā plātne, ne vairāk kā 50 atvērtu rombveida acu

3 Savienojuma šuves

4 Stiprinājuma uzmava vai šuve

5 Pacelšanas strope

6 Aizmugurējā strope

7 Galvenā strope

8 Attālums starp logu un galveno stropi (3. un 4. attēls)

9 Bojas virve

10 Āmja boja

3. attēls

LOGA PANEĻA UZSTĀDĪŠANA

A Plātne ar 120 mm kvadrātveida linuma acīm (25 rindas)

B Kvadrātveida linuma acu plātnes savienošana šuvēs

C Kvadrātveida linuma acu plātnes pievienošana linumam ar rombveida acīm

D Linums ar 105 mm izmēra rombveida acīm (ne vairāk kā 50 atvērtu acu)

E Loga plātnes attālums no galvenās stropes. Logs beidzas ne tālāk kā četru linuma acu atstatumā no galvenās stropes, ieskaitot ar rokām vīto linuma acu rindu, caur kuru izver galveno stropi

F Viena rokām vīta galvenās stropes linuma acu rinda

4. attēls

LOGA PANEĻA UZSTĀDĪŠANA

A Plātne ar 120 mm kvadrātveida linuma acīm (20 rindu)

B Kvadrātveida linuma acu plātnes savienošana šuvēs

C Kvadrātveida linuma acu plātnes pievienošana linumam ar rombveida acīm

D Linums ar 105 mm izmēra rombveida acīm (ne vairāk kā 50 atvērtu acu)

E Loga plātnes attālums no galvenās stropes. Logs beidzas ne tālāk kā četru linuma acu atstatumā no galvenās stropes, ieskaitot ar rokām vīto linuma acu rindu, caur kuru izver galveno stropi

F Viena rokām vīta galvenās stropes linuma acu rinda

G Ne vairāk kā 10 % abās atvērto linuma acu pusēs (D)









2. papildinājums

T90 TIPA TRAĻA SPECIFIKĀCIJAS

a) Definīcija

1. T90 traļi ir definēti kā traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuros linums āmī un pagarinājumā ir no rombveida acīm un pavērsts 90° virzienā tā, lai auklas vijuma galvenais virziens būtu paralēls vilkšanas virzienam.

2. Auklas vijuma virziens ir standarta rombveida linuma acu tīkls (A), un tīklā tas ir pavērsts 90° virzienā (B), kā parādīts 1. attēlā.

1. attēls

b) Linuma acu izmērs un tā noteikšana

Linuma acu izmērs ir vismaz 120 mm. Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 517/2008 ( 11 ) 6. panta 1. punkta, āmja un pagarinājuma linuma acu izmēru mēra perpendikulāri zvejas rīka garenasij.

c) Auklas diametrs

Āmja un pagarinājuma daļas auklas materiāls ir polietilēna šķiedra, kuras vienkārtas vijuma auklas diametrs nepārsniedz 6 mm vai divkārtu vijuma auklas diametrs nepārsniedz 4 mm. Šis noteikums neattiecas uz vistālāk aizmugurē esošo linuma acu rindu, ja āmis ir aprīkots ar galveno stropi.

d) Uzbūve

1. Āmis un pagarinājuma daļa ar pavērstām linuma acīm (T90) ir veidots no divām vienāda izmēra plātnēm, kurās garumā ir vismaz 50 linuma acu, ar tādu acu virzienu, kā tas iepriekš aprakstīts, un kuras savieno divas sānu šuves.

2. Linuma acu skaits jebkurā apkārtmēra vietā ir vienāds, sākot ar pagarinājuma daļas priekšējo daļu līdz vistālākajai āmja daļai.

3. Punktā, kur traļa konusveida daļai piestiprināts āmis vai pagarinājuma daļa, linuma acu skaits āmja vai pagarinājuma daļas apkārtmērā ir 50 % no traļa konusveida daļas pēdējās linuma acu rindas.

4. Āmis un pagarinājuma daļa ir attēloti 2. attēlā.

e) Apkārtmērs

Acu skaits jebkurā āmja un pagarinājuma apkārtmēra vietā, izņemot savienojumu vietas un šuves, nav lielāks par 50.

f) Stiprinājuma uzmava

Priekšējā plātņu malā, kas veido āmi un pagarinājumu, ir izvīta linuma pusacu rinda. Āmja plātnes aizmugurējā daļā ir izvīta pilna linuma acu pilnu rinda, kas var virzīt galveno stropi.

g) Āmja boja

Āmja boja ir sfēriskas formas, un tās maksimālais diametrs ir 40 cm. Ar bojas virvi tā ir piestiprināta pie galvenās stropes.

2. attēls

▼C1









III PIELIKUMS







Žaunu tīkli, iepinējtīkli un rāmju tīkli: linuma acu izmēru diapazoni un zvejai paredzētās sugas Zvejai paredzētās sugas Linuma acu zmēru diapazoni (mm) 16 ≤ un < 110 32 ≤ un < 110 90 ≤ un < 156 (1) 110 ≤ un < 156 ≥ 157 Apakšrajonu grupas 28–32 22–27 22–23 22–32 22–32 Zvejai paredzēto sugu minimālais procentuālais apjoms 90 (2) 90 (2) 90 90 100 Brētliņas (Sprattus sprattus) * * * * * Reņģes (Clupea harengus) * * * * * Jūrasmēles (Solea vulgaris) * * * Plekstes (Pleuronectes platessa) * * * Putasu (Merlangius merlangus) * * * Gludie rombi (Scophthalmus rhombus) * * * Limandas (Limanda limanda) * * * Baltijas plekste (Platichthys flesus) * * * Mazmutes plekstes (Microstomus kitt) * * * Akmeņplekstes (Psetta maxima) * * * Mencas (Gadus morhua) * * Laši (Salmo salar) * (1) Šādi linuma acu izmēra diapazoni ir pieļaujami līdz 2006. gada 30. jūnijam. (2) Uz kuģa klāj paturētās nozvejas sastāvā drīkst būt ne vairāk kā 3 % mencu, rēķinot pēc dzīvsvara.









IV PIELIKUMS







Minimālais izkraušanas izmērs Sugas Ģeogrāfiskais apgabals Minimālais izmērs Menca (Gadus morhua) 22-32 apakšrajons 38 cm Baltijas plekste (Platichthys flesus) 22-25 apakšrajons 26-28 apakšrajons 29-32, apakšrajons uz dienvidiem no 59° 39' Z 23 cm 21 cm 18 cm Plekste (Pleuronectes platessa) 22-32apakšrajons 25 cm Akmeņplekste (Psetta maxima) 22-32 apakšrajons 30 cm Gludais rombs (Scophthalmus rhombus) 22-32 apakšrajons 30 cm Zutis (Anguilla anguilla) 22-32 apakšrajons 35 cm Laši (Salmo salar) 22-30 apakšrajons un 32 apakšrajons 31 apakšrajons 60 cm 50 cm Taimiņš (Salmo trutta) 22-25 apakšrajons un 29-32 apakšrajons 26-28 apakšrajons 40 cm 50 cm









V PIELIKUMS







Korelāciju tabula Padomes Regula (EK) Nr. 88/98 Šī regula 1. pants 1. pants 2. pants – 3. panta 1. un 2. punkts 14. pants 3. panta 3. punkts 15. panta 1. punkts 3. panta 4. punkts – 3. panta 5. punkts – 4. pants – 5. panta 1. un 3. punkts 3. pants 5. panta 2. punkts – 6. pants 11. pants 7. pants 5. pants 8. panta 1. punkts 13. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 13. panta 2. punkts 8. panta 3. punkts 16. pants 8. panta 4. punkts 13. panta 3. punkts 8.a pants 9. pants 8.b pants 10. pants 9. panta 1. punkts 17. pants 9. panta 2. punkts 8. panta 1. punkts 10. panta 1. punkts – 10. panta 2. punkts 23. panta 1. punkts 10. panta 3. punkts – 10. panta 4. punkts – 11. pants 24. pants 12. pants 25. pants 13. pants 26. pants 14. pants 28. pants 15. pants 31. pants 16. pants 32. pants I pielikums I pielikums II pielikums _ III pielikums IV pielikums IV pielikums II un III pielikums V pielikums II pielikuma 1. papildinājums VI pielikums V pielikums