1996D1692 — LV — 01.01.2007 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1692/96/EK

(1996. gada 23. jūlijs)

par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 129.d panta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ( 3 ), saskaņā ar Līguma 189.b pantā noteikto procedūru ( 4 ), (1) tā kā Eiropas transporta tīklu izveide un attīstība tuvina tādus svarīgus Kopienas mērķus kā iekšējā tirgus vienmērīga darbība un ekonomiskās un sociālās kohēzijas nostiprināšana; (2) tā kā Eiropas transporta tīkla izveidei un attīstīšanai Kopienas teritorijā ir arī īpaši mērķi nodrošināt stabilus cilvēku un preču pārvadājumus ar iespējami labākajiem sociālajiem, ekoloģiskajiem un drošības nosacījumiem un integrēt visus transporta veidus, ņemot vērā to salīdzinošās priekšrocības; tā kā viens no Eiropas tīkla iespējamiem aspektiem ir darbavietu radīšana; (3) tā kā Komisijas Baltā grāmata par kopīgu transporta politiku aicina optimāli izmantot esošās jaudas un attiecībā uz dažādajiem transporta veidiem integrēt visus tīklus Eiropas tīklā pasažieru un preču autotransporta, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transportam un kombinētam transportam; (4) tā kā cita starpā īsie pārvadājumi var atslogot satiksmi iekšzemes transporta maršrutos; (5) tā kā tīkla integrēšana Eiropas mērogā var veidoties pakāpeniski tikai tad, ja sasaista atšķirīgus transporta veidus ar nolūku labāk izmantot katram piemītošās priekšrocības; (6) tā kā šo mērķu sasniegšanai atbilstoši subsidiaritātes principam ir vajadzīgs, lai Kopiena izstrādātu pamatnostādnes; tā kā ir jānosaka galvenās nostādnes un prioritātes Eiropas transporta tīklu jomā ierosinātajai Kopienas darbībai; (7) tā kā ir jāidentificē kopējas ieinteresētības projekti, kas palīdz sasniegt šos mērķus un atbilst šādi noteiktās darbības prioritātēm; tā kā ir jāņem vērā vienīgi potenciāli ekonomiski dzīvotspējīgie projekti; (8) tā kā dalībvalstīm, īstenojot kopējas ieinteresētības projektus, ir jāievēro vides aizsardzība, veicot pētījumus par ietekmi uz vidi atbilstoši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvai 85/337/EEK par dažu valsts un privāto projektu ietekmes uz vidi novērtējumu ( 5 ) un piemērojot Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko biotopu un savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzību ( 6 ); (9) tā kā dažiem privātiem un publiskiem projektiem, kam var būt ievērojama ietekme uz vidi, atļauja jāpiešķir vienīgi pēc tam, kad atbilstoši pastāvošajiem Kopienas noteikumiem iepriekš ir novērtēta šī iespējamā ietekme; (10) tā kā ir jāidentificē ne vien tie kopējās ieinteresētības projekti, kas attiecas uz dažādo transporta veidu kombināciju, bet arī tie, kas skar satiksmes vadības un lietotāju informēšanas sistēmas un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmas; (11) tā kā viens no šā lēmuma mērķiem ir identificēt šādus kopējās ieinteresētības projektus; tā kā šie projekti ir doti šā lēmuma I pielikumā, II pielikumā un priekšrakstu daļā; tā kā Eiropadome Esenē ir piešķīrusi īpašu nozīmi četrpadsmit šādiem projektiem; (12) tā kā Komisijai reizi divos gados jāsniedz ziņojums par šā lēmuma īstenošanu un reizi piecos gados — ziņojums, kurā norāda uz to, vai pamatnostādnes ir jāpārskata; (13) tā kā Komisijai ir jāizveido komiteja, kuras uzdevumos ietilpst palīdzība Komisijai, pārbaudot šo pamatnostādņu īstenošanu un attīstību, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.







1. IEDAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI

1. pants

Mērķis

1. Šā lēmuma mērķis ir noteikt pamatnostādnes, kas aptver Eiropas transporta tīkla jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgās nostādnes; šīs pamatnostādnes identificē kopējas ieinteresētības projektus, kuru īstenošanai ir jāveicina tīkla attīstība visā Kopienā.

2. Pamatnostādnes, kas minētas 1. punktā, veido vispārīgu atsauces sistēmu, kuras uzdevums ir mudināt dalībvalstis un, attiecīgos gadījumos, Kopienu īstenot kopējas ieinteresētības projektus, kuru uzdevums ir nodrošināt Eiropas transporta tīkla kohēziju, savstarpēju savienošanu un savietojamību, kā arī piekļuvi šim tīklam. Šie projekti veido kopēju mērķi, kura īstenošana ir atkarīga no to gatavības pakāpes un pieejamiem finanšu resursiem, neietekmējot dalībvalsts vai Kopienas finanšu saistības. Šīm pamatnostādnēm ir arī jāveicina privātā sektora iesaistīšana.

3. Būtiskas prasības attiecībā uz:

— Eiropas transporta tīkla savietojamību,

— transporta telemātiku un palīgdienestiem,

definē saskaņā ar Līgumu un atsevišķi no šā Lēmuma.

2. pants

Mērķi

1. Eiropas transporta tīkls veidojams pakāpeniski līdz ►M2 2020. gadam ◄ , integrējot visas Kopienas sauszemes, jūras un gaisa transporta infrastruktūras tīklus saskaņā ar I pielikuma kartēs norādītajām skicēm un/vai II pielikuma specifikācijām.

2. Tīklam:

a) jānodrošina stabila cilvēku un preču pārvietošanās teritorijā bez iekšējām robežām ar iespējami labākajiem sociālajiem un drošības nosacījumiem, palīdzot sasniegt Kopienas mērķus, jo īpaši attiecībā uz vidi un konkurenci, un jāpalīdz stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju;

b) jāpiedāvā lietotājiem augstas kvalitātes infrastruktūra ar pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem;

c) jāaptver visi transporta veidi, ņemot vērā to salīdzinošās priekšrocības;

d) jāļauj optimāli izmantot esošās jaudas;

e) jāpieļauj pēc iespējas lielāka transporta veidu savietojamība un jāveicina dažādu transporta veidu kopdarbība;

f) jābūt pēc iespējas ekonomiski dzīvotspējīgam;

g) jāaptver visa Kopienas dalībvalstu teritorija, lai atvieglotu piekļuvi kopumā, sasaistītu salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar centrālajiem reģioniem un bez sastrēgumiem savstarpēji savienotu Kopienas lielākās konurbācijas un reģionus;

h) jāspēj pieslēgties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu, Viduseiropas un Austrumeiropas valstu un Vidusjūras valstu tīkliem, vienlaikus veicinot savietojamību un piekļuvi šiem tīkliem, ciktāl tas ir Kopienas interesēs.

3. pants

Tīkla darbības joma

1. Eiropas tīkls sastāv no transporta infrastruktūras, satiksmes vadības sistēmām un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmām.

▼M2

2. Transporta infrastruktūra sastāv no autoceļu, dzelzceļu un iekšējo ūdensceļu tīkliem, jūras transporta maģistrālēm, jūras ostām un iekšējo ūdensceļu ostām, lidostām un citiem dažādu transporta veidu saslēguma punktiem.

▼B

3. Satiksmes vadības sistēmās un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmās ietilpst vajadzīgās tehniskās iekārtas un informācijas un elektrosakaru sistēmas, kas nodrošina tīkla saskaņotu darbību un efektīvu satiksmes vadību.

4. pants

Pasākumu vispārīgās nostādnes

Kopienas pasākumu vispārīgajās nostādnēs ietilpst:

a) tīklu skiču izstrāde un pārskatīšana;

b) kopējas ieinteresētības projektu apzināšana;

c) esošā tīkla pielāgošana;

d) tīkla savietojamības veicināšana;

e) transporta veidu optimāla kombinēšana, cita starpā veidojot savstarpējo savienojumu centrus, kam kravu gadījumā jābūt izvietotiem pēc iespējas tālāk no pilsētām, lai ļautu pēc iespējas efektīvāk izpausties dažādu transporta veidu kopdarbībai;

f) finanšu palīdzības konsekvence un komplementaritāte atbilstoši noteikumiem, ko piemēro katram finansēšanas instrumentam;

g) pētniecība un izstrāde;

h) sadarbība ar attiecīgām trešām valstīm, attīstot tīklu un slēdzot ar tām piemērotus nolīgumus;

i) dalībvalstu un starptautisku organizāciju mudināšana palīdzēt sasniegt Kopienas mērķus;

j) pastāvīgas sadarbības veicināšana ieinteresēto pušu starpā;

k) citi 2. pantā minēto mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi.

▼M2

5. pants

Prioritātes

Ņemot vērā 2. pantā noteiktos mērķus un 4. pantā noteikto pasākumu vispārīgās nostādnes, prioritātes ir:

a) galveno līniju un savstarpējo saslēgumu izveide un attīstība, kas nepieciešami, lai novērstu sastrēgumus, aizpildītu trūkstošos posmus un pabeigtu galvenos maršrutus, jo īpaši to pārrobežas posmus, šķērsotu dabiskos šķēršļus un uzlabotu savstarpējo izmantojamību galvenajos maršrutos;

b) infrastruktūras izveide un attīstība, kas veicina valsts mēroga tīklu savstarpējo saslēgumu, lai atvieglinātu, pirmkārt, salu vai tām līdzīgu teritoriju, nošķirto, nomaļo un attālāko reģionu savienošanu un, otrkārt, Kopienas centrālo reģionu savienošanu, jo īpaši, lai samazinātu augstās transporta izmaksas šajās teritorijās;

c) nepieciešamie pasākumi pakāpeniskai savstarpēji izmantojamā dzelzceļa tīklā, ieskaitot, kur iespējams, maršrutus, kas pielāgoti kravu transportam;

d) nepieciešamie pasākumi, kas veicina pārvadājumus lielos attālumos, mazajā kabotāžā un pa iekšējiem ūdensceļiem;

e) nepieciešamie pasākumi, lai vajadzības gadījumā integrētu dzelzceļa un gaisa transportu, jo īpaši ar dzelzceļa piekļuvi lidostām, un vajadzīgajām infrastruktūrām un iekārtām;

f) esošās un jaunās infrastruktūras caurlaides spējas un efektivitātes optimizācija, pārvadātāju sadarbības veicināšana un tīkla drošības un uzticamības uzlabošana, izveidojot un uzlabojot kombinētās satiksmes termināļus un to piekļuvi infrastruktūrai un/vai izmantojot automatizētās sistēmas;

g) drošības un vides apsvērumu integrācija Eiropas transporta tīkla projektēšanā un ieviešanā;

h) personu un preču pastāvīgu pārvietošanās iespēju attīstība atbilstīgi Eiropas Savienības noturīgas attīstības mērķiem.

▼B

6. pants

Trešo valstu tīkli

To, kā Kopiena veicina kopējās ieinteresētības projektus un tīkla savstarpējos savienojumus un savstarpējo izmantojamību, lai nodrošinātu trešo valstu tīklu savietojamību ar Eiropas transporta tīklu, nosaka katrā atsevišķā gadījumā atbilstoši attiecīgajām procedūrām Līgumā.

7. pants

Kopējās ieinteresētības projekti:

1. Saskaņā ar Līguma noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz konkurences jautājumiem, par kopējās ieinteresētības projektu uzskata jebkuru tādu projektu, kas

— ir vērsts uz 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu,

— attiecas uz 3. pantā aprakstīto tīklu,

— atbilst vienai vai vairākām prioritātēm, kas noteiktas 5. pantā, un

— ir ekonomiskā ziņā potenciāli dzīvotspējīgs, balstoties uz sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu analīzi.

2. Projekti attiecas uz kādu no elementiem tīklā, kas aprakstīts 9.—17. pantā, un konkrēti:

— attiecas uz I pielikuma kartēs identificētiem ceļiem, un/vai

— atbilst specifikācijām vai kritērijiem, kas sniegti II pielikumā.

3. Dalībvalstis veic visus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, 1. panta 2. punktā izklāstīto principu robežās.

▼M2

8. pants

Vides aizsardzība

1. Projektu plānošanā un īstenošanā dalībvalstis ņem vērā vides aizsardzību, atbilstīgi Padomes Direktīvai 85/337/EEK veicot ietekmes uz vidi novērtēšanu ieviešamajiem vispārējo interešu projektiem un piemērojot 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu saudzēšanu ( 7 ) un Direktīvu 92/43/EEK.

No 2004. gada 21. jūlija vides novērtēšanu plāniem un programmām, kuru rezultātā rodas šādi projekti, jo īpaši tad, ja tie attiecas uz jauniem maršrutiem vai citu nozīmīgu infrastruktūras mezglu attīstību, veic dalībvalstis atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvai 2001/42/EK par dažu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtēšanu ( 8 ). Sagatavojot attiecīgos plānus un programmas atbilstīgi minētās Direktīvas 8. pantam, dalībvalstis ņem vērā tādas vides novērtēšanas rezultātus.

2. Līdz 2004. gada 21. jūlijam Komisija ar dalībvalstu piekrišanu izveido atbilstīgas metodes vides stratēģiskās novērtēšanas ieviešanai ar mērķi cita starpā nodrošināt atbilstīgu koordināciju, izvairīties no darbu dublēšanas un panākt pārrobežu projektu un koridoru plānošanas procesu vienkāršošanu un paātrināšanu.

Šā darba un dalībvalstu atbilstīgi Direktīvai 2001/42/EK realizēto TEN projektu vides novērtēšanas rezultātus Komisija pēc vajadzības ņem vērā savā ziņojumā par pamatnostādnēm un iespējamajām papildu likumdošanas iniciatīvām pārskatīt šā lēmuma 18. panta 3. punktā noteiktās pamatnostādnes.

▼B







2. IEDAĻA

CEĻU TĪKLS

9. pants

Raksturojums

1. Eiropas ceļu tīkls sastāv no esošiem, jauniem vai pielāgojamiem autoceļiem un augstas kvalitātes ceļiem, kuriem:

— ir svarīga nozīme tālsatiksmē, vai

— kas veido apvadu galvenajām pilsētkopām tīklā identificētajos maršrutos, vai

— nodrošina savienojumu ar citiem transporta veidiem vai

— sasaista nošķirtus sauszemes reģionus un nomaļos reģionus ar Kopienas centrālajiem reģioniem.

2. Tīkls nodrošina lietotājiem augstu, vienveidīgu un pastāvīgu apkalpošanas, ērtību un drošības līmeni.

▼M2

3. Tīklā ietilpst arī infrastruktūra satiksmes vadībai, lietotāju informācijai, starpgadījumu un ārkārtas gadījumu novēršanai un elektroniskajai maksas iekasēšanai, un šāda infrastruktūra ir balstīta uz aktīvu sadarbību starp satiksmes vadības sistēmām Eiropas, valsts un reģionālā līmenī un ceļojumu un satiksmes informācijas un pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošinās vajadzīgo komplementaritāti ar lietojumiem, kuru izmantošanu veicina saskaņā ar Eiropas elektrosakaru tīklu programmu.

▼B







3. IEDAĻA

DZELZCEĻA TĪKLS

▼M2

10. pants

Īpašības

1. Dzelzceļa tīklu veido ātrgaitas dzelzceļu līnijas un parasto dzelzceļu līnijas.

2. Ātrgaitas dzelzceļa tīklu neatkarīgi no tā, vai tajā ir izmantotas pašreizējās vai jaunās tehnoloģijas, veido:

a) īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai ar ātrumu, kas vienāds vai lielāks par 250 km/h;

b) īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai ar ātrumu apmēram 200 km/h;

c) īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas īpaši būvētas ātrgaitai un pievienotas ātrgaitas dzelzceļa tīklam, kam topogrāfisku vai vides, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu dēļ piemīt specifiskas īpašības un kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā.

Ātrgaitas dzelzceļa tīklu veido līnijas, kuras norādītas I pielikumā. Būtiskās prasības un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas piemērojamas ātrgaitas dzelzceļu līnijām, izmantojot pašreizējās tehnoloģijas, nosaka atbilstīgi Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvai 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību ( 9 ). Dalībvalstis iepriekš informē Komisiju par ikvienas ātrgaitas dzelzceļa līnijas atklāšanu un tās tehniskajiem parametriem.

3. Parastā dzelzceļa tīklu veido līnijas pasažieru un kravas parastajam transportam pa dzelzceļu, ieskaitot 14. pantā minētā Eiropas kombinētā transporta tīkla dzelzceļa posmus, pieslēgumus vispārēju interešu jūras un iekšējām ostām un kravas termināļiem, kuri ir pieejami visiem pārvadātājiem. Būtiskās prasības un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas piemērojamas parasto dzelzceļu līnijām, definē atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvai 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību ( 10 ).

4. Dzelzceļa tīklā iekļauj infrastruktūras un iekārtas, kas ļauj integrēt dzelzceļa transportu un autotransportu un, ja vajadzīgs, jūras un gaisa transporta pakalpojumus. Šajā sakarā īpaša uzmanība veltāma reģionālo lidostu savienojumam ar tīklu.

5. Dzelzceļa tīkls veic vismaz vienu no šādām funkcijām:

a) tam ir nozīmīga loma tālsatiksmes pasažieru pārvadājumos;

b) tas attiecīgā gadījumā nodrošina savstarpējo saslēgumu ar lidostām;

c) tas nodrošina piekļuvi reģionālajiem un vietējiem dzelzceļu tīkliem;

d) tas veicina kravu pārvadājumus, nosakot un attīstot maģistrālos ceļus, kas paredzēti kravu pārvadājumiem, vai maršrutus, kuros preču vilcieniem ir priekšroka;

e) tam ir nozīmīga loma kombinētajā transportā;

f) tas nodrošina savstarpējo saslēgumu ar mazo kabotāžu un iekšējiem ūdensceļiem caur vispārējo interešu ostām.

6. Dzelzceļa tīkls lietotājiem sniedz augsta līmeņa kvalitāti un drošību, pateicoties tā nepārtrauktībai un pakāpeniskai savstarpējās izmantojamības ieviešanai, kuru jo īpaši realizē ar tehnisko saskaņošanu un ERTMS saskaņoto kontroles un vadības sistēmu, ko iesaka Eiropas dzelzceļu tīklam. Tālab Komisija, apspriedusies ar dalībvalstīm, izveido ieviešanas plānu, kas koordinēts ar valstu plāniem.

▼B







4. IEDAĻA

IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS UN IEKŠĒJāS OSTAS

11. pants

Raksturojums

1. Eiropas iekšējo ūdensceļu tīkls sastāv no upēm, kanāliem un dažādiem atzarojumiem un posmiem, kas tos savieno. Cita starpā tas ļauj savstarpēji savienot rūpniecības reģionus un lielākās konurbācijas un saistīt tos ar ostām.

2. Tīklā ietilpstošajiem ūdensceļiem ir obligāti tādi tehniskie parametri, kas noteikti IV kategorijas ūdensceļam, kurš ļauj izbraukt kuģim vai stumjamu liellaivu virknei, kas ir 80 līdz 85 m garš un 9,50 m plats. Modernizējot vai izbūvējot tīklā ietilpstošu ūdensceļu, tehniskajām specifikācijām jāatbilst vismaz IV kategorijai, jāļauj vēlāk sasniegt Va/Vb kategoriju un jānodrošina kombinētajā transportā izmantojamu kuģu kustība. Va kategorija ļauj uzņemt kuģi vai stumjamu liellaivu virkni garumā līdz 110 m un platumā līdz 11,40 m, bet Vb kategorija ļauj uzņemt stumjamu liellaivu virkni garumā no 172 līdz 185 m un platumā līdz 11,40 m.

▼M1

3. Iekšējās ostas ir tīkla daļa, konkrēti, kā savienojuma punkti starp 2. punktā un 14. pantā minētajiem ūdensceļiem un citiem transporta veidiem.

▼M1

3.a Tīklā ietilpst iekšējās ostas, kas

a) ir izmantojamas komerciālajiem pārvadājumiem,

b) atrodas iekšējo ūdensceļu tīklā, kā parādīts skicē I pielikuma 4. iedaļā,

c) ir sasaistītas ar citiem Eiropas satiksmes maršrutiem, kā parādīts I pielikumā, un

d) ir aprīkotas ar pārkraušanas iekārtām kombinētajam transportam vai kuru kravu apgrozījuma apjoms ir vismaz 500 000 tonnu gadā.

▼M2

3b. Tīkla iekšējās ostas, kas aprīkotas ar pārkraušanas iekārtām vairākveidu pārvadājumiem vai ar ikgadējo kravu pārvadājuma apjomu vismaz 500 000 tonnu apjomā, ir norādītas I pielikumā.

▼M2

4. Tīklā iekļauj arī satiksmes vadības infrastruktūru. Tas jo īpaši nozīmē savstarpēji savietojamas, automatizētas satiksmes un transporta sistēmas izveidi, kas pazīstama kā “Upju informācijas pakalpojumi” un paredzēta, lai uzlabotu iekšējo ūdensceļu tīkla esošo caurlaides spēju un drošību un uzlabotu savstarpējo savietojamību ar citiem transporta veidiem.

▼B







5. IEDAĻA

JŪRAS OSTAS

▼M1

12. pants

Raksturojums

1. Jūras ostas ļauj attīstīties jūras transportam un ir posmi kuģu satiksmei ar salām un jūras transporta un citu transporta veidu savienojuma mezgli. Tās nodrošina pārvadātājus ar aprīkojumu un pakalpojumiem. To infrastruktūra nodrošina plaša diapazona pakalpojumus pasažieru un kravu pārvadājumiem, ieskaitot prāmju pakalpojumus un tuvas un tālas satiksmes kuģošanas pakalpojumus, ieskaitot piekrastes kuģu satiksmi, Kopienā un starp to un trešām valstīm.

2. Tīklā iekļautās jūras ostas atbilst kādai no tālāk definētajām kategorijām A, B vai C:

A. starptautiskas jūras ostas: ostas, kuru ikgadējais satiksmes apjoms nav mazāks par 1,5 miljoniem tonnu kravas vai 200 000 pasažieru, kuras, ja vien tas nav neiespējami, ir savienotas ar Eiropas transporta tīkla virszemes elementiem un tādējādi ieņem svarīgu vietu starptautiskajā jūras transportā;

B. Kopienas jūras ostas, kas nav iekļautas A kategorijā: šo ostu ikgadējais satiksmes apjoms nav mazāks par 0,5 miljoniem tonnu kravu vai ir no 100 000 līdz 199 999 pasažieriem, un tās, ja vien tas nav neiespējami, ir savienotas ar Eiropas transporta tīkla virszemes elementiem un ir aprīkotas ar vajadzīgajām pārkraušanas iekārtām īsiem pārvadājumiem pa jūru;

C. reģionālās ostas: šīs ostas neatbilst A un B kategorijas kritērijiem, tomēr tās atrodas salu, nošķirtos vai attālos reģionos, savienojot šādus reģionus jūras satiksmes veidā un/vai savienojot tos ar Kopienas centrālajiem reģioniem.

A kategorijas jūras ostas ir parādītas orientējošajās kartēs I pielikuma 5. iedaļas skicēs, pamatojoties uz jaunākajiem datiem par ostām.

3. Papildus tiem kritērijiem, kas izklāstīti 7. pantā, tie jūras ostu kopējas ieinteresētības projekti, kas attiecas uz Eiropas jūras ostu tīklā iekļautajām jūras ostām, atbilst II pielikuma kritērijiem un specifikācijām

▼M2

12.a pants

Jūras transporta maģistrāles

1. Eiropas jūras transporta maģistrāļu tīkls ir paredzēts, lai koncentrētu kravu plūsmas jūras loģistikas maršrutos tādā veidā, lai uzlabotu esošos jūras transporta posmus vai izveidotu jaunus, dzīvotspējīgus regulāra un bieža jūras transporta posmus preču pārvadāšanai starp dalībvalstīm, kas samazinātu autoceļu noslogotību un/vai uzlabotu piekļuvi nomaļiem un salu reģioniem un valstīm. Jūras transporta maģistrāles nedrīkst būt šķērslis pasažieru un kravu kombinētajam transportam, ja vien dominē kravu pārvadāšana.

2. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkls sastāv no iekārtām un infrastruktūras, kurā iekļautas vismaz divas ostas divās dažādās dalībvalstīs. Iekārtās un infrastruktūrā vismaz vienā dalībvalstī iekļauj tādus elementus kā ostas iekārtas, elektroniskās loģistikas vadības sistēmas, drošības un administratīvās un muitas procedūras, kā arī infrastruktūru tiešai piekļuvei sauszemei un jūrai, ieskaitot veidus, kā nodrošināt navigāciju visa gada laikā, jo īpaši padziļināšanas iekārtas un ledlaužus piekļuvei ostām ziemā.

3. Ūdensceļi vai kanāli, kā norādīts I pielikumā, kuri savieno divas Eiropas jūras transporta maģistrāles vai to posmus un sniedz būtisku ieguldījumu jūras maršrutu saīsināšanā, efektivitātes palielināšanā un nosūtīšanas laika ietaupīšanā, veido daļu no jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla.

4. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla vispārējo interešu projektus ierosina vismaz divas dalībvalstis, un tie atbilst faktiskajām vajadzībām. Ierosinātajos projektos parasti iesaista gan valsts, gan privāto sektoru atbilstīgi procedūrām, kuras pirms tam, kad no valsts budžeta piešķirtā palīdzība var, ja vajadzīgs, tikt papildināta ar palīdzību no Kopienas, paredz konkursu vienā no šiem veidiem:

a) paziņojums par atklātu konkursu, ko kopīgi organizē attiecīgās dalībvalstis un kas paredzēts, lai izveidotu jaunas līnijas no A kategorijas ostām, kuras definētas 12. panta 2. punktā un kuras šīs valstis iepriekš izvēlas katrā jūras reģionā, kā norādīts projekta Nr. 21 III pielikumā;

b) paziņojums par atklātu konkursu, kuru kopīgi organizē attiecīgās dalībvalstis un mērķa konsorciji, kuri apvieno vismaz tās kuģniecības sabiedrības un ostas, kas atrodas vienā no jūras reģioniem, kā norādīts projekta Nr. 21 III pielikumā, ciktāl ostu atrašanās vietas ir salīdzināmas.

5. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla vispārēju interešu projektos:

— darbību koncentrē uz iekārtām un infrastruktūru, kura veido jūras transporta maģistrāļu tīklu,

— neskarot Līguma 87. un 88. pantu, var iekļaut sākuma palīdzību, ja 4. punktā minētā konkursa rezultātā projekta finansiālajai dzīvotspējai ir nepieciešams valsts atbalsts. Sākuma palīdzības ilgums nepārsniedz divus gadus, un to piešķir tikai pienācīgi pamatotu kapitāla izmaksu atbalstam. Palīdzība nedrīkst pārsniegt minimālo aprēķināto apjomu, kas vajadzīgs, lai sāktu attiecīgo līniju darbību. Palīdzība nedrīkst izraisīt konkurences traucējumus attiecīgajos tirgos pretēji vispārējām interesēm,

— var arī iekļaut tādas darbības, no kurām ir plašāks labums un kuras nav saistītas ar konkrētām ostām, piemēram, padarot pieejamas iekārtas ledus laušanas un bagarēšanas darbībām, kā arī informācijas sistēmas, ieskaitot satiksmes vadības un elektroniskās ziņošanas sistēmas.

6. Komisija trīs gadu laikā iesniedz 18. pantā minētajai komitejai sākotnējo sarakstu ar konkrētajiem vispārējo interešu projektiem, tādējādi konkretizējot jūras transporta maģistrāļu jēdzienu. Šo sarakstu nosūta arī Eiropas Parlamentam.

7. Jūras transporta maģistrāļu Eiropas tīkla vispārējo interešu projektus nosūta Komisijai apstiprināšanai.

▼B







6. IEDAĻA

LIDOSTAS

13. pants

Raksturojums

1. Eiropas lidostu tīkls sastāv no lidostām, kas atrodas Kopienas teritorijā, kuras var izmantot komerciāliem aviopārvadājumiem un kuras atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Šo lidostu klasifikācija atšķiras pēc satiksmes apjoma un veida, ko tās apkalpo, un pēc to funkcijas tīklā. Tās ļauj attīstīt gaisa satiksmes posmus un savienot gaisa transportu ar citiem transporta veidiem.

2. Starptautiskās satiksmes mezgli un Kopienas satiksmes mezgli veido Eiropas lidostu tīkla kodolu. Savienojumi starp Kopienu un pārējo pasauli galvenokārt notiek starptautiskās satiksmes mezglos. Kopienas satiksmes mezgli pamatā nodrošina savienojumus Kopienas robežās, bet savienojumi ārpus Kopienas pagaidām ieņem salīdzinoši nelielu daļu to darbībā. Reģionālās satiksmes mezgli un piekļuves punkti ļauj nokļūt līdz tīkla kodolam vai palīdz nokļūt līdz nomaļiem un nošķirtiem reģioniem.

▼M2

3. Starptautiskos un Kopienas savienojuma punktus vajadzības gadījumā pakāpeniski savieno ar dzelzceļa tīkla ātrgaitas līnijām. Dzelzceļa tīklā iekļauj infrastruktūras un iekārtas, kas ļauj integrēt dzelzceļa transportu un gaisa transportu un, ja vajadzīgs, jūras transporta pakalpojumus.

▼B







7. IEDAĻA

KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS

▼M1

14. pants

Raksturlielumi

Eiropas kombinētā transporta tīkls sastāv no:

— kombinētajam transportam piemērotiem dzelzceļiem un iekšējiem ūdensceļiem un kuģu satiksmes, kas, attiecīgā gadījumā apvienojumā ar īsāko iespējamo sākuma un/vai gala kravu autopārvadājumu posmu, ļauj pārvadāt preces lielos attālumos,

— pārsēšanās termināliem, kas aprīkoti ar iekārtām, kas ļauj veikt pārkraušanu dzelzceļu, iekšējo ūdensceļu, kuģu līniju un autoceļu starpā,

— piemērota ritošā sastāva pagaidu kārtā, ja tas nepieciešams sakarā ar infrastruktūras raksturlielumiem, kas vēl nav pielāgota.

▼B







8. IEDAĻA

KUĢOŠANAS VADĪBAS UN INFORMĀCIJAS TĪKLS

15. pants

Raksturojums

Eiropas kuģošanas vadības un informācijas tīkls attiecas uz:

— piekrastes un ostu kuģošanas vadības sistēmām,

— kuģu vietas noteikšanas sistēmām,

— ziņošanas sistēmām kuģiem, kuri pārvadā bīstamas vai piesārņojošas preces,

— jūras avāriju un drošības sakaru sistēmām,

lai tādējādi garantētu augstu kuģošanas drošības un ekoloģiskās drošības līmeni un efektivitāti Kopienas dalībvalstīm piederošos kuģošanas apgabalos.







9. IEDAĻA

GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS TĪKLS

16. pants

Raksturojums

Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkls sastāv no vispārējas nozīmes aviācijai atvēlētās gaisa telpas, gaisa satiksmes līnijām, aeronavigācijas līdzekļiem, satiksmes plānošanas un pārvaldības sistēmām un gaisa satiksmes vadības sistēmas (dispečeru centri, uzraudzības un sakaru iekārtas), kas vajadzīgi drošai un efektīvai aviācijai Eiropas gaisa telpā.







10. IEDAĻA

VIETAS NOTEIKŠANAS UN NAVIGĀCIJAS TĪKLS

17. pants

Raksturojums

Eiropas vietas noteikšanas un navigācijas sistēmu tīkls sastāv no pavadoņos bāzētām vietas noteikšanas un navigācijas sistēmām un sistēmām, kas būs jānosaka topošajā Eiropas Radionavigācijas plānā. Šīs sistēmas sniedz drošu un efektīvu vietas noteikšanas un navigācijas pakalpojumu, ko var izmantot visi transporta veidi.

▼M2







10.a IEDAĻA

KOORDINĀCIJA STARP DALĪBVALSTĪM

17.a pants

Eiropas koordinators

1. Lai veicinātu konkrētu projektu, jo īpaši pārrobežu projektu vai pārrobežu projektu posmu, kas iekļauti starp 19.a pantā minētajiem Eiropas interešu projektiem, koordinētu ieviešanu, Komisija pēc vienošanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un apspriešanās ar Eiropas Parlamentu var iecelt personu, ko sauc par “Eiropas koordinatoru”. Eiropas koordinators rīkojas Komisijas vārdā. Eiropas koordinatora pārziņā parasti ir viens projekts, jo īpaši pārrobežu projekta gadījumā, bet, ja vajadzīgs, to var paplašināt, lai ietvertu visu galveno asi. Eiropas koordinators kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izveido darba plānu savām darbībām.

2. Eiropas koordinatoru īpaši izvēlas, pamatojoties uz viņa pieredzi ar Eiropas iestādēm un zināšanām par jautājumiem, kas attiecas uz galveno projektu finansēšanu un sociāli ekonomisko un vides novērtējumu.

3. Komisijas lēmumā iecelt Eiropas koordinatoru norāda, kā viņš veiks uzdevumus, kas norādīti 5. punktā.

4. Attiecīgās dalībvalstis sadarbojas ar Eiropas koordinatoru un sniedz viņam visu informāciju, kas nepieciešama, lai izpildītu 5. punktā norādītos uzdevumus.

5. Eiropas koordinators:

a) sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm veicina kopīgas metodes projektu novērtēšanai un attiecīgā gadījumā sniedz padomu projektu virzītājiem par projektu finansiālo paketi;

b) katru gadu sastāda ziņojumu Eiropas Parlamentam, Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm par panākumiem tā/to projekta(-u) ieviešanā, par kuru/kuriem viņš atbild, reglamentējošiem vai citādiem jaunievedumiem, kas var ietekmēt projektu īpatnības, un visām grūtībām un šķēršļiem, kas var radīt būtisku aizkavēšanos attiecībā uz datumiem, kuri norādīti III pielikumā;

c) kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm apspriežas ar reģionālajām un vietējām iestādēm, pārvadātājiem, transporta klientiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai gūtu pilnīgākas zināšanas par transporta pakalpojumu pieprasījumu, ieguldījumu finansēšanas iespējām un to, kāda veida pakalpojumi jāsniedz, lai atvieglinātu piekļuvi šādam finansējumam.

6. Neskarot piemērojamās procedūras, kas noteiktas Kopienas un valstu tiesību aktos, Komisija var lūgt Eiropas koordinatora viedokli, kad tā pārbauda pieteikumus uz Kopienas finansējumu projektiem vai to grupām, par kurām Eiropas koordinators atbild.

▼B







11. IEDAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

18. pants

▼M2

Pamatnostādņu uzraudzības un informācijas apmaiņas komiteja

1. Dalībvalstis iesniedz Komisijai to valsts plānu un programmu kopsavilkumus, ko tās izstrādā ar nolūku attīstīt Eiropas transporta tīklu, jo īpaši attiecībā uz izsludinātajiem Eiropas interešu projektiem, kas norādīti 19.a pantā. Tiklīdz valsts plāni un programmas ir pieņemtas, dalībvalstis tās nosūta Komisijai zināšanai.

▼B

2. Ar šo Komisija izveido Eiropas Transporta tīkla komiteju, še turpmāk sauktu “Komiteja”; tajā ir dalībvalstu pārstāvji, un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komiteja apmainās ar informāciju par dalībvalstu izziņotajiem plāniem un programmām un var lemt par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkla attīstību.

▼M2

3. Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā Lēmumā aprakstīto pamatnostādņu īstenošanu. Komiteja, kas izveidota saskaņā ar 2. punktu, palīdz Komisijai izveidot ziņojumu. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu projektus, kuros pārskata pamatnostādnes; šajos tiesību aktu projektos var, ja vajadzīgs, iekļaut grozījumus III pielikumā minētajā prioritāro projektu sarakstā vai papildinājumus šim projektu sarakstam, kas atbilst 19. panta 1. punkta noteikumiem. Pārskatīšanā īpaši ņem vērā projektus, kas veicina Eiropas Savienības teritoriālo kohēziju atbilstīgi 19. panta 1. punkta e) apakšpunkta noteikumiem.

19. pants

Prioritārie projekti

1. Prioritāri projekti ir vispārējo interešu projekti, kas minēti 7. pantā, ja pārbaudē tiek apstiprināts, ka tie:

a) ir paredzēti, lai novērstu sastrēgumus vai aizpildītu trūkstošos posmus Eiropas tīkla galvenajā maršrutā, jo īpaši projekti, kuri ir pārrobežu projekti, šķērso dabiskos šķēršļus vai kuros ir pārrobežas posms;

b) ir tādos mērogos, ka būtiski palīdzēs ilgtermiņa plānošana Eiropas līmenī;

c) kopumā sniedz potenciālu tīru sociālekonomisku ieguvumu un citus sociālekonomiskus labumus;

d) būtiski uzlabo pasažieru un kravu mobilitāti starp dalībvalstīm un tādējādi veicina arī valsts mēroga tīklu savstarpējo izmantojamību;

e) veicina Eiropas Savienības teritoriālo kohēziju, integrējot jauno dalībvalstu tīklus un uzlabojot savienojumus ar nomaļajiem un salu reģioniem;

f) veicina noturīgu transporta attīstību, uzlabojot drošību un samazinot transporta radīto kaitējumu videi, jo īpaši veicinot kravu novirzīšanu uz dzelzceļiem, vairākveidu pārvadājumiem, iekšējiem ūdensceļiem un jūras transportu;

g) pierāda attiecīgo dalībvalstu apņemšanos laikus veikt pētījumus un novērtēšanas procedūras, lai pabeigtu darbu līdz iepriekš saskaņotam datumam, pamatojoties uz valsts plāniem vai citu līdzvērtīgu dokumentu, kas saistīts ar attiecīgo projektu.

2. Prioritārie projekti, pie kuriem darbs sāksies pirms 2010. gada, to posmi un datumi, kas saskaņoti iepriekš, lai pabeigtu 1. punkta g) apakšpunktā minēto darbu, ir noteikti III pielikumā.

3. Līdz 2010. gadam Komisija sastāda darba pārskatu un, ja vajadzīgs, ierosina grozījumus prioritāro projektu sarakstā, kas saskaņā ar 1. punktu dots III pielikumā.

▼M2

19.a pants

Eiropas interešu deklarācija

1. Prioritārie projekti, kas norādīti III pielikumā, ir Eiropas interešu projekti. Šī deklarācija ir izveidota saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līgumā un tiesību aktos, kas uz to balstīti.

2. Neskarot attiecīgā Kopienas finanšu instrumenta juridisko pamatu:

a) iesniedzot savus projektus saskaņā ar Kohēzijas fondu atbilstīgi 10. pantam Padomes 1994. gada 16. maija Regulā (EK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fonda izveidi ( 11 ), dalībvalstis piešķir pienācīgu prioritāti Eiropas interešu projektiem;

b) iesniedzot projektus saskaņā ar budžetu Eiropas komunikāciju tīkliem atbilstīgi 9. un 10. pantam Padomes 1995. gada 18. septembra Regulā (EK)Nr. 2236/95, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā ( 12 ), dalībvalstis piešķir pienācīgu prioritāti izsludinātajiem Eiropas interešu projektiem;

c) Komisija mudina dalībvalstis izsludinātos Eiropas interešu projektus ņemt vērā, plānojot struktūrfondu programmas, jo īpaši reģionos, uz kuriem attiecas 1. mērķis, ņemot vērā valsts transporta plānus, uz kuriem attiecas esošās Kopienas atbalsta shēmas;

d) Komisija gādā, lai valstis, kuras ir tiesīgas izmantot Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instrumentu, iesniedzot projektus saskaņā ar minēto instrumentu atbilstīgi 2. un 7. pantam Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK)Nr. 1267/1999 par pirmspievienošanās struktūrpolitikas instrumenta izveidi ( 13 ), piešķirtu pienācīgu prioritāti izsludinātajiem Eiropas interešu projektiem.

3. Prognozējot savas finansiālās vajadzības, Komisija piešķir pienācīgu prioritāti izsludinātajiem Eiropas interešu projektiem.

4. Būtiska kavējuma gadījumā attiecībā uz termiņu 2010. gadā, sākot darbu ar kādu no Eiropas interešu projektiem, Komisija aicina attiecīgās dalībvalstis trīs mēnešu laikā izskaidrot kavējuma iemeslus. Pamatojoties uz saņemto atbildi, Komisija apspriežas ar visām attiecīgajām dalībvalstīm, lai atrisinātu problēmu, kas izraisījusi kavēšanos.

Saziņā ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 18. panta 2. punktu, aktīvi uzraugot Eiropas interešu projektu ieviešanu un pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu, Komisija var nolemt pieņemt attiecīgus pasākumus. Attiecīgajām dalībvalstīm dod iespēju iesniegt piezīmes par šādiem pasākumiem pirms to pieņemšanas.

Par ikvienu pieņemto pasākumu tūlīt informē Eiropas Parlamentu.

Pieņemot šos pasākumus, Komisija pienācīgi ņem vērā ikvienas attiecīgās dalībvalsts atbildības daļu par kavējumu un atturas no tādiem pasākumiem, kas varētu ietekmēt projekta īstenošanu dalībvalstīs, kas nav atbildīgas par kavējumu.

5. Gadījumā, ja Eiropas interešu projekts nav būtībā pabeigts pieņemamā laikposmā pēc paredzamā pabeigšanas datuma, kas norādīts III pielikumā, un visas attiecīgās dalībvalstis ir atbildīgas par kavējumu, Komisija pārskata projektu atbilstīgi 4. punktā minētajai procedūrai, lai pārtrauktu to klasificēt kā Eiropas interešu projektu ar pārskatīšanas procedūras palīdzību, kas minēta 18. panta 3. punktā. Jebkurā gadījumā Komisija projektu pārskata 15 gadu laikposma beigās pēc tam, kad tas izsludināts par Eiropas interešu projektu šā lēmuma nozīmē.

6. Piecus gadus pēc Eiropas interešu projekta vai tā posmu pabeigšanas attiecīgās dalībvalstis novērtē tā sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi, ieskaitot ietekmi uz tirdzniecību un personu un preču brīvu pārvietošanos starp dalībvalstīm, teritoriālo kohēziju un pastāvīgu attīstību. Dalībvalstis informē Komisiju par minētās novērtēšanas rezultātiem.

7. Ja projektā, kas izsludināts par Eiropas interešu projektu, iekļauts pārrobežas posms, kurš tehniski un finansiāli ir nedalāms, attiecīgās dalībvalstis koordinē savas procedūras tā sociālekonomisko seku novērtēšanai un visiem spēkiem cenšas pirms būvatļauju izsniegšanas atbilstīgi esošajam satvaram veikt starptautisku informācijas pieprasīšanu.

8. Citus Eiropas interešu projektu posmus dalībvalstis katrā konkrētā gadījumā koordinēs divpusēji vai daudzpusēji.

9. Koordinētās darbības vai starptautisko informācijas pieprasīšanu, kas minēta 7. punktā, īsteno, neskarot saistības, kuras uzliek Kopienas vides aizsardzības tiesību akti, jo īpaši tās saistības, kuras attiecas uz ietekmes uz vidi novērtēšanu. Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par šādas koordinētās darbības vai starptautiskās informācijas pieprasīšanas uzsākšanu un rezultātiem. Komisija iekļauj šo informāciju ziņojumā, kas minēts 18. panta 3. punktā.

19.b pants

Pārrobežas posmi

Konkrētu prioritāro projektu sakarā dalībvalstis norāda pārrobežas posmus starp divām dalībvalstīm, ieskaitot jūras transporta maģistrāles, pamatojoties uz kritērijiem, ko definējusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar 18. panta 2. punktu, un par tām paziņo Komisijai. Tie jo īpaši ir posmi, kas tehniski un finansiāli ir nedalāmi vai kurus attiecīgās dalībvalstis apņemas realizēt kopīgi un kuru gadījumā tās ieviesīs kopēju struktūru.

▼M2 —————

▼B

22. pants

Atcelšana

Ar šo tiek atcelts Padomes 1978. gada 20. februāra Lēmums 78/174/EEK, kas ievieš apspriežu procedūru un izveido komiteju transporta infrastruktūras jomā ( 14 ).

23. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

24. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









I PIELIKUMS

TĪKLU SHEMATISKS ATSPOGUĻOJUMS KARTĒS ( 15 )

▼M2

2. iedaļa: Autoceļu tīkls

2.0. Eiropa

2.1. Beļģija

2.2. Dānija

2.3. Vācija

2.4. Grieķija

2.5. Spānija

2.6. Francija

2.7. Īrija

2.8. Itālija

2.9. Luksemburga

2.10. Nīderlande

2.11. Austrija

2.12. Portugāle

2.13. Somija

2.14. Zviedrija

2.15. Apvienotā Karaliste

▼M3

2.16. Bulgārija

2.17. Rumānija

▼M2

3. iedaļa: Dzelzceļu tīkls

3.0. Eiropa

3.1. Beļģija

3.2. Dānija

3.3. Vācija

3.4. Grieķija

3.5. Spānija

3.6. Francija

3.7. Īrija

3.8. Itālija

3.9. Luksemburga

3.10. Nīderlande

3.11. Austrija

3.12. Portugāle

3.13. Somija

3.14. Zviedrija

3.15. Apvienotā Karaliste

▼M3

3.16. Bulgārija

3.17. Rumānija

▼M2

4. iedaļa: Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas

▼M3

Bulgārija

Rumānija

▼A1

5. iedaļa: Jūras ostas — A kategorija

5.0. Eiropa

5.1. Baltijas jūra

5.2. Ziemeļjūra

5.3. Atlantijas okeāns

5.4. Vidusjūra - rietumu daļa

5.5. Vidusjūra - austrumu daļa

5.6. Kipra

5.7. Malta

▼M3

5.8 Bulgārija

5.9 Rumānija

▼M2

6. iedaļa: Lidostu tīkls

6.0. Eiropa

6.1. Beļģija/Dānija/Vācija/Luksemburga/Nīderlande/Austrija

6.2. Grieķija

6.3. Spānija/Portugāle

6.4. Francija

6.5. Īrija/Apvienotā Karaliste

6.6. Itālija

6.7. Somija/Zviedrija

▼M3

6.8 Bulgārija

6.9 Rumānija

▼A1

7. iedaļa: Kombinētā transporta tīkls

A. Dzelzceļš B. Dzelzceļš, plaša mēroga 7.1.

7.2. Iekšējie ūdensceļi

▼B

NB.

Karšu leģendā jēdziens “plānots” attiecas uz infrastruktūras kopējas ieinteresētības projekta visiem posmiem no priekšizpētes līdz būvniecībai.

2. IEDAĻA

CEĻU TĪKLS

▼B

3. IEDAĻA

DZELZCEĻU TĪKLS

▼M1

4. IEDAĻA

IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS UN IEKŠĒJĀS OSTAS

▼M1

5. IEDAĻA

JŪRAS OSTAS - A KATEGORIJA

▼B

6. IEDAĻA

LIDOSTAS

▼B

7. IEDAĻA

KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS

▼B

7.I.-B

▼M1 —————

▼B









II PIELIKUMS

KRITĒRIJI UN SPECIFIKĀCIJAS KOPĒJAS IEINTERESĒTĪBAS PROJEKTIEM ( 16 )

2. iedaļa : Ceļu tīkls

3. iedaļa : Dzelzceļa tīkls

4. iedaļa : Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas

5. iedaļa : Jūras ostas

6. iedaļa : Lidostas

7. iedaļa : Kombinētā transporta tīkls

8. iedaļa : Kuģošanas informācijas un vadības tīkls

9. iedaļa : Gaisa satiksmes vadības tīkls

10. iedaļa : Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls

2. iedaļa

Ceļu tīkls

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar:

A. Tīkla attīstīšanu, un jo īpaši: — autoceļu paplašināšanu vai ceļu modernizāciju, — apvedceļu vai šoseju loku izbūvi vai pilnīgošanu, — valstu tīklu savietojamības palielināšanu.

B. Satiksmes vadības un lietotāju informēšanas sistēmu attīstību, jo īpaši: — telemātikas infrastruktūru izveidošanu satiksmes datu iegūšanai, — satiksmes informācijas centru un satiksmes kontroles centru attīstīšanu, kā arī datu apmaiņu starp dažādu valstu satiksmes informācijas centriem, — ceļu informācijas dienestu, jo īpaši RDS-TCM sistēmas ( 17 ) izveidošanu, — telemātikas infrastruktūru tehnisko savietojamību.

3. iedaļa

Dzelzceļa tīkls

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar:

— Eiropas dzelzceļa sistēmu savstarpējo savietojamību,

— savienojuma iespējām ar citu transporta veidu tīkliem.

4. iedaļa

Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas

▼M1

Iekšējās ostas

Kopējās ieinteresētības projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir izmantojama visiem lietotājiem bez diskriminācijas.

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem satiksmes mezgliem un iekšējām ostām, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu infrastruktūras projektu, kas atbilst vienai vai vairākām šādām kategorijām:

1. piekļuve ostai no ūdensceļiem;

2. ostas infrastruktūra ostas teritorijā;

3. citas transporta infrastruktūras ostas teritorijā;

4. citas transporta infrastruktūras, kas savieno ostu ar citiem Eiropas tīkla elementiem.

Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts; cita starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos.

▼B

Satiksmes vadība

Kopējas ieinteresētības projektos konkrēti ietilpst:

— signalizācijas un vadības sistēma kuģiem, jo īpaši tādiem, kas pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas,

— avārijas un iekšējo ūdensceļu drošības sakaru sistēmas.

▼M1

5. iedaļa

Jūras ostas

1. Vispārīgi nosacījumi kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz jūras ostām tīklā

Kopējās ieinteresētības projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir atvērta visiem lietotājiem nediskriminējošā veidā.

Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts; cita starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos.

2. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz jūras ostu tīklu







Projekta specifikācijas Ostas kategorija I. Īso jūras braucienu veicināšana Infrastruktūra, kas vajadzīga, lai attīstītu īsos braucienus jūras satiksmē un jūras un upju satiksmē Projekti attiecas uz A kategorijas ostām II. Piekļuve ostām Piekļuve ostām no jūras vai iekšējā ūdensceļa Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām Pastāvīga piekļuve ostām Baltijas jūrā, kas atrodas uz 60° ziemeļu platuma un tālāk, ieskaitot kapitālizdevumus ledus laušanas darbiem ziemā Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām Piekļuves no sauszemes izveide vai pilnīgošana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem Projekti attiecas uz A kategorijas ostām Piekļuves no sauszemes attīstīšana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām III. Ostas infrastruktūra ostas teritorijā Ostas infrastruktūras attīstīšana, lai kāpinātu transporta veidu kopdarbības efektivitāti Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām Ostas infrastruktūras modernizācija, jo īpaši ostās uz salām un nomaļos un nošķirtos reģionos Projekti attiecas uz C kategorijas ostām Vadības un informēšanas sistēmu attīstīšana un uzstādīšana, kā, piemēram, EDI (elektroniskā datu apmaiņa) un citas programmējamas kravu un pasažieru pārvadājumu vadības sistēmas, izmantojot integrētās tehnoloģijas Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām Ostas iekārtu izveide atkritumu uzņemšanai Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām.

▼B

6. iedaļa

Lidostas

I. Kritēriji kopējas ieinteresētības lidostām

Kopējas ieinteresētības lidostām jāatbilst vienam vai vairākiem šādiem satiksmes mezglu kritērijiem:

1. Starptautiskajos satiksmes mezglos ietilpst: — visas lidostas vai lidostu sistēmas ( 18 ), kuru kopējais satiksmes apjoms gadā nav mazāks kā: — — 5 000 000 pasažieru pārvadājumu mīnus 10 %, vai — 100 000komerciālo aviopārvadājumu, vai — 150 000 tonnu kravas caurlaidspēja, vai — 1 000 000 ārpuskopienas pasažieru pārvadājumu; — vai — jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu starptautisku satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā.

2. Kopienas satiksmes mezglos ietilpst: — visas lidostas vai lidostu sistēmas ar ikgadējo satiksmes apjomu: — — no 1 000 000 mīnus 10 % līdz 4 499 999 pasažieru pārvadājumiem, vai — no 50 000 līdz 149 999 tonnām kravas caurlaidspējas, vai — no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem vismaz 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, vai — no 300 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, un kas neatrodas Eiropas kontinentālajā daļā un no kura līdz tuvākajam starptautiskās satiksmes mezglam ir vairāk nekā 500 km; — vai — jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu Kopienas satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā.

3. Reģionālās satiksmes mezglos un piekļuves punktos ietilpst visas lidostas — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem mazāk nekā 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, vai — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 250 000 mīnus 10 % līdz 499 999 pasažieru pārvadājumiem, vai — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 10 000 līdz 49 999 tonnām kravu caurlaidspējas, vai — kas atrodas uz dalībvalsts salas, vai — kas atrodas nošķirtā Kopienas sauszemes reģionā un kur komercpārvadājumus veic lidaparāti, kuru maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 10 tonnas. Lidosta atrodas nošķirtā reģionā, ja tā atrodas tālāk nekā 100 km rādiusā no tuvākā starptautiskās satiksmes vai Kopienas satiksmes mezgla. Izņēmuma kārtā šo attālumu var samazināt līdz 75 km, ņemot vērā sarežģītu piekļuvi sakarā ar ģeogrāfisko izvietojumu vai iekšzemes transporta infrastruktūras slikto kvalitāti.

II. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz lidostu tīklu







Projekta specifikācijas Satiksmes mezgla veids, uz ko tas pamatā attiecas (1) I. Esošas lidostas jaudas optimizācija 1. pasākums — Esošās jaudas optimizācija lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts 2. pasākums — Lidostas drošības un aizsargātības pilnveidošana Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts 3. pasākums — Esošo infrastruktūru pielāgošana, kas vajadzīga sakarā ar iekšējā tirgus izveidi un jo īpaši sakarā ar pasākumiem, kas regulē personu brīvu pārvietošanos Savienībā Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts II. Jaunu lidostas jaudu attīstīšana 4. pasākums — tādas infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, kas nosaka lidostas jaudu lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas Starptautiskais Kopienas 5. pasākums — Jaunas lidostas būve, lai aizstātu esošu lidostu vai lidostu sistēmu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā Starptautiskais Kopienas III. Aizsardzības pilnīgošana pret traucējumiem, ko rada lidostas darbība 6. pasākums — Ekoloģiskās atbilstības pilnīgošana attiecībā uz troksni un lidostas notekūdeņu attīrīšanu Starptautiskais Kopienas IV. Piekļuves lidostai pilnīgošana vai attīstīšana 7. pasākums — Lidostas un piekļuves infrastruktūras savstarpējo saskares punktu pilnīgošana vai attīstīšana Starptautiskais Kopienas 8. pasākums — Savstarpēja savienojuma iespēju ar citiem transporta tīkliem, jo īpaši ar dzelzceļa tīklu, pilnīgošana un attīstīšana Starptautiskais Kopienas (1) Šī tabula neliedz attiecīgos pasākumus attiecināt arī uz citiem satiksmes mezgliem atsevišķos īpašos pienācīgi pamatotos gadījumos.

7. iedaļa

Kombinētā transporta tīkls

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem savienojumiem, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu projektu, kas attiecas uz:

— dzelzceļa vai iekšējo ūdensceļu infrastruktūru izbūvi vai modernizāciju, lai jauktie kravu pārvadājumi būtu tehniski realizējami un ekonomiski dzīvotspējīgi,

▼M1

— pārkraušanas centru būve vai attīstīšana iekšzemes transporta veidiem, ieskaitot pārkraušanas iekārtas uzstādīšanu terminālā ar attiecīgo infrastruktūru,

— ostas teritoriju pielāgošana, ļaujot attīstīt vai pilnveidot kombinēto transportu starp jūras transporta un dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu vai autotransportu,

▼B

— dzelzceļa transporta iekārtām, kas īpaši pielāgotas kombinētajam transportam, ja tas vajadzīgs sakarā ar infrastruktūras īpašībām, cita starpā attiecībā uz šādas infrastruktūras pielāgošanas iespējamām izmaksām un atkarībā no tā, lai šādas iekārtas būtu saistītas ar minēto infrastruktūru un attiecīgie pārvadātāji varētu tiem piekļūt bez diskriminācijas.

8. iedaļa

Kuģošanas informācijas un vadības tīkls

Kopējas ieinteresētības projekti ir jebkuri projekti, kas:

— attiecas uz Kopienas kuģošanas drošības politiku vai

— ar kuriem paredzēts īstenot starptautiskās konvencijas un Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) rezolūcijas kuģošanas drošības jomā, un kas attiecas uz: — — Kopienas ziņošanas sistēmas ieviešanu par kuģiem, kas dodas un Kopienas ostām vai izbrauc no tām, vai šķērso Kopienas piekrastes ūdeņus, ar elektroniskās datu apmaiņas palīdzību, ieskaitot arī datu pārraidi starp kuģiem un sauszemes iekārtām ar uztvērējraidītājiem, īpašu uzmanību veltot EDI (elektroniskās datu apmaiņas) sistēmām, ieskaitot saderīgas saskarnes, — LORAN-C sauszemes radionavigācijas kanālu izveidi un pilnīgošanu, — krasta un ostu kuģošanas vadības un informācijas sistēmu (VTS) un to savstarpējās savietojamības attīstīšanu vai pilnīgošanu, ņemot vērā drošāku un efektīvāku kuģošanas uzraudzību un vadību, jo īpaši šauros, noslogotos vai ekoloģiski jutīgos rajonos, — instrumentu attīstību labākai izpratnei par satiksmi: satiksmes plūsmu un kuģu avāriju datu bāzes, Eiropas pastāvīgās satiksmes novērošanas (EPTO) instrumenta izveide satiksmes plūsmu analīzei, — infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, lai turpinātu ieviest Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmu (GDMSS), — telemātiskās datu apmaiņas sistēmu pilnīgošana saistībā ar kuģu valsts kontroli ostās.

9. iedaļa

Gaisa satiksmes vadības tīkls

Kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkuri projekti, kuru rezultātā pieaug sistēmas jauda un optimizējas tās izmantošana, kas ir daļa no dažādo valstu satiksmes mezglu iekārtu un procedūru saskaņošanas un integrēšanas modeļa un atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kurus nosaka Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) un Eiropas kompetentās iestādes, pirmkārt ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības organizāciju (EUROCONTROL).

Šādi projekti attiecas uz:

— pētījumiem par to, kā dažādie lietotāji vislabāk var izmantot gaisa telpu, un konsekventas un efektīvas maršrutu sistēmas izveidi,

— gaisa satiksmes plānošanu un vadību, kas veicina piedāvājuma atbilstību pieprasījumam un optimāli izmanto pieejamās kontroles jaudas,

— iekārtu un procedūru saskaņošanai nepieciešamā darba izpēti, lai integrētu dažādos pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši ievērojot Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) pieņemtās pamatnostādnes,

— sistēmas produktivitātes uzlabošanu, jo īpaši izmantojot automātisko vadības palīdzību un potenciālo konfliktu atklāšanas un risināšanas sistēmas,

— ieguldījumu gaisa satiksmes kontrolei nepieciešamo sakaru, navigācijas un uzraudzības līdzekļu uzstādīšanā, ieskaitot jaunu tehnoloģiju, jo īpaši pavadoņu un ciparu datu tīklu, veicināšanu, ja tā rezultātā veidojas atbilstība kopējām Eiropas specifikācijām.

10. iedaļa

Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls

Kopējas ieinteresētības projektos ietilpst projekti, kas attiecas uz kāda komponenta izveidi turpmākajā Eiropas Radionavigācijas plānā vai globālajā pavadoņos bāzētajā vietas noteikšanas un navigācijas sistēmā, kas veido daļu no šādas struktūras:

— kontroles centrs, kas sastāv no datu apstrādes un kontroles sistēmas,

— zemes navigācijas staciju tīkls,

— kosmosa segments, ko veido pavadoņi, kas ļauj pārraidīt navigācijas signālus,

— uzraudzības staciju tīkls.

▼M2









III PIELIKUMS

PRIORITĀRIE PROJEKTI, KUROS DARBS SĀKSIES PIRMS 2010. GADA

1. Berlīnes-Veronas/Milānas-Boloņas-Neapoles-Mesīnas-Palermo dzelzceļa ass — Halle/Leipciga-Nirnberga (2015. gads) — Nirnberga-Minhene (2006. gads) — Minhene-Kūfšteina (2015. gads) — Kūfšteina-Insbruka (2009. gads) — Brenneras tunelis (2015. gads), pārrobežas posms — Verona-Neapole (2007. gads) — Milāna-Boloņa (2006. gads) — Dzelzceļa/autotransporta tilts pār Mesīnas-Palermo šaurumu (2015. gads)

2. Parīzes-Briseles-Ķelnes-Amsterdamas-Londonas ātrgaitas dzelzceļa ass — Lamanša tunelis-Londona (2007. gads) — Brisele-Lježa-Ķelne (2007. gads) — Brisele-Roterdama-Amsterdama (2007. gads) ( 19 )

3. Dienvidrietumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa ass — Lisabona/Portu-Madride (2011. gads) ( 20 ) — Madride-Barselona (2005. gads) — Barselona-Figerasa-Perpiņāna (2008. gads) — Perpiņāna-Monpelje (2015. gads) — Monpelje-Nima (2010. gads) — Madride-Vitorija-Inina/Andē (2010. gads) — Inina/Andē-Daksa, pārrobežas posms (2010. gads) — Daksa-Bordo (2020. gads) — Bordo-Tūra (2015. gads)

4. Austrumu ātrgaitas dzelzceļa ass — Parīze-Bodrkūra (2007. gads) — Meca-Luksemburga (2007. gads) — Zārbrikene-Manheima (2007. gads)

5. Betīves līnija (2007. gads).

6. Lionas-Triestes-Divačas/Koperas-Divačas-Ļubļanas-Budapeštas-Ukrainas robežas dzelzceļa ass ( 21 ) — Liona-Senžandemorjēna (2015. gads) — Monsenī tunelis (2015.-2017. gads), pārrobežas posms — Busolēno-Turīna (2011. gads) — Turīna-Venēcija (2010. gads) — Venēcija-Dienvidronki-Trieste-Divača (2015. gads) — Kopera-Divača-Ļubļana (2015. gads) — Ļubļana-Budapešta (2015. gads)

7. Igumenicas/Patru-Atēnu-Sofijas-Budapeštas automaģistrāles ass — Via Egnatia (2006. gads) — Pathe (2008. gads) — Sofijas-Kulatas-Grieķijas/Bulgārijas robežas automaģistrāle (2010. gads), ar Promahonu-Kulatu kā pārrobežas posmu — Nedlakas-Sibiu automaģistrāle (atzarojums virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2007. gads)

8. Portugāles/Spānijas-pārējās Eiropas vairākveidu transporta ass ( 22 ) — Lakoruņas-Lisabonas-Sinišas dzelzceļa līnija (2010. gads) — Lisabonas-Vaļadolidas dzelzceļa līnija (2010. gads) — Lisabonas-Faru dzelzceļa līnija (2004. gads) — Lisabonas-Vaļadolidas automaģistrāle (2010. gads) — Lakoruņas-Lisabonas automaģistrāle (2003. gads) — Seviļas-Lisabonas automaģistrāle (pabeigta 2001. gadā) — jaunā Lisabonas lidosta (2015. gads)

9. Korkas-Dublinas-Belfāstas-Strenrāras dzelzceļa ass (2001. gads) ( 23 )

10. Malpensa (pabeigts 2001. gadā) ( 24 )

11. Zunda pastāvīgais savienojums (pabeigts 2000. gadā) ( 25 )

12. Ziemeļu trīsstūra dzelzceļa/autoceļu ass — autoceļu un dzelzceļa projekti Zviedrijā (2010. gads) ( 26 ) — Helsinku-Turku automaģistrāle (2010. gads) — Keravas-Lahti dzelzceļa līnija (2006. gads) — Helsinku-Vālimā automaģistrāle (2015. gads) — Helsinku-Vainikalas (Krievijas robeža) dzelzceļa līnija (2014. gads)

13. Apvienotās Karalistes/Īrijas/Beniluksa autoceļu ass (2010. gads)

14. Rietumkrasta galvenā līnija (2007. gads)

15. “Galileo” (2008. gads)

16. Sinišas-Madrides-Parīzes kravu pārvadāšanas dzelzceļa ass — jauna lielas caurlaides spējas dzelzceļa ass pāri Pirenejiem — Sinišas-Badahosas dzelzceļa līnija (2010. gads) — Alhesirasas-Bobadiļas dzelzceļa līnija (2010. gads)

17. Parīzes-Strasbūras-Štutgartes-Vīnes-Bratislavas dzelzceļa ass — Bodrkūra-Strasbūra-Štutgarte (2015. gads) ar Kēlas tiltu kā pārrobežas posmu — Štutgarte-Ulma (2012. gads) — Minhene-Zalcburga (2015. gads), pārrobežas posms — Zalcburga-Vīne (2012. gads) — Vīne-Bratislava (2010. gads), pārrobežas posms

18. Reinas/Māsas-Mainas-Donavas iekšējo ūdeņu ass ( 27 ) — Reina-Māsa (2019. gads) ar Lanē slūžām kā pārrobežas posmu — Filshofene-Štraubinga (2013. gads) — Vīne-Bratislava (2015. gads), pārrobežas posms — Palkovičova-Mohāča (2014. gads) — Sastrēgumi Rumānijā un Bulgārijā (2011. gads)

19. Ātrgaitas dzelzceļa savstarpējā savietojamība Ibērijas pussalā — Madride-Andalūzija (2010. gads) — Ziemeļaustrumi (2010. gads) — Madride-Levante un Vidusjūra (2010. gads) — Ziemeļu/ziemeļrietumu koridors, ieskaitot Vigo-Portu (2010. gads) — Estremadūra (2010. gads)

20. Fēmarnbelta dzelzceļa ass — Fēmarnbelta pastāvīgais dzelzceļa/autoceļu savienojums (2014. gads) — dzelzceļa līnija iebraukšanai Dānijā no Zunda puses (2015. gads) — dzelzceļa līnija iebraukšanai Vācijā no Hamburgas puses (2015. gads) — Hannoveres-Hamburgas/Brēmenes dzelzceļa līnija (2015. gads)

21. Vispārējo interešu projekti, kas norādīti saskaņā ar 12.a pantu un attiecas uz šādām jūras transporta maģistrālēm: Jūras transporta maģistrāles — Baltijas jūras maģistrāle (savieno dalībvalstis Baltijas telpā ar dalībvalstīm Viduseiropā un Rietumeiropā, ieskaitot maršrutu caur Ziemeļjūru/Baltijas jūras kanālu (Ķīles kanālu) (2010. gads), — Rietumeiropas jūras transporta maģistrāle (no Portugāles un Spānijas caur Atlantijas loku uz Ziemeļjūru un Īrijas jūru) (2010. gads), — Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāle (savieno Adrijas jūru ar Jonijas jūru un Vidusjūras austrumiem, iekļaujot Kipru) (2010. gads) — Dienvidrietumu Eiropas (Vidusjūras rietumu) jūras transporta maģistrāle, kas savieno Spāniju, Franciju, Itāliju un iekļauj Maltu un savieno ar Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāli (2010. gads) ( 28 ).

22. Atēnu-Sofijas-Budapeštas-Vīnes-Prāgas-Nirnbergas/Drēzdenes dzelzceļa ass ( 29 ) — Grieķijas/Bulgārijas robežas-Kulatas-Sofijas-Vidinas/Kalafatas dzelzceļa līnija (2015. gads) — Kurtičas-Brašovas dzelzceļa līnija (virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2010. gads) — Budapeštas-Vīnes dzelzceļa līnija (2010. gads), pārrobežas posms — Bržeclavas-Prāgas-Nirnbergas dzelzceļa līnija (2010. gads) ar Nirnbergu-Prāgu kā pārrobežas posmu — Prāgas-Lincas dzelzceļa ass (2016. gads)

23. Gdaņskas-Varšavas-Brno/Bratislavas-Vīnes dzelzceļa ass ( 30 ) — Gdaņskas-Varšavas-Katovices dzelzceļa līnija (2015. gads) — Katovices-Bržeclavas dzelzceļa līnija (2010. gads) — Katovices-Žilinas-Nove Mesto n.V. dzelzceļa līnija (2010. gads)

24. Lionas/Dženovas-Bāzeles-Duisburgas-Roterdamas/Antverpenes dzelzceļa ass — Liona-Milūza-Mīlheima ar Milūzu-Mīlheimu kā pārrobežas posmu (2018. gads) ( 31 ) — Dženova-Milāna/Novāra-Šveices robeža (2013. gads) — Bāzele-Karlsrūe (2015. gads) — Frankfurte-Manheima (2012. gads) — Duisburga-Emeriha (2009. gads) ( 32 ) — “Dzelzs Reina”, Reita-Antverpene, pārrobežas posms (2010. gads)

25. Gdaņskas-Brno/Bratislavas-Vīnes automaģistrāles ass ( 33 ) — Gdaņskas-Katovices automaģistrāle (2010. gads) — Katovices-Brno/Žilinas automaģistrāle (2010. gads), pārrobežas posms — Brno-Vīnes automaģistrāle (2009. gads), pārrobežu posms

26. Īrijas/Apvienotās Karalistes/kontinentālās Eiropas dzelzceļa/autoceļu ass — dzelzceļa/autoceļu ass, kas savieno Dublinu ar ziemeļiem (Belfāsta-Lārna) un dienvidiem (Korka) (2010. gads) ( 34 ) — Hallas-Liverpūles dzelzceļa/autoceļu ass (2015. gads) — Feliksstovas-Nanītonas dzelzceļa līnija (2011. gads) — Krū-Holihedas dzelzceļa līnija (2008. gads)

27. “Rail Baltica” Varšavas-Kauņas-Rīgas-Tallinas-Helsinku dzelzceļa ass — Varšava-Kauņa (2010. gads) — Kauņa-Rīga (2014. gads) — Rīga-Tallina (2016. gads)

28. “Eurocaprail”uz Briseles-Luksemburgas-Strasbūras dzelzceļa ass — Brisele-Luksemburga-Strasbūra (2012. gads)

29. Jonijas/Adrijas kombinētā transporta koridora dzelzceļa ass — Kozani-Kalambaka-Igumenica (2012. gads) — Janina-Antirio-Rio-Kalamata (2014. gads)

30. Sēnas-Šeldas iekšējais ūdensceļš Kuģošanas apstākļu uzlabošana posmos Delmona-Gente (2012.-2014.-2016. gads) un Kompjeņa-Kambrē (2012.-2014.-2016. gads)

Darbu pabeigšanas datums, kas saskaņots iepriekš, ir norādīts iekavās. Darbu pabeigšanas datumi projektiem Nr. 1-20 un Nr. 30 un informācija par posmiem ir tāda, kāda norādīta Augstākā līmeņa grupas ziņojumā, ja tā faktiski ir tikusi norādīta.