1977R2237 — LV — 01.01.2004 — 008.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

KOMISIJAS REGULA (EEK) Nr. 2237/77

(1977. gada 23. septembris),

ar ko groza Regulu Nr. 118/66/EEK par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ienākumus







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā 1965. gada 15. jūnija Regulu Nr. 79/65/EEK, kas izveido tīklu grāmatvedības datu apkopošanai par lauku saimniecību ienākumiem un uzņēmējdarbību Eiropas Ekonomikas kopienā ( 1 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2910/73 ( 2 ), un jo īpaši tās 7. pantu, tā kā Komisijas 1966. gada 29. jūlija Regulā Nr. 118/66/EEK ( 3 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3565/73 ( 4 ), precizēti punkti, kas iekļaujami saimniecības apgrozījuma pārskatā, kurš izmantojams lauku saimniecību ienākumu noteikšanā; tā kā neatkarīgi no apskatīto saimniecību rakstura, lauku saimniecību ienākumu līmeņa noteikšanai ar saimniecību apgrozījuma pārskatu palīdzību savākto datu tipam, definīcijām un noformējumam vajadzētu būt identiskam; tā kā tagad ir radusies izdevība izmantot lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 10 gadu pieredzi, lai pārskatītu noteikumus, kuri attiecas uz saimniecību apgrozījuma pārskatiem, nolūkā padarīt grāmatvedības datus salīdzināmākus un pielāgot tos kopējās lauksaimniecības politikas attīstības vajadzībām; tā kā būtu jāizmanto iespēja uzlabot grāmatvedības datu apstrādi; tā kā šim nolūkam par šo datu informācijas nesēju vajadzētu izmantot magnētisko lenti; tā kā dažām saimniecībām, to uzskaitē trūkstot attiecīgiem datiem, varētu būt grūtības ar atsevišķu pozīciju aizpildīšanu; tā kā tādējādi, kamēr šīs grūtības saglabājas, būtu jāveic priekšdarbi, lai novērstu jebkādu nepareizas interpretācijas risku, ja šīs pozīcijas nav aizpildītas; tā kā, lai mazinātu grūtības, ko rada saimniecību apgrozījuma pārskatu labojumi, visās dalībvalstīs būtu jāievieš jaunie noteikumi, sākot ar vienu un to pašu atskaites gadu; tā kā tomēr ir vēlams, ievērojot sarežģījumus, ar kādiem atsevišķas dalībvalstis varētu sastapties, veicot šos labojumus viena gada laikā, pieņemt noteikumu, kas paredzētu, ka šīs dalībvalstis atliek jauno noteikumu piemērošanu uz vienu atskaites gadu; tā kā šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Saimniecības apgrozījuma pārskatā iekļaujamo grāmatvedības datu veids ir tāds, kā noteikts I pielikumā. Attiecīgās definīcijas un instrukcijas ir tādas, kā noteikts II pielikumā. Grāmatvedības datus uzrāda formā, kas noteikta III pielikumā.

2. pants

Šo regulu pirmo reizi piemēro 1978. atskaites gada, kas sākas laikposmā starp 1978. gada 1. janvāri un 1978. gada 1. jūliju, grāmatvedības datiem.

▼M1

Tomēr šie noteikumi Francijā un Īrijā pirmo reizi attiecas uz 1979. atskaites gada grāmatvedības datiem un Itālijā uz 1980. atskaites gada grāmatvedības datiem. 1979. un 1980. atskaites gads sākas attiecīgi laikā no 1979. gada 1. janvāra līdz 1. jūlijam un no 1980. gada 1. janvāra līdz 1. jūlijam.

▼A1

Grieķijai šos noteikumus pirmo reizi piemēro attiecībā uz 1981. pārskata gada grāmatvedības datiem, sākot no 1981. gada 1. janvāra līdz 1981. gada 1. jūlijam.

▼M4

Šie noteikumi Spānijā un Portugālē pirmo reizi attiecas uz grāmatvedības datiem par 1986. atskaites gadu, kas sākas starp 1986. gada 1. janvāri un 1. jūliju.

▼B

3. pants

Regula Nr. 118/66/EEK ar šo ir atcelta. Tas pilnībā attiecas uz grāmatvedības datiem par atskaites gadiem pirms 2. pantā minētajiem gadiem, neatkarīgi no datuma, kurā šos datus pārsūta uz Komisiju.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M8









I PIELIKUMS

LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATA NOFORMĒJUMS

Sakarā ar katru pozīciju un sleju šā pielikuma tabulās ir jāatsaucas uz definīcijām un instrukcijām II pielikumā. Numuri šo tabulu slejās ir datu kārtas numuri informācijas nesējā. Šos kārtas numurus norāda sistemātiski pat pozīcijām, kuras nekad netiks aizpildītas (piem., K tabula, sleja “platība” produktam Nr. 162 “Govs piens”). Neizmantotos numurus var izmantot vēlāk un attiecībā uz tiem ir jāieraksta nulle.

A. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR LAUKU SAIMNIECĪBU







Pozīcijas numurs un apraksts Kārtas numurs ▼M9 1. Saimniecības kods — reģions 1 — apakšreģions 2 — saimniecības kārtas numurs 3 “Neizmantots” 4–5 2. Informācija par elektroniskajiem ierakstiem un grāmatvedības iestādēm — 10-datu grupu skaits 6 “Neizmantots” 7–16 — grāmatvedības iestādes kods (pēc izvēles) 17 ▼M8 3. Lauku saimniecības organizatoriskais veidols 18 “Neizmanto” 19 4. Valsts parauga ņemšanas un vērtēšanas faktori “Neizmanto” 20 “Neizmanto” 21 “Neizmanto” 22 “Neizmanto” 23 – 30 5. Lauku saimniecības atrašanās vieta 31 6. Lauku saimniecības kategorija — bioloģiskā lauksaimniecība 32 — lauksaimniecības veids izraudzīšanās brīdī 33 — lauksaimniecības veids pēc grāmatvedības datiem 34 — lauku saimniecības kategorija pēc saimnieciskās darbības vēriena izraudzīšanas brīdī 35 — lauku saimniecības kategorija pēc saimnieciskās darbības vēriena pēc grāmatvedības datiem 36 7. Pārskatu slēgšanas datums un informācijas nesēja izveides datums — pārskatu slēgšanas datums 37 — informācijas nesēja izveides datums 38 8. Lauksaimniecībai neizdevīgs apvidus 39 9. Citas ziņas attiecībā uz lauku saimniecību — apūdeņota lauksaimniecībā izmantojamā zeme (LIZ) 40 — augstums 41 — dienas kalnu ganībās vai citās ganībās, kas nav iekļautas LIZ 42 — kopējā platība zem pārsega 43 — struktūrfondu apgabals 44 — apgabali, kuros ir ekoloģiski ierobežojumi 45 — “Neizmanto” 46 – 47

B. APSAIMNIEKOŠANAS VEIDS







Pozīcijas numurs un apraksts Kārtas numurs 10. LIZ, ko apsaimnieko īpašnieks 48 11. Nomāta LIZ 49 12. Pusgrauda LIZ 50

C. DARBASPĒKS







Pozīcijas numurs un apraksts Veiktās funkcijas Dzimšanas gads Gada darba vienību skaits Nostrādātais laiks gadā (1) (2) (3) (4) A. Pastāvīgs nealgots darbaspēks 13. Īpašnieks/vadītājs (1. koda numurs) 51 55 52 56 53 57 54 58 14. Īpašnieks/nav vadītājs (2. koda numurs) 59 63 60 64 61 65 62 66 15. Vadītājs/nav īpašnieks (3. koda numurs) 67 68 69 70 Cilvēku skaits 16. Īpašnieka(u) laulātais(ie) 71 – 72 73 17. Pārējie 74 – 75 76 B.18. Gadījuma nealgots darbaspēks – – – 77 C. Pastāvīgs algots darbaspēks 19. Vadītājs – 78 79 80 20. Citi – – 81 82 D.21. Gadījuma algots darbaspēks – – – 83

D. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU SKAITS UN VĒRTĪBA







Pozīcijas numurs un apraksts Vērtība pārskata perioda sākumā Vērtība pārskata perioda beigās Vidējais skaits Skaits Vērtība Skaits Vērtība (1) (2) (3) (4) (5) 22. Zirgu dzimtas dzīvnieki 86 87 88 89 90 23. Nobarojami teļi 91 92 93 94 95 24. Pārējie liellopi, kas jaunāki par vienu gadu 96 97 98 99 100 25. Vīriešu dzimuma liellopi vecumā no viena līdz diviem gadiem (neieskaitot) 101 102 103 104 105 26. Sieviešu dzimuma liellopi vecumā no viena līdz diviem gadiem (neieskaitot) 106 107 108 109 110 27. Vīriešu dzimuma liellopi, kas sasnieguši divu vai vairāk gadu vecumu 111 112 113 114 115 28. Vaislas teles 116 117 118 119 120 29. Nobarojamas teles 121 122 123 124 125 30. Piena govis 126 127 128 129 130 31. Kaujamas piena govis 131 132 133 134 135 32. Pārējās govis 136 137 138 139 140 33. Bišu stropi 141 142 143 144 145 34. Trušu mātītes vaislai 146 147 148 149 150 35. “Neizmanto” 151 152 153 154 155 36. “Neizmanto” 156 157 158 159 160 37. “Neizmanto” 161 162 163 164 165 38. Kazas, vaislas mātītes 166 167 168 169 170 39. Citas kazas 171 172 173 174 175 40. Sieviešu dzimuma aitas 176 177 178 179 180 41. Pārējās aitas 181 182 183 184 185 42. “Neizmanto” 186 187 188 189 190 43. Sivēni 191 192 193 194 195 44. Vaislas sivēnmātes 196 197 198 199 200 45. Barokļi 201 202 203 204 205 46. Pārējās cūkas 206 207 208 209 210 47. Nobarojamas vistas 211 212 213 214 215 48. Dējējvistas 216 217 218 219 220 49. Pārējie mājputni 221 222 223 224 225 50. Pārējie dzīvnieki – 227 – 229 –

E. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEGĀDE UN PĀRDOŠANA







Pozīcijas numurs un apraksts Dzīvnieku iegāde Dzīvnieku pārdošana Saimniecības patēriņš un atlīdzība aizvietojamās lietās (1) (2) (3) 51. Zirgu dzimtas dzīvnieki 231 232 233 52. Liellopi 234 235 236 53. “Neizmanto” 237 238 239 54. Aitas 240 241 242 55. Kazas 243 244 245 56. Cūkas 246 247 248 57. Mājputni 249 250 251 58. Pārējie dzīvnieki 252 253 254

F. IZMAKSAS







Pozīcijas numurs un apraksts Kārtas numurs Darbaspēka un mašīnu izmaksas 59. Algas un sociālais nodrošinājums 259 60. Līgumdarbi un mašīnu noma 260 61. Iekārtu un ierīču regulārā uzturēšana 261 62. Dzinēja degviela un smērvielas 262 63. Automašīnu izmaksas 263 Īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas Iepirktā barība: 64 Koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvnieki, liellopi, aitas, kazas) 264 65. Rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvnieki, liellopi, aitas, kazas) 265 66. Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām 266 67. Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem 267 Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā dzīvnieku barība: 68. Ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām) 268 69. Cūkām 269 70. Mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem 270 71. Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas 271 Īpašas augu kultūru izmaksas 72. Iegādātais sēklas materiāls un stādi 272 73. Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un dēsti 273 74. Mēslojums un augsnes ielabotāji 274 75. Augu aizsardzības līdzekļi 275 76. Citas īpašas kultūru izmaksas 276 77. Īpašas mežsaimniecības izmaksas 277 Lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas 78. Regulārā augsnes ielabošana un ēku uzturēšana 278 79. Elektroenerģija 279 80. Kurināmais 280 81. Ūdens 281 82. Apdrošināšana 282 83. Nodokļi un citi maksājumi 283 84. Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas 284 Maksājumi par zemi 85. Samaksātā noma 285 86. “Neizmanto” 286 87. Lauku saimniecības ēku apdrošināšana 287 88. Nodokļi par zemi un ēkām 288 Samaksātie procenti 89. Samaksātie procenti un finanšu maksājumi, kopā: 289 90. Procenti un finanšu maksājumi par aizdevumiem zemei un ēkām 290 91. To skaitā: zemes iegādei 291 92. Procenti un finanšu maksājumi par aizdevumiem apgrozāmā kapitāla finansēšanai un kreditoriem 292 93. Kopējās izmaksas 293

G. ZEME UN ĒKAS, INVENTĀRS UN APGROZĀMIE LĪDZEKĻI







Pozīcijas numurs un apraksts “Neizmanto” Sākuma novērtē-jums Ieguldījums Realizā-cija Amorti-zācija Beigu novērtē-jums Pirms subsīdiju atrēķināšanas Subsīdijas (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) 94 .Lauksaimniecības zeme, ēkas un tiesības, no tām: 294 295 296 297 298 299 300 301 95 Lauksaimniecības zeme 302 303 304 305 306 307 308 309 96 Pastāvīgās kultūras 310 311 312 313 314 315 316 317 97 Augsnes ielabojumi 318 319 320 321 322 323 324 325 98 Lauku saimniecības ēkas 326 327 328 329 330 331 332 333 99 Iegādes izmaksas, kvotas un citas tiesības 334 335 336 337 338 339 340 341 100. a Mežu zeme, tajā skaitā koksne uz celm 342 343 344 345 346 347 348 349 101. Iekārtas un ierīces 350 351 352 353 354 355 356 357 102. Apgrozāmie līdzekļi 358 359 360 361 362 363 364 365 103. Kopā 366 367 368 369 370 371 372 373

H. PARĀDI







Pozīcijas numurs un apraksts Sākuma novērtējums Beigu novērtējums Kopā Tajā skaitā par: Kopā Tajā skaitā par: zemi un ēkām Apgrozāmo kapitālu zemi un ēkām Apgrozāmo kapitālu Kopā Tajā skaitā par zemi Kopā Tajā skaitā par zemi (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) 104 Ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumi 374 375 376 377 378 379 380 381 105 Īstermiņa aizdevumi un kreditori 382 383 384 385 386 387 388 389 106 Kopā 390 391 392 393 394 395 396 397

I. PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKLIS (PVN)







Pozīcijas numurs un apraksts Kārtas numurs 107 PVN sistēma 400 PVN sistēmas sīkāks iedalījums (Spānijai, Francijai un Itālijai) 108. līdz 111. pozīcija jāaizpilda vienīgi tad, ja piemēro lauksaimniecības sistēmu vai tai līdzīgu sistēmu 401 108 Pārdošanas PVN 402 109 Iegādes PVN 403 110 Ieguldījumu PVN 404 111 Nodokļu iestāžu atmaksātais PVN 405

J. DOTĀCIJAS UN SUBSĪDIJAS

Ir jāsniedz pilnīgi dati







Pozīcijas numurs Apraksts Kods (1) Summa 112 Dotācijas un subsīdijas, izņemot tās, kas attiecas uz izmaksām saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu – 408 113 To skaitā: 20 “atklāti” kodi atbilstīgi II pielikumā noteiktajām kategorijām 409 … līdz … 448 114 Dotācijas un subsīdijas par izmaksām – 449 115 To skaitā: 10 “atklāti” kodi atbilstīgi attiecīgo izmaksu pozīcijām (“59. līdz 89. pozīcija”) 450 … līdz … 469 116 Dotācijas un subsīdijas par dzīvnieku iepirkumu – 470 117 To skaitā: 5 “atklāti” kodi atbilstīgi iepirkto dzīvnieku kategoriju pozīcijām (51. līdz 58. pozīcija) 471 … līdz … 480 118 Kopā dotācijas un subsīdijas – 481 119 “Neizmanto” – 482 Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem – 483 (1) Ierakstīt pozīciju, kas norāda attiecīgo dzīvnieku, produktu, izmaksu vai tiešo palīdzību kategoriju.

K. PRODUKCIJA (izņemot dzīvniekus)(120. līdz 375. pozīcija)







Produkts (pozīcija) Kultūras tips (kods) Trūkst datu (kods) Platība Produkcija pārskata gadā Sākuma novērtējums Pārdošana Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība aizvietojamās lietās Beigu novērtējums Izlietojums pašu vajadzībām lauku saimniecībā (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 – – – – – – – – – – – – – – – – – – () (1) Pēdējais kārtas numurs = 487 + (10 x ierakstīto produktu skaits).

L. KVOTAS UN CITAS TIESĪBAS







Kvotas vai tiesības Datu koda veids (kods) Maksājumi (iepirkšana/īre, noma) Ieņēmumi (pārdošana/izīrēšana, iznomāšana) Sākuma novērtējums Amortizācija Beigu novērtējums Daudzums Nodokļi (tajā skaitā papildu nodevas) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Kods 1 = ieraksti par aktīviem Neizmanto Kods 1 = iepirkšanas vērtība Kods 1 = pārdošanas vērtība Kods 1 = vērtība Kods 1 = vērtība Kods 1 = vērtība Kods 2 = vērtība Kods 2 = ieraksti par ieņēmumiem Kods 2 = maksājumi par lietošanu Kods 2 = ieņēmumi par lietošanu Kods 2 = neizmanto Kods 2 = neizmanto Kods 2 = neizmanto

▼M9

M. AR PLATĪBĀM VAI MĀJLOPIEM SAISTĪTIE TIEŠIE MAKSĀJUMI – saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1251/1999 ( 5 ), (EK) Nr. 1254/1999 ( 6 ) UN (EK) Nr. 1782/2003 ( 7 ) (601. līdz 680. un 700. līdz 772. pozīcija)







Produkts vai produktu kombinācija (pozīcija) Maksājumu pamatvienību skaits Kopējais atbalsts References daudzums (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx neizmantots neizmantots neizmantots

▼M8

N. DATI PAR LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEPIRKŠANU UN PĀRDOŠANU







Lauksaimniecības dzīvnieku kategorija (pozīcija) Iepirkto dzīvnieku skaits Iepirkumu vērtība Pārdoto dzīvnieku skaits Realizācijas vērtība (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Neizmanto Neizmanto Neizmanto









II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS UN INSTRUKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATU

I. VISPĀRĪGĀS DEFINĪCIJAS UN INSTRUKCIJAS

a) Datiem lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā būtu jāattiecas uz vienu lauku saimniecību un uz vienu pārskata gadu, kas ilgst 12 mēnešus pēc kārtas.

b) Dati lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā attiecas vienīgi uz lauku saimniecību. Šie dati attiecas uz pašas lauku saimniecības darbībām un vajadzības gadījumā – uz mežsaimniecību un tūrismu, kas saistīts ar šo lauku saimniecību. Sagatavojot lauku saimniecības apgrozījuma pārskatus, nav jāņem vērā īpašnieka vai tā ģimenes darbības, kas nav saistītas ar lauku saimniecību, kā arī pensijas, mantojums, privātie konti bankās, pie lauku saimniecības nepiederīgs īpašums, nodokļi, kas šīm personām jāmaksā kā fiziskām personām, privātpersonu apdrošināšana u.tml. Ja lauku saimniecības ražošanas resursus (algotu vai nealgotu darbaspēku, mašīnas un iekārtas) izmanto pamatlīdzekļu vairošanai (mašīnu būvei vai kapitālremontam, ēku celtniecībai, kapitālremontam vai pat nojaukšanai, augļu koku stādīšanai vai izciršanai), atbilstīgās izmaksas vai to tāme nav jāiekļauj lauku saimniecības darba izmaksās. Katrā ziņā darbaspēka izmaksas un stundas, kas nostrādātas, lai vairotu pamatlīdzekļus, nav jāiekļauj izmaksās un datos par darbaspēku. Izņēmuma gadījumos, ja atsevišķas izmaksas (kas nav darbaspēka izmaksas), kuras saistāmas ar pamatlīdzekļu radīšanu, nevar aprēķināt atsevišķi (piemēram, lauku saimniecības traktora izmantošana) un, ja šie izdevumi iekļauti izmaksās, visu šo pamatlīdzekļu radīšanai izmantoto izmaksu novērtējums ierakstāms 181. pozīcijā (Citi produkti un ieņēmumi). Katrā ziņā radīto pamatlīdzekļu vērtība ir jāaprēķina, pamatojoties uz to izmaksām (ieskaitot apmaksātā un/vai neapmaksātā darbaspēka vērtību), un jāpieskaita pamatlīdzekļu vērtībai, kas norādīta 94. līdz 101. pozīcijā.

c) Saimniecības apgrozījuma pārskatā norādītie dati ir jāņem no pārskatiem, ko veido sistemātiski un regulāri veikti ieraksti visa pārskata gada laikā.

d) Grāmatvedības datus izsaka naudas izteiksmē: — vai nu bez PVN, — vai ar PVN gadījumos, kas minēti turpmāk (sk. 107. līdz 111. pozīciju).

e) Grāmatvedības datus naudas izteiksmē izsaka bez dotācijām un subsīdijām. Ar dotācijām un subsīdijām saprot jebkādu tiešu palīdzību no valsts līdzekļiem, kas rada īpašus ieņēmumus (sk. 112. līdz 118. pozīciju).

f) Dati saimniecības apgrozījuma pārskatā būtu jāizsaka šādās vienībās un ar šādu precizitātes pakāpi: — vērtības: vērtības izsaka eiro vai valsts naudas vienībās bez decimālcipariem. Tomēr attiecībā uz to valstu valūtām, kuru vienībai ir relatīvi zema vērtība, salīdzinot ar eiro, attiecīgās dalībvalsts sakaru aģentūra un tās Komisijas personāls, kas vada Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu, var vienoties par to, ka šīs vērtības izsaka valstu naudas vienību simtos vai tūkstošos, — fiziskie daudzumi: fiziskos daudzumus izsaka centneros (1 cnt = 100 kg), izņemot olas, ko norāda tūkstošos, kā arī vīnu un radniecīgos produktus, ko izsaka hektolitros, — platības: platību izsaka āros, izņemot sēnes, ko izsaka kopējās apsētās platības kvadrātmetros, — vidējais lauksaimniecības dzīvnieku skaits: līdz vienam decimālciparam, izņemot mājputnus un trušus, kas jānorāda veselos skaitļos, un bites, kas jānorāda pēc stropu skaita, — darbaspēka vienības: līdz diviem decimālcipariem. Fiksētās pozīcijās (sk. I pielikuma A līdz J tabulu), kur nekas nav jāuzrāda, ieraksta nulles. Attiecībā uz K tabulā ierakstītajiem produktiem, darījumiem, kas attiecas uz kvotām un citām noteiktām tiesībām un ierakstīti L tabulā, datiem par tiešo palīdzību, kas ierakstīti M tabulā, un lauksaimniecības dzīvnieku iepirkuma un realizācijas datiem, kas ierakstīti N tabulā, pozīcijās, kur nekas nav jānorāda, būtu jāieraksta nulles.

g) Pēc pārbaudes informācijas nesēju, kurā ir lauku saimniecības apgrozījuma pārskata grāmatvedības dati, attiecīgā saziņas iestāde konfidenciāli nosūta Eiropas Kopienu Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Lauku saimniecību situācijas analīzes struktūrvienībai.

II. DEFINĪCIJAS UN INSTRUKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ ATSEVIŠĶIEM LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATA PUNKTIEM

A. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR LAUKU SAIMNIECĪBU

1. Saimniecības numurs

Katrai saimniecībai, kas pirmo reizi izraudzīta pārskata sagatavošanai, piešķir numuru. Saimniecība patur šo numuru visu laiku, kamēr ir iekļauta grāmatvedības datu tīklā. Reiz piešķirtu numuru nekad nepiešķir citai saimniecībai.

Ja saimniecībā notiek būtiskas pārmaiņas, jo īpaši, ja šīs pārmaiņas saistītas ar sadalīšanos divās atsevišķās saimniecībās vai saplūšanu ar citu saimniecību, to var uzskatīt par jaunu saimniecību. Šajā gadījumā tai ir jāpiešķir jauns numurs. Jaunu numuru nepiešķir sakarā ar saimnieciskās darbības profila maiņu saimniecībā. Ja, paturot kādai saimniecībai piešķirto numuru, ir risks to sajaukt ar citu pārskata saimniecību (piemēram, kad ieviests jauns vietējais dalījums), šis numurs būtu jāmaina. Komisijai tad ir jānosūta tabula, kas parāda veco un jauno numuru līdzvērtību.

Saimniecības numurs sastāv no šādām trim rādītāju grupām:

1. kārtas numurs – reģions: ir jānorāda kods, kas atbilst kodam, kurš definēts I pielikumā Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1859/82 (OV L 205, 13.7.1982., 5. lpp.).

2. kārtas numurs – vietējā teritoriāli administratīvā iedalījuma vienība: jānorāda kods. Izraudzītā vietējā iedalījuma pamatā ir jābūt kopīgajai reģionu klasifikācijas sistēmai, ko dēvē par statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru (NUTS) un ko Eiropas Kopienu Statistikas birojs ir izveidojis sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm. Katrā ziņā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai tabulu, kur katram izmantotajam vietējā iedalījuma kodam norādīti atbilstīgie NUTS reģioni, kā arī atbilstīgais reģions, kuram tiek aprēķināta standarta bruto seguma speciālā vērtība.

3. kārtas numurs – saimniecības kārtas numurs.

2. Konkrētas prasības attiecībā uz elektroniskajiem pierakstiem

Dati, kas atbilst pirmajiem pieciem kārtas numuriem, veido saimniecības marķējumu. Tos atkārto katra pieraksta sākumā. Katras saimniecības dati ar sesto kārtas numuru norāda nedalāmās 10 datu grupas numuru.

3. Lauku saimniecības organizatoriskais veidols

1 = individuālas (ģimenes) lauku saimniecības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido īpašnieka/vadītāja un viņas/viņa ģimenes ieguldītais nealgotais darbs un savs kapitāls.

2 = personālsabiedrības saimniecības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido ražošanas faktori, ko saimniecībai dod vairāki partneri, no kuriem vismaz puse piedalās lauku saimniecības darbā kā nealgots darbaspēks.

3 = cita veida saimniecības: saimniecības, kurās nav nealgota darbaspēka, un citas saimniecības, kas klasificējot nav ierindotas 1. un 2. kategorijā.

4. Valsts parauga ņemšanas un vērtēšanas faktori

20. kārtas numurs:

21. kārtas numurs:

22. kārtas numurs:

5. Saimniecības atrašanās vieta

Norādītais numurs ir tas numurs, ar ko apzīmē piemērotāko ģeogrāfisko pamatvienību (vislabāk – pagastu), kurā atrodas saimniecība.

Karte, kurā attēlotas šīs pamatvienības un to numuri, ir jānosūta Komisijai. Komisijai ir jādara zināmas visas šo ģeogrāfisko pamatvienību robežu nozīmīgās maiņas.

6. Saimniecības kategorija

32. kārtas numurs – bioloģiskā lauksaimniecība: jānorāda, vai saimniecība piemēro bioloģiskās ražošanas metodes Padomes Regulas (EEK) Nr. 2092/91 (OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.) nozīmē, jo īpaši tās 6. panta nozīmē. Ir jāizmanto šādi kodu numuri:

1 = lauku saimniecība nepiemēro bioloģiskās ražošanas metodes;

2 = lauku saimniecība piemēro vienīgi bioloģiskās ražošanas metodes;

3 = lauku saimniecība pāriet uz bioloģiskās ražošanas metodēm vai piemēro gan bioloģiskās, gan citas ražošanas metodes.

33. kārtas numurs: saimniecības kategorijas kods (saskaņā ar II pielikumu Komisijas Lēmumam 85/377/EEK (OV L 220, 17.8.1985., 1. lpp.)) laikā, kad to izraugās konkrētajam pārskata gadam

34. kārtas numurs: klasifikācijas kods saskaņā ar iepriekšminēto lēmumu, balstoties uz attiecīgā gada grāmatvedības datiem

35. kārtas numurs: saimnieciskā lieluma kategorijas kods saimniecībai (saskaņā ar Lēmuma 85/337/EEK III pielikumu) laikā, kad to izraugās konkrētajam pārskata gadam

36. kārtas numurs: lauku saimniecības kods pēc saimnieciskās darbības vēriena kategorijas saskaņā ar iepriekšminēto lēmumu atbilstīgi attiecīgā gada grāmatvedības datiem

7. Pārskatu slēgšanas datumi un informācijas nesēja izveide

37. kārtas numurs – pārskata gada beigu datums: piemēram, 30.6.2000. vai 31.12.2000.

38. kārtas numurs – informācijas nesēja izveides datums: piemēram, 15.8.2001.

8. Lauksaimniecībai neizdevīgs apvidus

Ir jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, uz ko attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.) 18. līdz 20. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1 = lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas lauksaimniecībai neizdevīgā apvidū atbilstīgi 18. līdz 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

2 = lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas lauksaimniecībai neizdevīgā apvidū atbilstīgi 19. un 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

3 = lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas kalnainā apvidū atbilstīgi 18. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

4 = attiecīgās teritorijas šajās dalībvalstīs ir tik sīkas, un to ir tik daudz, ka šī informācija nav nozīmīga.

9. Citi dati par lauku saimniecību

40. kārtas numurs – apūdeņota LIZ

Lauksaimniecībā izmantotās platības, izņemot platības zem stikla, kuras gada gaitā apūdeņo ar fiksētām vai pārvietojamām ierīcēm, izmantojot jebkādu metodi (smidzinātājus, applūdināšanu).

41. kārtas numurs – augstums

Augstums ir jānorāda ar atbilstīgu koda numuru:

1 = saimniecības lielākā daļa atrodas zemāk par 300 m virs jūras līmeņa,

2 = saimniecības lielākā daļa atrodas 300 līdz 600 m virs jūras līmeņa,

3 = saimniecības lielākā daļa atrodas augstāk par 600 m virs jūras līmeņa,

4 = nav datu.

42. kārtas numurs – ganības kalnos vai citās ganības, kas nav iekļautas LIZ: saimniecības dzīvnieku ganāmpulka vienības (GV) ganību dienu skaits (vesels skaitlis) teritorijā, kas nav iekļauta LIZ.

GV ganību diena ir tāda vienība, kas ir līdzvērtīga vienas slaucamas govs, viena liellopa vai viena zirga – katrs no tiem vecumā virs diviem gadiem – vienai ganību dienai. Liellopu un zirgu vecumā līdz diviem gadiem, kazu un aitu ganību dienas pārvērš GV ganību dienās, attiecīgi piemērojot koeficientus 0,5; 0,2 un 0,15.

43. kārtas numurs – kopējā segtā platība: āros izteikta platība, kurā principā var audzēt 5. tipa lauksaimniecības kultūras, t.i., kultūras 138, 141 un 156, kā arī kultūras 143, 289 un 157, kas pieder pie 5. tipa.

Ar jēdzienu “segts” ir jāsaprot siltumnīcas, pastāvīgas lecektis un apsildāmas tuneļtipa siltumnīcas, izņemot neapsildāmas polimērplēves tuneļtipa siltumnīcas, plēves pārsegus vai jebkuru cita veida pārvietojamu lecekti (skatīt definīciju 138., 141. un 156. numura kultūrām K tabulā).

Ar “kopējo” platību jāsaprot kopējā “segtā” zemes platība, neatkarīgi no tās izmantojuma (t.i., ieskaitot takas). “Daudzstāvu” siltumnīcām virsmas platību skaita tikai vienu reizi.

44. kārtas numurs – struktūrfondu apgabals: jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apvidū, uz ko attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.) 3., 4. vai 6. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

5 = lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas 1. vai 2. mērķa apgabalā vai tādā apgabalā, kas dod tiesības saņemt pārejas posma atbalstu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/1999, jo īpaši tās 3., 4. un 6. pantam;

6 = lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas 1. mērķa apgabalā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/1999, jo īpaši tās 3. pantam;

7 = lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas 2. mērķa apgabalā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/1999, jo īpaši tās 4. pantam;

8 = lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā, kas dod tiesības saņemt pārejas posma atbalstu atbilstīgi 6. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/1999.

45. kārtas numurs – apgabals, kurā ir ekoloģiski ierobežojumi: jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1257/1999 16. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1 = lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas apgabalā ar ekoloģiskiem ierobežojumiem atbilstīgi 16. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

2 = lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā ar ekoloģiskiem ierobežojumiem atbilstīgi 16. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999.

B. LIZ APSAIMNIEKOŠANAS VEIDS

Tādu lauku saimniecību zeme, kas pieder divām vai vairākām personām, būtu jāiegrāmato kā īpašnieka apsaimniekota zeme, nomāta zeme vai pusgraudā nodota zeme atbilstīgi tam, kāda vienošanās pastāv pušu starpā.

10. LIZ, ko apsaimnieko īpašnieks

Lauksaimniecībā izmantota platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgas ganības, pastāvīgas kultūras), ko apsaimnieko īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, un/vai LIZ, kuru izmanto ar līdzīgiem noteikumiem. Šeit ietilpst citiem iznomāta sējai gatava zeme (pozīcija 149).

11. Nomāta LIZ

Lauksaimniecībā izmantota platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgas ganības, pastāvīgas kultūras), ko apstrādā personas, kura nav īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, bet kura nomā minēto platību (noma ir maksājama naudā un/vai aizvietojamās lietās, to parasti nosaka iepriekš, tā parasti nemainās atkarībā no lauksaimniecības darbības rezultātiem), un/vai lauksaimniecībā izmantota platība, kuru izmanto ar līdzīgiem valdījuma noteikumiem.

Nomāta platība neietver zemi, kuras raža ir nopirkta augošā veidā uz lauka. Par kultūru iegādi augošā veidā uz lauka samaksātās summas būtu jānorāda 65. līdz 67. pozīcijā (iepirktā lopbarība) pļavu vai rupjās barības kultūru gadījumā un 76. pozīcijā (citas īpašas kultūru izmaksas) tirgū laižamu kultūru gadījumā (produkti, kurus parasti laiž tirgū). Tirgū laižamas kultūras, kas nopirktas augošas, būtu jānorāda, neprecizējot attiecīgo platību (skatīt instrukcijas par platībām K tabulas 4. slejā).

Zemi, kura nomāta neregulāri uz laiku, kas mazāks nekā viens gads, un tās produkciju pielīdzina tādai zemei, kuras raža tiek pirkta augošas kultūras veidā uz lauka.

12. Pusgrauda LIZ

Lauksaimniecībā izmantota zemes platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgas ganības, pastāvīgas kultūras), kuru kopīgi apstrādā iznomātājs un pusgraudnieks, pamatojoties uz līgumu par pusgraudu, un/vai ar līdzīgiem noteikumiem apstrādāta lauksaimniecībā izmantotas zemes platība.

C. Darbaspēks

Ar darbaspēku saprot visas personas, kuras ir iesaistītas saimniecības darbā pārskata gada laikā (skatīt še turpmāk). Te tomēr nav ietvertas personas, kuras veikušas šo darbu citas personas vai uzņēmuma vārdā (lauksaimniecisks līgumdarbs, kura izmaksas ietvertas saimniecības izmaksās 60. pozīcijā).

Saimniecību savstarpējas palīdzības gadījumā, ja šī palīdzība ietver darba apmaiņu, kur saņemtā palīdzība principā ir vienāda ar sniegto palīdzību, saimniecības apgrozījuma pārskatā precizē saimniecības darbaspēka nostrādāto laiku un jebkādu ar to saistītu samaksu.

Dažreiz saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida palīdzību (piemēram, darba veidā saņemtu palīdzību atlīdzina, piegādājot iekārtas). Ja pakalpojumu apmaiņa ir ierobežota, saimniecības apgrozījuma pārskatā neko nenorāda (iepriekšminētajā piemērā saņemto palīdzību nenorāda kā darbaspēku; tomēr mašīnu izmaksas ietver iekārtu piegādes izmaksās). Izņēmuma gadījumos, ja pakalpojumu apmaiņa notiek lielos apmēros, ievēro kādu no šīm procedūrām:

a) darba veidā saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas); saņemto nostrādāto laiku iegrāmato kā apmaksātu darbu saimniecībā (20. vai 21. pozīcija atkarībā no tā, vai darbaspēku lauku saimniecībā nodarbina pastāvīgi vai nē); sniegtās palīdzības vērtību iegrāmato gan kā ražošanu atbilstīgajā pozīcijā (šajā piemērā, 177. pozīcijā “Līgumdarbs citiem, to skaitā iekārtu iznomāšana”), gan kā izmaksas (59. pozīcijā “Algas un sociālais nodrošinājums”;

b) darba veidā sniegto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): šajā situācijā sniegto darba laiku un jebkādu ar to saistītu atlīdzību neņem vērā; saņemtā pakalpojuma vērtību iegrāmato kā ieguldījumu atbilstīgā pozīcijā (šajā piemērā tā ir 60. pozīcija “Līgumdarbs un iekārtu noma”.

Jāizšķir šādas darbaspēka kategorijas:

A. A. Pastāvīgs nealgots darbaspēks Nealgots darbaspēks vai darbaspēks, kurš saņem mazāku atalgojumu (naudā vai aizvietojamās lietās) nekā to, ko parasti maksā par sniegtajiem pakalpojumiem (šādu maksājumu nevajadzētu iegrāmatot saimniecības izmaksās), un kurš pārskata gadā katru nedēļu (ārpus parastajām brīvdienām) vismaz vienu pilnu dienu piedalījies saimniecības darbā. Personu, kura ir pastāvīgi nodarbināta, bet kura īpašu iemeslu dēļ iesaistās saimniecības darbā tikai uz ierobežotu laika posmu pārskata gada laikā, tomēr iegrāmato (attiecībā uz faktiski nostrādātajām stundām) kā pastāvīgo darbaspēku. Var izveidoties šādi vai tiem līdzīgi gadījumi: a) īpaši ražošanas apstākļi lauku saimniecībā, kuriem darbaspēks nav vajadzīgs visu cauru gadu: piemēram, olīvu vai vīnkopības saimniecības, kā arī saimniecības, kuras specializējas dzīvnieku sezonas nobarošanā vai augļu un dārzeņu audzēšanā atklātā laukā; b) prombūtne no darba, izņemot parastās brīvdienas, piemēram, militārais dienests, slimība, nelaimes gadījums, grūtniecība, pagarināts atvaļinājums u.tml.; c) iestāšanās lauku saimniecībā vai aiziešana no tās; d) vispārēja darba pārtraukšana lauku saimniecībā neparedzētu iemeslu dēļ (plūdi, ugunsgrēks u.c.). Apakškategorijas ir šādas: 13. Īpašnieks/vadītājs Persona, kura uzņemas ekonomisku un juridisku atbildību par saimniecību un veic tās ikdienas vadību. Pusgrauda gadījumā pusgraudnieku norāda kā īpašnieku/vadītāju. 14. Īpašnieks/nav vadītājs Persona, kura uzņemas ekonomisku un juridisku atbildību par saimniecību, neveicot tās ikdienas vadību. 15. Vadītājs/nav īpašnieks Persona, kura uzņemas saimniecības ikdienas vadību, neuzņemoties ekonomisku un juridisku atbildību par to. 16. Īpašnieka(u) dzīvesbiedrs(i) 17. Cita veida pastāvīgs nealgots darbaspēks Pastāvīgs nealgots darbaspēks, kas nav iekļauts iepriekšējās pozīcijās. Šeit ietilpst arī priekšstrādnieks un iecirkņu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.

B. 18. Nealgots gadījuma un sezonas darbaspēks Šajā pozīcijā iekļauj nealgotu darbaspēku, kas pārskata gada laikā lauku saimniecībā nav strādājis pastāvīgi.

C. C. Algots pastāvīgs darbaspēks Darbaspēks, kuram maksā (naudā un/vai aizvietojamās lietās) pēc normālas likmes par sniegtajiem pakalpojumiem un kurš pārskata gada laikā (izņemot parastas brīvdienas) strādājis saimniecībā vismaz vienu pilnu dienu nedēļā. Jāuzrāda šādas apakškategorijas: 19. Lauku saimniecības vadītājs Algota persona, kas veic lauku saimniecības ikdienas vadību. 20. Citi Šai pozīcijā iekļauj visu veidu algotu pastāvīgu darbaspēku (izņemot algoto lauku saimniecības vadītāju). Šeit ietilpst arī priekšstrādnieks un iecirkņu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.

D. 21. Algots gadījuma un sezonas darbaspēks Algotu darbaspēku, kas pārskata gada laikā lauku saimniecībā nav strādājis pastāvīgi, (tajā skaitā gabaldarba strādniekus), iekļauj šajā pozīcijā.

C TABULAS SLEJAS

Veiktās funkcijas (kods) (1. slejas 51., 55., 59., 63. un 67. postenis)

Veikto funkciju apzīmē ar koda numuru, t.i.,:

1 = īpašnieks/vadītājs;

2 = īpašnieks/nav vadītājs;

3 = vadītājs/nav īpašnieks.

Ja šo funkciju pilda vairākas personas (piemēram, divi brāļi, tēvs un dēls utt.), ieraksta katru dilstošā secībā pēc to atbildības pakāpes; vienādas atbildības gadījumā ievēro dilstošu secību pēc vecuma. Tādējādi datus par personu, kas uzņēmusies lielāko atbildību, iegrāmato 51. līdz 54. postenī; datus par personu ar mazāku atbildību – 55. līdz 58. postenī utt.

Personu skaits (1. sleja, 71. un 74. postenis)

Būtu jānorāda laulāto skaits un personu skaits kategorijā “Cita veida pastāvīgs nealgots darbaspēks” Ja ir vairāki īpašnieki, tad var būt vairāk par vienu laulāto.

Dzimšanas gads (2. sleja)

Dzimšanas gads būtu jānorāda tikai īpašniekam(iem) un/vai vadītājam(iem) (13. līdz 15. kategorija un 19. kategorija), lietojot gada pēdējos divus ciparus.

Kopējais darbaspēks: gada vienību skaits (3. sleja)

Kopējo pastāvīgi nodarbināto darbaspēku pārrēķina gada darba vienībās. Viena gada darba vienība ir vienāda ar vienu cilvēku, kas strādā pilnu slodzi lauku saimniecībā. Viens cilvēks nevar pārsniegt vienas darba vienības ekvivalentu, pat ja viņa/viņas faktiskais darba laika ilgums pārsniedz reģiona un lauku saimniecības tipa normu. Persona, kura nestrādā lauku saimniecībā visu gadu, veido daļu no “gada vienības”. Katras šādas personas “gada vienību” iegūst, izdalot tās faktisko gada darba laiku ar normālo gada darba laiku, kāds ir pilnas slodzes darbiniekam apskatāmajā reģionā un tāda paša tipa saimniecībā.

Tādiem darbiniekiem, kuru spējas ir ierobežotas, gada darba vienības ekvivalents būtu jāsamazina proporcionāli viņu jaudai.

Nostrādātais laiks (4. sleja)

Nostrādātais laiks būtu jānorāda stundās. Tam būtu jāattiecas uz laiku, kas faktiski pavadīts lauku saimniecības darbā. Tādiem darbiniekiem, kuru spējas ir ierobežotas, nostrādātais laiks būtu jāsamazina proporcionāli viņu jaudai.

Gabaldarba strādājošo nostrādāto laiku aprēķina, izdalot kopējo summu, kas samaksāta par darbu, ar laika darba strādnieka stundas samaksu.

Darbs lauku saimniecībā

Darbs saimniecībā ietver visu organizatorisko, uzraudzības un izpildes darbu, gan roku darbu, gan administratīvo darbu, ko veic, lai nodrošinātu normālu saimniecības vadību, piemēram:

— finanšu organizācija un pārvaldība (pārdošana un iegāde saimniecībā, grāmatvedība u.c.),

— lauku darbi (aršana, sēšana, ražas novākšana, augļu dārza kopšana u.c.),

— lopkopība (barības sagatavošana, dzīvnieku barošana, slaukšana, lopu aprūpe u.c.),

— produkcijas sagatavošana tirgum, to uzglabāšana un pārstrāde lauku saimniecībā,

— ēku, iekārtu, ierīču, žogu, grāvju u.c. apkope,

— saimniecības darbaspēkam paredzētie un darbinieku veiktie transporta pārvadājumi,

— citi darbi, kas tieši saistīti ar lauku saimniecības darbu: — — mežsaimniecības darbi mežos, kas iekļauti lauku saimniecībā, — darbs saistībā ar tūrismu (kempinga, sporta vai atpūtas laukuma uzturēšana, izbraukumi ar zirgu, vasarnīcu izīrēšana u.c.), ja tam ir papildu darbību raksturs un tas pārklājas ar lauku saimniecības darbu tādā mērā, ka praktiski nav iespējams nodalīt tūrisma darbību no ikdienas zemkopības darba saimniecībā (šajā gadījumā ar tūrismu saistīto peļņu un ieguldījumus attiecīgi iekļauj pie produktiem (skatīt 179. pozīciju) un lauku saimniecības ieguldījumiem), — līgumdarbs citiem, ja tam ir gadījuma raksturs un to veic ar saimniecības iekārtām (samaksu par to iekļauj saimniecības ražojumos).

Saimniecības darbā neiekļauj:

— pamatlīdzekļu radīšanas darbu (ēku vai mašīnu būve vai kapitālremonts, augļu dārzu stādīšana, ēku nojaukšana, augļu dārzu izrakšana u.c.),

— darbu, ko veic īpašnieka vai vadītāja mājsaimniecībai.

D. Dzīvnieku skaits un vērtība

Būtu jānošķir šādas lauksaimniecības dzīvnieku kategorijas:

22. ZIRGU DZIMTAS DZĪVNIEKI (visu vecumu) Šeit iekļauj arī sacīkšu zirgus un jājamzirgus, ēzeļus, mūļus, zirgēzeļus utt.

23. NOBAROJAMI TEĻI Nobarojamus teļus parasti nokauj līdz piecu mēnešu vecumam.

24. CITI LIELLOPI, KAS NAV SASNIEGUŠI GADA VECUMU

25. VĪRIEŠU DZIMUMA LIELLOPI VECUMĀ NO VIENA LĪDZ DIVIEM GADIEM (NEIESKAITOT)

26. SIEVIEŠU DZIMUMA LIELLOPI VECUMĀ NO VIENA LĪDZ DIVIEM GADIEM (NEIESKAITOT) Izņemot govis, kurām ir bijuši teļi.

27. VĪRIEŠU DZIMUMA LIELLOPI, KAS SASNIEGUŠI DIVU UN VAIRĀK GADU VECUMU

28. VAISLAS TELES Govis, kuras sasniegušas divu un vairāk gadu vecumu, kurām vēl nav bijuši teļi un kuras ir paredzētas vaislai.

29. NOBAROJAMAS TELES Govis, kuras sasniegušas divu un vairāk gadu vecumu, kurām vēl nav bijuši teļi un kuras nav paredzētas vaislai.

30. PIENA GOVIS Govis, kurām ir bijuši teļi (to skaitā tās, kuras jaunākas par diviem gadiem) un kuras tur vienīgi vai galvenokārt nolūkā ražot pienu lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos.

31. KAUJAMAS PIENA GOVIS Piena govis pēc pēdējās laktācijas. Ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

32. PĀRĒJĀS GOVIS 1. Govis, kurām ir bijuši teļi (to skaitā tās, kuras jaunākas par diviem gadiem) un kuras tur vienīgi vai galvenokārt teļu ieguvei, un kuru pienu neizmanto lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos. 2. Darba govis. 3. Kaujamas govis, kuras nav piena govis (nobarotas vai nenobarotas pirms kaušanas).

Arī atbilstīgās bifeļu un bifeļu māšu kategorijas ietilpst 23. līdz 32. pozīcijā.

33. BIŠU STROPI, JĀNORĀDA STROPU SKAITS

34. TRUŠI, VAISLAS MĀTĪTES

35. līdz 37. (Neizmantots)

38. KAZAS, VAISLAS MĀTĪTES

39. PĀRĒJĀS KAZAS Kazas, izņemot vaislas mātītes.

40. SIEVIEŠU DZIMUMA AITAS Aitas, kuras sasniegušas viena gada vecumu vai vairāk un kuras ir paredzētas vaislai.

41. PĀRĒJĀS AITAS Visu vecumu aitas, izņemot sieviešu dzimuma aitas.

42. Neizmanto

43. SIVĒNI Sivēni ar dzīvsvaru, kas mazāks nekā 20 kg.

44. VAISLAS SIVĒNMĀTES Vaislas sivēnmātes ar svaru, kas lielāks par 50 kg, izņemot kaujamās sivēnmātes (skatīt pozīciju 46 “Pārējās cūkas”).

45. BAROKĻI Nobarojamas cūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, izņemot kaujamās sivēnmātes un kuiļus (skatīt pozīciju 46 “Pārējās cūkas”).

46. PĀRĒJĀS CŪKAS Cūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, izņemot vaislas sivēnmātes (skatīt 44. pozīciju) un barokļus (skatīt 45. pozīciju).

47. NOBAROJAMĀS VISTAS Izņemot dējējvistas un kaujamās vistas. Izņemot cāļus.

48. DĒJĒJVISTAS Šeit ietilpst jaunās vistiņas, dējējvistas un kaujamās vistas. Jaunās vistiņas ir jaunas vistas, kuras vēl nav sākušas dēt. Izņemot cāļus.

49. PĀRĒJIE MĀJPUTNI Šeit ietilpst pīles, tītari, zosis, pērļu vistiņas. Šeit ietilpst sieviešu dzimuma vaislas mājputni. Izņemot cāļus.

50. PĀRĒJIE DZĪVNIEKI Vienīgi inventarizācijas dati. Šeit ietilpst cāļi, truši, izņemot sieviešu vaislas trušu mātītes, brieži, bizoni, strausi, zivis. Šeit ietilpst arī poniji un citi dzīvnieki, ko izmanto lauku tūrismā. Izņemot citu dzīvnieku produktus (skatīt 170. pozīciju K tabulā).

D tabulas slejas

Sākuma novērtējums (1. un 2. sleja)

Skaits (1. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada sākumā, neatkarīgi no tā, vai tas konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā.

Vērtība (2. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība atskaites gada sākumā, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām.

Beigu novērtējums (3. un 4. sleja)

Skaits (3. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada beigās neatkarīgi no tā, vai tas konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā.

Vērtība (4. sleja) Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība atskaites gada beigās, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām.

Vidējais skaits (5. sleja)

Vidējo skaitu izsaka daļskaitļos ar precizitāti līdz vienam decimālciparam, izņemot mājputnu un trušu gadījumā, kur būtu jāuzrāda veseli skaitļi. Katra vienība attiecas uz viena dzīvnieka uzturēšanos lauku saimniecībā vienu gadu. Dzīvniekus skaita proporcionāli laikam, ko tie pavadījuši lauku saimniecībā gada laikā.

Vidējo skaitu nosaka vai nu periodiskās inventarizācijās, vai arī iegrāmatojot ievešanu un izvešanu. Šeit ietver visus lauku saimniecībā esošos dzīvniekus, arī tādus dzīvniekus, ko audzē vai nobaro saskaņā ar līgumu (dzīvniekus, kuri nepieder lauku saimniecībai, bet kurus tur audzē un nobaro tādā veidā, ka šīs darbības ir tikai kāds no īpašnieka sniegtajiem pakalpojumiem, un viņš neuzņemas finanšu risku, kāds parasti ir saistīts ar šādu dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu), un dzīvniekus, kuri uz laiku paņemti vai nodoti ganībās par maksu uz laika posmu tajā gadā, kad tie atrodas lauku saimniecībā.

E. Lopu iegāde un pārdošana

Precizē šādu kategoriju dzīvniekus:

51. Zirgu dzimtas dzīvnieki

52. Liellopi 52. pozīcijā ietver arī iepirktos un pārdotos bifeļus.

53. Neizmanto

54. Aitas

55. Kazas

56. Cūkas

57. Mājputni Šeit ietilpst arī summa, kas samaksāta par perējamām olām, un cāļu iepirkšana.

58. Citi dzīvnieki Šeit ietilpst truši un bišu saimes.

E tabulas slejas

Iegādātie lauksaimniecības dzīvnieki (1. sleja)

Nopirkto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits pārskata gada laikā (ieskaitot iepirkuma izmaksas). Saistītās dotācijas un subsīdijas neatskaita no minēto iepirkumu summas; tās norāda 116. pozīcijā (sk. norādījumus attiecībā uz šo pozīciju).

Pārdotie lauksaimniecības dzīvnieki (2. sleja)

Pārskata gada laikā pārdoto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits. Saistītās dotācijas un subsīdijas neietilpst minētajā realizācijas summā, bet tās norāda 112. pozīcijā (sk. norādījumus attiecībā uz šo pozīciju).

Ja ir zināmas varbūtējas tirdzniecības izmaksas, tās neatskaita no attiecīgās realizācijas kopsummas, bet norāda 71. pozīcijā (“Citas īpašas dzīvā inventāra izmaksas”).

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība aizvietojamās lietās (3. sleja).

Pārskata gadā lauku saimniecībā patērētā vai ieguvumam aizvietojamās lietās izmantotā dzīvā inventāra vērtība, kas aprēķināta pēc saimniecības cenām.

F. Izmaksas

Lauku saimniecības izmaksas (naudā un aizvietojamās lietās) attiecas uz produkcijas ražošanas resursu “patēriņu” (tajā skaitā izmantošanu lauku saimniecības vajadzībām), kas atbilst lauku saimniecības saražotajai produkcijai pārskata gada laikā, vai šo resursu “patēriņam” pārskata gada laikā. Ja kādi izdevumi daļēji attiecas uz izmantošanu privātām vajadzībām un daļēji – uz lauku saimniecības izmaksām (piemēram, elektroenerģija, ūdens, kurināmais un degviela u.c.), lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā būtu jāiekļauj tikai pēdējā daļa. Būtu jāiekļauj arī izdevumi par privātām automašīnām, atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības vajadzībām.

Aprēķinot izmaksas, kas saistītas ar pārskata gada saražoto produkciju, iegādes un produkti lauku saimniecības vajadzībām gada laikā būtu jāpielāgo vērtējuma pārmaiņām (tajā skaitā pārmaiņām zemes apstrādē). Katram punktam būtu atsevišķi jānorāda kopējās izmaksas un lauku saimniecības vajadzībām izmantoto produktu vērtība.

Ja norādītās izmaksas attiecas uz produkcijas ražošanas resursu kopējo “patēriņu” pārskata gada laikā, bet tās neatbilst produkcijai šā gada laikā, izmaiņas produkcijas ražošanas resursu krājumos (tajā skaitā augošo kultūru izmaksās) būtu jānorāda 102. pozīcijā “apgrozāmais kapitāls”.

Izmaksas saistībā ar pamatlīdzekļu “patēriņu” izsaka ar amortizāciju, tātad izdevumus par pamatlīdzekļu iegādi nevajadzētu uzskatīt par lauku saimniecības izmaksām. Par instrukcijām un amortizāciju skatīt 94. līdz 103. pozīciju.

Izdevumus par tādiem izmaksu punktiem, kas kompensēti pārskata gada laikā vai vēlāk (piemēram, traktora remonts pēc negadījuma, ko sedz apdrošināšanas polise vai trešās personas saistības), nevajadzētu ierakstīt kā lauku saimniecības izmaksas, un atbilstīgos ienākumus nevajadzētu iekļaut lauku saimniecības apgrozījuma pārskatos.

Ieņēmumus no iegādātajiem krājumiem, kas no jauna pārdoti, atņem no atbilstīgajiem ieguldījumiem.

Dotācijas un subsīdijas, kas attiecas uz izmaksām, neatņem no attiecīgā izmaksu posteņa, bet ieraksta 114. pozīcijā (skatīt instrukcijas, kas attiecas uz šo pozīciju). Ieguldījumu dotācijas un subsīdijas norāda 94. līdz 103. pozīcijā.

Izmaksas ietver arī jebkādus izdevumus par iegādēm, kuri saistīti ar katru izmaksu punktu.

Izmaksas iedala šādi:

59. Algota darbaspēka algas un sociālā nodrošinājuma izmaksas

Šajā punktā ietver:

— algas un samaksu, ko skaidrā naudā izmaksā algotiem darbiniekiem, neatkarīgi no tā, uz kādiem principiem balstās atalgojums (gabaldarba vai laika darba samaksa), no tās atrēķinot visus sociālos pabalstus, kas izmaksāti īpašniekam kā darba devējam, lai kompensētu tādas algas izmaksu, kura neatbilst faktiski paveiktajam darbam (piemēram, neierašanās darbā negadījuma dēļ, arodmācības u.c.),

— algas un samaksu aizvietojamās lietās (piemēram, dzīvoklis, uzturs, mājoklis, lauku saimniecības produkcija u.c.),

— prēmijas par ražīgumu vai kvalifikāciju, dāvanas, naudas balvas, peļņas daļa,

— citus izdevumus, kas saistīti ar darbaspēku (darbā pieņemšanas izdevumi),

— sociālās nodrošināšanas maksājumus – tādus, kuru veikšana ir darba devēja pienākums, un tādus, kurus viņš veic darbinieka vārdā un viņa vietā,

— apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā.

Īpašnieka un nealgotā darbaspēka personiskās sociālās nodrošināšanas izmaksas un apdrošināšana nebūtu jāuzskata par lauku saimniecības izmaksām.

Nealgoto darbinieku saņemtajām summām (kuras pēc definīcijas ir zemākas par normālu algu – skatīt nealgota darbaspēka definīciju) nebūtu jāparādās lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā.

Pabalsti (naudā vai aizvietojamās lietās) pensionētajiem algotajiem darbiniekiem, kuri vairs nestrādā lauku saimniecībā, nebūtu jāieraksta šajā punktā, bet būtu jāieraksta pozīcijā “Citas lauksaimniecības pieskaitāmās izmaksas”.

60. Līgumdarbi un mašīnu noma

Šajā punktā ietverti:

— kopējos izdevumus par darbu lauku saimniecībā, ko veikuši lauksaimniecības darbuzņēmēji. Kopsummā parasti ietver maksājumus par iekārtu un personāla izmantošanu un atkarībā no darba – izmantoto materiālu izmaksas (piemēram, augu aizsardzības līdzekļi); ja ir zināma attiecīgā summa, to izņem no punkta “Līgumdarbi” un ieraksta zem atbilstīgā koda numura (piemēram, augu aizsardzības līdzekļi),

— izmaksas saistībā ar tādu mašīnu nomu vai izpirkumnomu, kuras vada vai izmanto lauku saimniecības darbaspēks.

Tādu izpirkumnomā paņemtu mašīnu gadījumā, ko ekspluatē lauku saimniecības darbaspēks, visas degvielas un apkopes izmaksas, kas radušās lauku saimniecībai, būtu jāiegrāmato attiecīgā pozīcijā.

61. Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana

Iekārtu un ierīču uzturēšanas un sīku remontu izmaksas, kuras neietekmē šo tehnisko līdzekļu tirgus vērtību (samaksa mehāniķim, rezerves daļu izmaksas u.c.).

Šis koda numurs ietver mazāku iekārtu iegādes, zirglietu un zirgu apkalšanas izmaksas, riepu, lecekšu, aizsargtērpu netīru darbu veikšanai, iekārtu vispārējās tīrīšanas līdzekļu iegādes un privāto automašīnu izmaksu attiecību atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības mērķiem (skatīt arī 63. pozīciju). Mazgāšanas līdzekļus, kurus izmanto lauksaimniecības dzīvnieku iekārtu tīrīšanai (piemēram, slaukšanas ierīcēm), ieraksta 71. pozīcijā “Citi īpaši lauksaimniecības dzīvnieku izdevumi”.

Nozīmīgus remontdarbus, kas palielina iekārtu vērtību salīdzinājumā ar to vērtību pirms remonta, neiekļauj šai pozīcijā (skatīt arī tālāk instrukcijas par amortizāciju).

62. Dzinēja degviela un smērvielas

Šī pozīcija ietver arī degvielas un smērvielu izmaksu attiecību personiskām automašīnām atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības mērķiem (skatīt arī 63. pozīciju turpmāk).

Ja naftas produktus izmanto gan par degvielu, gan par kurināmo, kopsummu sadala divās pozīcijās:

62. “Dzinēja degviela un smērvielas”

80. “Kurināmais”..

63. Automašīnu izmaksas

Ja attiecību lauku saimniecības izdevumiem par personiskām automašīnām aprēķina patvaļīgi noteiktā veidā (piemēram, noteikta summa uz vienu kilometru), šīs izmaksas norāda šajā pozīcijā.

BARĪBA

Barību iedala iegādātajā barībā un barībā, ko saražo un izmanto saimniecībā.

Iegādātā dzīvnieku barība ietver minerālsāls blokus, piena produktus (kas iepirkti vai nosūtīti atpakaļ uz lauku saimniecību) un produktus barības konservēšanai un uzglabāšanai, kā arī izdevumus, kas saistīti ar ganību izmantošanu, kopējo pļavu un ganību platību izmantošanu, kuras neietilpst LIZ, un ar tādas lopbarības platības nomu, kas neietilpst LIZ. Iegādātos pakaišus un salmus arī norāda pie iegādātās dzīvnieku barības.

Ganību lopiem iegādāto barību sīkāk iedala koncentrētajā dzīvnieku barībā un rupjajā lopbarībā (to skaitā ganības par maksu un izdevumi par kopējo pļavu, ganību platību un rupjās barības platību izmantošanu, kuras neietilpst LIZ, un iepirktie pakaiši un salmi).

Pozīcijā “Koncentrēta dzīvnieku barība” jo īpaši ietver eļļas raušus, kombinēto barību, graudus, sienu, kaltētu cukurbiešu masu, zivju un gaļas miltus, pienu un piena produktus, minerālvielas un produktus šādas dzīvnieku barības konservēšanai un uzglabāšanai.

Izdevumus par darbu, ko rupjās lopbarības, piemēram, skābbarības, ražošanā veic lauksaimniecības darbuzņēmēji, ieraksta 60. pozīcijā “Līgumdarbs”.

Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā dzīvnieku barība ietver pārdodamos lauku saimniecības produktus, kurus izmanto kā dzīvnieku barību (to skaitā piens un piena produkti, izņemot teļu izzīsto pienu, kuru neņem vērā). Lauku saimniecībā saražotos pakaišus un salmus iekļauj tikai tad, ja šie produkti atrodas pārdošanā attiecīgajā reģionā un gadā.

Jānorāda šāda klasifikācija:

Dzīvnieku barība, kas iepirkta:

64. Koncentrētajai barībai ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

65. Rupjajai lopbarībai ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

66. Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām

67. Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

Saimniecībā saražotā un izmantotā dzīvnieku barība:

68. Ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

69. Cūkām

70. Mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

71. Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas

Visi izdevumi, kas tieši saistīti ar lopkopību, kuri nav atsevišķi paredzēti citās izmaksu pozīcijās: veterinārie izdevumi, medikamenti, zirgkopības izmaksas, mākslīgā apsēklošana, kastrēšana, piena pārbaudes, ieraksti un reģistrācija ciltsgrāmatās, līdzekļi dzīvā inventāra iekārtu tīrīšanai (piemēram, slaukšanas aparātiem), iesaiņojamie materiāli lopkopības produktiem un piegādes lopkopības produktu pārstrādei, izmaksas saistībā ar lauku saimniecības lopkopības produktu uzglabāšanu un sagatavošanu tirgum, ko veic ārpus lauku saimniecības, lauku saimniecības lopkopības produktu tirdzniecības izmaksas, papildus lauku saimniecības ražojumiem veikti tādu dzīvnieku izcelsmes produktu gadījuma iepirkumi, ko pārstrādā saimniecībā (piemēram, piens) u.c. Šeit ietilpst arī tādu ēku īstermiņa noma, ko izmanto dzīvnieku izmitināšanai vai ar to saistīto produktu uzglabāšanai.

72. Iegādātais sēklas materiāls un stādi

Viss iegādātais sēklas materiāls un stādi, to skaitā sīpoli, sakneņi un gumi. Jaunu koku un krūmu izmaksas jauniem stādījumiem ir ieguldījums un tādēļ tiem būt jāparādās vai nu 96. pozīcijā “Pastāvīgas kultūras”, vai arī 100. pozīcijā “Mežu zeme”. Tomēr jaunu koku un krūmu izmaksas neliela mēroga pārstādīšanai ir uzskatāmas par pārskata gada izmaksām un tās ir jānorāda šajā pozīcijā, izņemot tādas, kuras attiecas uz mežiem, kas saistīti ar lauku saimniecību, un kuras ir jāieraksta 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

Arī sēklu apstrādes izmaksas (šķirošana, dezinfekcija) iekļauj šajā pozīcijā.

73. Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un dēsti

Viss sēklas materiāls un stādi (to skaitā sīpoli, sakneņi un gumi), kuri izaudzēti un izmantoti lauku saimniecībā.

74. Mēslojums un augsnes ielabotāji

Visi iepirktie mēslojumi un augsnes ielabotāji (piemēram, kaļķis), to skaitā komposts, kūdra un kūtsmēsli (izņemot lauku saimniecībā saražotos kūtsmēslus).

Mēslojums un augsnes ielabotāji, ko izmanto lauku saimniecībā ietilpstošiem mežiem, ierakstāmi 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

75. Augu aizsardzības līdzekļi

Visi materiāli labības un augu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, plēsoņām, sliktiem laika apstākļiem u.c. (insekticīdi, fungicīdi, herbicīdi, saindēta ēsma, putnubiedēkļi, pretkrusas pārsegi, līdzekļi aizsardzībai pret salu u.c.). Ja augu aizsardzības darbības veic darbuzņēmējs un ja izmantoto aizsardzības materiālu izmaksas nav atsevišķi zināmas, tad kopsumma būtu jāieraksta 60. pozīcijā “Līgumdarbs”.

Aizsargmateriāli, ko izmanto lauku saimniecībā ietilpstošiem mežiem, ierakstāmi 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

76. Citas īpašas kultūru izmaksas (to skaitā pastāvīgās pļavas un ganības)

Visas izmaksas, kurām ir tiešs sakars ar kultūru audzēšanu, bet kuras nav atsevišķi norādītas citās pozīcijās: iesaiņojamie un sienamie materiāli, auklas un virves, augsnes analīžu izmaksas, augu konkurences izmaksas, plastmasas pārsegi (piemēram, zemeņu audzēšanai), piegādes augu konservēšanai un pārstrādei, ārpus lauku saimniecības veikta kultūru uzglabāšana un sagatavošana pārdošanai, lauku saimniecības kultūru produktu tirdzniecības izmaksas, summas, kas samaksātas par kultūru ar stabilu tirgus vērtību iegādi vai zemes nomu uz laiku līdz vienam gadam, lai audzētu tirgū laižamas kultūras, lauku saimniecībā pārstrādātu kultūru produktu (piemēram, vīnogas,) gadījuma iegādes papildus lauku saimniecības ražojumiem u.c. Šeit ietilpst arī īslaicīga tādu ēku noma, kuras izmanto tirgū laižamajām kultūrām.

77. Īpašas mežsaimniecības izmaksas

Mēslojums, aizsargmateriāli, dažādas īpašās izmaksas. Darbaspēka izmaksas, līgumdarbu un mehanizāciju šeit neiekļauj; tās norāda attiecīgajās izmaksu pozīcijās.

78. Regulārā augsnes ielabojumu veikšana un ēku uzturēšana

Ēku uzturēšana (nomas tipa) un augsnes ielabojumi, to skaitā siltumnīcas, lecektis un balsti. Celtniecības materiālu iegāde regulārajai uzturēšanai būtu jāieraksta šajā pozīcijā.

Celtniecības materiālu pirkumi jauniem ieguldījumiem būtu jāieraksta “ieguldījumu” ailē 94. pozīcijā “Lauksaimniecības zeme un ēkas”, 97. pozīcijā “Augsnes ielabojumi” un/vai 98. pozīcijā “Saimniecības ēkas”.

Izmaksas pamatīgākam ēku remontam, kurš paaugstina to vērtību (kapitālremonts), neiekļauj šajā pozīcijā, pat ja šāda darba izmaksas sedz nomnieks (skatīt instrukcijas par maksājamo nomu, 85. pozīcija). Šīs izmaksas norāda 98. pozīcijā “Lauku saimniecības ēkas”.

79. Elektroenerģija

Kopējais elektroenerģijas patēriņš lauku saimniecības uzņēmējdarbības vajadzībām.

80. Kurināmais

Kurināmo patēriņš visām lauku saimniecības uzņēmējdarbības vajadzībām, to skaitā siltumnīcu apkure.

81. Ūdens

Izmaksas par pieslēgšanos ūdensvadam un ūdens patēriņu visām lauku saimniecības vajadzībām, to skaitā apūdeņošanai. Lauku saimniecības īpašumā esoša ūdens aprīkojuma izmaksas ir jāieraksta attiecīgajās pozīcijās: iekārtu un ierīču amortizācija, iekārtu un ierīču regulārā uzturēšana, degviela, elektrība.

82. Apdrošināšana

Visas apdrošināšanas prēmijas, kas sedz saimniecības risku, piemēram, īpašnieka civiltiesisko atbildību, ugunsgrēka, plūdu gadījumus, apdrošināšanu pret lauksaimniecības dzīvnieku bojāeju un augu postījumiem u.tml., izņemot prēmijas, kas sedz nelaimes gadījumus darbā, ko norāda 59. pozīcijā. Šeit ietilpst apdrošināšanas prēmijas attiecībā uz ēkām, ja vien tās jau nav iekļautas 87. pozīcijā.

83. Lauku saimniecības nodokļi un citas nodevas

Visi nodokļi un citas nodevas, kas attiecas uz lauku saimniecības uzņēmējdarbību, ieskaitot tos, ko iekasē saistībā ar vides aizsardzības pasākumiem, bet izņemot PVN un nodokļus, ko iekasē par zemi, ēkām vai darbaspēku. Lauku saimniecības īpašnieka tiešos ienākuma nodokļus neuzskata par lauku saimniecības izmaksām.

84. Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

Visas citas saimniecības izmaksas, kuras nav minētas iepriekšējās pozīcijās (samaksa grāmatvežiem, sekretāra pakalpojumi un biroja izdevumi, maksa par telefonu, dažādi ieguldījumi un abonementi u.c.). Šeit ietilpst arī tādu ēku īstermiņa noma, ko izmanto gan lopkopībai un tirgū laižamām kultūrām, gan/vai vispārējiem mērķiem.

85. Samaksātā noma

Samaksātā noma (naudā vai aizvietojamās lietās) par nomāto zemi, ēkām, kvotām un citām tiesībām lauku saimniecības uzņēmējdarbībā. Šajā pozīcijā ietilpst izmaksas, ko nomnieks sedz īpašnieka vārdā un vietā (piemēram, zemes nodoklis un amortizācija attiecībā uz kapitālremontu, kura izmaksas sedz nomnieks) un ko nomnieks nevar atgūt. Šeit būtu jāiekļauj vienīgi tā lauku saimniecības ēku un pārējo nomāto ēku daļa, kas veido lauksaimniecības uzņēmējdarbību. Arī tādu kvotu iznomāšanas izmaksas, kas nav piesaistītas zemei, būtu jāieraksta L tabulā.

86. Neizmanto

87. Lauku saimniecības ēku apdrošināšana Šīs ziņas nav obligāti jāuzrāda. Tādas apdrošināšanas prēmijas (ugunsgrēka, plūdu u.c. gadījumiem) par īpašnieka apsaimniekotām ēkām, kuras nomas lauksaimniecības gadījumā parasti maksā īpašnieks. Ja visi apdrošinājumi ir iekļauti vienā polisē, tad jāaprēķina tā apdrošināšanas prēmiju daļa, kas attiecas uz lauku saimniecības ēkām.

88. Nodokļi un citi maksājumi par zemi un ēkām Nodokļi, nodevas un citi maksājumi, kas jāveic saistībā ar lauku saimniecības zemes un ēku, ko apsaimnieko īpašnieks, īpašumtiesībām un nomu.

89. Samaksātie procenti un finanšu maksājumi, summāri Procenti un finanšu maksājumi par aizņemto kapitālu (aizdevumiem), kas saņemts lauku saimniecības vajadzībām. Šīs ziņas ir obligāti jāuzrāda. Subsīdijas par procentiem neatrēķina, bet tās ieraksta J tabulas 114. pozīcijā.

90. Procenti un finanšu maksājumi, kas veikti par zemes un ēku iegādei ņemtiem aizdevumiem Šīs ziņas nav obligāti jāuzrāda.

91. To skaitā: procenti un finanšu maksājumi, kas veikti par zemes iegādei ņemtiem aizdevumiem Šīs ziņas nav obligāti jāuzrāda.

92. Procenti un finanšu maksājumi, kas samaksāti par apgrozāmā kapitāla finansēšanai (lauksaimniecības dzīvnieki un inventārs, kā arī apgrozāmie līdzekļi) ņemtiem aizdevumiem un kreditoriem. Šīs ziņas nav obligāti jāuzrāda.

93. Kopējās izmaksas 59. līdz 89. pozīcija kopā.

G. Zeme un ēkas, inventārs un apgrozāmie līdzekļi

Jābūt šādam iedalījumam:

94. Lauksaimniecības zeme, ēkas un tiesības 95. līdz 99. pozīcija kopā. Ja attiecīgie dati ir sniegti pārskatos, ir jāaizpilda 95., 97. un 99. pozīcija.

95. Lauksaimniecības zeme Lauksaimniecības zeme, ko apsaimnieko pats īpašnieks.

96. Pastāvīgas kultūras Visi īpašniekam piederošie stādījumi (izņemot mežus un izņemot zemes vērtību), neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija 316. posteņa 7. slejā. Jaunu stādījumu audzes (pastāvīgās kultūras, kuras vēl nav sasniegušas pilnu ražību) būtu jāiekļauj “Ieguldījumos” (4. sleja). Tās būtu arī jāiekļauj K tabulas 159. pozīcijā “Beigu novērtējums” (9. sleja).

97. Augsnes ielabojumi Īpašniekam piederošās zemes augsnes ielabojumi (piemēram, iežogojumu uzstādīšana, drenēšana, stacionāras apūdeņošanas iekārtas), neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Uz summām, kas ierakstītas 7. slejas 324. postenī, attiecas amortizācija.

98. Lauku saimniecības ēkas Īpašniekam piederošas ēkas neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Šī pozīcija ir jāizpilda, un uz 7. slejas 332. postenī ietvertajām summām attiecas amortizācija.

99. Iegādes izmaksas, kvotas un citas tiesības Samaksa juristiem, reģistrācijas maksa u.c., kas saistās ar lauksaimniecības zemes vai lauku saimniecības ēku iegādi. Darījumi saistībā ar piena un cukurbiešu salīdzināmo daudzumu pārdošanu un/vai iegādi un noteikto tiesību un pienākumu nodošanu, piemēram, atsauce lauksaimniecības dzīvnieku nodošana. Kvotas/tiesības arī uzrāda L tabulā. Mežu zemes iegādes izmaksas šeit neiekļauj.

100. Mežu zeme, tajā skaitā koksne uz celma Īpašnieka apsaimniekota mežu zeme, kas pieder lauku saimniecībai, to skaitā atbilstīgas iegādes izmaksas.

101. Iekārtas un ierīces Traktori, pašgājēji kultivatori, kravas mašīnas, furgoni, vieglās automašīnas, lielākas un mazākas lauksaimniecības iekārtas, tajā skaitā darbarīki, kuru jaunas iegādes vērtība pārsniedz EUR 100.

102. Apgrozāmie līdzekļi Apgrozāmie līdzekļi ietver: a) krājumus: lauku saimniecības produktus un uzglabāšanā esošus krājumus; b) citus apgrozāmos līdzekļus: — kultivēto platību vērtību (ietver tikai mēslojuma, augsnes ielabotāju, augošajiem stādījumiem izmantotā sēklas materiāla vērtību, kā arī stādu vērtību, izņemot pastāvīgo kultūru stādus), — lauksaimniecības pajas (pajas kooperatīvā vai citās organizācijās, kuru pakalpojumus lauku saimniecība izmanto), — debeta summas: — — summas, kas saņemamas īsā laika posmā par realizēto produkciju vai pamatlīdzekļiem, vai sniegtajiem pakalpojumiem, — par precēm un pakalpojumiem iepriekš samaksātās summas, — skaidrās naudas rezerves (uz rokas, bankā, pasta žiro kontā), kas vajadzīgas lauku saimniecības darbībai. Bankas kontos saņemtie procenti būtu jāieraksta 178. pozīcijā. Ja nav iespējams noteikt precīzu apgrozāmo līdzekļu summu, var veikt vispārēju aprēķinu. Tajā, ņemot vērā ieguldījuma ilgumu, var ietvert vidējā ražošanā ieguldītā kapitāla novērtējumu. Šajā gadījumā apgrozāmo līdzekļu kopsumma saskaņā ar sākuma un beigu novērtējumu ir viena un tā pati.

103. Kopā 94., 100., 101. un 102. pozīcijas kopsumma.

G tabulas slejas

Sākuma novērtējums (3. sleja).

Preču vērtība novērtēšanas dienā. Precēm, uz kurām attiecas amortizācija (to skaitā jebkādi jau veikti kapitālremonti), iegrāmatoto vērtību nosaka saskaņā ar tālāko amortizācijas laika posmu. Iegrāmatoto vērtību aprēķina uz tāda paša pamata kā amortizāciju, t.i., ar aizstāšanas vērtību.

Aizvietošanas vērtību (atbilstīgu aktīvu iegādes cenu pēc pašreizējām cenām) var noteikt, vai nu pamatojoties uz pašreizējām cenām, vai arī – uz cenu indeksu (vispārīgu vai īpašu) attiecīgajiem aktīviem (mehānismiem, ēkām u.c.).

Zemi novērtē, pamatojoties uz cenām (tīrajām iegādes izmaksām), kādas attiecīgajā reģionā piemēro līdzīga novietojuma un kvalitātes nenomātai zemei, ko pārdod lauksaimniecības mērķiem (nosakot vērtību, neņem vērā novērtējumu, kas veikts, īpašumam pārejot no viena radinieka pie otra). Vācijā un Īrijā zemi novērtē, pamatojoties uz tās vērtību, kas izriet no piemērotības lauksaimnieciskiem mērķiem. Šo vērtību norāda lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā. Attiecīgās saziņas aģentūras informē Komisiju par metodi, ko izmanto zemes novērtēšanai dažādos apgabalos, un par jebkādiem statistikas datiem, kas pieejami par atbilstīgajām tirgus vērtībām.

Ja lauksaimniecības vajadzībām izmantoto personisko automašīnu izmaksas starp 61. pozīciju “iekārtu un ierīču regulārā uzturēšana” un 62. pozīciju “degviela un smērvielas”, lauku saimniecības uzņēmējdarbības daļu automašīnu vērtībā iekļauj pie inventāra. Tomēr, ja izmaksas par privāto automašīnu izmantošanu lauku saimniecības vajadzībām aprēķina patvaļīgi noteiktā veidā (skatīt 63. pozīciju), tad personiskās automašīnas nav jāiekļauj pie inventāra.

Ieguldījumi (4. sleja)

Kopējie izdevumi par iegādēm, kapitālo remontu un pamatlīdzekļu veidošanu pārskata gada laikā. Ja ir saņemtas dotācijas un subsīdijas attiecībā uz šiem ieguldījumiem, tad izdoto summu pirms minēto dotāciju un subsīdiju atrēķināšanas ieraksta 4. slejā.

Maznozīmīgas iegādes saistībā ar iekārtām un ierīcēm, kā arī jaunu koku un krūmu iegādes nelieliem pārstādīšanas darbiem neparādās šajās ailēs, bet tos ietver pārskata gada izmaksās (skatīt 61. pozīciju “Iekārtu un ierīču regulārā uzturēšana”, 72. pozīciju “Iepirktais sēklas materiāls un stādi”, 77. pozīciju “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”).

Veicot maksājumus par fiksētas procentu likmes parāda vērtspapīriem, tos novērtē, pamatojoties uz to vērtību skaidrā naudā.

Ieguldījumu subsīdijas (5. sleja)

Pārskata gada laikā saņemtās subsīdijas. Šeit drīkst iekļaut arī subsīdijas, kas samaksātas par iepriekšējos pārskata gados veiktajiem ieguldījumiem.

Realizācija (6. sleja)

Kopā pārdotie aktīvi pārskata gada laikā.

Amortizācija (7. sleja)

Amortizācija ir norādāma pēc faktiskās amortizācijas summas pārskata gada laikā, kā parādīts pārskatos. To nosaka, balstoties uz aizstāšanas vērtību (t.i., līdzīga aktīva jaunas iegādes vērtība tagadējās cenās).

Jauniem stādījumiem paredzētu jaunu koku un krūmu izmaksas nozīmē pamatlīdzekļus, uz kuriem attiecas amortizācija.

Amortizācija attiecas tikai uz stādījumiem, kuri ir saimniecības īpašnieka īpašumā (neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida).







Stādījumi Gada amortizācijas likme (%) Ābeles Zemās, standarta < 750 koki/ha 7 750 – 1 500 koki/ha 8 >1 500 koki/ha 10 Vidēja augstuma, standarta 5 Augstās, standarta 4 Bumbieres Zemās, standarta 6 Vidēja augstuma, standarta 5 Augstās, standarta 4 Cidonijas 6 Ķirši Zemie, standarta 7 Vidēja augstuma, standarta 6 Augstie, standarta 5 Plūmes Zemās, standarta 10 Vidēja augstuma, standarta 7 Augstās, standarta 5 Aprikozes Vidējā augstuma, standarta 7 Persiki Zemie, standarta 12 Vidēja augstuma, standarta 10 Valrieksti Zemie, standarta 4 Vidēja augstuma, standarta 4 Augstie, standarta 4 Lazdas Vidēja augstuma, standarta 7 Mandeles Vidēja augstuma, standarta 4 Ērkšķogas Krūms 12 Jāņogas Krūms 12 Vīģes Vidēja augstuma, standarta 5 Indiešu vīģes Vidēja augstuma, standarta 4 Hurma Vidēja augstuma, standarta 10 Vīnogulāji Lieli 7 Vidēja lieluma 6 Mazi 5 Olīvkoki Zemie, standarta 5 Augstie, standarta 2 Citrusaugi 4 Avenes 15 Kazenes 15 Artišoki 20 Sparģeļi 20 Zemenes 30 Rabarberi 8

Īpašniekam piederošu ēku, stacionāru iekārtu (to skaitā siltumnīcu un lecekšu) un augsnes ielabojumu amortizācija, neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida.







Ēkas un stacionārās iekārtas Gada amortizācijas likme (%) Koka būves 5 Koka būves ar stingriem pamatiem 4 Pastāvīgas būves 2 Siltumnīcas 7,5 Lecektis 10 Apkures ietaises 7,5

Par iekārtām un ierīcēm, uz kurām attiecas amortizācija, uzskata tādas iekārtas un ierīces, kuru vērtība, kad tās ir jaunas, pārsniedz EUR 100. Mazāk nozīmīgas ierīces, kurām ir zemāka vērtība, nebūtu jāaprēķina; šādu ierīču iegādes jāuzskata tiešā veidā par pārskata gada izmaksām (61. pozīcija “Iekārtu un ierīču regulārā uzturēšana”).

Kapitālremontus, kuri būtiski palielina iekārtu un ierīču vērtību, salīdzinot ar to vērtību pirms remonta, arī iekļauj šajā pozīcijā vai nu kā iekārtu un ierīču amortizācijas neatņemamu sastāvdaļu, kuru pēc vajadzības koriģē, ņemot vērā attiecīgā priekšmeta paildzināto darba mūžu (remonta dēļ), vai sadalot kapitālremonta izmaksas uz vairākiem turpmākajiem gadiem.

Gada amortizācijas summu drīkst aprēķināt saskaņā ar lineārās vai dilstošās bilances metodi.

Amortizācijas likmi nosaka vairāki faktori, kuri lielākoties ir atkarīgi no attiecīgā reģiona un ražošanas apstākļiem (ikgadējā nolietojuma pakāpe), un arī no tehnikas attīstības.

Ņemot vērā amortizācijas atšķirības dažādos reģionos un pat dažādās lauku saimniecībās, grāmatvedība drīkst atbilstīgi reģionam vai lauku saimniecībai un,iespējami precīzi ievērojot iekārtu faktiskās vērtības samazināšanos, izvēlēties amortizācijas likmes katrai iekārtai vai ierīcei atsevišķi.







Iekārtas un ierīces Gada amortizācijas likme (%) Lineāri Pēc dilstošās bilances Vieglās automašīnas, kravas mašīnas, furgoni un citi pašgājēji transportlīdzekļi 15 32 Traktori, pašgājēji kultivatori un pašgājēji mehānismi 12,5 26 Traktora vilkmes agregāti 7,5 17 Dzīvnieku vilkmes agregāti 5 12 Citas, iekārtas, ierīces un ietaises 7,5 17

Beigu novērtējums (8. sleja)

Aktīvu iegrāmatotā vērtība beigu novērtējumā, ko aprēķina pēc aizstāšanas vērtības.

H. Parādi

Norādītajām summām būtu jāattiecas vienīgi uz summām, kas vēl nav atmaksātas, t.i., piešķirtajiem aizdevumiem bez jau veiktajiem atmaksājumiem. Aizdevumus fiksētu procentu likmju vērtspapīru veidā novērtē pēc to vērtības skaidrā naudā. Ziņas ir jāsniedz vismaz par 374., 378., 382., 386., 390. un 394. pozīciju.

Aizdevumus norāda pēc to termiņa, piemēram:

104. Ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumi Lauku saimniecībai izsniegtie aizdevumi ar termiņu uz vienu gadu un ilgāk.

105. Īstermiņa aizdevumi un kreditori Lauku saimniecībai izsniegti aizdevumi uz laiku līdz vienam gadam, parādi un veicami maksājumi.

106. Kopā 104. un 105. pozīcija kopā. Ja lauku saimniecības apgrozījuma pārskatos ir pieejami dati, tad aizdevumi būtu jāiedala saskaņā ar to mērķi, piemēram: — aizdevumi zemei un ēkām (2. un 6. sleja), to skaitā: aizdevumi zemes iegādei (3. un 7. sleja), — aizdevumi apgrozāmajam kapitālam (4. un 8. sleja). Šo punktu summa veido 1. slejā (kopējais sākuma novērtējums) (= 2. + 4. sleja) un 5. slejā (kopējais beigu novērtējums) (= 6. + 8. sleja) norādītās summas.

I. Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Datus naudas izteiksmē lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā izsaka atkarībā no konkrētās dalībvalsts:

— vai nu neieskaitot PVN; šī metode būtu jāpiemēro visām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā sistēma,

— vai arī ieskaitot PVN. Dalībvalstīm, kurās izmanto šo metodi, būtu katru gadu elektroniskā formā, kura ietver gada uzskaites datus, jāiesniedz PVN likmju saraksts, kas gada laikā piemērotas katram lauku saimniecības atskaites punktam.

Tādām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā PVN sistēma, 108. līdz 111. pozīcija būtu jāatstāj neaizpildīta. Tas pats attiecas uz gadījumu, ja iepirkumi un realizācija lauku saimniecības pārskatā ierakstīti, ieskaitot PVN.

Būtu jānorāda šādas sīkas ziņas par PVN:

▼M9

107. PVN sistēma

Katrai saimniecībai uzrāda PVN sistēmu (kārtas numurs 400) ar kodu no šī sarakstā:







Kārtas numurs 400 Kods BEĻGIJA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime agricole 3 ČEHIJA Reģistrētā 1 DĀNIJA Moms (= normal) 1 VĀCIJA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 Getränke erzeugender Betrieb 3 Betrieb mit Kleinumsatz 4 IGAUNIJA Normālā 1 Speciālā 2 GRIEĶIJA Normālā sistēma 1 Lauksaimniecības sistēma 2 SPĀNIJA Normālā sistēma 1 Vienkāršotā sistēma 2 Lauksaimniecības sistēma 3 FRANCIJA TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2 Remboursement forfaitaire 3 ĪRIJA Lauksaimniecības 1 Reģistrētā (=Normālā) 2 ITĀLIJA Regime esonerato 1 Regime speciale agricolo 2 Regime normal 3 KIPRA Normālā 1 Lauksaimniecības 2 PVN nav piemērojams 3 LATVIJA Normālā 1 Lauksaimniecības 2 LIETUVA Normālā 1 PVN nav piemērojams 2 LUKSEMBURGA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime forfaitaire de l'agriculture 3 UNGĀRIJA Normālā 1 Lauksaimniecības 2 MALTA Normālā 1 NĪDERLANDE Algemene regeling verplicht 1 Algemene regeling op aanvraag 2 Landbouwregeling 3 AUSTRIJA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 POLIJA Normālā 1 Lauksaimniecības 2 PORTUGĀLE Lauksaimniecības sistēma 1 Normālā sistēma 2 SLOVĒNIJA Normālā 1 Lauksaimniecības 2 SLOVĀKIJA Reģistrētā 1 Atbrīvojumi 2 SOMIJA Normālā sistēma 1 ZVIEDRIJA Normālā sistēma 1 APVIENOTĀ KARALISTE Atbrīvojumi 1 Reģistrētā 2

PVN sistēmas apakšiedalījums (tikai Spānijai, Francijai, Itālijai, Ungārijai un Polijai)







Sērijas numurs 401 SPĀNIJA Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas FRANCIJA Sans TVA obligatoire sur activités connexés 0 Avec TVA obligatoire sur activités connexés 1 ITĀLIJA PVN sistēma lauku tūrismam (“agriturismo”) kā papildus darbībai Regime speciale agricolo 1 Regime normale agricolo 2 UNGĀRIJA Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas POLIJA Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas

▼M8

108. līdz 111. pozīcija

Vienīgi tad ir jāaizpilda 108. līdz 111. pozīcija, ja uz lauku saimniecību attiecas lauksaimniecības sistēma (vai tai līdzīgas sistēmas).

Lauksaimniecības sistēma (vai tai līdzīgas sistēmas) ir vērstas uz to, lai sniegtu kopēju kompensāciju par tādu PVN, kas samaksāts par preču iegādi un pakalpojumiem pašreizējās cenas vērtībā un par ieguldījumiem. Šajā gadījumā realizāciju un iegādi ieraksta bez PVN.

108. Pārdošanas PVN

PVN, kas pārskata gadā iekasēts par pārdoto produkciju.

109. Iegādes PVN

Pārskata gada laikā samaksātais PVN par regulārajām preču un pakalpojumu iegādēm. Itālijā šajā pozīcijā iekļauj arī tādu PVN, kas samaksāts nodokļu iestādēm pro rata kārtībā.

110. Ieguldījumu PVN

Pārskata gada laikā samaksātais PVN par pamatlīdzekļu iegādi (ieguldījumi).

111. Nodokļu iestāžu atmaksātais PVN

Kompensācijas summa.

J. Dotācijas un subsīdijas

112. līdz 118. pozīcijā ierakstāmās dotācijas un subsīdijas ir tās, kas piešķirtas no valsts līdzekļiem, izņemot dotācijas un subsīdijas attiecībā uz investīcijām, kas ierakstītas 94. līdz 103. pozīcijā.

112. Dotācijas un subsīdijas, izņemot tās, kas attiecas uz izmaksām saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu

Attiecīgu kategoriju lauksaimniecības dzīvniekiem (22. līdz 50. pozīcija), produktiem (120. līdz 313. pozīcija un apakšpozīcijas) piešķirtās dotācijas un subsīdijas vai dotācijas un subsīdijas, attiecībā uz kurām tiesības ir apstiprinātas, kā arī cita veida saņemta vai saņemama palīdzība, izņemot palīdzību sakarā ar dzīvnieku izmaksām un iepirkumu. Visiem ierakstiem ir jāattiecas uz attiecīgās saimniecības lauksaimniecības dzīvniekiem, platībām vai produktiem un jāatbilst darbībām pārskata gada laikā.

▼M9

113. Tajā skaitā: papildu informācija par kopsummu 112. pozīcijā

1. Mājlopu kategorijas (22. līdz 50. pozīcija), izņemot liellopu subsīdijas kodos 700 un 770, un tālāk.

2. Produkti (120. līdz 313. pozīcija un apakšpozīcijas), izņemot platību maksājumus ar kodu 600 un maksājumus ar kodu 670 un 680, un tālāk.

3. Speciālie kodi, kas norādīti šajā sarakstā: — kods 600 attiecas uz platību maksājumu kopsummu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1251/1999 un (EK) Nr. 1782/2003, ieskaitot platību maksājumus kultūrām atmatā atstātajās platībās un enerģijas kultūrām. Šī kopsumma un papildus informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 670 attiecas uz atbalstu saskaņā ar Vienotā maksājuma shēmu, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un papildus informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 680 attiecas uz atbalstu saskaņā ar Vienotā platību maksājuma shēmu, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma jāuzrāda arī M tabulā, — kods 700 attiecas uz tiešo maksājumu kopsummu liellopu un jaunlopu gaļas tirgus kopējā organizācijā, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1254/1999 un (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un papildus informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 770 attiecas uz piena prēmiju un papildus maksājumiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un papildus informācija jāuzrāda arī M tabulā, — kods 800 attiecas uz tiešo atbalstu vidi saudzējošu lauksaimnieciskās ražošanas metožu ieviešanai, lauku vides saglabāšanai vai dzīvnieku labturības uzlabošanai, — kods 810 attiecas uz maksājumiem lauksaimniekiem, kuru lauksaimnieciskā darbība norit apvidos ar vides ierobežojumiem, — kods 820 attiecas uz kompensācijas maksājumiem lauksaimniecībai mazāk labvēlīgos apvidos, — kods 830 attiecas uz atbalstu, lai palīdzētu lauksaimniekiem piemēroties Kopienas likumdošanā noteiktajām standartu prasībām, — kods 835 attiecas uz atbalstu lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumu izmaksu segšanai, — kods 840 attiecas uz atbalstu lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kas paredzētas, lai uzlabotu lauksaimniecības produkcijas kvalitāti, — kods 900 attiecas uz piešķirto atbalstu lauksaimniecības zemju apmežošanai, — kods 910 attiecas uz citiem atbalsta veidiem mežsaimniecībai, — kods 951 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lopkopībā, kas nav ietverti augstāk minētajos kodos, — kods 952 attiecas uz atbalstu un subsīdijām augkopībā, kas nav ietverti augstāk minētajos kodos, — kods 953 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lauku attīstībai, kas nav ietverti augstāk minētajos kodos, — kods 955 attiecas uz papildmaksājumiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, — kods 998 ietver maksājumus dabas katastrofu gadījumos, valsts institūciju kompensāciju sakarā ar produkcijas vai ražošanas līdzekļu zaudējumu. (Privātās apdrošināšanas kompensācijai izmanto F tabulu un K tabulas 181. pozīciju), — kods 999 ietver izņēmuma rakstura atbalstu un subsīdijas (piemēram, agromonetārā kompensācija). Ņemot vērā izņēmuma raksturu, šos maksājumus reģistrē uz naudas ieņēmumu pamata, — kods 1052 un 2052 attiecas uz kompensāciju par piena ražošanas pārtraukšanu. Ikgadējos maksājumus uzrāda 1052., vienreizējos maksājumus – 2052. kodā, — kodu 950 izmanto vispārīgajām subsīdijām, kuras nevar attiecināt uz noteiktu darbības jomu (=neietilpst nevienā no augstāk minētajiem kodiem).

▼M8

114. Dotācijas un subsīdijas par izmaksām

Dotāciju un subsīdiju summas saistībā ar izmaksām (no 59. līdz 92. pozīcijai).

115. To skaitā: sīkas ziņas par kopsummu 114. pozīcijā saskaņā ar izmaksu kategoriju (no 59. līdz 92. pozīcijai).

116. Dotācijas un subsīdijas par dzīvnieku iepirkumu Dotāciju un subsīdiju summas par iegādātajiem dzīvniekiem (no 51. līdz 58. pozīcijai 1. slejā).

117. To skaitā: sīkas ziņas par kopsummu 116. pozīcijā saskaņā ar lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju (no 51. līdz 58. pozīcijai).

118. Kopā dotācijas un subsīdijas 112., 114. un 116. pozīcijas kopsumma.

▼M9

K. Produkcija (izņemot mājlopus)

Zināmas produktu pozīcijas ir sadalītas apakšpozīcijās. Šādos gadījumos informāciju no 4. līdz 10. ailei uzrāda gan apakšpozīcijās, gan galvenajā pozīcijā. Šajā gadījumā apakšpozīciju kopsumma tiek uzrādīta galvenajā pozīcijā.

Atsevišķi ieraksti izdarāmi par kultūrām, kas tiek audzētas atmatā atstātajās platībās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1251/1999 un (EK) Nr. 1782/2003. Atsevišķi ieraksti jāveic arī tad, ja to pašu kultūru audzē gan apūdeņotajās, gan neapūdeņotajās platībās.

Dati par augošajām kultūrām jāuzrāda atbilstošajā pozīcijā, izņemot to platību, ko nevar uzrādīt. Tas pats attiecas uz laukaugiem nomātajās platībās uz laiku īsāku par vienu gadu vai uz neregulāriem pamatiem.

▼M8

A. Augu kultūras

LABĪBA

Skābbarībai paredzētā labība nav iekļauta turpmāk uzskaitīto produktu sarakstā no 120. līdz 128. pozīcijai. Tā ir jāieraksta 326. pozīcijā “Lopbarības kukurūza” un 327. pozīcijā “Pārējā skābbarības labība”. Prosa, tritikāle, griķi un sorgo (izņemot lopbarības sorgo) iekļauta 128. pozīcijā “Pārējā labība”. Lopbarības sorgo ir jāiekļauj 145. pozīcijā “Pārējie lopbarības augi”.

Sēklas ir jāiekļauj 120. līdz 128. pozīcijā.

120. Parastie un plēkšņu kvieši

121. Cietie kvieši

122. Rudzi (ieskaitot rudzu un kviešu maisījumu)

123. Mieži

124. Auzas

125. Vasarāju maisījumi

126. Graudu kukurūza (ieskaitot mitru graudu kukurūzu)

127. Rīsi

128. Pārējā labība

PĀRĒJĀS LAUKA KULTŪRAS

129. Proteīnaugi Visi sēklai audzēti proteīnaugi, ieskaitot sēklas un sauso pākšaugu un labību maisījumus. Neiekļauj pākšaugus, ko novāc zaļus, piemēram, lucernu, kas ir jāiekļauj 145. pozīcijā “Pārējie lopbarības augi”, eļļas proteīnaugus (piemēram, soju), kas jāiekļauj 132. pozīcijā “Eļļas stiebraugu kultūras”, un pākšaugu kultūras, ko audzē kā dārzeņus, kuras jāiekļauj 136., 137. vai 138. pozīcijā. Apakšpozīcijas, kas ietilpst 129. pozīcijā “Proteīnaugi”: 360. Zirņi, lauka pupas un saldās lupīnas 361. Lēcas, aunazirņi un vīķi 330. Pārējie proteīnaugi

130. Kartupeļi (to skaitā agrie kartupeļi un sēklas materiāls) Apakšpozīcijas, kas ietilpst 130. pozīcijā “Kartupeļi”: Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos. 362. Kartupeļi cietes iegūšanai 363. Pārējie kartupeļi

131. Cukurbietes (izņemot sēklas materiālu)

132. Eļļas stiebraugu kultūras (to skaitā sēklas materiāls) Apakšpozīcijas, kas ietilpst 132. pozīcijā “Eļļas stiebraugu kultūras”: 331. Rapši 332. Saulgriezes 333. Soja 364. Lini, izņemot tādus linus, ko audzē šķiedru iegūšanai (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) 334. Pārējās kultūras (ieskaitot tādus linus, ko neaudzē šķiedru iegūšanai, ja tie nav ierakstīti 364. apakšpozīcijā, rīcinaugu, safloru, sezamu, zemesriekstus, sinepes, magones un pārējās eļļas stiebraugu kultūras)

133. Apiņi (izņemot sēklas materiālu)

134. Tabaka (izņemot sēklas materiālu) Apakšpozīcijas, kas ietilpst 134. pozīcijā “Tabaka”: Apakšpozīcijas atbilst tabakas šķirņu grupām, kas definētas Padomes Regulā (EEK) Nr. 2075/92 (OV L 215, 30.7.1992., 70. lpp.) par jēltabakas tirgus kopējo organizāciju, jo īpaši tās 2. pantā. Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos. 365. Dūmos kaltēta (iekļautās šķirnes: “Virginia”, “Virginia D”, to hibrīdi un “Bright”) 366. Ēnā kaltēta gaišā tabaka (iekļautās šķirnes: “Burley”, “Badischer Burley”, to hibrīdi un “Maryland”) 367. Ēnā kaltēta tumšā tabaka (iekļautās šķirnes: “Badischer Geudertheimer”, “Pereg”, “Korso”, “Paraguay” un to hibrīdi, “Dragon Vert” un tās hibrīdi, “Philippin”, “Petit Grammont (Flobecq)”, “Semois”, “Appelterre”, “Nijkerk”, “Misionero” un to hibrīdi, “Rio Grande” un tās hibrīdi, “Forchheimer Havanna Iic”, “Nostrano del Brenta”, “Resistente 142”, “Goyano, Geudertheimer” šķirnes hibrīdi, “Beneventano”, “Brasile Selvaggio” un līdzīgas šķirnes, fermentēta “Burley” un “Havanna”) 368. Karstumā kaltēta (iekļautās šķirnes: “Kentucky” un tās hibrīdi, “Moro di Cori” un “Salento”) 369. Saulē kaltēta (iekļautās šķirnes: “Xanthi-Yaka”, “Perustitza”, “Samsun”, “Erzegovina” un līdzīgas šķirnes, “Myrodata”, “Smyrnis”, “Trapezous” un “Phi I”, “Kaba Koulak” (neklasiskā), “Tsebelia” un “Mavra”) 370. Basmas (iekļautās šķirnes: “Basmas”) 371. Katerini (iekļautās šķirnes: “Katerini” un līdzīgas šķirnes) 372. Kaba-Koulak (klasiskā) (iekļautās šķirnes: “Elassona”, “Myrodata Agrinion” un “Zichnomyrodata”)

135. Citas tehniskās kultūras (izņemot sēklas materiālu) Šeit iekļauta arī kokvilna vai cukurniedres, lini, ko audzē šķiedrām, un kaņepes Apakšpozīcijas, kas ietilpst 135. pozīcijā “Citas tehniskās kultūras”: 345. Ārstniecības augi, garšaugi, aromātiskie augi un garšvielas, to skaitā tēja, kafija un kafijas cigoriņi 346. Cukurniedres 347. Kokvilna: pārskata gada produkcija (5. sleja) jānorāda svara vienībās (100 kg) sēklu kokvilnai, t.i., neattīrītai šķiedrai 373. Lini, ko audzē šķiedru iegūšanai (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) 374. Kaņepes (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) 348. Citas rūpnieciskās kultūras. Šeit ietilpst arī lini, ko audzē šķiedru iegūšanai, ja tie nav norādīti 373. un 374. pozīcijā.

DĀRZEŅI UN SEZONAS AUGĻU KULTŪRAS

136. Svaigi lauka dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē uz lauka: kultūras, ko audzē pārmaiņus ar lauksaimniecības kultūrām, to skaitā ananasi un saldā kukurūza

137. Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē lauka dārzkopības produkcijas saimniecībās: kultūras, to skaitā ananasi un cukurkukurūza, ko audzē kopā ar citām dārzkopības kultūrām un īslaicīgas rotācijas sistēmā, gandrīz nepārtraukti izmantojot zemi un ievācot vairākas ražas gadā.

138. Segtā veidā audzēti svaigi dārzeņi, melones un zemenes (ieskaitot ananasus un saldo kukurūzu): kultūras, ko visā to veģetatīvās augšanas periodā vai tā lielākajā daļā audzē segtā veidā (siltumnīcās, pastāvīgās lecektīs, apsildāmās tuneļveida plastikāta siltumnīcās). Kultūras, ko audzē neapsildāmās polimērplēves tuneļtipa siltumnīcās, zem plēves pārsega vai pārvietojamās lecektīs, neuzskata par kultūrām, ko audzē segtā veidā. Vairākstāvu siltumnīcas gadījumā skaita tikai pamata platību. Apakšpozīcijas, kas ietilpst 136., 137. un 138. pozīcijā “Dārzeņi un sezonas augļu kultūras”: Produktus ieraksta šajās apakšpozīcijās neatkarīgi no to turpmākā izlietojuma (patēriņš svaigā veidā, žāvēšana, pārstrāde, konservu ražošana u.c.). Dati jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos. 335. Kāposti, ziedkāposti, brokoļi u.c. 336. Lapu dārzeņi (puravi, spināti, salāti u.c.). 337. Tomāti 375. Cukurkukurūza (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) 338. Dārzeņi, kurus audzē augļu vai ziedu ieguvei, izņemot tomātus (kabači un tumšzaļie kabači, baklažāni, pipargurķīši, artišoki, paprika u.c.). Arī cukurkukurūza, ja tā nav ierakstīta 375. apakšpozīcijā 339. Dārzeņi, ko audzē sakņu, sīpolu vai bumbuļu ieguvei (izņemot kartupeļus) 340. Pākšaugi (zirņi, pupas u.c., izņemot lēcas un aunazirņus) 341. Sezonas kultūru augļi (zemenes, melones, arbūzi, ananāsi u.c.).

139. Sēnes: secībā audzēto kultūru kopējā platība (pamata platība x pilno ražu skaits) būtu jānorāda kvadrātmetros. Šo platību neiekļauj kopējā platībā (183. pozīcija).

PUĶES UN DEKORATĪVIE AUGI

140. Puķes un dekoratīvie augi, ko audzē uz lauka (izņemot dēstu audzētavas) (pamatplatība).

141. Puķes un dekoratīvie augi, ko audzē segtā veidā (pamatplatība). Apakšpozīcijas, kas ietilpst 140. un 141. pozīcijā “Puķes un dekoratīvie augi”: Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos. 342. Puķu sīpoli, sakneņi un gumi 343. Griezti ziedi un ziedu pumpuri 344. Ziedoši augi un dekoratīvie augi

SĒKLAS

142. Zāles sēklas (zālaugi un lopbarības pākšaugi).

143. Pārējais sēklas materiāls (dārzkopības kultūru sēklas materiāls, sēklas un dēsti tīrumam, izņemot labību, sausie pākšaugi, kartupeļi, eļļas sēklu augi un zāles sēklas)

RUPJĀS BARĪBAS KULTŪRAS UN PAPUVE

144. Lopbarības sakņaugi un kāpostaugi (lapu bietes, kāļi, lopbarības burkāni, lopbarības rāceņi, lapu puscukurbietes, citi lopbarības sakņaugi un kāpostaugi) (izņemot sēklas).

145. Citi lopbarības augi Visas viengadīgās vai daudzgadīgās barības kultūras, kuras audzē, ievērojot augu seku, un kuras audzē vienā un tajā pašā zemē mazāk nekā piecus gadus, izņemot zālaugu kultūras. Apakšpozīcijas, kas ietilpst 145. pozīcijā “Citi lopbarības augi”: 326. Lopbarības kukurūza 327. Pārējā skābbarībai paredzētā labība 328. Citi lopbarības augi

▼M9

146. Papuves: zeme, kura nedod nekādu ražu visa pārskata gada laikā. Jānorāda arī zeme, kas atstāta atmatā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1251/1999 un (EK) Nr. 1782/2003 un netiek apstrādāta.. Ietver arī atmatā atstātu zemi ar zaļo segumu. Atmatā atstātās platības, kurās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1251/1999 un (EK) Nr. 1782/2003 audzē atļautos laukaugus, kurus neizmanto pārtikai, arī ir jānorāda atbilstošās kultūras pozīcijā, ar “kultūras veida” kodiem 8 vai 9.

▼M8

147. Pagaidu pļavas: ar zāli apsēta aramzeme, kuru atvēl zaļbarības kultūru audzēšanai mazāk nekā piecus gadus; tajā skaitā platības uz nepilnu gadu. Summa, kas atbilst no šīs platības iegūtā siena un/vai zāles pārdošanai, ir jānorāda šajā pozīcijā.

148. Citas laukaugu kultūras, kuras nav iekļautas 120. līdz 147. pozīcijā vai iepriekšminētajās apakšpozīcijās.

149. Sējai gatava zeme, kas iznomāta citām personām, tostarp zeme, kas nodota darbiniekiem kā atlīdzība aizvietojamās lietās.

150. Pļavas un pastāvīgās ganības: lauksaimniecībā izmantota zeme, ko apstrādā, neievērojot augu seku, un pastāvīgi izmanto (piecus vai vairāk gadus) sētas vai savvaļas zaļās lopbarības ražošanai, parasti mēslota un kultivēta. Summa, kas atbilst no šīs platības iegūtā siena un/vai zāles pārdošanai, ir jānorāda šajā pozīcijā.

151. Sliktas savvaļas ganības: nabadzīgas ganības, ko parasti nemēslo un nekultivē, to skaitā krūmāju zeme.

PASTĀVĪGAS KULTŪRAS

152. Augļu un ogulāju dārzi Šeit ietilpst arī tropu un subtropu augļu kultūras, tajā skaitā banāni, bet ne ilggadīgās kultūras, ko audzē segtā veidā un kas norādītas 156. pozīcijā. Apakšpozīcijas, kas ietilpst 152. pozīcijā “Augļu un ogulāju dārzi”: Produktus šajās apakšpozīcijās ieraksta neatkarīgi no to turpmākā izmantojuma (patēriņš svaigā veidā, žāvēšana, pārstrāde, konservu ražošana u.c.). 349. Sēkleņaugļi: āboli, bumbieri u.c., izņemot rozīnes (291. apakšpozīcija) un galda vīnogas (285. apakšpozīcija). 350. Kauleņaugļi: plūmes, persiki, aprikozes, ķirši u.c., izņemot galda olīvas (281. apakšpozīcija). 351. Rieksti: valrieksti, lazdu rieksti, mandeles, kastaņi u.c. 352. Sīkaugļi un ogas: sarkanās un baltās jāņogas, avenes, vīģes u.c. (izņemot zemenes, melones un ananāsus: 136., 137. un 138. pozīcija). 353. Tropu un subtropu augļi: banāni, avokado, mango, papaijas u.c.

153. Citrusaugļu kultūru dārzi. Apakšpozīcijas, kas ietilpst 153. pozīcijā “Citrusaugļu kultūru dārzi”: 354. Apelsīni 355. Tanžerīni, mandarīni, klementīni un tamlīdzīgi sīkaugļi 356. Citroni 357. Citi citrusaugļi

154. Olīvu birzis Apakšpozīcijas, kas ietilpst 154. pozīcijā “Olīvu birzis”: 281. Galda olīvas 282. Olīvas eļļas ražošanai (pārdotas augļu veidā). 283. Olīveļļa 284. Olīvu blakusprodukti

155. Vīnogulāji Apakšpozīcijas, kas ietilpst 155. pozīcijā “Vīnogulāji”: 285. Galda vīnogas 286. Vīnogas augstas kvalitātes vīnam (noteiktā reģionā ražots augstas kvalitātes vīns) 287. Vīnogas galda vīnam un citiem vīniem, izņemot augstas kvalitātes vīnu 288. Dažādi vīnogulāju produkti: nenorūdzis vīnogu vīns, vīnogu sula, brendijs, etiķis un citi produkti, kas ražoti lauku saimniecībā 289. Augstas kvalitātes vīns (noteiktā reģionā ražots augstas kvalitātes vīns) 290. Galda vīns un vīns, kas nav augstas kvalitātes vīns 291. Rozīnes 304. Vīnogulāju blakusprodukti (izspaidas, vīna nogulsnes)

156. Pastāvīgās kultūras, ko audzē segtā veidā

157. Dēstu audzētavas: tajā skaitā vīnogulāju dēstu audzētavas, izņemot koku dēstu audzētavas mežos, kas kalpo lauku saimniecības vajadzībām

158. Citas pastāvīgās kultūras (kārkli, niedres, bambusi, vītoli u.c.)

159. Jaunu stādījumu audzes, ko vērtē pēc ieguldījumu izmaksām (vērā ņem tikai stādījumus, kuri vēl nav sasnieguši pilnu ražību). Šo summu ieraksta arī pie ieguldījumiem (4. slejā) 96. pozīcijā “Pastāvīgās kultūras” (G tabula)

CITI AUGU KULTŪRU PRODUKTI

160. Augu pārstrādes produkti no lauku saimniecībā kultivētām kultūrām, kas atsevišķi nav minēti; to skaitā alkoholiskie dzērieni, izņemot no vīnogām iegūtos dzērienus, ābolu vai bumbieru sidrs, vai citi dzērieni

161. Augu kultūru blakusprodukti (izņemot vīnogulāju un olīvkoku blakusproduktus) Apakšpozīcijas, kas ietilpst 161. pozīcijā “Augu kultūru blakusprodukti”: Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami pārskatos. 299. Salmi 300. Cukurbiešu laksti 301. Citi blakusprodukti

B. LOPKOPĪBAS PRODUKTI

162. Govs piens

163. Govs piena produkti

164. Aitas piens

165. Kazas piens

166. Vilna

167. Aitas piena produkti

168. Kazas piena produkti

169. Vistu olas

170. Citi lopkopības produkti (pārdoti kūtsmēsli, apsēklošanas maksas, olas, kas nav vistu olas, u.c.)

313. Medus un biškopības produkti: medus, medalus un citi biškopības produkti un blakusprodukti, ja iespējams, izteikti medus ekvivalenta centneros (= 100 kg).

171. Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu Ieņēmumu summa par dzīvnieku audzēšanu saskaņā ar līgumu, kura galvenokārt atbilst maksai par sniegtajiem pakalpojumiem, īpašniekam neuzņemoties finansiālo risku, kas parasti ir saistīts ar šo dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu. Apakšpozīcijas, kas ietilpst 171. pozīcijā “Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu”: dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos. 307. Liellopi saskaņā ar līgumu 308. Aitas un/vai kazas saskaņā ar līgumu 309. Cūkas saskaņā ar līgumu 310. Mājputni saskaņā ar līgumu 311. Citi dzīvnieki saskaņā ar līgumu

C. Mežsaimniecība

173. Mežu platība Zeme, ko sedz meži, ieskaitot dēstu audzētavas, kas atrodas mežā, kā arī papeļu stādījumi. Atsevišķi koki, brikšņi un alejas neietilpst mežu zemē, to platība pieder pie blakus esošās zemes. Mežu zemi ņem vērā, ja to apsaimnieko attiecīgais lauksaimnieks, ja to uztur attiecīgās lauku saimniecības darbinieki ar lauku saimniecības iekārtām un/vai ja produktus, ko no tās iegūst, izlieto attiecīgajā lauku saimniecībā.

174. Nocirsta meža materiāla pārdošana: summa par nocirsta meža materiāla realizāciju, ieskaitot izlietojumu lauku saimniecības vajadzībām pārskata gada laikā

175. Augoša meža pārdošana: summa, kas izsaka augoša meža materiāla realizāciju pārskata gada laikā

176. Citi mežsaimniecības produkti: pārdoto mežsaimniecības produktu vērtība, izņemot koksnes vērtību, (korķis, priežu sveķi u.c.)

D. Pārējie produkti

172. Ieņēmumi no lopbarības platību un ganību neregulāras iznomāšanas

177. Līgumdarbs trešo personu labā, ieskaitot iekārtu iznomāšanu.

178. Procenti par likvīdajiem aktīviem īpašnieka bankas kontā, kas vajadzīgi lauku saimniecības darbībai. Šo pozīciju neaizpilda, ja apgrozāmos līdzekļus nosaka patvaļīgi (skatīt arī instrukcija par apgrozāmajiem līdzekļiem, 102. pozīcija)

179. Tūrisms noteiktos gadījumos, kad tūrisms ar lauku saimniecības zemkopības darbībām saplūdis tiktāl, ka praksē nav iespējams nošķirt vienu no otra, un ja šā iemesla dēļ attiecīgās izmaksas un darbaspēks iekļauts attiecīgajās pozīcijās; ieņēmumus no šīs darbības iekļauj šajā pozīcijā. Tajos iekļauj nomas maksu, kas saņemta no tūristiem (kempingi, vasarnīcas, izjādes ar zirgiem, medības, makšķerēšana u.c.).

180. Iepriekšējā pārskata gada ieņēmumu labojumi: attiecīgā gada laikā saņemtas summas, kas attiecas uz iepriekšējiem pārskata gadiem, kuras netika ņemtas vērā atbilstīgo gadu debeta summās. Dotācijas, subsīdijas un tieša atbalsta pasākumi, kas saistīti ar produktiem, dzīvniekiem, platību, izmaksām un negadījumiem, attiecībā uz pašreizējo pārskata gadu būtu jāieraksta 112. līdz 119. pozīcijā un attiecībā uz iepriekšējiem pārskata gadiem šim nolūkam izmantojams 483. kārtas numurs.

181. Citi produkti un ienākumi, kas nav uzskaitīti iepriekš: darbinieku dzīvesvietas vērtība, kas iekļauta algā un samaksā aizvietojamās lietās (to aprēķina, pamatojoties uz attiecīgajām izmaksām), pamatlīdzekļu ražošana (aptuvenā vērtība visām pamatlīdzekļu ražošanas izmaksām, ko uzskata par regulārajām lauku saimniecības izmaksām: skatīt “Vispārīgo definīciju un instrukciju” b) punktu), saņemtā kompensācija, kuru nevar attiecināt ne uz ko atsevišķi vai kura atvilkta no izmaksām, u.c.

182. Citas platības un to produkcija Pozīcija 182 aptver visas pārējās platības, piemēram, piemājas dārzu, zemi, ko aizņem ēkas, ceļi, noliktavas, dīķi utt.

183. Kopsumma: no 120. līdz 182. pozīcijai un 313. pozīcijas kopsumma. Tomēr attiecīgo platību summā neietilpst platības, ko izmanto secīgām kultūrām un sēnēm. Tādējādi šī attiecīgo platību summa ir kopējā lauku saimniecības platība.

K TABULAS SLEJAS

Produkti (1. sleja).

Produkti ir jānorāda iepriekšminēto numuru secībā.

▼M9

Kultūras veids (2.aile)

Kultūru veidi un tiem atbilstošie kodi ir šādi:

Kods 0 : Šo kodu izmanto lopkopības produkcijai, pārstrādātajai produkcijai, krājumiem un blakusproduktiem.

A. Lauka dārzeņi (ieskaitot svaigos dārzeņus, melones un zemenes, ko audzē uz lauka rotācijā ar laukaugiem; izņemot kultūras, ko audzē atmatā atstātajās platībās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1251/1999 vai (EK) Nr. 1782/2003). Kods 1 : Pamatkultūras neapūdeņotajās platībās Pamatkultūras ietver: — atsevišķas kultūras, t.i., kultūras, kuras pārskata gadā vienīgās audzē dotajā platībā, — jauktos sējumus: kultūras, kuras sēj, audzē un novāc kopā un kuru gatavais produkts ir maisījums, — no kultūrām, kuras vienu pēc otras pārskata gadā audzē dotajā platībā, tā kultūra, kura tiek audzēta visilgāk. Kods 2 : Kombinētās kultūras neapūdeņotajās platībās Kultūras, kuras kādu laiku aug uz vienas platības un parasti katra dod atsevišķu ražu pārskata gada laikā. Kopējo platību sadala šo kultūru starpā proporcionāli to faktiski aizņemtajai platībai. Kods 3 : Pēckultūras (secīgās kultūras) neapūdeņotajās platībās Kultūras, kuras pēc kārtas atskaites gada laikā audzē dotajā platībā un kuras neuzskata par pamatkultūrām. Kods 6 : Pamatkultūras vai kombinētās kultūras apūdeņotajās platībās Kods 7 : Pēckultūras apūdeņotajās platībās Kultūru uzskata par apūdeņotu, ja parasti tai ūdens tiek piegādāts mākslīgi. Šie divi kultūru veidi jānorāda, ja šī informācija ir pieejama pārskatā.

B. Tirgus dārzeņi un puķkopības kultūras atklātā laukā. Kods 4 : Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē tirgum atklātā laukā (skatīt 137. pozīciju) un atklātā laukā audzētās puķes un krāšņumaugi (skatīt 140. pozīciju).

C. Kultūras segtajās platībās Kods 5 : Svaigi dārzeņi, melones un zemenes segtajās platībās (skatīt 138. pozīciju), puķes un krāšņumaugi (viengadīgie vai daudzgadīgie) segtajās platībās (skatīt 141. pozīciju), ilggadīgās kultūras segtajās platībās (skatīt 156. pozīciju). Ja nepieciešams, arī 143., 285. un 157. pozīcija.

D. Kultūras atmatā atstātajās platībās atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1251/1999 vai (EK) Nr. 1782/2003. Kods 8 : Kultūras atmatā atstātajās neapūdeņotajās platībās Kods 9 : Kultūras atmatā atstātajās apūdeņotajās platībās

E. Enerģijas kultūras Kods 10 : Enerģijas kultūras (Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. līdz 92. pants).

Trūkstošie dati (3. aile)

Kods 0 : Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu.

Kods 1 : Kods 1 jānorāda, ja netiek norādīta platība, ko aizņem kāda kultūra (sal. ar 4. aili), piemēram, ja pārdod tirgus augkopības produkciju, kas nopirkta kā augoša kultūra vai audzēta uz zemes, kuru nomā uz laiku līdz vienam gadam vai uz neregulāriem pamatiem, kā arī ja produkciju iegūst, pārstrādājot iepirktus dzīvnieku vai augu produktus.

Kods 2 : Kods 2 jānorāda kultūrām, kuras audzē saskaņā ar līgumu un, ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt (5. aile).

Kods 3 : Kods 3 jānorāda, ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt un kultūras netiek audzētas saskaņā ar līgumu.

Kods 4