2012R0044 — LV — 01.01.2012 — 000.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) Nr. 44/2012

(2012. gada 17. janvāris),

ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības mēroga pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no Reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (4) Lai nodrosinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz kvotu pārskatīšanu moivām, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV apakšapgabalā saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. (5) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus konkrētu tādu sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumu nozvejas limitu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz KNP pārskatīšanu atbilstīgi 2012. gada pirmajā pusē apkopotajai zinātniskajai informācijai būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu ( 2 ). (6) Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti attiecībā uz KNP pārskatīšanu šo sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumiem, ja tas vajadzīgs pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar nepieciešamību Savienībai izpildīt tās starptautiskās saistības. (7) Daži KPN noteikumi ļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai izvairītos no izmetumiem un ar to saistītu citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanas. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma ilgtspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru izmantošanu. Tam būtu jāļauj detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas paredzētu novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc CCTV izmantošana šobrīd ir priekšnoteikums, lai ieviestu izmetumu samazināšanas shēmas, piemēram, pilnībā dokumentētu zvejniecību, ar noteikumu, ka ir izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 3 ). (8) KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām zvejas nozarēm, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmēs, kurās piedalījās Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji. (9) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šo plānu noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, mencas krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša jūras šauruma austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā ( 4 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai ( 5 ) (“Mencu plāns”), un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ( 6 ). (10) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to izmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp, jo īpaši, pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju. (11) Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 7 ), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (12) Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas ( 8 ). (13) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt sistēmu tūbīšu krājumu pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā. (14) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju aizliegumu šo sugu zvejai. (15) Norvēģijas omārus iegūst jauktu sugu grunts zvejā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zinātniskajos ieteikumos par zonu uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) ir teikts, ka šīs sugas nozveju 2012. gadā nevajadzētu palielināt. Lai turpinātu veicināt krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi minētās zonas konkrētās daļās un konkrētos laikposmos saglabāt zvejas iespēju ierobežojumus, proti, atļaut tikai tādu pelaģisko sugu zveju, kopā ar kurām netiek nozvejoti Norvēģijas omāri. (16) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju ( 9 ), Fēru salām ( 10 ) Grenlandi ( 11 ) un Islandi ( 12 ), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Vēl nav beigušās apspriedes ar Fēru salām, un gaidāms, ka ar šo partneri vienošanās 2012. gadam tiks panāktas 2012. gada sākumā. Arī sarunas ar Islandi tiks turpinātas 2012. gadā. Lai neradītu nevajadzīgu Savienības zvejas darbību pārtraukumu un lai vienlaicīgi nodrošinātu vajadzīgo elastību vienošanās panākšanai 2012. gadā, Savienībai attiecībā uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas nolīgumi ar Islandi un/vai Fēru salām, zvejas iespējas ir lietderīgi noteikt provizoriski. (17) Saskaņā ar piekrastes valstu apspriedēm par makreļu, putasu, Atlantijas okeāna Skandināvijas krājuma siļķu un Ziemeļjūras pikšu pārvaldību Savienība var ES kuģiem atļaut nozvejot līdz 10 % vairāk minēto zivju nekā paredzēts Savienībai pieejamajā kvotā, ar noteikumu, ka visa nozveja, kas pārsniedz Savienībai pieejamo kvotu, tiks atskaitīta no Savienības 2013. gada kvotas. Līdzīgi Savienība 2013. gadā var izmantot 2012. gadā neizmantotos nozvejas daudzumus, nepārsniedzot 10 % no Savienībai 2012. gadā pieejamās kvotas. Ir lietderīgi ieviest minēto elastīgumu attiecīgajām dalībvalstīm pieejamo zvejas iespēju pārvaldībā, it īpaši ļaujot attiecīgajām dalībvalstīm izvēlēties iespēju izmantot elastīguma kvotu. (18) Tradicionāli Savienības mencu zvejniecība ES un starptautiskajos ūdeņos ICES I un IIB zonā ir saistīta ar pikšu piezveju. Tādēļ šajās zvejas zonās ir jānosaka pikšu piezvejas ierobežojums, kas atbilst vēsturiskajiem apmēriem. (19) Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu Savienība no Polijas pievienošanās dienas pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2012. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (20) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 33. gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2012. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā. Minētās zvejas iespējas, kurās ietilpst konkrētas KPN un – attiecībā uz garnelēm 3M rajonā – piepūles sadales sistēma, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (21) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 82. gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC pieņēma arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (22) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma atbilstības tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Saistībā ar to ICCAT atzina, ka 2010. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot šajā regulā noteikto sadales principu, ko piemēro ikgadējai KPN iedalīšanai. Turklāt šīs gadskārtējās sanāksmes rezultātā tika grozīts Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna krājumu atjaunošanas plāns, tika samazināta Savienības Atlantijas zilais marlīna kvota, Savienības baltā marlīna kvota nedaudz palielināta un pieņemti ICCAT ieteikumi attiecībā uz zīdaino haizivju saglabāšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (23) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, kā šobrīd ieviests Savienības tiesību aktos. Pašreiz piemērojamie IOTC pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (24) Trešajā starptautiskajā sanāksmē par Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā (SPRFMO), kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas RZPO izveidei. Šie pagaidu pasākumi tika pārskatīti SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē, kas norisinājās 2011. gada janvārī, un atkal tiks pārskatīti SPRFMO komisijas 3. sagatavošanas konferencē, kas norisināsies no 2012. gada 30. janvāra līdz 3. februārim. Šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem. Tomēr saskaņā ar starptautiskajās jūras tiesībās ietvertajiem sadarbības un saglabāšanas pienākumiem šos pasākumus ir lietderīgi ieviest Savienības tiesību aktos, nosakot vispārēju kvotu Savienībai un tās sadalījumu starp attiecīgajām dalībvalstīm. (25) Gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) negrozīja Patagonijas ilkņzivs, Atlantijas lielgalvja, beriksu un sarkanā dziļūdens krabja kopējo pieļaujamo nozveju, par kuru 2011. un 2012. gadam vienojās šīs organizācijas gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā. Pašreiz piemērojamie SEAFO pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (26) Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (27) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas 8. gadskārtējā sanāksme (WCPFC), kas bija plānota 2011. gadā, ir pārcelta uz 2012. gadu. Tomēr ir lietderīgi, ka pašreiz piemērojamie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi paliek spēkā līdz minētajai gadskārtējai sanāksmei. (28) Gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā Konvencijas par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Pašreiz piemērojamie pasākumi būtu jaievieš Savienības tiesību aktos. (29) Attiecīgās RZPO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisijas(CCAMLR) konvencijas apgbalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tādēļ konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2011. gada 1. decembrī, ir lietderīgi attiecīgos šīs regulas noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (30) Savienība 2011. gada 16. decembrī nāca klajā ar deklarāciju attiecībā uz Venecuēlas Bolivāra Republiku (“Venecuēla”) par to, ka kuģiem, kas kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos – Francijas Gviānas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Ir jānosaka lutjānzivs zvejas iespējas, kas ES ūdeņos ir pieejamas Venecuēlai. (31) Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ( 13 ), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (32) Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra, un izņemot īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 29. apsvērumā. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (33) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.

2. 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2012. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim;

c) zvejas iespējas laikposmā no 2011. gada 1. decembra līdz 2012. gada 30. novembrim dažiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā; un

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 27. pantā noteiktajos laikposmos.

3. Šī regula nosaka arī pagaidu zvejas iespējas attiecībā uz dažiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, uz kuriem attiecas apspriedes zvejniecības jomā ar trešām valstīm. Galīgās zvejas iespējas tiks noteiktas pēc apspriežu beigām saskaņā ar Līgumu.

4. Dažas no I pielikumā noteiktām zvejas iespējām joprojām nav iedalītas, un dalībvalstis nedrīkst tās izmantot, kamēr nav noteiktas galīgās zvejas iespējas saskaņā ar 3. punktu.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz:

a) ES kuģiem; un

b) trešo valstu kuģiem ES ūdeņos.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

a) “ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

b) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

c) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 14 ).

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā lieto šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 218/2009 ( 15 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti II pielikumā Regulai (EK) Nr. 216/2009 ( 16 );

e) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 217/2009 ( 17 );

f) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 18 );

g) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā ( 19 );

h) “CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts 2.panta a) punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 601/2004 ( 20 );

i) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju ( 21 );

j) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeografiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 22 );

k) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras geogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 23 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

l) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 24 );

m) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums.







II

SADAĻA

ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un tās sadalījums

1. ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 25 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3. Moivas kvotu ICES V un XIV apakšapgabala Grenlandes ūdeņos, kura Savienībai pieejama, pamatojoties uz KPN un zvejas iespējām, ko Grenlande piešķīrusi Savienībai, Komisija pārskata atbilstīgi Partnerattiecību nolīgumam zvejsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un tā protokolam.

4. Ņemot vērā 2012. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto procedūru, var pārskatīt KPN, kas I pielikumā noteikta šādiem krājumiem:

a) tūbīšu krājumam un ar to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IIB pielikumu;

b) Esmarka mencas krājumam un saistītai piezvejai ICES IIIa apakšapgabalā un ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā; un

c) brētliņas krājumam un ar to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā.

5. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar Savienības pienākumu pildīt savas starptautiskās saistības Komisija ar nekavējoties piemērojamiem īstenošanas aktiem saskaņā ar 38. panta 3. punktā minēto procedūru pārskata KPN, kas I pielikumā noteikta šā panta 4. punktā minētajiem krājumiem. Minētie tiesību akti paliek spēkā šīs regulas piemērošanas laikā un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā līdz 2012. gada 31. decembrim.

6. pants

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

2. 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem:

a) kuģi izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;

b) atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %; un

c) visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no attiecīgā krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, atskaita no kopējām tam iedalītajām zvejas iespējām.

Neatkarīgi no šā punkta b) apakšpunkta, dalībvalsts izņēmuma gadījumā kuģim, kas kuģo ar tās karogu, var iedalīt papildu zvejas iespējas, kas pārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem, ar noteikumu, ka:

i) attiecīgajam kuģu tipam aprēķinātie izmetumi ir mazāki nekā 10 %;

ii) ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai izvērtētu CCTV sistēmas potenciālu kontroles vajadzībām; un

iii) netiek pārsniegts visu izmēģinājumos iesaistīto kuģu aprēķināto izmetumu kopējais limits – 75 %.

3. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada laikposmā.

4. Pirms 1. punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) to kuģu saraksts, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; un

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

5. Komisija var lūgt, lai 2. punkta b) apakšpunktā minētā kuģu tipa izmetumu aplēsi, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts rakstiski informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, lai attiecīgie kuģi ievērotu 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto nosacījumu par aprēķinātajiem izmetumiem.

7. pants

Elastīgums dažu krājumu pārvaldībā

1. Attiecībā uz dažiem I pielikumā noteiktajiem krājumiem dalībvalsts var izvēlēties I pielikumā noteikto sākotnējo kvotu palielināt par 10 %. Attiecīgā dalībvalsts par tādu lēmumu informē Komisiju. Pēc šādas informācijas saņemšanas tiek uzskatīts, ka palielinātā kvota ir konkrētajai dalībvalstij piešķirtā kvota.

2. Visus nozvejas apjomus, kas 2012. gadā iegūti saskaņā ar palielināto kvotu un kas pārsniedz sākotnējo kvotu, atskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2013. gadam.

3. Nozvejas apjomu, kas nav iegūts 2012. gadā saskaņā ar sākotnējo kvotu un kas ir mazāks par 10 % no šīs kvotas, pieskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2013. gadam.

8. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozveju ir guvuši kuģi, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.

9. pants

Zvejas piepūles limiti

No 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībai piemēro IIA pielikumā noteiktos zvejas piepūles pasākumus:

a) Skagerakā;

b) ICES IIIa rajona daļā, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā;

c) ICES IV apakšapgabalā;

d) ES ūdeņos ICES IIa rajonā; un

e) ICES VIId rajonā.

10. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 ( 26 ) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2012. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

11. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2009 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.

2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

12. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus – brosmi, zilo jūras līdaku un jūras līdaku.

2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′N 12° 19′ W

3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas.

13. pants

Aizliegumi

1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;

b) siļķu haizivs (Lamma nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja Regulas (ES) Nr. 43/2012 ( 27 ) I pielikuma B daļā paredzēts citādi;

c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;

d) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; un

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt nekādu kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

14. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II

NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

15. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.







III

NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos







1.

iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

16. pants

Zilo tunzivju zvejas kapacitātes, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8kg/75 cm līdz 30kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.

2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.

3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.

17. pants

Papildu noteikumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām

Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam, zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta no 2012. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam.

18. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

19. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3. Saistībā ar zvejniecību ICCAT konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejā nozvejotas zīdainās haizivis (“silky shark”) (Carcharhinus falciformis).







2.

iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

20. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

21. pants

Izpētes zveja

1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2012. gada zvejas sezonā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2 un 58.4.3a. rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts ir paredzējusi piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu paziņo to CCAMLR Sekretariātam un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2012. gada 1. jūnijā.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1., 58.4.2 un 58.4.3a. rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3a. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

22. pants

Krilu zveja 2012./2013. gada zvejas sezonā

1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2012./2013. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2012. gada 1. jūnijā paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai:

a) par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;

b) par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo par savu nodomu vai nu attiecībā uz sava karoga kuģiem, kas paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri kuģo ar citas CCAMLR locekles karogu un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie kuģos ar minētās dalībvalsts karogu.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN) kuģu sarakstiem.







3.

iedaļa

IOTC konvencijas apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā

1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti NNN zvejā (NNN kuģi).

5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzēto zvejas kapacitāti dalībvalstis drīkst palielināt, pārsniedzot maksimumu, kas minēts 1. un 2. punktā, tikai ievērojot šajos plānos noteiktos limitus.

24. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







4.

iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

25. pants

Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo to sava karoga kuģu kopējo bruto tilpību, kuri 2012. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā.

26. pants

Pelaģiskā zveja – KPN

1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 25. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

2. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai šajā pantā minētajā zvejā iesaistīto kuģu, kas kuģo ar to karogiem, nosaukumus un parametrus, tostarp bruto tilpību.

3. Lai pārraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā datus par kuģu ienākšanu ostās.

27. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis, kuras reģistrētas īstenojam grunts zvejas piepūli SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, zvejas piepūli vai nozveju:

a) samazina līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā; un

b) veic tikai tajās SPRFMO konvencijas daļās, kurās grunts zveja veikta jebkurā iepriekšējā zvejas sezonā.







5.

iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

28. pants

Zveja ar riņķvadiem

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2012. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2012. gada 18. novembra līdz 2013. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150° rietumu garuma meridiāns, — 40° ziemeļu platuma paralēle, — 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2012. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: — 96° rietumu garuma meridiāns, — 110° rietumu garuma meridiāns, — 4° ziemeļu platuma paralēle, — 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2012. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadiem.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru; vai

b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

5. IATTC konvencijas apgabalā aizliedz zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:

a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (beigtas vai dzīvas);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie viņi ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim.







6.

iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

29. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),

— laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.







7.

iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

30. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta partnerattiecību nolīgumos zivsaimniecības nozarē, kuri noslēgti starp Savienību un minētā reģiona piekrastes valstīm.

31. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2012. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2012. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

a) neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;

b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru; vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

32. pants

Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu

Lielacu tunzivs un dzeltenspuru tunzivs zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos:

a) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas EEZ robežas;

b) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas.

33. pants

To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.







8.

iedaļa

Beringa jūra

34. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III

SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS

35. pants

KPN

Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un šajā sadaļā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.

36. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

37. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos;

b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

c) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

d) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ES ūdeņos; un

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







IV

SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zivsaimniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

39. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Tomēr 9.pantu piemēro no 2012.gada 1. februāra.

Zvejas iespējas vai aizliegumus CCAMLR konvencijas apgabalā, kas noteikti 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no attiecīgo piemērošanas laikposmu sākuma, kuriem minētās zvejas iespējas vai aizliegumi ir noteikti.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS : KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem

IA PIELIKUMS : Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā

IB PIELIKUMS : Ziemeļaustrumu Atlantija un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

IC PIELIKUMS : Ziemeļrietumu Atlantija – NAFO konvencijas apgabals

ID PIELIKUMS : Tālu migrējošas zivis – visi apgabali

IE PIELIKUMS : Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals

IF PIELIKUMS : Dienvidaustrumu Atlantija – SEAFO konvencijas apgabals

IG PIELIKUMS : Dienvidu tunzivis – visi apgabali

IH PIELIKUMS : WCPFC konvencijas apgabals

IJ PIELIKUMS : SPRFMO konvencijas apgabals

IIA PIELIKUMS : Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES VIId rajonā

IIB PIELIKUMS : Zvejas iespējas kuģiem, kas zvejo tūbītes ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā

III PIELIKUMS : Zvejas atļauju maksimālais skaits ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

IV PIELIKUMS : ICCAT konvencijas apgabals

V PIELIKUMS. : CCAMLR konvencijas apgabals

VI PIELIKUMS : IOTC konvencijas apgabals

VII PIELIKUMS : WCPFC konvencijas apgabals

VIII PIELIKUMS : Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo ES ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon maritae CGE Sarkanais dziļūdens krabis Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis RJB Parastā raja Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja circularis RJI Smilšu raja Leucoraja fullonica RJF Šagrēnādas raja Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Martialia hyadesi SQS Kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Raja brachyura RJH Blondā raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Rostroraja alba RJA Baltā raja Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Akmeņplekste TUR Psetta maxima Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Rostroraja alba Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūrasmēles SOO Solea spp. Jūrasvelni ANF Lophiidae Jūras līdaka LIN Molva molva Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Kalmārs SQS Martialia hyadesi Kaproīdas BOR Caproidae Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Limanda DAB Limanda limanda Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja RJB Dipturus batis Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Saida POK Pollachius virens Sarkanasari RED Sebastes spp. Sarkanais dziļūdens krabis CGE Chaceon maritae Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Sīkacu raja RJE Raja microocellata Smilšu raja RJI Leucoraja circularis Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Šagrēnādas raja RJF Leucoraja fullonica Tūbītes SAN Ammodytes spp. Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zobenzivs SWO Xiphias gladius









IA PIELIKUMS

Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: ES ūdeņi IIa, IIIa un IV (1) zonā (SAN/2A3A4.) Dānija 167 436 (2) (3) Analītiskā KPN Apvienotā Karaliste 3 660 (2) (3) Vācija 256 (2) (3) Zviedrija 6 148 (2) (3) Nav iedalīta 2 500 (4) Savienība 180 000 (3) Norvēģija 20 000 KPN 200 000 (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem 2 % no KPN. (3) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (4) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIB pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Zona: ES ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos (1) 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/*234_1) (SAN/*234_2) (SAN/*234_3) (SAN/*234_4) (SAN/*234_5) (SAN/*234_6) (SAN/*234_7) Dānija 167 436 0 0 0 0 0 0 Apvienotā Karaliste 3 660 0 0 0 0 0 0 Vācija 256 0 0 0 0 0 0 Zviedrija 6 148 0 0 0 0 0 0 Savienība 177 500 0 0 0 0 0 0 Norvēģija 20 000 0 0 0 0 0 0 Kopā 197 500 0 0 0 0 0 0 (1) Var tikt pārskatīts saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Analītiskā KPN Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 53 Analītiskā KPN Vācija 16 Francija 37 Zviedrija 5 Apvienotā Karaliste 80 Citi 5 (1) Savienība 196 KPN 196 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija 4 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 12. pantu. Spānija 14 Francija 172 Īrija 17 Apvienotā Karaliste 83 Citi 4 (1) Savienība 294 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) KPN 3 217 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas (OTH/*5B67-). (4) Ietverot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 490 tonnas (LIN/*5B67-), un brosmes nozvejai – 2 923 tonnas (USK/*5B67-); tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 18 912 (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 303 (2) Zviedrija 19 783 (2) Savienība 38 998 (2) KPN 45 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma var zvejot ES IV zonas ūdeņos (HER/*04-C.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 64 369 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 41 852 Francija 21 286 Nīderlande 53 537 Zviedrija 4 120 Apvienotā Karaliste 57 836 Savienība 243 000 Norvēģija 117 450 (2) KPN 405 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa (HER/04A.) un IVb (HER/04B.) zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Līdz 50 000 tonnām no šā daudzuma drīkst nozvejot ES ūdeņos IVa un IVb zonā (HER/*4AB-C.). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) Savienība 50 000







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 922 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 922 KPN 405 000 (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Piezveja IIIa zonā (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Piezveja IV, VIId zonā un ES ūdeņos IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 89 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 17 134 Vācija 89 Francija 89 Nīderlande 89 Zviedrija 84 Apvienotā Karaliste 326 Savienība 17 900 KPN 17 900 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 8 774 (3) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 882 (3) Vācija 573 (3) Francija 10 871 (3) Nīderlande 19 261 (3) Apvienotā Karaliste 4 189 (3) Savienība 44 550 KPN 405 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko ierobežo loksodroma, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIa N (1) (HER/5B6ANB) Vācija 2 486 (2) Analītiskā KPN Francija 470 (2) Īrija 3 360 (2) Nīderlande 2 486 (2) Apvienotā Karaliste 13 438 (2) Nav iedalīta 660 (3) Savienība 22 900 (2) KPN 22 900 (1) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 00′ N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00′ W un uz ziemeļiem no 55° 00′ N, izņemot Klaidu. (2) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (3) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 9 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 3 026 (1) Vācija 76 (1) Nīderlande 19 (1) Zviedrija 530 (1) Savienība 3 660 KPN 3 783 (1) Kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 782 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 4 495 (1) Vācija 2 850 (1) Francija 966 (1) Nīderlande 2 540 (1) Zviedrija 30 (1) Apvienotā Karaliste 10 311 (1) Savienība 21 974 Norvēģija 4 501 (2) KPN 26 475 (1) Kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Var zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) Savienība 19 099







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 382 KPN Nepiemēro (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 66 (1) Analītiskā KPN Francija 1 295 (1) Nīderlande 39 (1) Apvienotā Karaliste 143 (1) Savienība 1 543 KPN 1 543 (1) Kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (D/F/2AC4-C) Beļģija 503 Piesardzības KPN Dānija 1 888 Vācija 2 832 Francija 196 Nīderlande 11 421 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 588 Savienība 18 434 KPN 18 434







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 324 (1) Analītiskā KPN Dānija 714 (1) Vācija 349 (1) Francija 66 (1) Nīderlande 245 (1) Zviedrija 8 (1) Apvienotā Karaliste 7 455 (1) Savienība 9 161 (1) KPN 9 161 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst zvejot VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 45 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 1 152 Vācija 18 Nīderlande 16 Apvienotā Karaliste 269 Savienība 1 500 KPN Nepiemēro







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa, ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 11 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 1 943 Vācija 123 Nīderlande 2 Zviedrija 229 Savienība 2 308 KPN 2 409







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 224 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Dānija 1 539 Vācija 979 Francija 1 707 Nīderlande 168 Zviedrija 155 Apvienotā Karaliste 25 386 Savienība 30 158 Norvēģija 9 008 KPN 39 166 Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) Savienība 22 433







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 707 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 7 Analītiskā KPN Vācija 9 Francija 364 Īrija 260 Apvienotā Karaliste 2 660 Savienība 3 300 KPN 3 300







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 929 Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 337 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 1 458 Vācija 379 Francija 2 191 Nīderlande 843 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 10 539 Savienība 15 750 Norvēģija 1 306 (1) KPN 17 056 (1) Var zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) Savienība 10 671







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (1) Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 190 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Analītiskā KPN Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 391 000







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 9 683 (1) (3) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Vācija 3 765 (1) (3) Spānija 8 209 (1) (2) (3) Francija 6 738 (1) (3) Īrija 7 498 (1) (3) Nīderlande 11 807 (1) (3) Portugāle 763 (1) (2) (3) Zviedrija 2 395 (1) (3) Apvienotā Karaliste 12 563 (1) (3) Nav iedalīta 4 500 (4) Savienība 63 421 (1) (3) Norvēģija 30 000 KPN 391 000 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2) Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; ES ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (4) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 8 034 Analītiskā KPN Portugāle 2 009 Savienība 10 043 (1) KPN 391 000 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas EEZ vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 64 226 (1) (2) Analītiskā KPN KPN 391 000 (1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 20 581 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves kvotas.







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 346 Piesardzības KPN Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 793 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 905 Savienība 6 391 KPN 6 391







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-) ( 3 ) Vācija 20 (6) Analītiskā KPN.Piemēro šīs regulas 12. pantu. Igaunija 3 (6) Spānija 62 (6) Francija 1 423 (6) Īrija 5 (6) Lietuva 1 (6) Polija 1 (6) Apvienotā Karaliste 362 (6) Citi 5 (1) (6) Nav iedalīta 150 (7) Savienība 1 882 (6) Norvēģija 150 (2) KPN 2 032 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). (3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1288/2009 (4) 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 43/2009 (5) III pielikuma 7. punktu piemēro īpašus noteikumus. (4) Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus no laikposmam 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.). (5) Padomes Regula (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.). (6) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (7) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Analītiskā KPN Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) Beļģija 16 Analītiskā KPN Dānija 243 Vācija 150 Francija 135 Nīderlande 5 Zviedrija 10 Apvienotā Karaliste 1 869 Savienība 2 428 KPN 2 428







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05.) Beļģija 9 Piesardzības KPN Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 29 (3) Analītiskā KPN.Piemēro šīs regulas 12. pantu. Dānija 5 (3) Vācija 107 (3) Spānija 2 156 (3) Francija 2 299 (3) Īrija 576 (3) Portugāle 5 (3) Apvienotā Karaliste 2 647 (3) Nav iedalīti 200 (4) Savienība 7 824 (3) Norvēģija 6 140 (1) (2) KPN 14 164 (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas. (2) Ietverot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 140 tonnas un brosmes nozvejai – 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. (3) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (4) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 6 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 747 Vācija 21 Francija 8 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 67 Savienība 850 KPN Nepiemēro







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) Dānija 4 409 Analītiskā KPN Vācija 13 Zviedrija 1 578 Savienība 6 000 KPN 6 000







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija 1 135 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 1 Apvienotā Karaliste 64 Savienība 1 200 KPN Nepiemēro







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa (PRA/03A.) Dānija 2 457 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Zviedrija 1 323 Savienība 3 780 KPN 7 080







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 2 273 Analītiskā KPN Nīderlande 21 Zviedrija 91 Apvienotā Karaliste 673 Savienība 3 058 KPN 3 058







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 357 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Zviedrija 123 (1) Savienība 480 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 48 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 6 189 Vācija 32 Nīderlande 1 190 Zviedrija 332 Savienība 7 791 KPN 7 950







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 1 769 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 20 Zviedrija 199 Savienība 1 988 KPN 1 988







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 4 874 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 15 840 Vācija 4 569 Francija 914 Nīderlande 30 462 Apvienotā Karaliste 22 542 Savienība 79 201 Norvēģija 5 209 KPN 84 410 Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) Savienība 32 500







Suga: Saida Pollachius virens Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā (POK/2A34.) Beļģija 27 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 3 263 Vācija 8 241 Francija 19 395 Nīderlande 82 Zviedrija 448 Apvienotā Karaliste 6 318 Savienība 37 774 Norvēģija 41 546 (1) KPN 79 320 (1) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV un IIIa zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/56-14) Vācija 391 Analītiskā KPN Francija 3 878 Īrija 407 Apvienotā Karaliste 3 154 Savienība 7 830 Norvēģija 400 (1) KPN 8 230 (1) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30′ N.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (1) Analītiskā KPN Savienība 880 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (T/B/2AC4-C) Beļģija 340 Piesardzības KPN Dānija 727 Vācija 186 Francija 88 Nīderlande 2 579 Zviedrija 5 Apvienotā Karaliste 717 Savienība 4 642 KPN 4 642







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) Dānija 2 Analītiskā KPN Vācija 3 Igaunija 2 Spānija 2 Francija 31 Īrija 2 Lietuva 2 Polija 2 Apvienotā Karaliste 123 Savienība 169 KPN 520 (1) (1) No tās 350 tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo ES ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C).







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā (MAC/2A34.) Beļģija 421 (3) (5) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Dānija 11 097 (3) (5) Vācija 439 (3) (5) Francija 1 326 (3) (5) Nīderlande 1 335 (3) (5) Zviedrija 4 001 (1) (2) (3) (5) Apvienotā Karaliste 1 236 (3) (5) Savienība 19 855 (1) (3) (5) Norvēģija 89 537 (4) KPN Nepiemēro (1) Īpašs nosacījums: ieskaitot 242 tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-). (2) Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas (COD/*2134.), pikšas (HAD/*2134.), pollaka (POL/*2134.) un merlanga (WHG/*2134.) un saidas (POK/*2134.) piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. (3) Drīkst zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). (4) Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu 35 145 tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot 3 000 tonnas, ko drīkst iegūt IIIa zonā (MAC/*03A.). (5) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Šīs ir provizoriskas kvotas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.



IIIa (MAC/*03A.) IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) IVb (MAC/*04B.) IVc (MAC/*04C.) VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2012. gada decembrī (MAC/*2A6.) Dānija 0 4 130 0 0 7 735 Francija 0 490 0 0 0 Nīderlande 0 490 0 0 0 Zviedrija 0 0 390 10 1 503 Apvienotā Karaliste 0 490 0 0 0 Norvēģija 3 000 0 0 0 0







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-) Vācija 16 487 (3) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Spānija 18 (3) Igaunija 137 (3) Francija 10 993 (3) Īrija 54 956 (3) Latvija 101 (3) Lietuva 101 (3) Nīderlande 24 043 (3) Polija 1 161 (3) Apvienotā Karaliste 151 132 (3) Savienība 259 129 (3) Norvēģija 10 463 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) Drīkst zvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30′ N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H). (2) Piekļuves kvotas papildu 17 907 tonnas Norvēģija drīkst zvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N, un tās ir jāatskaita no tās nozvejas limita (MAC/*N6530). (3) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. Īpašs nosacījums: Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem. Šīs ir provizoriskas kvotas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.



ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-EN) Laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un 2012. gada 1. septembra līdz 31. decembrim Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (MAC/*2AN-) Vācija 6 633 675 Francija 4 423 450 Īrija 22 112 2 252 Nīderlande 9 674 985 Apvienotā Karaliste 60 810 6 192 Savienība 103 652 10 554







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411) Spānija 24 438 (1) (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Francija 162 (1) (2) Portugāle 5 051 (1) (2) Savienība 29 651 (2) KPN Nepiemēro (1) Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst iegūt VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jāzvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas. (2) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Šīs ir provizoriskas kvotas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.



VIIIb (MAC/*08B.) Spānija 2 052 Francija 14 Portugāle 424







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/2A4A-N.) Dānija 10 176 (1) (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Savienība 10 176 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) Par nozveju, kas gūta IIa zonā (MAC/*02A) un IVa (MAC/*4A.) jāziņo atsevišķi. (2) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24-C.) Beļģija 1 346 Analītiskā KPN Dānija 615 Vācija 1 077 Francija 269 Nīderlande 12 151 Apvienotā Karaliste 692 Savienība 16 150 Norvēģija 50 (1) KPN 16 200 (1) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SOL/*04-C.).







Suga: Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus Zona: IIIa (SPR/03A.) Dānija 34 843 (1) Piesardzības KPN Vācija 73 (1) Zviedrija 13 184 (1) Savienība 48 100 KPN 52 000 (1) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandas, merlanga un pikšas piezveja jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 %.







Suga: Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C) Beļģija 1 631 (4) (5) Piesardzības KPN Dānija 129 103 (4) (5) Vācija 1 631 (4) (5) Francija 1 631 (4) (5) Nīderlande 1 631 (4) (5) Zviedrija 1 330 (1) (4) (5) Apvienotā Karaliste 5 383 (4) (5) Nav iedalīta 9 160 (6) Savienība 151 500 (5) Norvēģija 10 000 (2) KPN 161 500 (3) (1) Ietverot tūbītes. (2) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SPR/*04-C.). (3) Var tikt pārskatīts saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu. (4) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāatskaita no atlikušajiem KPN 2 % (OTH/*2AC4C). (5) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (6) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (JAX/4BC7D) Beļģija 44 (3) Piesardzības KPN Dānija 19 339 (3) Vācija 1 708 (1) (3) Spānija 359 (3) Francija 1 604 (1) (3) Īrija 1 216 (3) Nīderlande 11 642 (1) (3) Portugāle 41 (3) Zviedrija 75 (3) Apvienotā Karaliste 4 602 (1) (3) Savienība 40 630 Norvēģija 3 550 (2) KPN 44 180 (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā ar šādu zonu kvotu: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*2A-14). (2) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (JAX/*04-C.). (3) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšu, merlangu un makreļu piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 % (OTH/*4BC7D).







Suga: Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14) Dānija 15 502 (1) (3) (4) Analītiskā KPN Vācija 12 096 (1) (2) (3) (4) Spānija 16 498 (3) (4) Francija 6 226 (1) (2) (3) (4) Īrija 40 284 (1) (3) (4) Nīderlande 48 532 (1) (2) (3) Portugāle 1 589 (3) (4) Zviedrija 675 (1) (3) (4) Apvienotā Karaliste 14 587 (1) (2) (3) (4) Nav iedalīta 2 000 (4) (5) Savienība 157 989 (4) KPN 157 989 (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūti ES ūdeņos IIa vai IVa rajonā līdz 2012. gada 30. jūnijam, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā kvotu, kas attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*4BC7D). (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId rajonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*07D.). (3) Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšu, merlangu un makreļu piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 % (OTH/*2A-14). (4) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (5) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki Zona: IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā (NOP/2A3A4.) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 0 Nīderlande 0 Savienība 0 Norvēģija 0 KPN 0







Suga: Esmarka menca Trisopterus esmarki Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NOP/04-N.) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro







Suga: Rūpnieciskās zivis Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (I/F/04-N.) Zviedrija 800 (1) (2) Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 800 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. (2) Īpašs nosacījums: no tām stavridas ne vairāk kā 400 tonnas (JAX/*04-N.).







Suga: Apvienotā kvota Zona: ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā (R/G/5B67-C) Savienība Nepiemēro Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Norvēģija 140 (1) KPN Nepiemēro (1) Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, garastes, parastā mora un lielās diegspuru vēdzeles.







Suga: Citas sugas Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (OTH/04-N.) Beļģija 27 Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 2 500 Vācija 282 Francija 116 Nīderlande 200 Zviedrija Nepiemēro (1) Apvienotā Karaliste 1 875 Savienība 5 000 (2) KPN Nepiemēro (1) Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā. (2) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.







Suga: Citas sugas Zona: ES ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/2A46AN) Savienība Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Norvēģija 2 720 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) Tikai IIa un IV zonā (OTH/*2A4-C). (2) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.









IB PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA UN GRENLANDE ICES I, II, V, XII UN XIV APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 0. UN 1. ZONĀ







Suga: Karaliskie krabji Chionoecetes spp. Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā (PCR/N01GRN) Īrija 62 Spānija 437 Savienība 500 KPN Nepiemēro







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: ES, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (HER/1/2.) Beļģija 19 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. pantu. Dānija 18 580 (1) Vācija 3 254 (1) Spānija 61 (1) Francija 802 (1) Īrija 4 810 (1) Nīderlande 6 649 (1) Polija 940 (1) Portugāle 61 (1) Somija 288 (1) Zviedrija 6 885 (1) Apvienotā Karaliste 11 879 (1) Savienība 54 228 (1) Norvēģija 508 130 (2) KPN 833 000 (1) Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šīm zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā, ES ūdeņos, Fēru salu ūdeņos, Norvēģijas ūdeņos, zvejas zonā ap Jana Majena salu, zvejas liegumā ap Svalbāru. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst izmantot ES ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto Savienības KPN daļas limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par 48 805 tonnām: Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (COD/1N2AB.) Vācija 1 971 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Grieķija 244 Spānija 2 198 Īrija 244 Francija 1 809 Portugāle 2 198 Apvienotā Karaliste 7 645 Savienība 16 309 KPN Nepiemēro







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (COD/N01514) Vācija 1 636 (1) (2) (3) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 364 (1) (2) (3) Savienība 2 000 (1) (2) (3) KPN Nepiemēro (1) Apgabals uz austrumiem no Grenlandes, saukts “Kleine Banke”, ir slēgts jebkādai zvejniecībai. Minētā apgabala koordinātas ir šādas: — 64°40′ N 37°30′ W, — 64°40′ N 36°30′ W, — 64°15′ N 36°30′ W, un — 64°15′ N 37°30′ W. (2) Drīkst zvejot austrumos vai rietumos. Austrumgrendlandē zveja ir atļauta tikai no 2012. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. ( 3 ) Zveju veic ar 100 % novērošanas nodrošinājumu un ar KNS. Maksimāli 80 % no kvotas ir jānozvejo vienā no turpmāk minētajiem apgabaliem. Turklāt zvejas piepūles minimums – 20 iemetieni no katra kuģa būtu jāveic katrā no šiem apgabaliem:



Apgabals Robeža 1. Austrumgrenlande (COD/N64E44) Uz ziemeļiem no 64° N, uz austrumiem no 44° W 2. Austrumgrenlande (COD/S64E44) Uz dienvidiem no 64° N, uz austrumiem no 44° W 3. Rietumgrenlande (COD/GRLW44) Uz rietumiem no 44° W







Suga: Menca Gadus morhua Zona: I un IIb (COD/1/2B.) Vācija 5 195 (3) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Spānija 11 870 (3) Francija 2 339 (3) Polija 2 285 (3) Portugāle 2 449 (3) Apvienotā Karaliste 3 397 (3) Citas dalībvalstis 250 (1) Savienība 27 785 (2) KPN 737 000 (1) Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti. (2) Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma. (3) Pikšas piezveja var sastādīt līdz 19 % no katra zvejas rīka iemetiena. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencu kvotai.







Suga: Menca un pikša Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus Zona: Fēru salu ūdeņi Vb zonā (C/H/05B-F.) Vācija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 (1) Apvienotā 0 (1) Savienība 0 (1) KPN Nepiemēro (1) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.







Suga: Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (HAL/514GRN) Portugāle 1 000 (1) Savienība 1 075 (2) KPN Nepiemēro (1) Jāzvejo ne vairāk kā sešiem ES kuģiem, kas ar grunts āķu jedām zvejo Atlantijas paltusu. Saistītu sugu nozveja jāatskaita no šīs kvotas. (2) No tās Norvēģijai iedalītas 75 tonnas tikai zvejai ar āķu jedām (HAL/*514GN).







Suga: Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā (HAL/N01GRN) Savienība 200 (1) KPN Nepiemēro (1) No tās Norvēģijai iedalītas 75 tonnas zvejai ar āķu jedām (HAL/*N01GN).







Suga: Moiva Mallotus villosus Zona: IIb (CAP/02B.) Savienība 0 KPN 0







Suga: Moiva Mallotus villosus Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (CAP/514GRN) Savienība 56 364 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) No tās 7 965 tonnas ir iedalītas Norvēģijai. (2) Jānozvejo līdz 2012. gada 30. aprīlim.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (HAD/1N2AB.) Vācija 289 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 174 Apvienotā Karaliste 887 Savienība 1 350 KPN Nepiemēro







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Fēru salu ūdeņi (WHB/2A4AXF) Dānija 0 (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 0 (2) Francija 0 (2) Nīderlande 0 (2) Apvienotā Karaliste 0 (2) Savienība 0 (2) KPN 0 (1) (1) KPN, kas noteikts saskaņā ar apspriešanos starp Savienību, Fēru salaām, Norvēģiju un Islandi. (2) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.







Suga: Jūras līdaka un zilā jūras līdaka Molva molva un Molva dypterygia Zona: Fēru salu ūdeņi Vb zonā (B/L/05B-F.) Vācija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN Nepiemēro (1) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (PRA/514GRN) Dānija 1 883 (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 1 883 (2) Nav iedalīta 1 334 (3) Savienība 8 000 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) No tās 2 900 tonnas ir iedalītas Norvēģijai. (2) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu. (3) Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 4. punktu.







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā (PRA/N01GRN) Dānija 2 000 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 2 000 Savienība 4 000 KPN Nepiemēro







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (POK/1N2AB.) Vācija 2 040 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 328 Apvienotā Karaliste 182 Savienība 2 550 KPN Nepiemēro







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (POK/1/2INT) Savienība 0 KPN Nepiemēro







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Fēru salu ūdeņi Vb zonā (POK/05B-F.) Beļģija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 0 (1) Francija 0 (1) Nīderlande 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN Nepiemēro (1) Provizoriska kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (GHL/1N2AB.) Vācija 25 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 25 (1) Savienība 50 (1) KPN Nepiemēro (1) Tikai kā piezveju.







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (GHL/1/2INT) Savienība 0 KPN Nepiemēro







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā (GHL/N01GRN) Vācija 1 850 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 2 650 (1) KPN Nepiemēro (1) No tās 800 tonnas ir iedalītas Norvēģijai, kas jāzvejo tikai NAFO 1. zonā.







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (GHL/514GRN)