02017R0127 — LV — 01.11.2017 — 001.003

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2017/127

(2017. gada 20. janvāris),

ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi







I SADAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2017. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2018. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2017. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 25. un 26. pantā un IIE pielikumā ir noteikti citi laikposmi;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2016. gada 1. decembra līdz 2017. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 27. pantā noteiktas tajā pašā pantā norādītajiem 2017. un 2018. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības zvejas kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

a) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

b) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums, – zivju daudzums, ko katru gadu var nozvejot no katra krājuma;

ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu var izkraut no katra krājuma;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 1 );

h) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā ( 2 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 53° 30′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) “ICES IXa rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 43° 00′ N 8° 00′ W,

— 43° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) “ICES IXa rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 42° 00′ N 8° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

h) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā ( 3 );

i) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā ( 4 );

j) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 5 );

k) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu ( 6 );

l) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā ( 7 );

m) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ( 8 );

n) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 9 );

o) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 10 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem;

p) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 11 );

q) “GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir apgabali, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā ( 12 );

r) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

s) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 130° rietumu garuma meridiāns,

— 4° dienvidu platuma paralēle,

— 50° dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 13 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un

b) nodrošina šādu rezultātu:

i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2017. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam;

ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2017. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtās KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

1. Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

a) tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozvejas no attiecīgajām kvotām.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

a) IIA pielikumu jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībā ICES IV apakšapgabalā;

b) IIB pielikumu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.

9. pants

Pasākumi attiecībā uz jūrasasara (labraka) zveju

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) ICES VIIb, VIIc, VIIj un VIIk rajonā, kā arī ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošajos ūdeņos vairāk nekā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

2. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus), kā arī paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti šādos apgabalos:

a) ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf un VIIh rajonā;

b) ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

Atkāpjoties no pirmās daļas, tajā minētajos apgabalos attiecībā uz jūrasasari (labraku) piemēro šādus pasākumus:

a) Savienības zvejas kuģis, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus ( 14 ), drīkst paturēt uz kuģa nenovēršamas jūrasasara (labraka) piezvejas, kuru apjoms katrā atsevišķā dienā nepārsniedz 3 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara. Jūrasasara (labraka) nozvejas, ko Savienības zvejas kuģis patur uz kuģa, pamatojoties uz minēto atkāpi, nedrīkst pārsniegt 400 kilogramu mēnesī;

b) 2017. gada janvārī un no 2017. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi, kuri izmanto āķus un āķu rindas ( 15 ), drīkst zvejot jūrasasarus (labrakus) un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotus jūrasasarus (labrakus), kuru daudzums nepārsniedz 10 tonnas (vienam kuģim gadā);

c) Savienības zvejas kuģi, kuri izmanto fiksētos žaunu tīklus ( 16 ), drīkst paturēt uz kuģa nenovēršamas jūrasasara (labraka) piezvejas, nepārsniedzot 250 kilogramus mēnesī.

▼M2

Šīs atkāpes attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši jūrasasaru (labraku) nozvejas: b) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut, ka atkāpi piemēro citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

▼B

3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim. Dalībvalstis ne vēlāk kā 20 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai ar katru zvejas rīka tipu gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.

4. No 2017. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam atpūtas zvejā ICES IVb, IVc, VIIa un VIId–VIIh rajonā ir atļauta vienīgi jūrasasara (labraka) nozveja ar atbrīvošanu, tostarp no krasta. Šajā laikposmā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

5. Atpūtas zvejā, tostarp no krasta, turpmāk minētajos laikposmos un turpmāk minētajos apgabalos viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā vienu jūrasasara (labraka) īpatni dienā:

a) no 2017. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim – ICES IVb, IVc, VIIa un VIId–VIIh rajonā;

b) no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim – ICES VIIj un VIIk rajonā.

6. No 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atpūtas zvejā ICES VIIIa un VIIIb rajonos vienam zvejniekam dienā ir atļauts paturēt ne vairāk kā piecas zivis.

10. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 15. pantu.

2. Krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN, ir norādīti šīs regulas I pielikumā, lai ik gadus pārvaldītu Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzēto KPN un kvotas.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

11. pants

Slēgtās zvejas sezonas

1. Porkupīnas sēklī no 2017. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelns, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1. 52° 27′ N 12° 19′ W 2. 52° 40′ N 12° 30′ W 3. 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4. 52° 47′ N 12° 56′ W 5. 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6. 51° 22′ N 14° 24′ W 7. 51° 22′ N 14° 03′ W 8. 52° 10′ N 13° 25′ W 9. 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10. 52° 43′ N 12° 55′ W 11. 52° 43′ N 12° 43′ W 12. 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13. 52° 27′ N 12° 23′ W 14. 52° 27′ N 12° 19′ W

Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 milimetriem, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2017. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā.

12. pants

Aizliegumi

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;

b) baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;

c) pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

d) baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

e) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) visos ūdeņos;

f) melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

g) gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

h) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

i) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

j) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

k) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas nozvejota ar āķu jedām Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

l) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

m) rifu velnraja (Manta alfredi) visos ūdeņos;

n) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos;

o) šādas Mobula ģints raju sugas visos ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular);

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica);

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni);

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana);

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

p) šādas zāģzivju (Pristidae) sugas visos ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata);

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

q) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

r) Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;

s) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI un X apakšapgabalā;

t) baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

u) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

▼M1

v) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezvejas novēršanas programmas;

▼B

w) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

14. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā.







III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

15. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO Līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO Līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO Līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO Līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO Sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO Līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO Līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5. Attiecībā uz RZPO Līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2018. gada 31. janvārim.







1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

16. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri zvejo lielacu tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 7. punktā.

17. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

18. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).







2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

19. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

20. pants

Izpētes zveja

1. Dalībvalstis 2017. gadā var piedalīties ilkņzivs (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2017. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejniecības potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

21. pants

Krilu zveja 2017./2018. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2017./2018. gada zvejas sezonā zvejot krilus (Euphausia superba) CCAMLR konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2017. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilus. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2017. gada 30. maijā iesniedz paziņojumus CCAMLR Sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un attiecībā uz kuriem ir gaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







3. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

22. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC kompetences apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC kompetences apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5. Dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti tikai virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktos limitus.

▼M1

22.a pants

Nozvejas limiti

Dzeltenspuru tunzivs nozvejas, ko veic Savienības kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nepārsniedz IK pielikumā izklāstītos nozvejas limitus.

▼B

23. pants

Dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) un apgādes kuģi

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienā reizē neizvieto vairāk par 425 aktīvu dreifējošu ZPI.

2. Savienības apgādes kuģu skaits nepārsniedz pusi no Savienības kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu. Šā punkta piemērošanas nolūkā Savienības apgādes kuģu un Savienības kuģu skaitu, kuri zvejo ar riņķvadu, nosaka, pamatojoties uz IOTC aktīvo kuģu reģistru.

24. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

25. pants

Pelaģiskā zveja

1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

2. Dalībvalstis, kas minētas 1. punktā, minētajā apgabalā kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2017. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās, lai šo informāciju paziņotu SPRFMO Sekretariātam.

26. pants

Grunts zveja

1. Dalībvalstis grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2017. gadā ierobežo šādi: tā tiek attiecīgi īstenota vai gūta tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir veikta grunts zveja, un netiek pārsniegts gada vidējais nozvejas apjoms vai piepūles parametri, kas reģistrēti minētajā laikposmā. Dalībvalstis drīkst zvejot virs minētā reģistrētā apjoma vai parametriem tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, nedrīkst zvejot, ja vien SPRFMO neapstiprina to plānu zvejot bez grunts zvejas piepūles vai nozvejas reģistrācijas.







5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

27. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2017. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2017. gada 18. novembra līdz 2018. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:

— Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 40° ziemeļu platuma paralēle,

— 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2017. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:

— 96° rietumu garuma meridiāns,

— 110° rietumu garuma meridiāns,

— 4° ziemeļu platuma paralēle,

— 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2017. gada 1. aprīļa paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās ir izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

▼M1

2.a Kad riņķvada zvejniecībā, kurā izmanto ZPI, ir sasniegts iedalītais nozvejas limits, dalībvalstis sava karoga kuģiem šo zvejniecību slēdz.

▼B

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

b) ja pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

28. pants

Okeāna baltspuru haizivju zvejas aizliegums

1. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3. Kuģu operatori:

a) reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie tie ir. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis nosūta Komisijai līdz 31. janvārim.

29. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļu vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.







6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

30. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— dūmakainā gludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis,

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).







7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

31. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2017. gadā nepārsniegtu 2 000 tonnu.

4. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) piezveja, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu, 2017. gadā nepārsniegtu 2 857 tonnas.

32. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto ZPI, no 2017. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2017. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Minētajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

a) neizmantotu ZPI vai ar to saistītu elektronisku ierīci;

b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

33. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir izklāstīts VII pielikumā.

34. pants

Zīdainās haizivis un okeāna baltspuru haizivis

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

35. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro 27. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 28. pantā izklāstītos pasākumus.







8. iedaļa

GFCM Nolīguma apgabals

36. pants

Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

1. Nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi guvuši no mazo pelaģisko sugu krājumiem 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, nepārsniedz 2014. gadā gūtos apjomus, par kuriem ir ziņots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1343/2011 24. pantu, kā izklāstīts šīs regulas IL pielikumā.

2. To dienu skaits, kad Savienības zvejas kuģi zvejo mazās pelaģiskās sugas 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, nepārsniedz 180 zvejas dienas gadā. Piemēro noteikumu, ka šajā 180 zvejas dienu kopsummā ir maksimāli 144 zvejas dienas, kad zvejo sardīnes, un maksimāli 144 dienas, kad zvejo anšovus.







9. iedaļa

Beringa jūra

37. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

38. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētos nosacījumus.

39. pants

Zvejas atļaujas

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētie nosacījumi. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kā izklāstīts VIII pielikumā.

40. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 39. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. pantā izklāstītos nosacījumus.

41. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;

b) šādas zāģzivju sugas Savienības ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata);

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

c) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;

d) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas nozvejota ar āķu jedām Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

f) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

g) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV un XIV apakšapgabalā;

h) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

i) rifu velnraja (Manta alfredi) Savienības ūdeņos;

j) divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos;

k) šādas Mobula ģints raju sugas Savienības ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular);

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica);

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni);

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana);

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

l) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

m) Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;

n) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

o) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

▼M1

p) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

▼B

q) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

43. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 9. pantu, 11. panta 2. punktu, 12., 18., 19., 24., 28., 29., 30., 34., 37. un 41. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2018. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2018. gadam.

44. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

Tomēr regulas 8. pantu piemēro no 2017. gada 1. februāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā ir izklāstīti 19., 20. un 21. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no 2016. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS







I PIELIKUMS KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS ICCAT konvencijas apgabals IE PIELIKUMS Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS Dienvidu tunzivis – izplatības apgabali IH PIELIKUMS WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS SPRFMO konvencijas apgabals IK PIELIKUMS IOTC kompetences apgabals IL PIELIKUMS GFCM nolīguma apgabals IIA PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle ICES IV apakšapgabalā IIB PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci IIC PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES VIIe rajonā IID PIELIKUMS Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā III PIELIKUMS Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS IOTC kompetences apgabals VII PIELIKUMS WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH, IJ, IK un IL pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 ( 17 ) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.

Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dicentrarchus labrax BSS Jūrasasaris (labraks) Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Istiophorus albicans SAI Buruzivs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Prionace glauca BSH Zilā haizivs Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Pelaģiskais bruņgalvis Rostroraja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Dipturus nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Sardina pilchardus PIL Sardīne Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus albacares YFT Dzeltenspuru tunzivs Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelni ANF Lophiidae Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Blondā raja RJH Raja brachyura Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zilā haizivs BSH Prionace glauca Kaproīdas BOR Caproidae Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Menca COD Gadus morhua Limanda DAB Limanda limanda Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji GER Chaceon spp. Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Divragainā velnraja RMB Manta birostris Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zaļā nototēnija NOG Gobionotothen gibberifrons Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūras līdaka LIN Molva molva Makrele MAC Scomber scombrus Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja JAD Dipturus nidarosiensis Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelaģiskais bruņgalvis EDW Pseudopentaceros spp. Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Buruzivs SAI Istiophorus albicans Saida POK Pollachius virens Tūbītes SAN Ammodytes spp. Smilšu raja RJI Raja circularis Sardīne PIL Sardina pilchardus Jūrasasaris (labraks) BSS Dicentrarchus labrax Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Sīkacu raja RJE Raja microocellata Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Jūrasmēles SOO Solea spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Plankumainā raja RJM Raja montagui Brētliņa SPR Sprattus sprattus Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Zobenzivs SWO Xiphias gladius Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā raja RJA Rostroraja alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼M2







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) Dānija 458 552 (2) Apvienotā Karaliste 10 024 (2) Vācija 701 (2) Zviedrija 16 838 (2) Savienība 486 115 KPN 486 115 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. (2) Neskarot izkraušanas pienākumu, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Ja dalībvalsts šo noteikumu izmanto attiecībā uz piezvejas sugām šajā zvejniecībā, minētā dalībvalsts nedrīkst izmantot elastīguma noteikumu dažādu sugu starpā attiecībā uz minēto sugu piezveju. Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1r 2r un 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) attiecībā uz 2r; (SAN/234_3R) attiecībā uz 3r (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 241 443 165 965 50 979 0 165 0 Apvienotā Karaliste 5 278 3 628 1 114 0 4 0 Vācija 369 254 78 0 0 0 Zviedrija 8 866 6 094 1 872 0 6 0 Savienība 255 956 175 941 54 043 0 175 0 Kopā 255 956 175 941 54 043 0 175 0

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90 Piesardzības KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) Dānija 911 Vācija 9 Francija 7 Īrija 7 Nīderlande 43 Zviedrija 35 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 1 028 KPN 1 028 Piesardzības KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 296 Francija 6 Īrija 274 Nīderlande 3 091 Apvienotā Karaliste 217 Savienība 3 884 KPN 3 884 Piesardzības KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 Piesardzības KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) Dānija 15 Zviedrija 7 Vācija 7 Savienība 29 KPN 29 Piesardzības KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 64 Vācija 19 Francija 44 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 96 Citi 6 (1) Savienība 235 KPN 235 Piesardzības KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija 13 Spānija 46 Francija 548 Īrija 53 Apvienotā Karaliste 264 Citi 13 (1) Savienība 937 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) (5) KPN 3 860 Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu ◄ (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Ieskaitot jūras līdakas. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 6 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Piesardzības KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) Dānija 6 696 Īrija 18 858 Apvienotā Karaliste 1 734 Savienība 27 288 KPN 27 288 Piesardzības KPN







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 21 131 (2) Vācija 338 (2) Zviedrija 22 104 (2) Savienība 45 573 (2) Norvēģija 6 767 Fēru Salas 400 (3) KPN 50 740 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.). (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 82 745 Vācija 51 032 Francija 23 561 Nīderlande 60 285 Zviedrija 4 897 Apvienotā Karaliste 66 268 Savienība 288 788 Fēru Salas 200 Norvēģija 139 666 (2) KPN 481 608 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos IVa un IVb zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem (HER/*4AB-C): Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 1 151 (1) Savienība 1 151 KPN 481 608 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 56 Dānija 10 891 Vācija 56 Francija 56 Nīderlande 56 Zviedrija 53 Apvienotā Karaliste 207 Savienība 11 375 KPN 11 375 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 9 308 (3) Dānija 1 201 (3) Vācija 741 (3) Francija 13 136 (3) Nīderlande 23 463 (3) Apvienotā Karaliste 5 105 (3) Savienība 52 954 KPN 481 608 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 466 (2) Francija 88 (2) Īrija 630 (2) Nīderlande 466 (2) Apvienotā Karaliste 2 520 (2) Savienība 4 170 (2) KPN 4 170 (2) Analītiska KPN (1) Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu. (2) Ir aizliegts zvejot siļķes to ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Īrija 1 482 Nīderlande 148 Savienība 1 630 KPN 1 630 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka Savienība Jānosaka (2) KPN Jānosaka (2) Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu. ( 1 ) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55° 17,9′ N, 05° 47,8′ W), — punktu ar koordinātām 55° 04′ N, 05° 23′ W un — Korsvolas ragu (55° 00,5′ N, 05° 09,4′ W).D265 (2) Noteikts tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 074 Apvienotā Karaliste 3 053 Savienība 4 127 KPN 4 127 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ( 1 ) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 465 Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930 Piesardzības KPN







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 161 Francija 893 Īrija 12 502 Nīderlande 893 Apvienotā Karaliste 18 Savienība 14 467 KPN 14 467 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ( 1 ) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: VIII (ANE/08.) Spānija 29 700 Francija 3 300 Savienība 33 000 KPN 33 000 Analītiska KPN







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 5 978 Portugāle 6 522 Savienība 12 500 KPN 12 500 Piesardzības KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 14 Dānija 4 596 Vācija 115 Nīderlande 29 Zviedrija 804 Savienība 5 558 KPN 5 744 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 324 (1) Vācija 7 (1) Zviedrija 194 (1) Savienība 525 (1) KPN 525 (1) Piesardzības KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 1 159 Dānija 6 659 Vācija 4 222 Francija 1 432 Nīderlande 3 762 Zviedrija 44 Apvienotā Karaliste 15 275 Savienība 32 553 Norvēģija 6 667 (1) KPN 39 220 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) Savienība 28 293







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74 Piesardzības KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) Analītiska KPN (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.

▼M1







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 2 (1) (2) Francija 5 (1) (2) Īrija 97 (1) (2) Nīderlande 0 (1) (2) Apvienotā Karaliste 42 (1) (2) Savienība 146 (1) (2) KPN 146 (1) (2) Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Papildus šai KPN dalībvalstis, kurām ir kvota mencas zvejai VIIa zonā, savstarpēji vienojoties, var pieņemt lēmumu iedalīt kopumā 10 tonnas vienam vai vairākiem kuģiem, kas veic specializētu zveju zinātniskos nolūkos, kuru ZZTEK novērtē, lai uzlabotu zinātnisko informāciju par šo krājumu (COD/*07A.). Attiecīgās dalībvalstis pirms izkrāvumu atļaušanas paziņo Komisijai attiecīgā kuģa vai kuģu vārdu.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 109 Francija 1 789 Īrija 739 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 193 Savienība 2 830 KPN 2 830 Analītiska KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 88 Francija 1 730 Nīderlande 51 Apvienotā Karaliste 190 Savienība 2 059 KPN 2 059 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 8 Dānija 7 Vācija 7 Francija 43 Nīderlande 34 Apvienotā Karaliste 2 540 Savienība 2 639 KPN 2 639 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) Spānija 646 Francija 2 518 Īrija 736 Apvienotā Karaliste 1 782 Savienība 5 682 KPN 5 682 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 370 (1) Spānija 4 107 (2) Francija 4 985 (2) Īrija 2 266 (1) Apvienotā Karaliste 1 963 (1) Savienība 13 691 KPN 13 691 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) 5 % no šīs kvotas drīkst izmantot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā. (2) 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 748 Francija 604 Savienība 1 352 KPN 1 352 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 070 Francija 53 Portugāle 36 Savienība 1 159 KPN 1 159 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼M1 —————

▼B







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 478 (1) Dānija 1 054 (1) Vācija 515 (1) Francija 98 (1) Nīderlande 361 (1) Zviedrija 12 (1) Apvienotā Karaliste 11 003 (1) Savienība 13 521 (1) KPN 13 521 Piesardzības KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VI zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 45 Dānija 1 152 Vācija 18 Nīderlande 16 Apvienotā Karaliste 269 Savienība 1 500 KPN Nepiemēro Piesardzības KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) Beļģija 275 Vācija 314 Spānija 294 Francija 3 383 Īrija 765 Nīderlande 265 Apvienotā Karaliste 2 354 Savienība 7 650 KPN 7 650 Piesardzības KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 3 097 (1) Vācija 345 (1) Spānija 1 231 (1) Francija 19 875 (1) Īrija 2 540 (1) Nīderlande 401 (1) Apvienotā Karaliste 6 027 (1) Savienība 33 516 (1) KPN 33 516 (1) Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 368 Francija 7 612 Savienība 8 980 KPN 8 980 Piesardzības KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 3 296 Francija 3 Portugāle 656 Savienība 3 955 KPN 3 955 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 10 Dānija 1 667 Vācija 106 Nīderlande 2 Zviedrija 197 Savienība 1 982 KPN 2 069 Analītiska KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 196 Dānija 1 348 Vācija 858 Francija 1 495 Nīderlande 147 Zviedrija 136 Apvienotā Karaliste 22 225 Savienība 26 405 Norvēģija 7 238 KPN 33 643 Analītiska KPN Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) Savienība 19 641







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 10 Vācija 36 Francija 494 Īrija 411 Apvienotā Karaliste 3 739 Savienība 4 690 KPN 4 690 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 4 (1) Vācija 5 (1) Francija 204 (1) Īrija 605 Apvienotā Karaliste 2 879 (1) Savienība 3 697 (1) KPN 3 697 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) IV zonā drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % šīs kvotas; Savienības ūdeņi IIa zonā (HAD/*2AC4.).







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb-k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 86 Francija 5 168 Īrija 1 722 Apvienotā Karaliste 775 Savienība 7 751 KPN 7 751 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu ◄

▼M1







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 42 Francija 189 Īrija 1 132 Apvienotā Karaliste 1 252 Savienība 2 615 KPN 2 615 Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu

▼B







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 929 Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050 Piesardzības KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 315 Dānija 1 361 Vācija 354 Francija 2 045 Nīderlande 787 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 9 838 Savienība 14 703 Norvēģija 1 300 (1) KPN 16 003 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) Savienība 9 961







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) Vācija 1 (1) Francija 26 (1) Īrija 64 (1) Apvienotā Karaliste 122 (1) Savienība 213 (1) KPN 213 (1) Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07 A.) Beļģija 0 Francija 3 Īrija 46 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 31 Savienība 80 KPN 80 Piesardzības KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) Beļģija 268 Francija 16 501 Īrija 7 646 Nīderlande 134 Apvienotā Karaliste 2 951 Savienība 27 500 KPN 27 500 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII (WHG/08.) Spānija 1 016 Francija 1 524 Savienība 2 540 KPN 2 540 Piesardzības KPN







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (1) Savienība 190 KPN Nepiemēro Piesardzības KPN (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) Dānija 3 107 (1) Zviedrija 264 (1) Savienība 3 371 KPN 3 371 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 119 765







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 56 (1) Dānija 2 271 (1) Vācija 261 (1) Francija 503 (1) Nīderlande 130 (1) Apvienotā Karaliste 707 (1) Savienība 3 928 (1) KPN 3 928 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Piezvejas vajadzībām zonā IIIa (HKE/*03A.) var izmantot ne vairāk kā 10 % šīs kvotas (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 119 765







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) Beļģija 622 (1) Spānija 19 944 Francija 30 800 (1) Īrija 3 732 Nīderlande 401 (1) Apvienotā Karaliste 12 159 (1) Savienība 67 658 KPN 67 658 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 119 765 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) Beļģija 80 Spānija 3 218 Francija 3 218 Īrija 402 Nīderlande 40 Apvienotā Karaliste 1 810 Savienība 8 767







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) Beļģija 20 (1) Spānija 13 787 Francija 30 961 Nīderlande 40 (1) Savienība 44 808 KPN 44 808 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un Savienības ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 119 765 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) Beļģija 4 Spānija 3 994 Francija 7 188 Nīderlande 12 Savienība 11 198







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 6 732 Francija 646 Portugāle 3 142 Savienība 10 520 KPN 10 520 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 58 818 (1) Vācija 22 869 (1) Spānija 49 865 (1) (2) Francija 40 933 (1) Īrija 45 547 (1) Nīderlande 71 721 (1) Portugāle 4 632 (1) (2) Zviedrija 14 550 (1) Apvienotā Karaliste 76 319 (1) Savienība 385 254 (1) (3) Norvēģija 110 000 Fēru Salas 9 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %. (2) Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV (WHB/*NZJM1) un VIIIc, IX un X zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 220 494 .







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 41 375 Portugāle 10 344 Savienība 51 719 (1) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV (WHB/*NZJM1) un VIIIc, IX un X zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 220 494







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 220 494 (1) (2) Fēru Salas 21 500 (3) (4) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 55 124 (3) Jāatskaita no Fēru Salu nozvejas limitiem. (4) Īpaši nosacījumi: drīkst nozvejot arī VIb zonā (WHB/*06B-C). Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 5 375







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 346 Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 794 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 904 Savienība 6 391 KPN 6 391 Piesardzības KPN







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (BLI/5B67-) Vācija 116 Igaunija 18 Spānija 365 Francija 8 323 Īrija 32 Lietuva 7 Polija 4 Apvienotā Karaliste 2 117 Citi 32 (1) Savienība 11 014 Norvēģija 150 (2) Fēru Salas 150 (3) KPN 11 314 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). (3) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo ES ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′N un VIb zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) Igaunija 1 (1) Spānija 34 (1) Francija 8 (1) Lietuva 3 (1) Apvienotā Karaliste 3 (1) Citi 1 (1) Savienība 357 (1) KPN 357 (1) Piesardzības KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā (BLI/24-) Dānija 4 Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citi 4 (1) Savienība 53 KPN 53 Piesardzības KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā (BLI/03-) Dānija 3 Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8 Piesardzības KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 Piesardzības KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIIa; Savienības ūdeņi IIIb, c, d zonā (LIN/3A/BCD) Beļģija 6 (1) Dānija 50 Vācija 6 (1) Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 (1) Savienība 87 KPN 87 Piesardzības KPN (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā un Savienības ūdeņos IIIb, c, d zonā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) Beļģija 22 Dānija 350 Vācija 216 Francija 195 Nīderlande 7 Zviedrija 15 Apvienotā Karaliste 2 689 Savienība 3 494 KPN 3 494 Piesardzības KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33 Piesardzības KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 51 Dānija 9 Vācija 187 Spānija 3 774 Francija 4 024 Īrija 1 008 Portugāle 9 Apvienotā Karaliste 4 634 Savienība 13 696 Norvēģija 6 500 (1) (2) (3) Fēru Salas 200 (4) (5) KPN 20 396 Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 3 000 ( 2 ) Ietverot brosmes. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā, un to apjoms ir šāds:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 6 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (3) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000 (4) Ietverot brosmes. Jāzvejo VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). (5) Īpašs nosacījums: no tās VIa un VIb zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VIa un VIb zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (OTH/*6AB.): 75







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 9 Dānija 1 187 Vācija 33 Francija 13 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 106 Savienība 1 350 KPN Nepiemēro Piesardzības KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) Dānija 9 345 Vācija 27 Zviedrija 3 343 Savienība 12 715 KPN 12 715 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 048 Dānija 1 048 Vācija 15 Francija 31 Nīderlande 539 Apvienotā Karaliste 17 353 Savienība 20 034 KPN 20 034 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija 947 Vācija 0 Apvienotā Karaliste 53 Savienība 1 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) Spānija 33 Francija 133 Īrija 222 Apvienotā Karaliste 16 019 Savienība 16 407 KPN 16 407 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII (NEP/07.) Spānija 1 521 Francija 6 166 Īrija 9 352 Apvienotā Karaliste 8 317 Savienība 25 356 KPN 25 356 Analītiska KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): Spānija 935 Francija 586 Īrija 1 124 Apvienotā Karaliste 455 Savienība 3 100







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) Spānija 250 Francija 3 910 Savienība 4 160 KPN 4 160 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc (NEP/08C.) Spānija 0 Francija 0 Savienība 0 KPN 0 Piesardzības KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 84 (1) Portugāle 252 (1) Savienība 336 (1) KPN 336 Piesardzības KPN (1) No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES IXa rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267).

▼M2







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa (PRA/03A.) Dānija 2 506 Zviedrija 1 350 Savienība 3 856 KPN 7 221 Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 1 818 Nīderlande 17 Zviedrija 73 Apvienotā Karaliste 538 Savienība 2 446 KPN 2 446 Piesardzības KPN

▼M2







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 211 Zviedrija 123 (1) Savienība 334 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām.

▼B







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija Jānosaka (1) Savienība Jānosaka (1) (2) KPN Jānosaka (1) (2) Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 6. panta 2. punktu. (1) Garneļu Farfantepenaeus subtilis un Farfantepenaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. (2) Noteikts tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 106 Dānija 13 733 Vācija 70 Nīderlande 2 641 Zviedrija 736 Savienība 17 286 KPN 17 639 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 2 086 Vācija 23 Zviedrija 234 Savienība 2 343 KPN 2 343 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 7 435 Dānija 24 164 Vācija 6 970 Francija 1 394 Nīderlande 46 471 Apvienotā Karaliste 34 388 Savienība 120 822 Norvēģija 9 094 KPN 129 917 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) Savienība 49 578







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) Francija 9 Īrija 261 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 658 KPN 658 Piesardzības KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa (PLE/07A.) Beļģija 28 Francija 12 Īrija 768 Nīderlande 9 Apvienotā Karaliste 281 Savienība 1 098 KPN 1 098 Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIb un VIIc (PLE/7BC.) Francija 11 Īrija 63 Savienība 74 KPN 74 Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIId un VIIe (PLE/7DE.) Beļģija 1 640 Francija 5 467 Apvienotā Karaliste 2 915 Savienība 10 022 KPN 10 022 Analītiska KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIf un VIIg (PLE/7FG.) Beļģija 55 Francija 99 Īrija 199 Apvienotā Karaliste 52 Savienība 405 KPN 405 Piesardzības KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) Beļģija 8 Francija 16 Īrija 56 Nīderlande 32 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 128 KPN 128 Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 66 Francija 263 Portugāle 66 Savienība 395 KPN 395 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) Spānija 6 Francija 190 Īrija 56 Apvienotā Karaliste 145 Savienība 397 KPN 397 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII (POL/07.) Beļģija 378 (1) Spānija 23 (1) Francija 8 700 (1) Īrija 927 (1) Apvienotā Karaliste 2 118 (1) Savienība 12 146 (1) KPN 12 146 Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (POL/*8ABDE)







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) Spānija 252 Francija 1 230 Savienība 1 482 KPN 1 482 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc (POL/08C.) Spānija 208 Francija 23 Savienība 231 KPN 231 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) Spānija 273 (1) Portugāle 9 (1) (2) Savienība 282 (1) KPN 282 (2) Piesardzības KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIIIc zonā (POL/*08C.). (2) Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas ►M1 (POL/93411P) ◄ .







Suga: Saida Pollachius virens Zona: IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa ►M1 (POK/2C3A4) ◄ Beļģija 35 Dānija 4 137 Vācija 10 447 Francija 24 587 Nīderlande 104 Zviedrija 568 Apvienotā Karaliste 8 010 Savienība 47 888 Norvēģija 52 399 (1) KPN 100 287 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos IV un IIIa zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/56-14) Vācija 527 Francija 5 230 Īrija 427 Apvienotā Karaliste 3 300 Savienība 9 484 Norvēģija 510 (1) KPN 9 994 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30′ N (POK/*5614N).







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (1) Savienība 880 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) Beļģija 6 Francija 1 245 Īrija 1 491 Apvienotā Karaliste 434 Savienība 3 176 KPN 3 176 Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄

▼M4







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (T/B/2AC4-C) Beļģija 434 Dānija 928 Vācija 237 Francija 112 Nīderlande 3 291 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 915 Savienība 5 924 KPN 5 924 Piesardzības KPN

▼B







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) Beļģija 232 (1) (2) (3) Dānija 9 (1) (2) (3) Vācija 11 (1) (2) (3) Francija 36 (1) (2) (3) Nīderlande 198 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 892 (1) (2) (3) Savienība 1 378 (1) (3) KPN 1 378 (3) Piesardzības KPN (1) Par blondās rajas (Raja brachyura) Savienības ūdeņos IV zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums. (3) Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos IIa zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos IIa un IV zonā. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi IIIa zonā (SRX/03A-C.) Dānija 37 (1) Zviedrija 10 (1) Savienība 47 (1) KPN 47 Piesardzības KPN (1) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/67AKXD) Beļģija 762 (1) (2) (3) (4) Igaunija 4 (1) (2) (3) (4) Francija 3 417 (1) (2) (3) (4) Vācija 10 (1) (2) (3) (4) Īrija 1 101 (1) (2) (3) (4) Lietuva 18 (1) (2) (3) (4) Nīderlande 3 (1) (2) (3) (4) Portugāle 19 (1) (2) (3) (4) Spānija 920 (1) (2) (3) (4) Apvienotā Karaliste 2 180 (1) (2) (3) (4) Savienība 8 434 (1) (2) (3) (4) KPN 8 434 (3) (4) Piesardzības KPN ►M1 Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. ◄ (1) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 41. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata). ( 3 ) Neattiecas uz sīkacu raju ( Raja microocellata ), izņemot Savienības ūdeņos VIIf un VIIg zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Savienības ūdeņos VIIf un VIIg zonā ►M1 (RJE/7FG.) ◄ nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem:



Suga: Sīkacu raja Raja microocellata Zona: Savienības ūdeņi VIIf un VIIg zonā (RJE/7FG) Beļgija 14 Igaunija 0 Francija 63 Vācija 0 Īrija 20 Lietuva 0 Nīderlande 0 Portugāle 0 Spānija 17 Apvienotā Karaliste 40 Savienība 154 KPN 154 Piesardzības KPN Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIId zonā, un par to ziņo saskaņā ar šādu kodu: (RJE/*07D.).