1997R0338 — LV — 11.04.2008 — 012.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 338/97

(1996. gada 9. decembris)

par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), saskaņā ar Līguma 189.c pantā noteikto kārtību ( 3 ), (1) tā kā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3626/82 ( 4 ) Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Kopienā ir piemērojama no 1984. gada 1. janvāra; tā kā šīs konvencijas mērķis ir aizsargāt apdraudētās dzīvnieku un augu sugas, kontrolējot starptautisko tirdzniecību ar šo sugu īpatņiem; (2) tā kā, lai uzlabotu to augu un dzīvnieku sugu aizsardzību, kuras apdraud vai var apdraudēt tirdzniecība, Regula (EEK) Nr. 3626/82 jāaizstāj ar regulu, kurā būtu ņemta vērā līdz tās pieņemšanai uzkrātā zinātniskā pieredze un pašreizējā tirdzniecības struktūra; tā kā no vienotā tirgus izrietošā iekšējo robežu kontroles atcelšana turklāt prasa stingrāku tirdzniecības kontroles pasākumu veikšanu uz Kopienas ārējām robežām, kad dokumenti un preces tiek pārbaudītas robežas muitas iestādē, kur tās tiek ievestas; (3) tā kā šīs regulas noteikumi nekavē dalībvalstis pieņemt stingrākus pasākumus par tiem, kas pieņemti vai ir spēkā saskaņā ar Līgumu, jo īpaši attiecībā uz šajā regulā iekļauto sugu īpatņu atrašanos īpašumā; (4) tā kā ir nepieciešams noteikt objektīvus kritērijus savvaļas dzīvnieku un augu sugu iekļaušanai šīs regulas pielikumos; (5) tā kā šīs regulas īstenošanai ir nepieciešami kopīgi nosacījumi to dokumentu izsniegšanai, lietošanai un uzrādīšanai, kuri attiecas uz atļaujām ievest Kopienā, eksportēt vai reeksportēt no Kopienas šajā regulā iekļauto sugu īpatņu; tā kā ir jāpieņem īpaši noteikumi attiecībā uz īpatņu tranzītu caur Kopienu; (6) tā kā par prasībām attiecībā uz īpatņu ievešanu Kopienā jālemj galamērķa dalībvalsts tirdzniecības iestādēm ar dalībvalsts zinātnisko iestāžu palīdzību, un, kur nepieciešams, ņemot vērā zinātnieku darba grupas atzinumu; (7) tā kā ir nepieciešams reeksporta noteikumus papildināt ar konsultācijas procedūru, lai ierobežotu to pārkāpšanas risku; (8) tā kā, lai garantētu efektīvu savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, īpatņu ievešanai Kopienā un izvešanai no tās var uzlikt papildu ierobežojumus; tā kā attiecībā uz dzīviem īpatņiem šos ierobežojumus var papildināt ar Kopienas līmeņa ierobežojumiem par šādu īpatņu atrašanos īpašumā vai pārvadāšanu Kopienā; (9) tā kā ir jāpieņem īpaši noteikumi, kas būtu piemērojami nebrīvē dzimušiem un augušiem vai mākslīgas vairošanās ceļā iegūtiem īpatņiem, kā arī īpatņiem, kas ir personīgie vai mājsaimniecības piederumi, kā arī nekomerciāliem aizdevumiem, dāvinājumiem vai maiņām starp reģistrētiem zinātniekiem un zinātniskām iestādēm; (10) tā kā, lai šajā regulā iekļautajām sugām nodrošinātu iespējami visplašāko aizsardzību, ir jāizklāsta noteikumi, kas kontrolētu tirdzniecību ar īpatņiem un to pārvietošanu Kopienā, kā arī nosacījumi to izmitināšanai; tā kā sertifikātu izsniegšana saskaņā ar šo regulu, kas veicina šo darbību kontroli, reglamentējama ar kopīgiem noteikumiem par sertifikātu izsniegšanu, derīgumu un lietošanu; (11) tā kā būtu jāveic pasākumi, lai samazinātu kaitīgo iedarbību uz dzīvajiem īpatņiem to pārvadāšanas laikā uz galamērķi ārpus Kopienas vai tajā; (12) tā kā, lai nodrošinātu efektīvu kontroli un atvieglotu muitas procedūras, jānorāda muitas iestādes, kurās ir apmācīts personāls, kas būtu atbildīgs par nepieciešamo formalitāšu veikšanu un attiecīgajām pārbaudēm, kad īpatņi tiek ievesti Kopienā, noteiktu tiem muitas apstiprinātu režīmu vai izmantošanu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92, ar kuru izveidots Kopienas Muitas kodekss ( 5 ) nozīmē, vai kad tie tiek eksportēti vai reeksportēti no Kopienas; tā kā jābūt arī garantijām, ka dzīvie īpatņi tiek pienācīgi izmitināti un aprūpēti; (13) tā kā šīs regulas īstenošana prasa arī, lai dalībvalstis norādītu vadošās un zinātniskās iestādes; (14) tā kā sabiedrības informēšana un iepazīstināšana ar šīs regulas noteikumiem, jo īpaši robežpārejas punktos, varētu veicināt šo noteikumu ievērošanu; (15) tā kā, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu ieviešanu, dalībvalstīm būtu cieši jāuzrauga tās noteikumu ievērošana un šajā nolūkā cieši jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju; tā kā ir nepieciešama informācijas apmaiņa saistībā ar šīs regulas ieviešanu; (16) tā kā savvaļas dzīvnieku un augu sugu tirdzniecības apjoma uzraudzība ir ārkārtīgi svarīga, lai novērtētu tirdzniecības ietekmi uz sugu saglabāšanas statusu; tā kā būtu jāizstrādā detalizēti vienotas formas gada pārskati; (17) tā kā, lai garantētu atbilstību šai regulai, ir svarīgi, lai dalībvalstis uzliktu sankcijas par pārkāpumiem piemērotā un pārkāpuma raksturam un smagumam atbilstīgā veidā; (18) tā kā ir ļoti svarīgi noteikt Kopienas procedūru, kas ļautu pieņemt ieviešanas noteikumus un šīs regulas pielikumu labojumus piemērotā laika periodā; tā kā jāizveido komiteja, kas ļautu dalībvalstīm un Komisijai cieši un efektīvi sadarboties šajā jomā; (19) tā kā šīs regulas īstenošanai vērā ņemamo bioloģisko un ekoloģisko aspektu lielais skaits pieprasa īpašas zinātnieku darba grupas izveidi, kuras atzinumus Komisija iesniegs Komitejai un dalībvalstu uzraudzības iestādēm, lai palīdzētu tām lēmumu pieņemšanā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Mērķis

Šīs regulas mērķis ir aizsargāt savvaļas dzīvnieku un augu sugas un garantēt to saglabāšanu, regulējot tirdzniecību ar tām saskaņā ar šādiem pantiem.

Šo regulu piemēro atbilstīgi 2. pantā definētajiem konvencijas mērķiem, principiem un noteikumiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

a) “Komiteja” ir saskaņā ar 18. pantu izveidotā Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības komiteja;

b) “Konvencija” ir Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites);

c) “izcelsmes valsts” ir valsts, kurā īpatnis ir sagūstīts savvaļā, audzēts nebrīvē vai iegūts mākslīgas vairošanās ceļā;

d) “paziņojums par importu” ir importētāja vai tā aģenta vai pārstāvja īpatņa ievešanas brīdī iesniegts paziņojums, ievedot Kopienā C vai D pielikumā minēto sugu īpatni, uz veidlapas, ko nosaka Komisija saskaņā ar kārtību, kas noteikta 18. pantā;

e) “ievešana no jūras” ir jebkāda tāda īpatņa ievešana Kopienā, kurš ir paņemts un nāk tieši no jūras vides, kas nav pakļauta nevienas valsts jurisdikcijai, ietverot gaisa telpu virs jūras un jūras dibenu, kā arī zemi zem jūras;

f) “izsniegšana” ir visu to procedūru pabeigšana, kas saistītas ar atļaujas vai sertifikāta sagatavošanu, apstiprināšanu un izsniegšanu iesniedzējam;

g) “uzraudzības iestāde” ir valsts administratīva iestāde, kas dalībvalsts gadījumā ir norādīta saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai trešās valsts gadījumā — saskaņā ar Konvencijas IX pantu;

h) “galamērķa dalībvalsts” ir galamērķa dalībvalsts, kas minēta īpatņa eksportam vai reeksportam lietotajā dokumentā; ja īpatnis tiek ievests no jūras, tā ir dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas īpatņa galamērķis;

i) “piedāvājums pārdošanai” ir piedāvājums pārdošanai un jebkāda darbība, kuru iespējams tā uztvert, ietverot reklamēšanu vai gadījumu, kad jāreklamē pārdošanai, un uzaicinājumu lietot;

j) “personīgie vai mājas piederumi” ir nedzīvi īpatņi, to daļas un atvasinājumi, kas ir kādas privātas personas īpašums un kas sastāda parasto iedzīvi vai ir paredzēts, ka sastādīs daļu no tās;

k) “galamērķis” ir vieta, kurā īpatņus paredzēts turēt ievešanas laikā Kopienā; dzīvu īpatņu gadījumā tā ir pirmā vieta, kur tos domāts turēt pēc sanitāro pārbaužu un kontroles karantīnas perioda vai cita ierobežojuma;

l) “populācija” ir bioloģiski vai ģeogrāfiski atšķirīgs indivīdu kopskaits;

m) “galvenokārt komerciāli mērķi” ir visi mērķi, kuru nekomerciālie aspekti nav skaidri izteiktā pārsvarā;

n) “reeksports no Kopienas” ir jebkura iepriekš ievesta īpatņa eksports no Kopienas;

o) “atkalievešana Kopienā” ir jebkura iepriekš eksportēta vai reeksportēta īpatņa ievešana Kopienā;

p) “pārdošana” ir jebkura pārdošanas forma. Šajā regulā noma, barters vai apmaiņa tiek uzskatīta par pārdošanu, līdzīgus izteikumus iztulko līdzīgi;

q) “zinātniskā iestāde” ir zinātniska iestāde, kas dalībvalsts gadījumā norādīta saskaņā ar 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai trešās valsts gadījumā — saskaņā ar Konvencijas IX pantu;

r) “zinātnieku darba grupa” ir saskaņā ar 17. pantu nodibināta konsultatīva institūcija;

s) “suga” ir suga, pasuga vai populācija;

t) “īpatnis” ir jebkurš dzīvs vai nedzīvs A līdz D pielikumā uzskaitīto sugu dzīvnieks vai augs, jebkāda tā daļa vai atvasinājums, ko satur vai nesatur citas lietas, kā arī jebkādas citas lietas, kuras pēc pievienotajiem dokumentiem, iepakojuma, uzraksta vai etiķetes vai jebkādiem citiem apstākļiem ir vai satur šo sugu dzīvnieku vai augu daļas vai atvasinājumus, ja vien šīs daļas vai atvasinājumi nav īpaši izslēgti no šīs regulas noteikumiem vai no noteikumiem, kas attiecas uz pielikumu, kurā attiecīgās sugas ir uzskaitītas ar attiecīgu norādi attiecīgajos pielikumos. Īpatni uzskata par A līdz D pielikumā uzskaitīto sugu īpatni, ja tas vai arī daļa vai atvasinājums no tā ir cēlies no dzīvnieka vai auga, kur vismaz viens no “vecākiem” pieder pie tur uzskaitītajām sugām. Ja šāda dzīvnieka vai auga “vecāki” ir no citā pielikumā uzskaitītām sugām vai arī no sugām, no kurām tikai viena ir uzskaitīta, tad piemēro ierobežojošākā pielikuma noteikumus. Tomēr hibrīdu augu īpatņu gadījumā, ja viens no “vecākiem” ir no A pielikumā minētas sugas, ierobežojošākā pielikuma noteikumus piemēro tikai tad, ja šī suga pielikumā ir attiecīgi atzīmēta;

u) “tirdzniecība” ir šīs regulas noteikumiem pakļautu īpatņu ievešana Kopienā, ietverot ievešanu no jūras, eksportu un reeksportu, kā arī lietošana, pārvietošana un īpašnieku maiņa Kopienā, tostarp vienā dalībvalstī;

v) “tranzīts” ir īpatņu, kas tiek nogādāti zināmam kravas saņēmējam, transportēšana starp diviem punktiem ārpus Kopienas caur Kopienas teritoriju, kuras laikā jebkādi pārtraukumi šai pārvietošanai rodas tikai no šādiem pārvadājumiem nepieciešamiem pasākumiem;

w) “apstrādāti īpatņi, kuri ir iegūti pirms vairāk nekā 50 gadiem” ir īpatņi, kas piedzīvojuši ievērojamas pārmaiņas salīdzinājumā ar to dabisko sākuma stāvokli, izmantojot tos dārglietām, rotājumiem, mākslas priekšmetiem, sadzīves priekšmetiem vai mūzikas instrumentiem vairāk nekā 50 gadus pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un kuri, bez iebildumiem no attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestādes, ir iegūti šādos apstākļos. Šādus īpatņus uzskata par apstrādātiem tikai tad, ja tie skaidri ietilpst vienā no iepriekšminētajām kategorijām un nav nepieciešama tālāka izgrebšana, apstrāde vai ražošana, lai sasniegtu šādu stāvokli;

x) “pārbaudes ievešanas, eksporta, reeksporta un tranzīta laikā” ir dokumentu pārbaudes attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem sertifikātiem, atļaujām un paziņojumiem, un, gadījumos, kad to paredz Kopienas noteikumi, vai citos gadījumos, kad tiek veikta nosūtītās preces izlases veida pārbaude — īpatņu pārbaude, kuru, ja nepieciešams, pavada paraugu ņemšana, lai analizētu vai izdarītu sīkākas pārbaudes.

3. pants

Darbības joma

1. A pielikumā iekļautas:

a) Konvencijas I papildinājumā uzskaitītās sugas, attiecībā uz kurām dalībvalstis nav pieteikušas atrunu;

b) visas sugas: i) kuras ir vai var būt pieprasītas lietošanai Kopienā vai arī starptautiskajai tirdzniecībai un kurām vai nu draud izzušana, vai tās ir tik retas, ka jebkāds tirdzniecības apjoms apdraudētu to izdzīvošanu, vai ii) kuras pieder pie tādas ģints, kuras sugu vairākums ir uzskaitīts A pielikumā saskaņā ar a) apakšpunktu un b) apakšpunkta i) punkta kritērijiem un kuru uzskaitījums pielikumā ir būtisks to efektīvai aizsardzībai, vai arī kuras ir tādas sugas, kuras pasugu vairākums ir tur uzskaitīts.

2. B pielikumā iekļautas:

a) Konvencijas II papildinājumā uzskaitītās sugas, izņemot A pielikumā uzskaitītās, attiecībā uz kurām dalībvalstis nav pieteikušas atrunu;

b) Konvencijas I papildinājumā uzskaitītās sugas, attiecībā uz kurām dalībvalstis ir pieteikušas atrunu;

c) visas citas Konvencijas I vai II papildinājumā neuzskaitītas sugas: i) kuras ir pakļautas starptautiskai tirdzniecībai, kas varētu būt nesavienojama ar: — to izdzīvošanu vai populāciju izdzīvošanu zināmās valstīs vai — kopējās populācijas saglabāšanu līmenī, kas atbilst sugas lomai ekosistēmās, kur tās mīt, vai ii) kuru uzskaitījums pielikumā to ārējās līdzības dēļ ar A vai B pielikumā uzskaitītajām sugām ir būtisks, lai nodrošinātu kontroles efektivitāti tirdzniecībai ar šo sugu īpatņiem;

d) sugas, par kurām ir noteikts, ka dzīvu to īpatņu ievešana Kopienas dabiskajā vidē būtu ekoloģisks drauds vietējām Kopienas savvaļas dzīvnieku un augu sugām.

3. C pielikumā iekļautas:

a) Konvencijas III papildinājumā uzskaitītās sugas, izņemot A un B pielikumā uzskaitītās, attiecībā uz kurām dalībvalstis nav pieteikušas atrunu;

b) Konvencijas II papildinājumā uzskaitītās sugas, attiecībā uz kurām dalībvalstis ir pieteikušas atrunu.

4. D pielikumā iekļautas:

a) A līdz C pielikumā neuzskaitītās sugas, kuras Kopienā ir importētas tādā daudzumā, lai varētu garantēt uzraudzību;

b) Konvencijas III papildinājumā uzskaitītās sugas, attiecībā uz kurām dalībvalstis ir pieteikušas atrunu.

5. Ja šajā regulā iekļauto sugu saglabāšanas statuss garantē to iekļaušanu vienā no Konvencijas papildinājumiem, dalībvalstis sekmē nepieciešamos grozījumus.

4. pants

Ievešana Kopienā

1. Uz A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu ievešanu Kopienā attiecas nepieciešamās pārbaudes un galamērķa dalībvalsts uzraudzības iestādes izdotas importa atļaujas uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā.

Importa atļauju var izdot tikai saskaņā ar 6. punktā noteiktajiem ierobežojumiem un tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a) pēc katra zinātnieku darba grupas atzinuma izskatīšanas, kompetentā zinātniskā iestāde dara zināmu, ka ievešana Kopienā: i) nenodarītu kaitējumu sugu saglabāšanās statusam vai teritorijai, kuru apdzīvo attiecīgās sugas populācija; ii) notiek: — nolūkā, kas minēts vienā no 8. panta 3. punkta e), f) un g) apakšpunktiem, vai — citos nolūkos, kuri nekaitē attiecīgo sugu izdzīvošanai;

i) pretendents ar dokumentiem pierāda, ka īpatņi ir iegūti saskaņā ar tiesību aktiem par attiecīgo sugu aizsardzību; Konvencijas papildinājumos uzskaitīto īpatņu importa gadījumā no trešām valstīm tā ir eksporta atļauja vai reeksporta sertifikāts, vai tā kopija, ko saskaņā ar Konvenciju izsniegusi eksporta vai reeksporta valsts kompetenta iestāde; ii) tomēr atļauju izsniegšanai A pielikumā minēto sugu importam saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu nav nepieciešami šādi pierādījumi ar dokumentiem, taču visu šo importa atļauju oriģināli tiek paturēti līdz eksporta atļaujas vai reeksporta sertifikāta uzrādīšanai; b)

c) kompetentā zinātniskā iestāde ir pārliecinājusies, ka paredzētā dzīvā īpatņa uzņemšanas vieta galamērķī ir atbilstīgi aprīkota tā saglabāšanai un pienācīgai aprūpei;

d) uzraudzības iestāde ir pārliecinājusies, ka īpatņi neizmantos galvenokārt komerciāliem nolūkiem;

e) pēc konsultācijām ar kompetento zinātnisko iestādi uzraudzības iestāde pārliecinās, vai nav citu ar sugas saglabāšanu saistītu faktoru, kas būtu pret importa atļaujas izsniegšanu, un

f) gadījumā, ja ievešana notikusi no jūras, uzraudzības iestāde pārliecinās, ka visi dzīvie īpatņi ir sagatavoti un tiek transportēti tā, lai samazinātu ievainojuma, veselības apdraudējuma vai cietsirdīgas apiešanās risku.

2. Uz B pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu ievešanu Kopienā attiecas nepieciešamās pārbaudes un galamērķa dalībvalsts uzraudzības iestādes izdotas importa atļaujas uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā.

Importa atļauju izdod tikai saskaņā ar 6. punktā noteiktajiem ierobežojumiem un ja:

a) pēc pieejamo datu un katra zinātnieku darba grupas atzinuma izskatīšanas kompetentā zinātniskā iestāde dara zināmu, ka ievešana Kopienā nenodarītu kaitējumu sugu saglabāšanās statusam vai teritorijai, kuru apdzīvo attiecīgās sugas populācija, ņemot vērā pašreizējo vai gaidāmo tirdzniecības apjomu. Šis atzinums ir derīgs turpmākam importam, kamēr iepriekšminētie aspekti nav ievērojami mainījušies;

b) pretendents ar dokumentiem pierāda, ka paredzētā dzīvā īpatņa uzņemšanas vieta galamērķī ir atbilstīgi aprīkota tā saglabāšanai un pienācīgai aprūpei;

c) ir ievēroti 1. punkta b) apakšpunkta (i) punktā, e) un f) apakšpunktā minētie nosacījumi.

3. Uz C pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu ievešanu Kopienā attiecas nepieciešamās pārbaudes un galamērķa dalībvalsts uzraudzības iestādes izdotas importa atļaujas iepriekšēja uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā:

a) eksporta gadījumā no valsts, kas minēta saistībā ar C pielikumā minētajām sugām, pretendents ar šīs valsts kompetentas iestādes šai nolūkā saskaņā ar Konvenciju izdotu eksporta atļauju pierāda, ka īpatņi ir iegūti saskaņā ar valstu tiesību aktiem par attiecīgo sugu saglabāšanu, vai

b) eksporta gadījumā no valsts, kura nav minēta saistībā ar C pielikumā minētajām sugām vai reeksporta gadījumā no jebkuras valsts, pretendents uzrāda eksporta atļauju, reeksporta sertifikātu vai izcelšanās sertifikātu, ko saskaņā ar Konvenciju šai nolūkā izsniegusi kompetenta eksporta vai reeksporta valsts iestāde.

4. Uz D pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu ievešanu Kopienā attiecas nepieciešamās pārbaudes un iepriekšēja importa atļaujas uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā.

5. Šā panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā, 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos nosacījumus importa atļaujas izsniegšanai nepiemēro attiecībā uz īpatņiem, par kuriem pretendents ar dokumentiem pierāda:

a) ka tie ir iepriekš likumīgi ievesti Kopienā vai tur iegādāti un ka tie mainītā vai nemainītā veidā tiek atkal ievesti Kopienā vai

b) ka tie ir apstrādāti īpatņi, kuri iegūti pirms vairāk nekā 50 gadiem.

6. Konsultējoties ar attiecīgajām izcelsmes valstīm saskaņā ar procedūru, kas noteikta 18. pantā, un ņemot vērā ikvienu zinātnieku darba grupas atzinumu, Komisija var noteikt vispārīgus ierobežojumus ievešanai Kopienā attiecībā uz dažām izcelsmes valstīm:

a) pamatojoties uz 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā un e) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, attiecībā uz A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem;

b) pamatojoties uz 1. punkta e) apakšpunktā un 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, attiecībā uz B pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem un

c) B pielikumā uzskaitīto sugu dzīvu īpatņu ievešanai, kam ir augsts mirstības līmenis transportēšanas laikā vai par ko ir noskaidrots, ka tie parasti nebrīvē nenodzīvo to potenciālajam mūža ilgumam proporcionāli atbilstīgu laiku, vai

d) to sugu dzīvu īpatņu ievešanai, par kurām ir noskaidrots, ka to ievešana Kopienas dabiskajā vidē būtu ekoloģisks drauds vietējām Kopienas savvaļas dzīvnieku un augu sugām.

Komisija reizi ceturksnī publicē šo ierobežojumu sarakstu, ja tāds ir, Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

7. Īpašos gadījumos, kad pēc ievešanas Kopienā vēl notiek īpatņu pārkraušana, transportēšana pa gaisu vai dzelzceļu, saskaņā ar kārtību, kas noteikta 18. pantā, tiek pieļautas izņēmumi attiecībā uz 1. līdz 4. punktā minēto pārbaužu veikšanu un importa dokumentu uzrādīšanu robežas muitas iestādē ievešanas punktā, lai atļautu šīs pārbaudes un uzrādīšanu veikt citā muitas iestādē, kas norādīta saskaņā ar 12. panta 1. punktu.

5. pants

Eksports vai reeksports no Kopienas

1. Uz A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu eksportu vai reeksportu no Kopienas attiecas nepieciešamās pārbaudes un tās dalībvalsts, kurā īpatņi atrodas, uzraudzības iestādes izdotas eksporta atļaujas vai reeksporta sertifikāta uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā.

2. Eksporta atļauju A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem var izdot tikai tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a) kompetentā zinātniskā iestāde ir rakstiski darījusi zināmu, ka īpatņu sagūstīšana vai savākšana savvaļā nenodara kaitējumu sugu saglabāšanās statusam vai teritorijai, kuru apdzīvo attiecīgās sugas populācija;

b) pretendents ar dokumentiem pierāda, ka īpatņi ir iegūti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem par attiecīgo sugu aizsardzību; ja iesniegums ir iesniegts dalībvalstij, kas nav izcelšanās dalībvalsts, šādu dokumentāru pierādījumu sniedz ar sertifikātu, kurš norāda, ka īpatnis no savvaļas ir iegūts saskaņā ar tās teritorijā spēkā esošo likumdošanu;

c) uzraudzības iestāde ir pārliecinājusies: i) ka visi dzīvie īpatņi ir sagatavoti un tiek transportēti tā, lai samazinātu ievainojuma, veselības apdraudējuma vai cietsirdīgas apiešanās risku un — ka Konvencijas I papildinājumā minēto sugu īpatņi netiks izmantoti galvenokārt komerciāliem nolūkiem, vai — šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sugu īpatņu eksporta gadījumā uz Konvencijas dalībvalsti ir izsniegta importa atļauja, ii) un

d) pēc konsultācijām ar kompetento zinātnisko iestādi, dalībvalsts uzraudzības iestāde ir pārliecinājusies, ka nav citu ar sugas saglabāšanu saistītu faktoru, kas būtu pret eksporta atļaujas izsniegšanu.

3. Reeksporta sertifikātus var izsniegt tikai tad, ja ir ievēroti 2. punkta c) un d) apakšpunktos minētie nosacījumi un ja pretendents ar dokumentiem pierāda, ka:

a) īpatņi ir ievesti Kopienā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem;

b) ja īpatņi ir ievesti Kopienā pirms šīs regulas stāšanās spēkā, tie ir ievesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3626/82 noteikumiem vai

c) ja īpatņi ir ievesti Kopienā pirms 1984. gada, tie ir nokļuvuši starptautiskajā tirdzniecībā saskaņā ar Konvencijas noteikumiem, vai

d) īpatņi dalībvalsts teritorijā ir ievesti likumīgi pirms a) un b) apakšpunktā minēto regulu noteikumu stāšanās spēkā, vai pirms tiem tika piemēroti Konvencijas noteikumi, vai arī pirms tie kļuva piemērojami šajā dalībvalstī.

4. Uz B un C pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu eksportu vai reeksportu no Kopienas attiecas nepieciešamās pārbaudes un tās dalībvalsts, kurā īpatņi atrodas, uzraudzības iestādes izdotas eksporta atļaujas vai reeksporta sertifikāta uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā.

Eksporta atļaujas izsniedz tikai tad, ja ir izpildīti 2. punkta a), b) apakšpunktā, c) apakšpunkta i) punktā un d) apakšpunktā minētie nosacījumi.

Reeksporta sertifikātus izsniedz tikai tad, ja ir izpildīti 2. punkta c) apakšpunkta i) punktā un d) apakšpunktā, un 3. punkta no a) līdz d) apakšpunktam minētie nosacījumi.

5. Ja iesniegums reeksporta sertifikāta saņemšanai attiecas uz īpatņiem, kuri Kopienā ievesti saskaņā ar citas dalībvalsts izsniegtu importa atļauju, uzraudzības iestāde vispirms konsultējas ar to uzraudzības iestādi, kura atļauju izdevusi. Konsultācijas kārtību un gadījumus, kuros konsultācija ir nepieciešama, pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 18. pantā.

6. Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā un c) apakšpunkta ii) punktā minētos nosacījumus eksporta atļauju un reeksporta sertifikātu izsniegšanā nepiemēro:

i) apstrādātiem īpatņiem, kuri ir iegūti pirms vairāk nekā 50 gadiem, vai

ii) nedzīviem īpatņiem, to daļām un atvasinājumiem, par kuriem pretendents ar dokumentiem pierāda, ka tie ir iegūti likumīgi, pirms tiem tika piemēroti šīs regulas, Regulas (EEK) Nr. 3626/82 vai Konvencijas noteikumi.

a) Kompetenta zinātniskā iestāde katrā dalībvalstī uzrauga šīs valsts eksporta atļauju izdošanu attiecībā uz B pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu un faktisko šo īpatņu eksportu. Ja šī zinātniskā iestāde nosaka, ka īpatņu eksports kādai no šīm sugām būtu jāierobežo, lai saglabātu šo sugu tās kopumā tādā līmenī, kurš atbilst sugas lomai ekosistēmā, kurā tā mīt, un krietni virs tāda līmeņa, pie kura šī suga varētu tikt iekļauta A pielikumā saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai b) apakšpunkta i) punktu, zinātniskā iestāde rakstiski norāda kompetentajai uzraudzības iestādei piemērotus veicamos pasākumus, lai ierobežotu šīs sugas eksporta atļauju izsniegšanu;

b) ja uzraudzības iestādei ir norādīti a) apakšpunktā minētie pasākumi, tā par to informē Komisiju un nosūta tai savus komentārus; Komisija, ja nepieciešams, iesaka ierobežojumus attiecīgās sugas eksportam saskaņā ar procedūru, kas noteikta 18. pantā.

6. pants

Šīs regulas 4., 5. un 10. pantā minēto pieteikumu par atļauju un sertifikātu saņemšanu noraidīšana

1. Ja dalībvalsts noraida pieteikumu par atļaujas vai sertifikāta saņemšanu gadījumā, kas ir nozīmīgs saistībā ar šīs regulas mērķiem, tā par noraidījumu un tā iemesliem nekavējoties informē Komisiju.

2. Informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. punktu, Komisija paziņo citām dalībvalstīm, lai nodrošinātu šīs regulas vienotu piemērošanu.

3. Ja pieteikums ir par atļauju vai sertifikātu attiecībā uz īpatņiem, par kuriem šāds pieteikums jau iepriekš noraidīts, iesniedzējam jāinformē kompetentā iestāde, no kuras saņemts iepriekšējais noraidījums.

a) Dalībvalstis atzīst citu dalībvalstu kompetento iestāžu veiktos noraidījumus, ja tie balstās uz šīs regulas noteikumiem;

b) tomēr iepriekšminēto nepiemēro, ja apstākļi ir ievērojami mainījušies vai ja ir kļuvuši zināmi jauni pieteikumu atbalstoši pierādījumi. Šādos gadījumos, ja uzraudzības iestāde izsniedz atļauju vai sertifikātu, tā par to paziņo Komisijai, norādot izsniegšanas iemeslus.

7. pants

Atkāpes

1. Nebrīvē dzimuši un auguši vai mākslīgas vairošanās ceļā iegūti īpatņi

a) Izņemot gadījumus, kad piemērojams 8. pants, pret A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem, kuri ir dzimuši un auguši nebrīvē, izturas atbilstīgi noteikumiem, kas piemērojami B pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem;

b) attiecībā uz mākslīgi pavairotiem augiem, 4. un 5. panta noteikumus var neievērot atbilstīgi īpašiem Komisijas pieņemtiem nosacījumiem, kas attiecas uz: i) fitosanitāro sertifikātu lietošanu; ii) tirdzniecību, ko veic reģistrēti komerctirgotāji un šā panta 4. punktā minētās zinātniskās iestādes, un iii) tirdzniecību ar hibrīdiem;

c) kritērijus, pēc kuriem nosaka, vai īpatnis ir dzimis un audzis nebrīvē vai arī ir iegūts mākslīgas vairošanās ceļā un vai tas noticis komerciālos nolūkos, kā arī ievērojot īpašos nosacījumus, kas minēti b) apakšpunktā, nosaka Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta 18. pantā.

2. Tranzīts

a) Atkāpjoties no 4. panta, ja īpatnis atrodas tranzītā caur Kopienu, pārbaudes nenotiek, un noteikto atļauju, sertifikātu un paziņojumu uzrādīšana robežas muitas iestādē ievešanas punktā netiek pieprasīta;

b) pielikumos saskaņā ar 3. panta 1. punktu un 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu uzskaitīto sugu gadījumā, a) apakšpunktā minēto atkāpi piemēro tikai tad, ja kompetentas eksportējošās vai reeksportējošās trešās valsts iestādes ir izsniegušas derīgu Konvencijā noteikto eksporta vai reeksporta dokumentu, kas attiecas uz īpatņiem, kam tas pievienots un kurā norādīts to galamērķis;

c) ja b) apakšpunktā minētais dokuments pirms eksporta vai reeksporta nav izsniegts, īpatnis jāaiztur un, ja nepieciešams, jākonfiscē, ja vien dokuments netiek iesniegts ar atpakaļejošu datumu atbilstīgi Komisijas pieņemtajiem nosacījumiem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 18. pantā.

3. Personīgie vai mājas piederumi

Atkāpjoties no 4. un 5. panta, to noteikumus nepiemēro nedzīviem A līdz D pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem, to daļām un atvasinājumiem, kas Kopienā tiek ievesti kā personīgie vai kā mājas piederumi vai arī tiek eksportēti vai reeksportēti no tās atbilstīgi noteikumiem, ko Komisija precizē saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

4. Zinātniskās iestādes

Šīs regulas 4., 5., 8. un 9. pantā minētie dokumenti netiek pieprasīti attiecībā uz nekomerciāliem aizdevumiem, dāvinājumiem un maiņām starp to atrašanās valstu uzraudzības iestāžu reģistrētiem zinātniekiem un zinātniskām iestādēm, herbāriju eksponātiem, kā arī citiem saglabātiem, izžāvētiem vai izbāztiem muzeju eksponātiem un dzīvu augu materiālu, uz kā atrodas uzlīme, kuras paraugs noteikts saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru, vai arī līdzīga uzlīme, kuru izsniegusi vai apstiprinājusi trešās valsts uzraudzības iestāde.

8. pants

Noteikumi attiecībā uz komercdarbību kontroli

1. Šīs regulas A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņus aizliegts pirkt, piedāvāt pirkšanai, iegādāties komerciāliem nolūkiem, izstādīt publikai komerciālos nolūkos, lietot komerciāliem mērķiem un pārdošanai, uzglabāt pārdošanai, piedāvāt pārdošanai vai transportēt pārdošanai.

2. Dalībvalstis var aizliegt dzīvu dzīvnieku, jo īpaši A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu, atrašanos īpašumā.

3. Tās dalībvalsts, kurā īpatņi atrodas, uzraudzības iestāde var piešķirt atbrīvojumu no 1. punktā minētajiem aizliegumiem saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem par savvaļas augu un dzīvnieku saglabāšanu, šajā nolūkā izsniedzot sertifikātu un izskatot katru atsevišķu gadījumu, ja īpatņi:

a) ir iegūti vai ievesti Kopienā pirms tam, kad noteikumi attiecībā uz Konvencijas I papildinājumā, Regulas (EEK) Nr. 3626/82 C.1 pielikumā vai A pielikumā uzskaitītajām sugām kļuva piemērojami to īpatņiem, vai

b) ir apstrādāti īpatņi, kuri ir iegūti pirms vairāk nekā 50 gadiem, vai

c) ir ievesti Kopienā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un paredzēti lietošanai tādiem mērķiem, kuri nekaitē attiecīgās sugas izdzīvošanai, vai

d) ir nebrīvē dzimuši un auguši dzīvnieku sugu īpatņi vai mākslīgi pavairotu augu sugu īpatņi, vai arī šādu īpatņu daļas vai atvasinājumi, vai

e) ir vajadzīgi izņēmuma gadījumos zinātnes attīstībai vai būtiskiem biomedicīniskiem mērķiem atbilstīgi Padomes 1986. gada 24. novembra Direktīvas 86/609/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz eksperimentāliem un citiem zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību ( 6 ), ja ir pierādīts, ka attiecīgā suga ir vienīgā piemērotā šādam mērķim, un ja nav šīs sugas nebrīvē dzimušu un augušu īpatņu, vai

f) ir paredzēti audzēšanas vai pavairošanas nolūkiem, no kā attiecīgajai sugai rodas ieguvums attiecībā uz tās saglabāšanu, vai

g) ir paredzēti pētniecībai vai izglītošanai, kuras mērķis ir sugu pasargāt vai saglabāt, vai

h) nākuši no dalībvalsts un ir iegūti savvaļā saskaņā ar šajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem.

4. Vispārīgas atkāpes no 1. punktā minētajiem aizliegumiem, pamatojoties uz 3. punktā minētajiem nosacījumiem, kā arī vispārīgas atkāpes attiecībā uz A pielikumā uzskaitītajām sugām saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu var noteikt Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta 18. pantā. Jebkurām šādām atkāpēm jābūt saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem par savvaļas dzīvnieku un augu saglabāšanu.

5. Šā panta 1. punktā minētos aizliegumus piemēro arī attiecībā uz B pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem, izņemot gadījumus, kad attiecīgās dalībvalsts kompetentai iestādei var pierādīt, ka šie īpatņi ir iegūti un, ja tie nav cēlušies Kopienā, ir ievesti tajā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem par savvaļas dzīvnieku un augu saglabāšanu.

6. Dalībvalstu kompetentās iestādes var pēc saviem ieskatiem pārdot jebkuru B līdz D pielikumā uzskaitīto sugu īpatni, ko tās konfiscējušas saskaņā ar šo regulu, ar noteikumu, ka tas tādējādi tieši neatgriežas pie personas, no kuras tas ticis konfiscēts vai kura piedalījusies pārkāpumā. Šādus īpatņus tad var izmantot visiem nolūkiem, it kā tie būtu likumīgi iegūti.

9. pants

Dzīvu īpatņu pārvietošana

1. Šīs regulas A pielikumā uzskaitīto sugu dzīva īpatņa jebkādai pārvietošanai Kopienā no importa atļaujā vai citā atbilstīgi šai regulai izsniegtā sertifikātā norādītās vietas vajadzīga iepriekšēja tās dalībvalsts uzraudzības iestādes atļauja, kurā īpatnis atrodas. Citos pārvietošanas gadījumos, personai, kas atbild par pārvietošanu, ja nepieciešams, jāspēj sniegt pierādījumu par īpatņa likumīgo izcelsmi.

2. Šādu atļauju:

a) piešķir tikai tad, ja šīs dalībvalsts kompetentā zinātniskā iestāde vai, ja notiek pārvietošana uz citu dalībvalsti, tās kompetentā zinātniskā iestāde ir pārliecinājusies, ka paredzētā dzīvā īpatņa uzņemšanas vieta galamērķī ir atbilstīgi aprīkota tā saglabāšanai un pienācīgai aprūpei;

b) tiek apstiprināta ar sertifikāta izsniegšanu un

c) ja nepieciešams, tiek nekavējoties darīta zināma tās dalībvalsts uzraudzības iestādei, kurā īpatnis atradīsies.

3. Tomēr šādu atļauju nepieprasa, ja dzīvnieku pārvieto steidzamas veterinārās aprūpes nolūkā un to tieši nogādā atpakaļ tam atļautajā vietā.

4. Ja dzīvu B pielikumā uzskaitīto sugu īpatni pārvieto Kopienas robežās, īpatņa īpašnieks var to atstāt tikai pēc tam, kad ir pārliecinājies, ka paredzamais saņēmējs ir atbilstīgi informēts par mājvietu, aprīkojumu un praksi, kas nepieciešama, lai nodrošinātu īpatņa pienācīgu aprūpi.

5. Ja kādi dzīvi īpatņi tiek Kopienā ievesti, izvesti no tās vai pārvadāti pa to vai arī atrodas tajā jebkurā tranzīta vai pārvadājuma posmā, tos sagatavo, pārvieto un par tiem rūpējas tā, lai samazinātu ievainojuma, veselības bojājuma vai nežēlīgas apiešanās risku un, attiecībā uz dzīvniekiem, lai būtu atbilstība Kopienas tiesību aktiem par dzīvnieku aizsardzību transportēšanas laikā.

6. Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru, Komisija var noteikt ierobežojumus attiecībā uz to sugu dzīvu īpatņu atrašanos īpašumā vai pārvietošanu, kurām noteikti ierobežojumi ievešanai Kopienā saskaņā ar 4. panta 6. punktu.

10. pants

Izsniedzamie sertifikāti

Saņemot no attiecīgās personas pieteikumu kopā ar visiem nepieciešamajiem atbalstošajiem dokumentiem un pieņemot, ka ir izpildīti visi nosacījumi to izsniegšanai, dalībvalsts uzraudzības iestāde var izsniegt sertifikātu 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 3. un 4. punktā, 8. panta 3. punktā un 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajiem mērķiem.

11. pants

Atļauju un sertifikātu derīgums un īpašie nosacījumi

1. Neskarot stingrākus pasākumus, ko dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt, saskaņā ar šo regulu dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegtās atļaujas un sertifikāti ir derīgi visā Kopienā.

a) Tomēr jebkura šāda atļauja vai sertifikāts, kā arī jebkura uz to pamata izsniegta atļauja vai sertifikāts tiek uzskatīts par nederīgu, ja kompetenta iestāde vai Komisija pēc konsultēšanās ar kompetento iestādi, kas izsniegusi atļauju vai sertifikātu, nosaka, ka tas ticis izsniegts, pamatojoties uz nepareizu pieņēmumu, ka izsniegšanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti;

b) īpatņus, kas atrodas dalībvalsts teritorijā un uz kuriem attiecas šādi dokumenti, dalībvalstu kompetentās iestādes aiztur un var konfiscēt.

3. Jebkura saskaņā ar šo regulu izsniegta atļauja vai sertifikāts var izvirzīt nosacījumus un prasības, ko uzliek izsniedzējiestāde, lai nodrošinātu atbilstību tā noteikumiem. Ja nepieciešams šādus nosacījumus un prasības iekļaut atļauju vai sertifikātu noformējumā, dalībvalstis par to informē Komisiju.

4. Jebkura importa atļauja, kas izdota, pamatojoties uz atbilstīgu eksporta atļaujas vai reeksporta sertifikāta kopiju, ir derīga īpatņu ievešanai Kopienā tikai tad, ja to pavada derīgas eksporta atļaujas vai reeksporta sertifikāta oriģināls.

5. Komisija nosaka termiņus atļauju un sertifikātu izsniegšanai saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

12. pants

Ievešanas un eksporta vietas

1. Lai noteiktu muitas apstiprinātu režīmu attiecībā uz šajā regulā iekļauto sugu īpatņiem vai to lietošanu Regulas (EEK) Nr. 2913/92 nozīmē, dalībvalstis nozīmē muitas iestādes pārbaužu un formalitāšu veikšanai, ievedot Kopienā un eksportējot no tās, un norāda, kuras iestādes ir īpaši paredzētas darbībām ar dzīviem īpatņiem.

2. Visas saskaņā ar 1. punktu nozīmētās rādītās iestādes apgādā ar pietiekamu un piemēroti apmācītu personālu. Dalībvalstis nodrošina izmitināšanu saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem par dzīvnieku transportēšanu un to izmitināšanu un, nepieciešamības gadījumā, veic atbilstīgus pasākumus attiecībā uz dzīviem augiem.

3. Par visām saskaņā ar 1. punktu norādītajām iestādēm paziņo Komisijai, kas publicē to sarakstu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

4. Izņēmuma gadījumos un atbilstīgi kritērijiem, kas definēti saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru, uzraudzības iestāde var atļaut ievešanu Kopienā, eksportu vai reeksportu no tās nevis caur saskaņā ar 1. punktu nozīmēto muitas iestādi, bet caur citu muitas iestādi.

5. Dalībvalstis nodrošina, ka robežas šķērsošanas punktos sabiedrība ir informēta par šīs regulas īstenošanas noteikumiem.

13. pants

Uzraudzības un zinātniskās iestādes un citas kompetentas iestādes

a) Katra dalībvalsts norāda uzraudzības iestādi, kura pamatā ir atbildīga par šīs regulas īstenošanu un par sazināšanos ar Komisiju,

b) katra dalībvalsts arī norāda papildu uzraudzības iestādes un citas kompetentas iestādes, kas palīdz īstenošanā, un šajā gadījumā galvenā uzraudzības iestāde ir atbildīga par to, lai papildu iestādēm būtu nodrošināta visa informācija, kas nepieciešama, lai pareizi piemērotu šo regulu.

2. Katra dalībvalsts norāda vienu vai vairākas atbilstīgi kvalificētas zinātniskās iestādes, kuru pienākumi atšķiras no jebkuras norādītās uzraudzības iestādes pienākumiem.

a) Ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms šīs regulas piemērošanas brīža, dalībvalstis paziņo norādīto uzraudzības iestāžu, citu atļauju un sertifikātu izsniegšanai kompetentu iestāžu un zinātnisko iestāžu nosaukumus un adreses Komisijai, kura viena mēneša laikā publicē šo informāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī;

b) katra 1. punkta a) apakšpunktā minētā uzraudzības iestāde, ja to pieprasa Komisija, divu mēnešu laikā paziņo to cilvēku vārdus, kuri ir pilnvaroti parakstīt atļaujas vai sertifikātus, un to parakstu paraugus, kā arī zīmogu, spiedogu un citu ierīču paraugus, ar kurām atļaujas vai sertifikātus padara autentiskus;

c) dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādām izmaiņām jau sniegtajā informācijā ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc šo izmaiņu īstenošanas.

14. pants

Atbilstības uzraudzīšana un pārkāpumu izmeklēšana

a) Dalībvalstu kompetentās iestādes uzrauga atbilstību šīs regulas noteikumiem;

b) ja kompetentajām iestādēm jebkad ir pamats uzskatīt, ka šie noteikumi tiek pārkāpti, tās veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību vai celtu prasību;

c) dalībvalstis informē Komisiju un — attiecībā uz Konvencijas papildinājumos uzskaitītajām sugām — Konvencijas sekretariātu par kompetento iestāžu veiktajiem pasākumiem attiecībā uz nozīmīgiem šīs regulas pārkāpumiem, ietverot aizturēšanas un konfiskācijas.

2. Komisija pievērš dalībvalstu kompetento iestāžu uzmanību lietām, kuru izmeklēšanu tā uzskata par nepieciešamu saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis informē Komisiju un, Konvencijas papildinājumos uzskaitīto sugu gadījumā, Konvencijas sekretariātu par ikvienas veiktās izmeklēšanas rezultātiem.

a) Tiek nodibināta izpildgrupa, kas sastāv no katras dalībvalsts to iestāžu pārstāvjiem, kas ir atbildīgi par šīs regulas noteikumu izpildi. Grupas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis;

b) izpildgrupa izskata jebkādus tehniskus jautājumus attiecībā uz šīs regulas ieviešanu, kurus tai izvirza priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc grupas vai komitejas dalībnieka lūguma;

c) Komisija izpildgrupas izteiktos atzinumus nodod komitejai.

15. pants

Informācijas paziņošana

1. Dalībvalstis un Komisija apmainās ar regulas īstenošanai nepieciešamo informāciju.

Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai sabiedrībai darītu zināmus noteikumus, kas attiecas uz Konvencijas un šīs regulas īstenošanu, kā arī informētu to par turpmākiem īstenošanas pasākumiem.

2. Komisija un Konvencijas sekretariāts apmainās ar informāciju, lai nodrošinātu Konvencijas efektīvu īstenošanu visā teritorijā, kur piemēro šo regulu.

3. Komisija nekavējoties paziņo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestādēm par visiem zinātnieku darba grupas ieteikumiem.

a) Dalībvalstu uzraudzības iestādes katru gadu līdz 15. jūnijam paziņo Komisijai visu to informāciju par pagājušo gadu, kas nepieciešama Konvencijas VIII pantā 7. punktā a) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanai, kā arī līdzvērtīgu informāciju par starptautisko tirdzniecību ar A, B, un C pielikumā uzskaitīto sugu īpatņiem un par D pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu ievešanu Kopienā. Paziņojamo informāciju un tās pasniegšanas formu nosaka Komisija saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru;

b) pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto informāciju, Komisija katru gadu līdz 31. oktobrim publicē statistikas ziņojumu par to īpatņu ievešanu Kopienā, eksportu un reeksportu no tās, uz kuriem attiecas šī regula, kā arī iesniedz Konvencijas sekretariātam informāciju par sugām, uz kurām attiecas Konvencija;

c) neskarot 20. pantu, dalībvalstu uzraudzības iestādes katru gadu līdz 15. jūnijam un pirmo reizi 1999. gadā paziņo Komisijai visu to informāciju par pēdējiem diviem gadiem, kas nepieciešama Konvencijas VIII pantā 7. punktā b) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanai, kā arī līdzvērtīgu informāciju par tiem regulas noteikumiem, uz kuriem Konvencija neattiecas. Paziņojamo informāciju un tās pasniegšanas formu nosaka Komisija saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru;

d) pamatojoties uz c) apakšpunktā minēto informāciju, Komisija katru otro gadu līdz 31. oktobrim un pirmo reizi 1999. gadā sastāda ziņojumu par šīs regulas izpildi un stāšanos spēkā.

5. Lai sagatavotu pielikumu grozījumus, dalībvalstu kompetentās iestādes iesniedz Komisijai visu informāciju, kas attiecas uz tiem. Komisija konkretizē tai nepieciešamo informāciju saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

6. Saskaņā ar Padomes 1990. gada 7. jūnija Direktīvu 90/313/EEK par brīvu pieeju vides informācijai ( 7 ) Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu tās informācijas konfidencialitāti, kura saņemta, īstenojot šo regulu.

16. pants

Sankcijas

1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju uzlikšanu vismaz par šādiem šīs regulas pārkāpumiem:

a) īpatņu ievešana Kopienā un eksports vai reeksports no tās bez attiecīgas atļaujas vai sertifikāta, vai arī ar neīstu, viltotu vai nederīgu atļauju vai sertifikātu, vai arī ar atļauju vai sertifikātu, kurā izdarītas izmaiņas bez izsniedzējiestādes atļaujas;

b) saskaņā ar šo regulu izdotajā atļaujā vai sertifikātā precizēto prasību neievērošana;

c) viltotas deklarācijas sastādīšana vai tīša nepatiesas informācijas sniegšana, lai iegūtu atļauju vai sertifikātu;

d) neīstas, viltotas vai nederīgas atļaujas vai sertifikāta, vai arī ar atļaujas vai sertifikāta, kurā izdarītas izmaiņas bez izsniedzējiestādes atļaujas, izmantošana par pamatu Kopienas atļaujas vai sertifikāta iegūšanai vai citam oficiālam mērķim saistībā ar šo regulu;

e) nepaziņošana vai nepatiess paziņojums par importu;

f) tāda dzīvu īpatņu pārvešana, kas nav pienācīgi sagatavota, lai samazinātu ievainojuma, veselības bojājuma vai cietsirdīgas apiešanās risku;

g) A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņu lietošana mērķiem, kas nav saskaņā ar sniegto atļauju importa atļaujas izdošanas laikā vai pēc tam;

h) tirdzniecība ar mākslīgi pavairotiem augiem, kas ir pretrunā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem noteikumiem;

i) īpatņu ievešana vai izvešana no Kopienas vai arī to tranzīts caur Kopienas teritoriju bez attiecīgas atļaujas vai sertifikāta, kas izsniegts saskaņā ar šo regulu, un eksporta vai reeksporta gadījumā no trešās valsts, kura ir Konvencijas dalībvalsts, kas izsniegts saskaņā ar Konvenciju, vai arī bez pietiekoša pierādījuma par šādas atļaujas vai sertifikāta esamību;

j) īpatņu pirkšana, piedāvājums pirkt, iegādāšanās komerciāliem nolūkiem, lietošana, lai gūtu komerciālus ienākumus, pārdošana, uzglabāšana pārdošanai, piedāvāšana pārdošanai vai transportēšana pārdošanai, kas ir pretrunā ar 8. pantu;

k) atļaujas vai sertifikāta lietošana attiecībā uz citiem īpatņiem, nevis uz tiem, par kuriem tie ir izsniegti;

l) saskaņā ar šo regulu izsniegto atļauju vai sertifikātu viltošana vai izmaiņu izdarīšana tajos;

m) pieteikuma par Kopienas importa, eksporta vai reeksporta atļaujas vai sertifikāta noraidījuma neatklāšana, pretēji 6. panta 3. punktā noteiktajam.

2. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi atbilst pārkāpuma dabai un smagumam un iekļauj noteikumus attiecībā uz īpatņu aizturēšanu un, ja nepieciešams, to konfiskāciju.

3. Ja īpatnis tiek konfiscēts, to uztic konfiscējušās dalībvalsts kompetentai iestādei, kura:

a) pēc konsultācijām ar dalībvalsts zinātnisko iestādi īpatni nogādā vietā vai citādi atbrīvojas no tā apstākļos, ko tā uzskata par piemērotiem un savienojamiem ar Konvencijas un šīs regulas noteikumiem un mērķiem; un

b) pēc dzīva īpatņa ievešanas Kopienā, konsultējoties ar eksporta valsti, var nogādāt īpatni atpakaļ šajā valstī uz vainīgās personas rēķina.

4. Ja dzīvs kādas sugas īpatnis, kura ir uzskaitīta B vai C pielikumā, nonāk Kopienas ievešanas punktā bez attiecīgas derīgas atļaujas vai sertifikāta, īpatni jāaiztur un to var konfiscēt, vai, ja saņēmējs atsakās īpatni atzīt, par ievešanas punktu atbildīgās dalībvalsts kompetentās iestādes var, ja nepieciešams, atteikties pieņemt sūtījumu un pieprasīt, lai ekspeditors nogādā īpatni atpakaļ izbraukšanas vietā.

17. pants

Zinātnieku darba grupa

1. Ar šo tiek nodibināta zinātnieku darba grupa, kas sastāv no katras dalībvalsts zinātniskās iestādes vai iestāžu pārstāvjiem un ko vada Komisijas pārstāvis.

a) Zinātnieku darba grupa izskata jebkādus zinātniskus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 2. punkta a) apakšpunktu un 6. punktu, kurus vai nu pēc paša iniciatīvas, vai pēc grupas, vai komitejas dalībnieku lūguma ierosina priekšsēdētājs;

b) Komisija zinātnieku darba grupas atzinumus nodod Komitejai.

▼M9

18. pants

1. Komisijai palīdz komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK ( 8 ) 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. Saistībā ar Komitejas uzdevumiem, kas izklāstīti 19. pantā no 1. līdz 2. punktam, ja trīs mēnešu laikā pēc jautājumu paziņošanas Padomei, tā nav rīkojusies, ieteiktos pasākumus pieņem Komisija.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

▼B

19. pants

Saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru Komisija:

1) nosaka vienādus nosacījumus un kritērijus: i) 4. un 5. pantā, 7. panta 4. punktā un 10. pantā minēto dokumentu izsniegšanai, derīgumam un lietošanai; Komisija nosaka arī to noformējumu, ii) fitosanitāro sertifikātu lietošanai un iii) kārtības noteikšanai, kad nepieciešams īpatņus marķēt, lai atvieglotu identifikāciju un nodrošinātu noteikumu ievērošanu;

2) pieņem 4. panta 6. un 7. punktā, 5. panta 5. punktā un 7. punkta b) apakšpunktā, 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā, 2. punkta c) apakšpunktā un 3. punktā, 8. panta 4. punktā, 9. panta 6. punktā, 11. panta 5. punktā, 15. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā un 5. punktā, kā arī 21. panta 3. punktā minētos pasākumus;

3) groza A — D pielikumus, izņemot grozījumus A pielikumā, kas neizriet no Konvencijas dalībvalstu konferences lēmumiem;

4) ja nepieciešams, pieņem papildu pasākumus, lai izpildītu Konvencijas dalībvalstu konferences lēmumus, Konvencijas Pastāvīgās komitejas lēmumus vai rekomendācijas un Konvencijas sekretariāta rekomendācijas.

20. pants

Nobeiguma noteikumi

Katra dalībvalsts paziņo Komisijai un Konvencijas sekretariātam par noteikumiem, ko tās pieņem īpaši šīs regulas īstenošanai, un par visiem izmantotajiem juridiskajiem dokumentiem un veiktajiem pasākumiem tā īstenošanai un ieviešanai.

Komisija paziņo šo informāciju dalībvalstīm.

21. pants

1. Ar šo tiek atcelta Regula (EEK) Nr. 3626/82.

2. Līdz 19. panta 1. un 2. punktā minēto pasākumu pieņemšanai dalībvalstis var saglabāt spēkā vai turpināt piemērot pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3626/82 un Komisijas 1983. gada 28. novembra Regulu (EEK) Nr. 3418/83, ar kuru izklāsta noteikumus par vienādu tādu dokumentu izsniegšanu un lietošanu, kas vajadzīgi, lai Kopienā īstenotu Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām ( 9 ).

3. Divus mēnešus pirms šīs regulas īstenošanas Komisija saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru un, konsultējoties ar zinātnieku darba grupu:

a) pārbauda, ka nav attaisnojami ierobežojumi attiecībā uz to Regulas (EEK) Nr. 3626/82 C.1 pielikumā uzskaitīto sugu ievešanu Kopienā, kuras nav iekļautas šīs regulas A pielikumā;

b) pieņem regulu, ar kuru groza D pielikumu par to sugu uzskaitījumu, kas atbilst 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

22. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 1997. gada 1. jūnija.

Šīs regulas 12. un 13. pantu, 14. panta 3. punktu, 16., 17., 18. un 19. pantu, kā arī 21. panta 3. punktu piemēro no regulas spēkā stāšanās brīža.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M12









PIELIKUMS

Skaidrojošās norādes A, B, C un D pielikumam

1. Sugām, kas iekļautas A, B, C un D pielikumā, norāda: a) sugas nosaukumu; vai b) to, ka tās veido sugu kopumu, kas ietilpst augstākā taksonā vai tā daļā.

2. Saīsinājumu “spp.” lieto visu augstākā taksonā ietilpstošo sugu apzīmēšanai.

3. Pārējos taksonus, kas ir augstāki par sugu, piemin tikai informācijas vai klasifikācijas nolūkā.

4. Treknrakstā norādītās sugas A pielikumā minētas atbilstīgi to aizsargājamības pakāpei, kas paredzēta Padomes Direktīvā 79/409/EEK (Putnu direktīva) vai Padomes Direktīvā 92/43/EEK (Biotopu direktīva).

5. Augu taksoniem, kas ir zemāki par sugu, izmanto šādus saīsinājumus a) ar “ssp.” apzīmē pasugu; b) ar “var.” vai “vars.” apzīmē varietāti (varietātes); c) ar “fa” apzīmē paveidu.

6. Apzīmējums “(I)”, “(II)” vai “(III)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam ir norāde uz Konvencijas papildinājumiem, kuros attiecīgā suga iekļauta atbilstīgi 7. līdz 9. norādei. Ja šādu apzīmējumu nav, tas nozīmē, ka attiecīgā suga Konvencijas papildinājumos nav iekļauta.

7. Apzīmējums “(I)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam norāda, ka attiecīgā suga vai augstākais taksons ir iekļauts Konvencijas I papildinājumā.

8. Apzīmējums “(II)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam norāda, ka attiecīgā suga vai augstākais taksons ir iekļauts Konvencijas II papildinājumā.

9. Apzīmējums “(III)” blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam norāda, ka tas ir iekļauts Konvencijas III papildinājumā. Šajā gadījumā norāda arī valsti, saistībā ar kuru attiecīgā suga vai augstākais taksons ir iekļauts III papildinājumā.

10. Hibrīdus papildinājumos atsevišķi iekļauj tikai tad, ja šie hibrīdi veido atšķirīgas un noturīgas populācijas savvaļā. Uz hibrīddzīvniekiem, kam četrās iepriekšējās tiešo priekšteču paaudzēs viens vai vairāki īpatņi pieder pie A vai B pielikumā iekļautas sugas, šīs regulas noteikumus attiecina tāpat kā uz tīrsugas dzīvniekiem, pat ja attiecīgais hibrīds nav atsevišķi iekļauts minētajos pielikumos.

11. Ja suga ir iekļauta A, B vai C pielikumā, tajā pašā pielikumā iekļauj arī visas attiecīgo eksemplāru daļas vai no tām iegūtus produktus, ja vien par konkrēto sugu nav īpaši norādīts, ka iekļaujamas ir tikai noteiktas daļas un no tām iegūti produkti. Saskaņā ar Regulas 2. panta t) punktu apzīmējums “#”, kam pievienots cipars, blakus sugas vai augstāka taksona nosaukumam B vai C pielikumā apzīmē attiecīgo eksemplāru daļas vai no tām iegūtus produktus, uz kuriem attiecas šī regula. #1 Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot: a) sēklas, sporas un ziedputekšņus (arī putekšņlapas); b) cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilā iepakojumā; c) grieztos ziedus, kas iegūti no mākslīgi pavairotiem augiem; d) mākslīgi pavairotu Vanilla ģints augu augļus, to daļas un no tām iegūtus produktus. #2 Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot: a) sēklas un ziedputekšņus; b) gatavo produkciju, kas ir iepakota un derīga mazumtirdzniecībai; #3 Apzīmē veselas un sagrieztas saknes un sakņu daļas. #4 Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot: a) sēklas (atskaitot Meksikas izcelsmes Meksikas kaktusu sēklas) un ziedputekšņus; b) cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtus sējeņus vai audu kultūras, ko pārvadā sterilā iepakojumā; c) grieztos ziedus, kas iegūti no mākslīgi pavairotiem augiem; d) introducētu vai mākslīgi pavairotu augu augļus un to daļas vai no tām iegūtus produktus; e) no introducētiem vai mākslīgi pavairotiem Opuntia ģints Opuntia apakšģints augiem atdalītus stumbra posmus (ripas), to daļas un no tām iegūtus produktus. #5 Apzīmē apaļkokus, dēļus un finiera loksnes. #6 Apzīmē apaļkokus, dēļus, finiera loksnes un saplāksni. #7 Apzīmē apaļkokus, kokskaidas, koksnes pulveri un ekstraktus. #8 Apzīmē auga apakšzemes daļas (t. i., saknes, sakneņus) – veselas un sadalītā vai pulvera veidā. #9 Apzīmē visas daļas un no tām iegūtos produktus, izņemot tos, kuriem ir marķējums “Ražots no kontrolēti ievākta un pārstrādāta Hoodia spp. materiāla sadarbībā ar Cites pārvaldības iestādēm Botsvānā/Namībijā/Dienvidāfrikā atbilstīgi nolīgumam Nr. BW/NA/ZA xxxxxx”. #10 Apzīmē apaļkokus, dēļus un finiera loksnes, arī nepabeigtus koksnes izstrādājumus, kas lietoti stīgu mūzikas instrumentiem paredzēto lociņu izgatavošanai. #11 Apzīmē apaļkokus, dēļus, finiera loksnes, saplāksni, koksnes pulveri un ekstraktus.

12. Tā kā ne par vienu A pielikumā iekļautu augu sugu vai augstāko taksonu nav norādīts, ka uz to hibrīdiem attiecas šīs regulas 4. panta 1. punkta noteikumi, tas nozīmē, ka mākslīgi pavairotus hibrīdus, kuri iegūti no vienas vai vairāku šādu sugu vai taksonu augiem, drīkst tirgot, ja ir mākslīgo pavairošanu apliecinošs dokuments, un ka uz minēto hibrīdu sēklām un ziedputekšņiem (arī putekšņlapām), grieztajiem ziediem, cietā vai šķidrā barotnē in vitro iegūtiem sējeņiem vai audu kultūrām, ko pārvadā sterilā iepakojumā, šīs regulas noteikumi neattiecas.

13. Regulas noteikumi neattiecas uz urīnu, izkārnījumiem un ambru, ja šie atkritumprodukti ir iegūti, nekādi neiedarbojoties uz attiecīgajiem dzīvniekiem.

14. Attiecībā uz D pielikumā minētajām dzīvnieku sugām noteikumus piemēro tikai dzīviem īpatņiem un nesadalītiem vai praktiski nesadalītiem nedzīviem īpatņiem, ja vien tie nepieder taksoniem, par kuriem izdarītas turpmāk minētās norādes, šādi ietverot arī citas daļas un no tām iegūtos produktus. § 1 Neapstrādātas vai miecētas veselas vai praktiski veselas ādas. § 2 Spalvas vai ar spalvām klāta āda vai citas daļas.

15. Attiecībā uz D pielikumā minētajām augu sugām noteikumus piemēro tikai dzīviem eksemplāriem, ja vien tie nepieder taksoniem, par kuriem izdarītas turpmāk minētās norādes, šādi ietverot arī citas daļas un no tām iegūtos produktus. § 3 Kaltēti un svaigi augi, attiecīgā gadījumā arī lapas, saknes/sakneņi, stumbri, sēklas/sporas, miza un augļi. § 4 Apaļkoki, dēļi un finiera loksnes.







A pielikums B pielikums C pielikums Vispārpieņemtais nosaukums FAUNA CHORDATA (HORDAIŅI) MAMMALIA Zīdītāji ARTIODACTYLA Antilocapridae Antilokapras Antilocapra americana (I) (tikai Meksikas populācija; uz pārējām populācijām šīs regulas pielikumi neattiecas) Ziemeļamerikas antilokapra Bovidae Antilopes, govis, dukeri, gazeles, kazas, aitas u. c. Addax nasomaculatus (I) Sahāras zobenragantilope Ammotragus lervia (II) Krēpjaita Antilope cervicapra (III Nepāla) Indijas antilope garna Bison bison athabascae (II) Amerikas bizons Bos gaurus (I) (izņemot domesticēto paveidu Bos frontalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) Gaurs Bos mutus (I) (izņemot domesticēto paveidu Bos frontalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) Jaks Bos sauveli (I) Indoķīnas pelēkais vērsis Bubalus arnee (III Nepāla) (izņemot domesticēto paveidu Bubalus bubalis, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) Indijas bifelis Bubalus depressicornis (I) Pundurbifelis Bubalus mindorensis (I) Mindoras bifelis Bubalus quarlesi (I) Kalnu bifelis Budorcas taxicolor (II) Takins Capra falconeri (I) Vītņragu kaza Capricornis milneedwardsii (I) Ķīnas gorals Capricornis rubidus (I) Sarkanais gorals Capricornis sumatraensis (I) Gorals Capricornis thar (I) Himalaju gorals Cephalophus brookei (II) Brūka dukers Cephalophus dorsalis (II) Melnmuguras dukers Cephalophus jentinki (I) Džentinka dukers Cephalophus ogilbyi (II) Kalnu dukers Cephalophus silvicultor (II) Dzeltenmuguras dukers Cephalophus zebra (II) Zebrdukers Damaliscus pygargus pygargus (II) Bontboks Gazella cuvieri (I) Ziemeļāfrikas gazele Gazella dorcas (III Alžīrija/Tunisija) Gazele Gazella leptoceros (I) Smiltāju gazele Hippotragus niger variani (I) Melnā zobenradze Kobus leche (II) Ūdensāzis Naemorhedus baileyi (I) Gorals Naemorhedus caudatus (I) Gorals Naemorhedus goral (I) Gorals Naemorhedus griseus (I) Tumšais gorals Nanger dama (I) Gazele Oryx dammah (I) Zobenradze Oryx leucoryx (I) Zobenradze Ovis ammon (II) (izņemot A pielikumā iekļautās pasugas) Eirāzijas kalnu aita Ovis ammon hodgsonii (I) Himalaju kalnu aita Ovis ammon nigrimontana (I) Karatau kalnu aita Ovis canadensis (II) (tikai Meksikas populācija; uz pārējām populācijām šīs regulas pielikumi neattiecas) Sniegu resnragu aita Ovis orientalis ophion (I) Kipras kalnu aita Ovis vignei (II) (izņemot A pielikumā iekļautās pasugas) Stepes aita Ovis vignei vignei (I) Stepes aita Pantholops hodgsonii (I) Tibetas antilope Philantomba monticola (II) Zilais dukers Pseudoryx nghetinhensis (I) Vjetnamas vērsis Rupicapra pyrenaica ornata (I) Ģemze Saiga borealis (II) Ziemeļu saiga Saiga tatarica (II) Saiga Tetracerus quadricornis (III Nepāla) Četrragu antilope Camelidae Kamieļi, lamas, vikuņas Lama glama guanicoe (II) Guanako lama Vicugna vicugna (I) (izņemot populācijas Argentīnā (Huhujas un Katamarkas provinces populācija un daļējā nebrīvē turētās populācijas Huhujas, Saltas, Katamarkas, Larjohas un Sanhuanas provincē), Bolīvijā (visa populācija), Čīlē (Primeras reģiona populācija) un Peru (visa populācija), kas ir iekļautas B pielikumā) Vicugna vicugna (II) (tikai populācijas Argentīnā (1) (Huhujas un Katamarkas provinces populācija un daļējā nebrīvē turētās populācijas Huhujas, Saltas, Katamarkas, Larjohas un Sanhuanas provincē), Bolīvijā (2) (visa populācija), Čīlē (3) (Primeras reģiona populācija); Peru (4) (visa populācija); pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā) Vikuņa Cervidae Brieži, Andu brieži, muntjaki, pudubrieži Axis calamianensis (I) Cūku aksisbriedis Axis kuhlii (I) Kūla aksisbriedis Axis porcinus annamiticus (I) Indoķīnas aksisbriedis Blastocerus dichotomus (I) Purva briedis Cervus elaphus bactrianus (II) Buhāras staltbriedis Cervus elaphus barbarus (III Alžīrija/Tunisija) Berberu staltbriedis Cervus elaphus hanglu (I) Kašmiras staltbriedis Dama dama mesopotamica (I) Irānas dambriedis Hippocamelus spp. (I) Andu brieži Mazama temama cerasina (III Gvatemala) Amerikas sarkanā mazama Muntiacus crinifrons (I) Melnais muntjaks Muntiacus vuquangensis (I) Milzu muntjaks Odocoileus virginianus mayensis (III Gvatemala) Vidusamerikas baltastes briedis Ozotoceros bezoarticus (I) Pampu briedis Pudu mephistophiles (II) Ziemeļpudubriedis Pudu puda (I) Dienvidpudubriedis Rucervus duvaucelii (I) Barasinga Rucervus eldii (I) Līrragu briedis Hippopotamidae Nīlzirgi Hexaprotodon liberiensis (II) Pundurnīlzirgs Hippopotamus amphibius (II) Nīlzirgs Moschidae Muskusbrieži Moschus spp. (I) (tikai Afganistānas, Butānas, Indijas, Mjanmas, Nepālas un Pakistānas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) Moschus spp. (II) (izņemot Afganistānas, Butānas, Indijas, Mjanmas, Nepālas un Pakistānas populācijas, kas ir iekļautas A pielikumā) Muskusbrieži Suidae Babirusa, cūkas Babyrousa babyrussa (I) Babirusa Babyrousa bolabatuensis (I) Bola-batu babirusa Babyrousa celebensis (I) Ziemeļu Sulavesi babirusa Babyrousa togeanensis (I) Todži babirusa Sus salvanius (I) Pundurcūka Tayassuidae Pekari Tayassuidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un šīs regulas pielikumos neiekļautās Pecari tajacu populācijas Meksikā un Amerikas Savienotajās Valstīs) Pekari Catagonus wagneri (I) Dienvidamerikas pekars CARNIVORA Ailuridae Mazās pandas Ailurus fulgens (I) Mazā panda Canidae Suņi, lapsas, vilki Canis aureus (III Indija) Zeltainais šakālis Canis lupus (I/II) (visas populācijas, izņemot populācijas Spānijā uz ziemeļiem no Dvero upes un Grieķijā uz ziemeļiem no 39. paralēles. Butānas, Indijas, Nepālas un Pakistānas populācijas ir minētas I papildinājumā; pārējās populācijas ir minētas II papildinājumā) Canis lupus (II) (populācijas Spānijā uz ziemeļiem no Dvero upes un Grieķijā uz ziemeļiem no 39. paralēles) Vilks Canis simensis Etiopijas šakālis Cerdocyon thous (II) Krabjlapsa Chrysocyon brachyurus (II) Krēpjvilks Cuon alpinus (II) Sarkanvilks Lycalopex culpaeus (II) Andu lapsa Lycalopex fulvipes (II) Darvina lapsa Lycalopex griseus (II) Dienvidamerikas lapsa Lycalopex gymnocercus (II) Pampas lapsa Speothos venaticus (I) Krūmu suns Vulpes bengalensis (III Indija) Bengālijas lapsa Vulpes cana (II) Afganistānas lapsa Vulpes zerda (II) Feneks Eupleridae Eupleri Cryptoprocta ferox (II) Sumatras fosa Eupleres goudotii (II) Falanuks Fossa fossana (II) Madagaskaras fosa Felidae Kaķi, gepardi, leopardi, lauvas, tīģeri u. c. Felidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas. Šīs regulas noteikumi neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem) Kaķi Acinonyx jubatus (I) (dzīviem īpatņiem un medību trofejām noteiktas šādas gada eksporta kvotas: Botsvānai 5; Namībijai 150; Zimbabvei 50. Tirdzniecībā ar minētajiem īpatņiem piemēro šīs regulas 4. panta 1. punkta noteikumus) Gepards Caracal caracal (I) (tikai Āzijas populācija; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) Karakals Catopuma temminckii (I) Zeltainais Āzijas kaķis Felis nigripes (I) Melnkājainais kaķis Felis silvestris (II) Meža kaķis Leopardus geoffroyi (I) Žofruā kaķis Leopardus jacobitus (I) Andu kaķis Leopardus pardalis (I) Ocelots Leopardus tigrinus (I) Tīģerkaķis Leopardus wiedii (I) Plankumainais kaķis Lynx lynx (II) Eirāzijas lūsis Lynx pardinus (I) Ibērijas lūsis Neofelis nebulosa (I) Dūmakainais leopards Panthera leo persica (I) Āzijas lauva Panthera onca (I) Jaguārs Panthera pardus (I) Leopards Panthera tigris (I) Tīģeris Pardofelis marmorata (I) Marmorkaķis Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (tikai Bangladešas, Indijas un Taizemes populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) Indijas kalnu kaķis Prionailurus iriomotensis (II) Bengālijas leopardkaķis Prionailurus planiceps (I) Bengālijas leopardkaķis Prionailurus rubiginosus (I) (tikai Indijas populācija; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) Rūsganais kaķis Puma concolor coryi (I) Floridas puma Puma concolor costaricensis (I) Vidusamerikas puma Puma concolor couguar (I) Ziemeļamerikas austrumu puma Puma yagouaroundi (tikai Vidusamerikas un Ziemeļamerikas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) Jaguarunds Uncia uncia (I) Sniega leopards Herpestidae Mangusti Herpestes fuscus (III Indija) Īsastes tumšais mangusts Herpestes edwardsi (III Indija) Indijas mangusts Herpestes javanicus auropunctatus (III Indija) Mazais Indijas mangusts Herpestes smithii (III Indija) Smita mangusts Herpestes urva (III Indija) Krabjmangusts Herpestes vitticollis (III Indija) Svītrkakla mangusts Hyaenidae Zemesvilki, hiēnas Proteles cristata (III Botsvāna) Zemesvilks Mephitidae Skunksi Conepatus humboldtii (II) Patagonijas skunkss Mustelidae Āpši, caunas, zebiekstes u. c. Lutrinae Ūdri Lutrinae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Ūdri Aonyx capensis microdon microdon (I) (tikai Kamerūnas un Nigērijas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas B pielikumā) Kamerūnas beznagu ūdrs Enhydra lutris nereis (I) Pacifika jūrasūdrs Lontra felina (I) Jūrasūdrs Lontra longicaudis (I) Garastes upesūdrs Lontra provocax (I) Dienvidu upesūdrs Lutra lutra (I) Ūdrs Lutra nippon (I) Japānas ūdrs Pteronura brasiliensis (I) Brazīlijas dižūdrs Mustelinae Grizoni, caunas, tairas, zebiekstes Eira barbara (III Hondurasa) Taira Galictis vittata (III Kostarika) Lielais grizons Martes flavigula (III Indija) Dzeltenkakla cauna Martes foina intermedia (III Indija) Akmens cauna Martes gwatkinsii (III Indija) Gvatkinsa cauna Mellivora capensis (III Botsvāna) Medusāpsis Mustela nigripes (I) Amerikas sesks Odobenidae Valzirgs Odobenus rosmarus (III Kanāda) Valzirgs Otariidae Kotiki, jūras lauvas Arctocephalus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Dienvidu kotiki Arctocephalus philippii (II) Čīles dienvidu kotiks Arctocephalus townsendi (I) Gvadelupas dienvidu kotiks Phocidae Roņi Mirounga leonina (II) Dienvidu jūraszilonis Monachus spp. (I) Mūku roņi Procyonidae Degunlācīši, olingi Bassaricyon gabbii (III Kostarika) Kuplastes olings Bassariscus sumichrasti (III Kostarika) Vidusamerikas kakomiclijs Nasua narica (III Hondurasa) Baltpurna degunlācītis Nasua nasua solitaria (III Urugvaja) Dienvidamerikas degunlācītis Potos flavus (III Hondurasa) Kinkažu Ursidae Lāči Ursidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Lāči Ailuropoda melanoleuca (I) Lielā panda Helarctos malayanus (I) Malajas lācis Melursus ursinus (I) Garlūpu lācis Tremarctos ornatus (I) Briļļainais lācis Ursus arctos (I/II) (I papildinājumā minētas tikai Butānas, Ķīnas, Meksikas un Mongolijas populācijas, kā arī pasuga Ursus arctos isabellinus ; pārējās populācijas un pasugas ir minētas II papildinājumā) Brūnais lācis Ursus thibetanus (I) Tibetas lācis Viverridae Viveru dzimta Arctictis binturong (III Indija) Binturongs Civettictis civetta (III Botsvāna) Āfrikas civeta Cynogale bennettii (II) Ūdrciveta Hemigalus derbyanus (II) Svītrainā civeta Paguma larvata (III Indija) Himalaju palmciveta Paradoxurus hermaphroditus (III Indija) Parastā palmciveta Paradoxurus jerdoni (III Indija) Dienvidindijas palmciveta Prionodon linsang (II) Svītrainais linsangs Prionodon pardicolor (I) Plankumainais linsangs Viverra civettina (III Indija) Lielplankumainā civeta Viverra zibetha (III Indija) Lielā Indijas civeta Viverricula indica (III Indija) Mazā Indijas civeta CETACEA Vaļveidīgie (delfīni, cūkdelfīni, vaļi) CETACEA spp. (I/II) (5) Vaļveidīgie CHIROPTERA Phyllostomidae Lapdeguņi Platyrrhinus lineatus (III Urugvaja) Platdegunsikspārnis Pteropodidae Augļsikspārņi Acerodon spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Augļsikspārņi Acerodon jubatus (I) Augļsikspārnis Pteropus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Dižsikspārņi Pteropus insularis (I) Truku dižsikspārnis Pteropus livingstonii (II) Livingstona dižsikspārnis Pteropus loochoensis (I) Japānas dižsikspārnis Pteropus mariannus (I) Mariānu dižsikspārnis Pteropus molossinus (I) Ponapes dižsikspārnis Pteropus pelewensis (I) Pelevas dižsikspārnis Pteropus pilosus (I) Dižsikspārnis Pteropus rodricensis (II) Rodrigesa dižsikspārnis Pteropus samoensis (I) Samoa dižsikspārnis Pteropus tonganus (I) Tongas dižsikspārnis Pteropus ualanus (I) Kosraes dižsikspārnis Pteropus voeltzkowi (II) Pembas dižsikspārnis Pteropus yapensis (I) Japas dižsikspārnis CINGULATA Dasypodidae Bruņneši Cabassous centralis (III Kostarika) Vidusamerikas bruņnesis Cabassous tatouay (III Urugvaja) Kailastes bruņnesis Chaetophractus nationi (II) (gada eksporta kvota ir nulle. Visus īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem, un attiecīgi regulē to tirdzniecību) Matainais bruņnesis Priodontes maximus (I) Milzu bruņnesis DASYUROMORPHIA Dasyuridae Plēsējsomaiņi Sminthopsis longicaudata (I) Garastes šaurpēdainis Sminthopsis psammophila (I) Lielais tuksneša šaurpēdainis Thylacinidae Vilksomaiņi Thylacinus cynocephalus (iespējams, suga izmirusi) (I) Tasmānijas vilksomainis DIPROTODONTIA Macropodidae Ķenguri, valabiji Dendrolagus inustus (II) Pelēkais kokķengurs Dendrolagus ursinus (II) Melnais kokķengurs Lagorchestes hirsutus (I) Rietumu zaķķengurs Lagostrophus fasciatus (I) Svītrainais zaķķengurs Onychogalea fraenata (I) Īsnagu valabijs Onychogalea lunata (I) Mēnessnagu valabijs Phalangeridae Kuskusi jeb posumi Phalanger intercastellanus (II) Austrumu kuskuss Phalanger mimicus (II) Dienvidu kuskuss Phalanger orientalis (II) Ziemeļu kuskuss Spilocuscus kraemeri (II) Plankumainais kuskuss Spilocuscus maculatus (II) Plankumainais kuskuss Spilocuscus papuensis (II) Plankumainais kuskuss Potoroidae Žurkķenguri Bettongia spp. (I) Tasmānijas žurkķenguri Caloprymnus campestris (iespējams, suga izmirusi) (I) Kailkrūšu žurkķengurs Vombatidae Vombati Lasiorhinus krefftii (I) Krefta vombats LAGOMORPHA Leporidae Zaķi, truši Caprolagus hispidus (I) Āzijas zaķis Romerolagus diazi (I) Bezastes trusis MONOTREMATA Tachyglossidae Ehidnas Zaglossus spp. (II) Garpurna ehidnas PERAMELEMORPHIA Chaeropodidae Cūkkājbandikuti Chaeropus ecaudatus (iespējams, suga izmirusi) (I) Cūkkājbandikuts Peramelidae Bandikuti Perameles bougainville (I) Bugenvila bandikuts Thylacomyidae Trušbandikuti Macrotis lagotis (I) Lielais trušbandikuts Macrotis leucura (I) Mazais trušbandikuts PERISSODACTYLA Equidae Zirgi, savvaļas ēzeļi, zebras Equus africanus (I) (izņemot domesticēto paveidu Equus asinus, uz kuru šīs regulas noteikumi neattiecas) Āfrikas savvaļas ēzelis Equus grevyi (I) Tuksneša zebra Equus hemionus (I/II) (šī suga ir minēta II papildinājumā, bet pasugas Equus hemionus hemionus un Equus hemionus khur ir minētas I papildinājumā) Kulans Equus kiang (II) Kiangs Equus przewalskii (I) Prževaļska zirgs Equus zebra hartmannae (II) Hartmaņa kalnu zebra Equus zebra zebra (I) Kāpas kalnu zebra Degunradži Rhinoceroses Rhinocerotidae spp. (I) (izņemot B pielikumā iekļautās pasugas) Degunradži Ceratotherium simum simum (II) (tikai Dienvidāfrikas un Svazilendas populācijas; pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā. Tikai starptautiskā tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem, kurus nogādā piemērotā un pieņemamā galamērķī, un medību trofeju tirdzniecībā. Visus pārējos īpatņus uzskata par A pielikumā iekļautu sugu īpatņiem un attiecīgi regulē to tirdzniecību) Baltais degunradzis Tapiridae Tapiri Tapiridae spp. (I) (izņemot B pielikumā iekļautās sugas) Tapiri Tapirus terrestris (II) Līdzenumu tapirs PHOLIDOTA Manidae Zvīņneši Manis spp. (II) (Sugu Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis javanica un Manis pentadactyla īpatņiem, kuri notverti savvaļā un kurus pārdod galvenokārt komerciālā nolūkā, gada eksporta kvota ir nulle) Zvīņneši PILOSA Bradypodidae Trīspirkstsliņķi Bradypus variegatus (II) Brūnkaklsliņķis Megalonychidae Divpirkstsliņķi Choloepus hoffmanni (III Kostarika) Hofmana divpirkstsliņķis Myrmecophagidae Skudrlāči Myrmecophaga tridactyla (II) Lielais skudrlācis Tamandua mexicana (III Gvatemala) Meksikas skudrlācis PRIMATES Primāti (pērtiķi) PRIMATES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Primāti Atelidae Bļauri, zirnekļpērtiķi Alouatta coibensis (I) Koivas bļauris Alouatta palliata (I) Mēteļbļauris Alouatta pigra (I) Gvatemalas bļauris Ateles geoffroyi frontatus (I) Ziemeļu atels Ateles geoffroyi panamensis (I) Panamas ziemeļu atels Brachyteles arachnoides (I) Brazīlijas zirnekļpērtiķis Brachyteles hypoxanthus (I) Pūkainais zirnekļpērtiķis Oreonax flavicauda (I) Peru pūkpērtiķis Cebidae Marmozetes, tamarīni, tinējastpērtiķi Callimico goeldii (I) Goelda marmozete Callithrix aurita (I) Baltausu marmozete Callithrix flaviceps (I) Zeltgalvas marmozete Leontopithecus spp. (I) Lauvtamarīni Saguinus bicolor (I) Divkrāsainais tamarīns Saguinus geoffroyi (I) Žofruā tamarīns Saguinus leucopus (I) Baltpēdu tamarīns Saguinus martinsi (I) Tamarīns Saguinus oedipus (I) Tamarīns Saimiri oerstedii (I) Vidusamerikas saimirs Cercopithecidae Mērkaķi Cercocebus galeritus (I) Tanas upes mangabs Cercopithecus diana (I) Diānmērkaķis Cercopithecus roloway (I) Roloveja mērkaķis Cercopithecus solatus (II) Saulesastes mērkaķis Colobus satanas (II) Melnā gvereca Macaca silenus (I) Garastes makaks Mandrillus leucophaeus (I) Drils Mandrillus sphinx (I) Mandrils Nasalis larvatus (I) Degunpērtiķis Piliocolobus foai (II) Sarkanā gvereca Piliocolobus gordonorum (II) Sarkanā gvereca Piliocolobus kirkii (I) Sarkanā gvereca Piliocolobus pennantii (II) Sarkanā gvereca Piliocolobus preussi (II) Sarkanā gvereca Piliocolobus rufomitratus (I) Sarkanā gvereca Piliocolobus tephrosceles (II) Sarkanā gvereca Piliocolobus tholloni (II) Sarkanā gvereca Presbytis potenziani (I) Mentavaju salu langurs Pygathrix spp. (I) Strupdegunlanguri Rhinopithecus spp. (I) Strupdegunpērtiķi Semnopithecus ajax (I) Kašmiras hanumans Semnopithecus dussumieri (I) Dienvidlīdzenumu hanumans Semnopithecus entellus (I) Hulmana hanumans Semnopithecus hector (I) Tarajas hanumans Semnopithecus hypoleucos (I) Melnpēdu hanumans Semnopithecus priam (I) Spalvotais hanumans Semnopithecus schistaceus (I) Nepalas hanumans Simias concolor (I) Vienkrāsainais simijs Trachypithecus delacouri (II) Delakura cekullangurs Trachypithecus francoisi (II) Fransuā cekullangurs Trachypithecus geei (I) Zeltainais cekullangurs Trachypithecus hatinhensis (II) Hatinha cekullangurs Trachypithecus johnii (II) Nilgiri cekullangurs Trachypithecus laotum (II) Laotijas cekullangurs Trachypithecus pileatus (I) Kapuclangurs Trachypithecus poliocephalus (II) Baltgalvas cekullangurs Trachypithecus shortridgei (I) Šortridža cekullangurs Cheirogaleidae Pundurlemūri Cheirogaleidae spp. (I) Pundurlemūri Daubentoniidae Madagaskaras slaidpirkstaiņi Daubentonia madagascariensis (I) Madagaskaras slaidpirkstainis Hominidae Šimpanzes, gorillas, orangutani Gorilla beringei (I) Kalnu gorilla Gorilla gorilla (I) Rietumu gorilla Pan spp. (I) Šimpanzes Pongo abelii (I) Sumatras orangutans Pongo pygmaeus (I) Borneo orangutans Hylobatidae Giboni Hylobatidae spp. (I) Giboni Indriidae Indri Indriidae spp. (I) Indri Lemuridae Lemūri Lemuridae spp. (I) Lemūri Lepilemuridae Slaidlemūri Lepilemuridae spp. (I) Slaidlemūri Lorisidae Lori Nycticebus spp. (I) Lori Pitheciidae Uakari, titi, saki jeb kuplastpērtiķi Cacajao spp. (I) Uakari Callicebus barbarabrownae (II) Titi Callicebus melanochir (II) Titi Callicebus nigrifrons (II) Titi Callicebus personatus (II) Titi Chiropotes albinasus (I) Baltdeguna kuplastpērtiķis Tarsiidae Tarsiji Tarsius spp. (II) Tarsiji PROBOSCIDEA Elephantidae Ziloņi Elephas maximus (I) Indijas zilonis Loxodonta africana (I) (izņemot Botsvānas, Namībijas, Dienvidāfrikas un Zimbabves populācijas, kas ir iekļautas B pielikumā) Loxodonta africana (II) (tikai Botsvānas, Namībijas, Dienvidāfrikas un Zimbabves populācijas (6); visas pārējās populācijas ir iekļautas A pielikumā) Āfrikas zilonis RODENTIA Chinchillidae Sinšillas Chinchilla spp. (I) (šīs regulas noteikumi neattiecas uz domesticētā paveida īpatņiem) Sinšillas Cuniculidae Pakas Cuniculus paca (III Hondurasa) Paka Dasyproctidae Aguti Dasyprocta punctata (III Hondurasa) Punktainais agutis Erethizontidae Amerikas dzeloņcūkas Sphiggurus mexicanus (III Hondurasa) Meksikas kokdzeloņcūka Sphiggurus spinosus (III Urugvaja) Adatainā kokdzeloņcūka Hystricidae Dzeloņcūkas Hystrix cristata Ziemeļāfrikas dzeloņcūka Muridae Peles, žurkas Leporillus conditor (I) Austrālijas būvētājžurka Pseudomys fieldi praeconis (I) Austrālijas neīstā pele Xeromys myoides (I) Neīstā ūdensžurka Zyzomys pedunculatus (I) Makdonela grēdas resnastes žurka Sciuridae Vāveres Cynomys mexicanus (I) Meksikas prērijsuns Marmota caudata (III Indija) Garastes murkšķis Marmota himalayana (III Indija) Himalaju murkšķis Ratufa spp. (II) Dižvāveres Sciurus deppei (III Kostarika) Depes vāvere SCANDENTIA Tupaiidae Ciršļpērtiķi Tupaiidae spp. Ciršļpērtiķi SIRENIA Dugongidae Jūras govs Dugong dugon (I) Jūras govs Trichechidae Lamantīni Trichechidae spp. (I/II) (sugas Trichechus inunguis un Trichechus manatus ir iekļautas I papildinājumā. Suga Trichechus senegalensis ir iekļauta II papildinājumā) Lamantīni AVES Putni ANSERIFORMES Anatidae Pīļu dzimta Brūnais krīklis (I) Brūnais krīklis Anas bernieri (II) Madagaskaras krīklis Anas chlorotis (I) Jaunzēlandes brūnais krīklis Anas formosa (II) Baikāla krīklis Anas laysanensis (I) Leisanas pīle Anas nesiotis (I) Kempbela krīklis Anas oustaleti (I) Mariannu pīle Anas querquedula Prīkšķe Aythya innotata Madagaskaras baltacis Aythya nyroca Baltacis Branta canadensis leucopareia (I) Aleutu zoss Branta ruficollis (II) Sarkankakla zoss Branta sandvicensis (I) Havaju zoss Cairina moschata (III Hondurasa) Muskusa pīle Cairina scutulata (I) Baltspārnu pīle Coscoroba coscoroba (II) Pundurgulbis Cygnus melancoryphus (II) Melnkakla gulbis Dendrocygna arborea (II) Kubas svilpējzoss Dendrocygna autumnalis (III Hondurasa) Sarkanknābja svilpējzoss Dendrocygna bicolor (III Hondurasa) Rūsganā svilpējzoss Mergus octosetaceus Brazīlijas gaura Oxyura jamaicensis Jamaikas pīle Oxyura leucocephala (II) Baltgalvas pīle Rhodonessa caryophyllacea (iespējams, suga izmirusi) (I) Sārtgalvas pīle Sarkidiornis melanotos (II) Paugurknābja pīle Tadorna cristata Cekulainā dižpīle APODIFORMES Trochilidae Kolibri Trochilidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Kolibri Glaucis dohrnii (I) Āķknābja kolibri CHARADRIIFORMES Burhinidae Lielači Burhinus bistriatus (III Gvatemala) Amerikas lielacis Laridae Kaijas, zīriņi Larus relictus (I) Reliktā kaija Scolopacidae Kuitalas, tilbītes Numenius borealis (I) Eskimosu kuitala Numenius tenuirostris (I) Tievknābja kuitala Tringa guttifer (I) Lāsainā tilbīte CICONIIFORMES Ardeidae Gārņi Ardea alba Baltais gārnis Bubulcus ibis Lopu gārnis Egretta garzetta Zīda gārnis Balaenicipitidae Tupeļknābji Balaeniceps rex (II) Tupeļknābis Ciconiidae Stārķi Ciconia boyciana (I) Melnknābja stārķis Ciconia nigra (II) Melnais stārķis Ciconia stormi Džungļu stārķis Jabiru mycteria (I) Jabiru Leptoptilos dubius Lielais adjutants Mycteria cinerea (I) Pelēkais stārķis Phoenicopteridae Flamingi Phoenicopteridae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Flamingi Phoenicopterus ruber (II) Sarkanais flamings Threskiornithidae Ibisi, karošknābji Eudocimus ruber (II) Sarkanais ibiss Geronticus calvus (II) Kapzemes ibiss Geronticus eremita (I) Klinšu ibiss Nipponia nippon (I) Japānas ibiss Platalea leucorodia (II) Karošknābis Pseudibis gigantean Milzu ibiss COLUMBIFORMES Columbidae Ūbeles, baloži Caloenas nicobarica (I) Nikobaru balodis Claravis godefrida Pupurspārnu zemesūbele Columba livia Klinšu balodis Ducula mindorensis (I) Mindoro dižbalodis Gallicolumba luzonica (II) Luzonas zemesbalodis Goura spp. (II) Vainagbaloži Leptotila wellsi Grenādas ūbele Nesoenas mayeri (III Maurīcija) Sārtais balodis Streptopelia turtur Ūbele CORACIIFORMES Bucerotidae Degunragputni Aceros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Degunragputni Aceros nipalensis (I) Rudkakla degunragputns Anorrhinus spp. (II) Degunragputni Anthracoceros spp. (II) Degunragputni Berenicornis spp. (II) Degunragputni Buceros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Degunragputni Buceros bicornis (I) Lielais degunragputns Penelopides spp. (II) Degunragputni Rhinoplax vigil (I) Bruņcepures degunragputns Rhyticeros spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Degunragputni Rhyticeros subruficollis (I) Blīsa degunragputns CUCULIFORMES Musophagidae Turako Tauraco spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Turako Tauraco bannermani (II) Bannermaņa turako FALCONIFORMES Piekūnveidīgie (ērgļi, piekūni, vanagi, lijas) FALCONIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas un vienu C pielikumā iekļauto Cathartidae dzimtas sugu; pārējās minētās dzimtas sugas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) Piekūnveidīgie Accipitridae Vanagi, ērgļi Accipiter brevipes (II) Īskāju vanags Accipiter gentilis (II) Vistu vanags Accipiter nisus (II) Zvirbuļvanags Aegypius monachus (II) Melnais grifs Aquila adalberti (I) Spānijas ērglis Aquila chrysaetos (II) Klinšu ērglis Aquila clanga (II) Vidējais ērglis Aquila heliaca (I) Karaliskais ērglis Aquila pomarina (II) Mazais ērglis Buteo buteo (II) Peļu klijāns Buteo lagopus (II) Bikšainais klijāns Buteo rufinus (II) Garkāju klijāns Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) Kubas klija Circaetus gallicus (II) Parastais čūskērglis Circus aeruginosus (II) Niedru lija Circus cyaneus (II) Lauku lija Circus macrourus (II) Stepes lija Circus pygargus (II) Pļavas lija Elanus caeruleus (II) Melnplecu klija Eutriorchis astur (II) Madagaskaras čūskērglis Gypaetus barbatus (II) Bārdainais grifs Gyps fulvus (II) Baltgalvas grifs Haliaeetus spp. (I/II) (suga Haliaeetus albicilla ir iekļauta I papildinājumā; pārējās sugas iekļautas II papildinājumā) Jūras ērgļi Harpia harpyja (I) Harpija Hieraaetus fasciatus (II) Svītrainais ērglis Hieraaetus pennatus (II) Pundurērglis Leucopternis occidentalis (II) Pelēkmuguras klijāns Milvus migrans (II) Melnā klija Milvus milvus (II) Sarkanā klija Neophron percnopterus (II) Baltais grifs Pernis apivorus (II) Ķīķis Pithecophaga jefferyi (I) Filipīnu ērglis Cathartidae Amerikas grifi Gymnogyps californianus (I) Kalifornijas kondors Sarcoramphus papa (III Hondurasa) Karaliskais kondors Vultur gryphus (I) Andu kondors Falconidae Piekūni Falco araeus (I) Seišelu piekūns Falco biarmicus (II) Rudgalvas piekūns Falco cherrug (II) Stepes piekūns Falco columbarius (II) Purva piekūns Falco eleonorae (II) Eleonoras piekūns Falco jugger (I) Indijas piekūns Falco naumanni (II) Naumaņa piekūns Falco newtoni (I) (tikai Seišelu salu populācija) Madagaskaras piekūns Falco pelegrinoides (I) Tuksneša piekūns Falco peregrinus (I) Lielais piekūns Falco punctatus (I) Maurīcijas piekūns Falco rusticolus (I) Medību piekūns Falco subbuteo (II) Bezdelīgu piekūns Falco tinnunculus (II) Lauka piekūns Falco vespertinus (II) Kukaiņu piekūns Pandionidae Zivjērgļi Pandion haliaetus (II) Zivjērglis GALLIFORMES Cracidae Crax spp. (-/III) (izņemot A un D pielikumā iekļautās sugas; III papildinājumā iekļautas šādas sugas: Crax daubentoni un Crax globulosa (Kolumbija) un Crax rubra (Kolumbija, Kostarika, Gvatemala un Hondurasa)) Kokuvistas Crax alberti (III Kolumbija) Zilknābja cekulvista Crax blumenbachii (I) Sarkanknābja cekulvista Mitu mitu (I) Alagoas kokuvista Oreophasis derbianus (I) Kokuvista Ortalis vetula (III Gvatemala/Hondurasa) Pelēkā čačalaka Pauxi pauxi (III Kolumbija) Bruņcepures kokuvista Penelope albipennis (I) Baltspārnu guana Penelope purpurascens (III Hondurasa) Cekulainā guana Penelopina nigra (III Gvatemala) Augstieņu guana Pipile jacutinga (I) Melnpieres svilpējguana Pipile pipile (I) Trinidadas svilpējguana Megapodiidae Lielkājvistas Macrocephalon maleo (I) Sulavesi racējvista Phasianidae Rubeņi, pērļu vistiņas, irbes, fazāni, tragopāni Arborophila campbelli (III Malaizija) Malaizijas mežirbīte Arborophila charltonii (III Malaizija) Kaklarotas mežapaipala Argusianus argus (II) Lielais arguss Caloperdix oculeus (III Malaizija) Rudā mežapaipala Catreus wallichii (I) Raibais cekulfazāns Colinus virginianus ridgwayi (I) Virdžīnijas paipala Crossoptilon crossoptilon (I) Baltais ausfazāns Crossoptilon mantchuricum (I) Brūnais ausfazāns Gallus sonneratii (II) Indijas vista Ithaginis cruentus (II) Fazāns Lophophorus impejanus (I) Himalaju monals Lophophorus lhuysii (I) Ķīnas monals Lophophorus sclateri (I) Baltastes monals Lophura edwardsi (I) Edvardsa fazāns Lophura erythrophthalma (III Malaizija) Zeltastes fazāns Lophura hatinhensis Vjetnamas fazāns Lophura ignita (III Malaizija) Greznais vainagfazāns Lophura imperialis (I) Imperatora fazāns Lophura swinhoii (I) Taivānas fazāns Melanoperdix niger (III Malaizija) Melnā irbe Meleagris ocellata (III Gvatemala) Briļļainais tītars Odontophorus strophium Apkakles cekulpaipala Ophrysia superciliosa Himalaju paipala Pavo muticus (II) Zaļais pāvs Polyplectron bicalcaratum (II) Pelēkais pāvfazāns Polyplectron germaini (II) Brūnais pāvfazāns Polyplectron inopinatum (III Malaizija) Rotšilda pāvfazāns Polyplectron malacense (II) Malajas pāvfazāns Polyplectron napoleonis (I) Palavanas pāvfazāns Polyplectron schleiermacheri (II) Borneo pāvfazāns Rheinardia ocellata (I) Cekulainais arguss Rhizothera dulitensis (III Malaizija) Baltvēdera irbe Rhizothera longirostris (III Malaizija) Garknābja irbe Rollulus rouloul (III Malaizija) Cekulainā mežapaipala Syrmaticus ellioti (I) Eliota fazāns Syrmaticus humiae (I) Birmas fazāns Syrmaticus mikado (I) Mikado fazāns Tetraogallus caspius (I) Kaspijas sniegirbe Tetraogallus tibetanus (I) Tibetas sniegirbe Tragopan blythii (I) Pelēkvēdera tragopāns Tragopan caboti (I) Ķīnas tragopāns Tragopan melanocephalus (I) Melngalvas tragopāns Tragopan satyra (III Nepāla) Satīra tragopāns Tympanuchus cupido attwateri (I) Prēriju rubenis GRUIFORMES Gruidae Dzērves Gruidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Dzērves Grus americana (I) Amerikas dzērve Grus canadensis (I/II) suga iekļauta II papildinājumā, bet pasugas Grus canadensis nesiotes un Grus canadensis pulla iekļautas I papildinājumā) Kanādas dzērve Grus grus (II) Dzērve Grus japonensis (I) Japānas dzērve Grus leucogeranus (I) Baltā dzērve Grus monacha (I) Melnā dzērve Grus nigricollis (I) Melnkakla dzērve Grus vipio (I) Baltkakla dzērve Otididae Sīgas Otididae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Sīgas Ardeotis nigriceps (I) Indijas melngalvas sīga Chlamydotis macqueenii (I) Apkakles sīga Chlamydotis undulata (I) Sahāras sīga Houbaropsis bengalensis (I) Bengālijas sīga Otis tarda (II) Lielā sīga Sypheotides indicus (II) Cekulainā sīga Tetrax tetrax (II) Mazā sīga Rallidae Dumbrvistiņas Gallirallus sylvestris (I) Lorda Hova (s.) rallis Rhynochetidae Kagu Rhynochetos jubatus (I) Kagu PASSERIFORMES Atrichornithidae Gludastes Atrichornis clamosus (I) Rietumu gludaste Cotingidae Kotingi Cephalopterus ornatus (III Kolumbija) Amazones lietussargputns Cephalopterus penduliger (III Kolumbija) Amazones lietussargputns Cotinga maculata (I) Ziljostas kotings Rupicola spp. (II) Klinšugailīši Xipholena atropurpurea (I) Baltspārnu kotings Emberizidae Stērstes Gubernatrix cristata (II) Dzeltenais kardināls Paroaria capitata (II) Dzeltenknābja kardināls Paroaria coronata (II) Sarkancekula kardināls Tangara fastuosa (II) Septiņkrāsu tanagra Estrildidae Punduržubītes Amandava formosa (II) Zaļā punduržubīte Lonchura fuscata Punduržubīte Lonchura oryzivora (II) Rīsu žubīte Poephila cincta cincta (II) Melnrīkles žubīte Fringillidae Žubītes Carduelis cucullata (I) Sarkanais ķivulis Carduelis yarrellii (II) Dzeltensejas ķivulis Hirundinidae Bezdelīgas Pseudochelidon sirintarae (I) Baltacu čurkste Icteridae Amerikas vālodzes Xanthopsar flavus (I) Dzeltenkapuces strazds Meliphagidae Medusputni Lichenostomus melanops cassidix (I) Dzeltencekula medusputns Muscicapidae Mušķērāji Acrocephalus rodericanus (III Maurīcija) Rodrigesas ķauķis Cyornis ruckii (II) Ruka mušķērājs Dasyornis broadbenti litoralis (iespējams, pasuga izmirusi) (I) Rūsganais sarknābis (rietumu pasuga) Dasyornis longirostris (I) Mušķērājs Garrulax canorus (II) Briļļainais smējējstrazds Leiothrix argentauris (II) Sudrabausu mesija Leiothrix lutea (II) Mandarīnrīklīte Liocichla omeiensis (II) Omei-šana tarkšķis Picathartes gymnocephalus (I) Baltkakla klinšuvārna Picathartes oreas (I) Pelēkkakla klinšuvārna Terpsiphone bourbonnensis (III Maurīcija) Maskarēnu paradīzes mušķērājs Paradisaeidae Paradīzes putni Paradisaeidae spp. (II) Paradīzes putni Pittidae Pitas Pitta guajana (II) Raibā pita Pitta gurneyi (I) Gurnejas pita Pitta kochi (I) Koha pita Pitta nympha (II) Burvīgā pita Pycnonotidae Bulbuli Pycnonotus zeylanicus (II) Zeltgalvas bulbuls Sturnidae Strazdi Gracula religiosa (II) Pakalnu maina Leucopsar rothschildi (I) Bali strazds Zosteropidae Briļļuputni Zosterops albogularis (I) Baltkrūšu baltactiņa PELECANIFORMES Fregatidae Fregatputni Fregata andrewsi (I) Ziemsvētku salas fregatputns Pelecanidae Pelikāni Pelecanus crispus (I) Cirtainais pelikāns Sulidae Sullas Papasula abbotti (I) Abota sulla PICIFORMES Capitonidae Bārdaiņi Semnornis ramphastinus (III Kolumbija) Tukānu bārdainis Picidae Dzeņi Campephilus imperialis (I) Karaliskā dzilna Dryocopus javensis richardsi (I) Korejas baltvēdera dzilna Ramphastidae Tukāni Baillonius bailloni (III Argentīna) Safrāna tukāns Pteroglossus aracari (II) Melnkakla arakari Pteroglossus castanotis (III Argentīna) Brūnausu arakari Pteroglossus viridis (II) Zaļais arakari Ramphastos dicolorus (III Argentīna) Zaļknābja tukāns Ramphastos sulfuratus (II) Raibknābja tukāns Ramphastos toco (II) Lielais tukāns jeb toko Ramphastos tucanus (II) Sarkanknābja tukāns Ramphastos vitellinus (II) Rievknābja tukāns Selenidera maculirostris (III Argentīna) Raibknābja tukāniņš PODICIPEDIFORMES Podicipedidae Dūkuri Podilymbus gigas (I) Atitlana dūkuris PROCELLARIIFORMES Diomedeidae Albatrosi Phoebastria albatrus (I) Īsastes albatross PSITTACIFORMES Kakadū, lori, aras, papagaiļi u. c. PSITTACIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas, kā arī Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus un Psittacula krameri, kuras šīs regulas pielikumos nav iekļautas) Dažādi papagaiļveidīgie Cacatuidae Kakadū Cacatua goffini (I) Tanimbāras kakadū Cacatua haematuropygia (I) Filipīnu kakadū Cacatua moluccensis (I) Moluku kakadū Cacatua sulphurea (I) Dzeltencekula kakadū Probosciger aterrimus (I) Palmu kakadū Loriidae Lori, loriketi Eos histrio (I) Sarkanzilais lorikets Vini spp. (I/II) (suga Vini ultramarina ir iekļauta I papildinājumā, bet pārējās sugas – II papildinājumā) Loriketi Psittacidae Amazones, aras, papagaiļi Amazona arausiaca (I) Sarkankakla amazone Amazona auropalliata (I) Dzeltenpakauša amazone Amazona barbadensis (I) Dzeltenplecu amazone Amazona brasiliensis (I) Sarkanastes amazone Amazona finschi (I) Lilijvainaga amazone Amazona guildingii (I) Sentvinsentas amazone Amazona imperialis (I) Karaliskā amazone Amazona leucocephala (I) Kubas amazone Amazona oratrix (I) Dzeltengalvas amazone Amazona pretrei (I) Sarkansejas amazone Amazona rhodocorytha (I) Sarkanvainaga amazone Amazona tucumana (I) Tukumanas amazone Amazona versicolor (I) Sentlūsijas amazone Amazona vinacea (I) Vīnkrūšu amazone Amazona viridigenalis (I) Zaļvaigu amazone Amazona vittata (I) Sarkanpieres amazone Anodorhynchus spp. (I) Aras Ara ambiguus (I) Zaļā ara Ara glaucogularis (I) Zilrīkles ara Ara macao (I) Sarkanā ara Ara militaris (I) Zaļplecu ara Ara rubrogenys (I) Sarkanausu ara Cyanopsitta spixii (I) Spiksa ara Cyanoramphus cookii (I) Cyanoramphus forbesi (I) Četemas papagailis Cyanoramphus novaezelandiae (I) Sarkanpieres papagailis Cyanoramphus saisseti (I) Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) Koksena dubultacu papagailis Eunymphicus cornutus (I) Ragainais papagailis Geopsittacus occidentalis (iespējams, suga izmirus) (I) Nakts papagailis Guarouba guarouba (I) Zeltainā aratinga Neophema chrysogaster (I) Oranžvēdera papagailis Ognorhynchus icterotis (I) Dzeltenausu papagailis Pezoporus wallicus (I) Zemes papagailis Pionopsitta pileata (I) Sarkansejas papagailis Primolius couloni (I) Zilgalvas ara Primolius maracana (I) Sarkanmuguras ara Psephotus chrysopterygius (I) Dzeltenplecu papagailis Psephotus dissimilis (I) Kapuces papagailis Psephotus pulcherrimus (iespējams, suga izmirusi) (I) Paradīzes papagailis Psittacula echo (I) Maurīcijas papagailis Pyrrhura cruentata (I) Zilkrūšu papagailis Rhynchopsitta spp. (I) Papagaiļi Strigops habroptilus (I) Jaunzēlandes pūčpapagailis RHEIFORMES Rheidae Nandu Pterocnemia pennata (I) (izņemot pasugu Pterocnemia pennata pennata, kas iekļauta B pielikumā) Darvina nandu Pterocnemia pennata pennata (II) Darvina nandu Rhea americana (II) Lielais nandu SPHENISCIFORMES Spheniscidae Pingvīni Spheniscus demersus (II) Kapzemes pingvīns Spheniscus humboldti (I) Humbolta pingvīns STRIGIFORMES Pūces STRIGIFORMES spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Pūces Strigidae Pūces Aegolius funereus (II) Bikšainais apogs Asio flammeus (II) Purva pūce Asio otus (II) Ausainā pūce Athene noctua (II) Mājas apogs Bubo bubo (II) Ūpis Glaucidium passerinum (II) Apodziņš Heteroglaux blewitti (I) Džungļu apogs Mimizuku gurneyi (I) Milzu pūcīte Ninox natalis (I) Ziemsvētku salas vanagpūce Ninox novaeseelandiae undulata (I) Norfolku vanagpūce Nyctea scandiaca (II) Baltā pūce Otus ireneae (II) Sokokes pūcīte Otus scops (II) Mazā pūcīte Strix aluco (II) Meža pūce Strix nebulosa (II) Ziemeļu pūce Strix uralensis (II) Urālu pūce Surnia ulula (II) Svītrainā pūce Tytonidae Plīvurpūces Tyto alba (II) Plīvurpūce Tyto soumagnei (I) Madagaskaras plīvurpūce STRUTHIONIFORMES Struthionidae Āfrikas strauss Struthio camelus (I) (tikai Alžīrijas, Burkinafaso, Kamerūnas, Centrālāfrikas Republikas, Čadas, Mali, Mauritānijas, Marokas, Nigēras, Nigērijas, Senegālas un Sudānas populācijas; pārējās populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) Āfrikas strauss TINAMIFORMES Tinamidae Tinamu Tinamus solitarius (I) Vientuļais tinamu TROGONIFORMES Trogonidae Trogoni Pharomachrus mocinno (I) Greznais kvecals REPTILIA Rāpuļi CROCODYLIA Aligatori, kaimani, krokodili CROCODYLIA spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Aligatori, kaimani, krokodili Alligatoridae Aligatori, kaimani Alligator sinensis (I) Ķīnas aligators Caiman crocodilus apaporiensis (I) Rio Apaporis krokodilu kaimans Caiman latirostris (I) (izņemot Argentīnas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā) Platpurna kaimans Melanosuchus niger (I) (izņemot B pielikumā iekļauto Brazīlijas populāciju un B pielikumā iekļauto Ekvadoras populāciju, kurai noteiktā gada eksporta kvota ir nulle tik ilgi, kamēr Cites Sekretariāts un IUCN/SSC specializētā krokodilu izpētes grupa nav apstiprinājuši gada kvotu) Melnais kaimans Crocodylidae Krokodili Crocodylus acutus (I) (izņemot Kubas populāciju, kas ir iekļauta B pielikumā) Amerikas krokodils Crocodylus cataphractus (I) Garpurna krokodils Crocodylus intermedius (I) Orinoko krokodils Crocodylus mindorensis (I) Mindoro krokodils Crocodylus moreletii (I) Morlē krokodils Crocodylus niloticus (I) (izņemot populācijas Botsvānā, Etiopijā, Kenijā, Madagaskarā, Malāvijā, Mozambikā, Namībijā, Dienvidāfrikā, Ugandā, Tanzānijas Savienotajā Republikā [gada eksporta kvota papildus audzētavu īpatņiem nepārsniedz 1 600 savvaļas īpatņu, un tas ietver arī medību trofejas], Zambijā un Zimbabvē; šīs populācijas ir iekļautas B pielikumā) Nīlas krokodils Crocodylus palustris (I) Purva krokodils Crocodylus porosus (izņemot Austrālijas, Indonēzijas un Papua-Jaungvinejas populācijas, kas ir iekļautas B pielikumā) Sāļūdeņu krokodils Crocodylus rhombifer (I) Kubas krokodils Crocodylus siamensis (I) Siāmas krokodils Osteolaemus tetraspis (I) Struppurna krokodils Tomistoma schlegelii (I) Gaviālkrokodils Gavialidae Gaviāls Gavialis gangeticus (I) Gaviāls RHYNCHOCEPHALIA Sphenodontidae Tuataras Sphenodon spp. (I) Tuataras SAURIA Agamidae Dzelkņastes (agāmas u. c.) Uromastyx spp. (II) Dzelkņastes Chamaeleonidae Hameleoni Bradypodion spp. (II) Pundurhameleoni Brookesia spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Pundurhameleoni Brookesia perarmata (I) Adatainais pundurhameleons Calumma spp. (II) Madagaskaras hameleoni Chamaeleo spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Hameleoni Chamaeleo chamaeleon (II) Vidusjūras hameleons Furcifer spp. (II) Madagaskaras hameleoni Cordylidae Dzelkņastes Cordylus spp. (II) Joslastes Gekkonidae Gekoni Cyrtodactylus serpensinsula (II) Serpentas salas gekons Hoplodactylus spp. (III Jaunzēlande) Jaunzēlandes gekoni Naultinus spp. (III Jaunzēlande) Jaunzēlandes koku gekoni Phelsuma spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Dienasgekoni Phelsuma guentheri (II) Gintera dienasgekons Uroplatus spp. (II) Plakanastes gekoni Helodermatidae Indesķirzakas Heloderma spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu) Indesķirzakas Heloderma horridum charlesbogerti (I) Indesķirzaka Iguanidae Iguānas Amblyrhynchus cristatus (II) Jūras iguāna Brachylophus spp. (I) Fidži iguānas Conolophus spp. (II) Galapagu iguānas Cyclura spp. (I) Zemes iguānas Iguana spp. (II) Zaļās iguānas Phrynosoma coronatum (II) Piekrastes krupjķirzaka Sauromalus varius (I) Sanestebanas čakvala Lacertidae Īstās ķirzakas Gallotia simonyi (I) Hierro ķirzaka Podarcis lilfordi (II) Lilfordas mūru ķirzaka Podarcis pityusensis (II) Pitiusas mūru ķirzaka Scincidae Scinki Corucia zebrata (II) Ķerastes scinks Teiidae Kaimanu ķirzakas, tegu ķirzakas Crocodilurus amazonicus (II) Krokodilastes ķirzaka Dracaena spp. (II) Kaimanu ķirzakas Tupinambis spp. (II) Tegu Varanidae Varāni Varanus spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Varāni Varanus bengalensis (I) Bengālijas varāns Varanus flavescens (I) Dzeltenīgais varāns Varanus griseus (I) Pelēkais varāns Varanus komodoensis (I) Komodo varāns Varanus nebulosus (I) Varāns Varanus olivaceus (II) Olīvzaļais varāns Xenosauridae Ķīnas krokodilķirzaka Shinisaurus crocodilurus (II) Ķīnas krokodilķirzaka SERPENTES Čūskas Boidae Žņaudzējčūskas Boidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Žņaudzējčūskas Acrantophis spp. (I) Madagaskaras žņaudzējčūskas Boa constrictor occidentalis (I) Argentīnas parastā žņaudzējčūska Epicrates inornatus (I) Puertoriko gludlūpu žņaudzējčūska Epicrates monensis (I) Monas gludlūpu žņaudzējčūska Epicrates subflavus (I) Jamaikas gludlūpu žņaudzējčūska Eryx jaculus (II) Rietumu smilšu žņaudzējčūska Sanzinia madagascariensis (I) Madagaskaras koku žņaudzējčūska Bolyeriidae Raundas salas žņaudzējčūskas Bolyeriidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Raundas salas žņaudzējčūskas Bolyeria multocarinata (I) Raundas salas zemes žņaudzējčūska Casarea dussumieri (I) Raundas salas koku žņaudzējčūska Colubridae Zalkši, ūdensčūskas Atretium schistosum (III Indija) Olīvkrāsas ķīļmuguras zalktis Cerberus rynchops (III Indija) Suņgalvas ūdensčūska Clelia clelia (II) Musurana Cyclagras gigas (II) Brazīlijas milzu zalktis Elachistodon westermanni (II) Indijas olēdējčūska Ptyas mucosus (II) Indijas žurku čūska Xenochrophis piscator (III Indija) Zivju zalktis Elapidae Kobras, koraļļčūskas Hoplocephalus bungaroides (II) Dzeltenplankumu platgalvas čūska Micrurus diastema (III Hondurasa) Atlantijas koraļļčūska Micrurus nigrocinctus (III Hondurasa) Melnjoslu koraļļčūska Naja atra (II) Kobra Naja kaouthia (II) Kobra Naja mandalayensis (II) Kobra Naja naja (II) Indijas kobra Naja oxiana (II) Vidusāzijas kobra Naja philippinensis (II) Filipīnu kobra Naja sagittifera (II) Kobra Naja samarensis (II) Kobra Naja siamensis (II) Kobra Naja sputatrix (II) Kobra Naja sumatrana (II) Kobra Ophiophagus hannah (II) Karaļkobra Loxocemidae Meksikas pitoni Loxocemidae spp. (II) Meksikas pitoni Pythonidae Pitoni Pythonidae spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļauto pasugu) Pitoni Python molurus molurus (I) Tīģerpitons Tropidophiidae Zemes žņaudzējčūskas Tropidophiidae spp. (II) Zemes žņaudzējčūskas Viperidae Odzes Crotalus durissus (III Hondurasa) Dienvidu klaburčūska Crotalus durissus unicolor Arubas klaburčūska Daboia russelii (III Indija) Rasela odze Vipera latifii Latifa odze Vipera ursinii (I) (tikai Eiropas populācija, izņemot bijušās PSRS teritoriju; minētās teritorijas populācijas šīs regulas pielikumos nav iekļautas) Stepes odze Vipera wagneri (II) Vāgnera odze TESTUDINES Carettochelyidae Jaungvinejas mīkstbruņrupuči Carettochelys insculpta (II) Jaungvinejas mīkstbruņrupucis Chelidae Čūskkakla bruņrupuči Chelodina mccordi (II) Čūskkakla bruņrupucis Pseudemydura umbrina (I) Rietumaustrālijas īskakla bruņrupucis Cheloniidae Jūras bruņrupuči Cheloniidae spp. (I) Jūras bruņrupuči Chelydridae Aligatorbruņrupuči Macrochelys temminckii (III Amerikas Savienotās Valstis) Aligatorbruņrupucis Dermatemydidae Tabasku bruņrupucis Dermatemys mawii (II) Tabasku bruņrupucis Dermochelyidae Ādainais bruņrupucis Dermochelys coriacea (I) Ādainais bruņrupucis Emydidae Amerikas kārbbruņrupuči, purva bruņrupuči Chrysemys picta Izgreznotais bruņrupucis Glyptemys insculpta (II) Meža bruņrupucis Glyptemys muhlenbergii (I) Mīlenberga bruņrupucis Graptemys spp. (III Amerikas Savienotās Valstis) Zāģmuguras bruņrupuči Terrapene spp. (II) (izņemot A pielikumā iekļautās sugas) Amerikas kārbbruņrupuči Terrapene coahuila (I) Koahuila kārbbruņrupucis Trachemys scripta elegans Floridas sarkanais bruņrupucis Geoemydidae Batagur baska (I) Batagurs Call