2002R1605 — LV — 27.12.2007 — 002.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002

(2002. gada 25. jūnijs)

par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

SATURS 1. DAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI I SADAĻA DARBĪBAS JOMA II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI 1. nodaļa Vienotības un budžeta precizitātes principi 2. nodaļa Gada pārskata princips 3. nodaļa Līdzsvara princips 4. nodaļa Norēķinu vienības princips 5. nodaļa Universāluma princips 6. nodaļa Specifikācijas princips 7. nodaļa Pareizas finanšu vadības princips 8. nodaļa Pārredzamības princips III SADAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE 1. nodaļa Budžeta izveide 2. nodaļa Budžeta uzbūve un izklāsts IV SADAĻA BUDŽETA IZPILDE 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 2. nodaļa Izpildes paņēmieni 3. nodaļa Finanšu dalībnieki 1. iedaļa Pienākumu nošķiršanas princips 2. iedaļa Kredītrīkotājs 3. iedaļa Grāmatvedis 4. iedaļa Avansu pārzinis 4. nodaļa Finanšu dalībnieku atbildība 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 2. iedaļa Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras 3. iedaļa Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem 5. nodaļa Ieņēmumu operācijas 1. iedaļa Pašu resursu pieejamības nodrošināšana 2. iedaļa Debitoru parādu tāme 3. iedaļa Debitoru parādu konstatēšana 4. iedaļa Atgūšanas pilnvarojums 5. iedaļa Atgūšana 6. nodaļa Izdevumu operācijas 1. iedaļa Izdevumu saistības 2. iedaļa Izdevumu apzināšana 3. iedaļa Izdevumu apstiprināšana 4. iedaļa Izdevumu samaksa 5. iedaļ aIzdevumu operāciju termiņi 7. nodaļa Informācijas tehnoloģiju sistēmas 8. nodaļa Iekšējais revidents V SADAĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. iedaļa Darbības joma un piešķiršanas principi 2. iedaļa Publicēšana 3. iedaļa Publiskā iepirkuma procedūras 4. iedaļa Nodrošinājumi un kontrole 2. nodaļa Noteikumi par līgumiem, kurus piešķir Kopienas iestādes uz savu rēķinu VI SADAĻA DOTĀCIJAS 1. nodaļa Dotāciju piemērošanas joma un veidi 2. nodaļa Principi 3. nodaļa Piešķiršanas procedūra 4. nodaļa Maksājumi un kontrole 5. nodaļa Īstenošana VII SADAĻA PĀRSKATU UN UZSKAITES IZVEIDE 1. nodaļa Pārskatu izveide 2. nodaļa Informācija par budžeta izpildi 3. nodaļa Uzskaite 1. iedaļa Kopīgi noteikumi 2. iedaļa Vispārējā uzskaite 3. iedaļa Budžeta uzskaite 4. nodaļa Īpašuma uzskaite VIII SADAĻA ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA 1. nodaļa Ārējā revīzija 2. nodaļa Budžeta izpildes apstiprināšana OTRĀ DAĻA ĪPAŠI NOTEIKUMI I SADAĻA EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS GARANTIJU FONDS II SADAĻA STRUKTŪRFONDI, KOHĒZIJAS FONDS, EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDS UN EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS FONDS LAUKU ATTĪSTĪBAI III SADAĻA ZINĀTNISKĀ IZPĒTE IV SADAĻA ĀRĒJIE DARĪJUMI 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 2. nodaļa Darījumu izpilde 3. nodaļa Publiskais iepirkums 4. nodaļa Dotācijas 5. nodaļa Pārskatu revīzija V SADAĻA EIROPAS BIROJI VI SADAĻA ADMINISTRATĪVĀS APROPRIĀCIJAS VII SADAĻA EKSPERTI TREŠĀ DAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI I SADAĻA PĀREJAS NOTEIKUMI II SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 279. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 183. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 2 ), ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu ( 3 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 4 ), tā kā: (1) Kopš 1977. gada 21. decembra, kad tika pieņemta Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 5 ), situācija ir būtiski mainījusies, jo īpaši ņemot vērā to, ka, mainoties finanšu perspektīvai, kas ir budžeta izstrādes pamatā, attīstoties iestāžu struktūrai, kā arī vairākkārtējas paplašināšanās dēļ Finanšu regulā vairākas reizes izdarīti būtiski grozījumi. Ņemot vērā prasības par likumdošanas un administratīvo lietu vienkāršošanu un Kopienas finanšu vadības pastiprināšanu, 1977. gada 21. decembra Finanšu regula skaidrības nolūkā ir jāpārstrādā. (2) Šī regula jāsašaurina, nosakot tajā vienīgi vispārējos principus un pamatnoteikumus, kas attiecas uz visu budžeta nozari, ko aptver Līgums, savukārt īstenošanas noteikumi jāpārceļ uz regulu par minētās regulas īstenošanas kārtību, lai radītu labāku šo noteikumu hierarhiju un padarītu Finanšu regulu vieglāk lasāmu. Tādēļ jāpilnvaro Komisija pieņemt īstenošanas noteikumus. (3) Budžeta izveidē un izpildē jāievēro četri budžeta tiesību pamatprincipi (vienotības, universāluma, specifikācijas un gada pārskata), kā arī budžeta precizitātes, līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu vadības un pārredzamības principi. (4) Šajā regulā jānostiprina šie principi, samazinot izņēmumus līdz minimumam un atļaujot izņēmumus, vienīgi ievērojot stingrus nosacījumus. (5) Par vienotības principu šajā regulā jānosaka, ka to piemēro arī darbības izdevumiem, pildot Eiropas Savienības Līguma noteikumus par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ja par šīm darbībām maksā no budžeta. Vienotības un budžeta precizitātes princips nozīmē, ka budžetā iekļauj visus Kopienas ieņēmumus un izdevumus, kā arī Savienības ieņēmumus un izdevumus, ja tos maksā no budžeta. (6) Par universāluma principu — jāizbeidz prakse, ka maksājumi tiek iemaksāti atpakaļ kontā un atkārtoti izmantoti; dažos gadījumos tie jāaizstāj ar atvēlētajiem ieņēmumiem un jāparedz atcelto apropriāciju atjaunošanas veidi. Šie grozījumi neskar īpašos noteikumus, ko piemēro struktūrfondiem. (7) Par specifikācijas principu — nepieciešams, lai iestādēm būtu zināma vadības elastība apropriāciju pārvietošanai. Ar šo regulu jāatļauj veidot integrētas finanšu un administratīvo resursu apropriācijas atbilstoši mērķim. Apropriāciju pārvietošanas procedūras jāsaskaņo arī visām citām iestādēm, lai personāla un darbības apropriāciju pārvietošana būtu katras iestādes jautājums. Par tādu apropriāciju pārvietošanu, kuras attiecas uz darbības izdevumiem, Komisija var izdarīt pārvietojumus starp nodaļām vienas sadaļas robežās kopumā 10 % apmērā no saimnieciskā gada apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi. Jāļauj budžeta lēmējinstitūcijai veidot rezerves tikai divos gadījumos: ja nav pamatakta vai pārliecības, ka apropriācijas ir atbilstošas. (8) Attiecībā uz gada pārskata principu — jāsaglabā atšķirība starp diferencētām apropriācijām un nediferencētām apropriācijām. Lēmumi par saistību un maksājumu apropriāciju pārnešanu jāpieņem katrai iestādei. Papildu periodi jāierobežo, atļaujot tos vienīgi gadījumos, kad tie ir pilnīgi nepieciešami, proti, ELVGF maksājumiem. (9) Līdzsvara princips ir viens no budžeta pamatnoteikumiem. Šajā sakarā jāuzsver, ka kredītu ņemšana nav saderīga ar Kopienas pašu resursu sistēmu. Tomēr līdzsvara principa būtība nav kavēt aizņēmumu un aizdevumu operācijas, kuras garantē Savienības vispārējais budžets. (10) Saskaņā ar EK līguma 277. panta pirmo daļu un Euratom līguma 181. panta pirmo daļu jānosaka norēķinu vienība, ko izmanto budžeta izveidei un ko izmanto arī izpildē un pārskatu izklāstā. (11) Pareizas finanšu vadības principam jābūt formulētam, atsaucoties uz saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem, un atbilstība šiem principiem jāpārbauda, izmantojot snieguma rādītājus, kas noteikti atbilstoši darbības veidiem un ir izmērāmi tā, ka ir iespējams izvērtēt rezultātus. Iestādēm jāveic iepriekšēja vērtēšana un veikuma izvērtēšana saskaņā ar Komisijas noteiktām pamatnostādnēm. (12) Visbeidzot — par pārredzamības principu — ir jāuzlabo informācija par budžeta izpildi un pārskatiem. Jānosaka arī stingri noteikts termiņš budžeta publicēšanai, neskarot iepriekšēju publicēšanu, ko veic Komisija laikā starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paziņojumu par budžeta galīgo pieņemšanu un tā publicēšanu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Jāsaglabā arī iespēja veidot negatīvas rezerves. (13) Attiecībā uz budžeta izveidi un izklāstu — jāsaskaņo un jāvienkāršo pašreizējie noteikumi, atceļot atšķirību starp budžeta papildinājumiem un budžeta grozījumiem, kam nav praktiskas nozīmes. (14) Budžeta iedaļā, kas attiecas uz Komisiju, apropriācijām un līdzekļiem jāatbilst mērķim, tas ir, budžeta līdzekļi jāsadala pēc darbības jomām ar nolūku paaugstināt budžeta vadības pārredzamību, ņemot vērā pareizas finanšu vadības mērķus, jo īpaši lietderību un efektivitāti. (15) Iestādēm jābūt zināmam elastībai apstiprināto amatu pārvaldībā attiecībā uz to, kas ir atļauts budžetā, jo īpaši ņemot vērā, ka turpmāk vadībā galvenā nozīme būs rezultātiem, nevis līdzekļiem. Šī brīvība tomēr arī turpmāk būs ierobežota divkārši, piešķirot budžeta apropriācijas saimnieciskajam gadam un kopējam amatu skaitam; turklāt nebūs manevrēšanas iespēju ar A1, A2 un A3 amatu kategorijām. (16) Attiecībā uz budžeta izpildi — ir jābūt skaidrībai par dažādiem iespējamiem budžeta izpildes paņēmieniem, kuri var paredzēt vai nu centralizētu budžeta izpildi, ko veic Komisija, vai arī dalītu izpildi, ko veic Komisija un dalībvalstis, vai arī decentralizētu budžeta izpildi, ko veic kopā ar trešām valstīm, kas saņem ārējo atbalstu, vai arī kopīgi ar starptautiskajām organizācijām. Ir jābūt iespējai īstenot centralizēto vadību tieši Komisijas struktūrvienībām, vai netieši, deleģējot to iestādēm, uz kurām attiecas Kopienas tiesības vai valstu publiskās tiesības. Izpildes paņēmieniem jānodrošina, ka tiek ievērotas procedūras Kopienas līdzekļu aizsardzībai neatkarīgi no tā, kura iestāde ir atbildīga par visa budžeta vai tā daļas izpildi, un jāapliecina, ka galīgā atbildība par budžeta izpildi piekrīt Komisijai saskaņā ar Līguma 274. pantu. (17) Tā kā Komisija ir atbildīga par budžeta izpildi, tā nevar deleģēt publiskas varas iestādes uzdevumus, kas saistīti ar rīcību pēc sava ieskata. Šajā regulā jānostiprina šis princips un jāprecizē to uzdevumu apjoms, kurus var deleģēt. Jānosaka arī, ka privātā sektora struktūras, izņemot tās, kam ir publisko dienestu funkcijas un uz kurām attiecas īpaši nosacījumi, nevar uzņemties nekādus budžeta izpildes pasākumus, bet var vienīgi sniegt specializētus tehniskus vai administratīvus pakalpojumus vai izpildīt sagatavošanas vai saistītus uzdevumus. (18) Lai ievērotu pārredzamības un pareizas finanšu vadības principus, publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas pilda publisko dienestu funkcijas, kurām Komisijas uzdevumā deleģēti izpildes uzdevumi, ir jābūt pārredzamām publiskā iepirkuma procedūrām, efektīvai iekšējai kontrolei, sistēmai, kā veidot pārskatus atsevišķi no šo iestāžu pašu darbībām, kā arī ārējai revīzijai. (19) Šī regula nosaka kredītrīkotāju, grāmatveža un iekšējā revidenta pilnvaras un pienākumus saskaņā ar Līguma 279. panta c) punktu. Nosaka, ka kredītrīkotāji ir pilnā mērā atbildīgi par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu, un tie jāsauc pie atbildības par visām viņu darbībām, nepieciešamības gadījumā arī ierosinot disciplinārlietas. Tādēļ šis pilnvarojums jāpastiprina, atceļot centralizētas iepriekšējas pārbaudes, jo īpaši izbeidzot ieņēmumu un izdevumu operāciju iepriekšēju apstiprināšanu, ko veic finanšu kontrolieris, kā arī izbeidzot praksi, ka grāmatvedis pārbauda, vai maksājumi izdarīti likumīgi. Grāmatvedis arī turpmāk būs atbildīgs par to, lai pienācīgi tiktu izdarīti maksājumi, iekasēti ieņēmumi un piedzīti debitoru parādi. Viņš pārvalda kasi, kārto uzskaiti un atbild par iestādes finanšu pārskata sagatavošanu. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Viņa uzdevums ir pārbaudīt, vai vadības un kontroles sistēmas, ko ieviesuši kredītrīkotāji, darbojas pareizi. Iekšējais revidents nav finanšu operāciju dalībnieks, un viņa uzdevums nav pārbaudīt šīs darbības pirms kredītrīkotāju lēmumiem; turpmāk kredītrīkotājiem pilnā mērā jāuzņemas atbildība par šiem lēmumiem. (20) Kredītrīkotāju, grāmatvežu un avansu pārziņu atbildība neatšķiras no citu amatpersonu un darbinieku atbildības, un tiem piemēro spēkā esošās disciplinārās sankcijas un finansiālu kompensāciju pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Tomēr, ņemot vērā grāmatvežu un avansu pārziņu pienākumu īpašo raksturu, jāsaglabā arī daži īpaši noteikumi, kas nosaka grāmatvežu un avansu pārziņu amatpārkāpumus; tiem turpmāk vairs netiks piešķirti īpaši pabalsti vai apdrošināšana. Turklāt ir skaidri jānosaka kredītrīkotāju atbildība. Gadījumos, kad nav konstatēta krāpšana, katra iestāde, lai sniegtu nepieciešamās ziņas iestādei, kas kompetenta iecelt amatā, izveido specializētu finanšu pārkāpumu komisiju, kura nosaka, vai ir pieļauts pārkāpums, kura dēļ amatpersona vai cits darbinieks jāsauc pie disciplināratbildības vai arī tam jāliek maksāt kompensāciju, un, ja šī komisija konstatē sistēmas nepilnības, tā ziņo par šīm nepilnībām kredītrīkotājam un iekšējam revidentam. Tomēr attiecībā uz krāpšanas gadījumiem šai regulai jāatsaucas uz spēkā esošajiem noteikumiem par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un Eiropas Kopienu amatpersonu vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonu korupcijas apkarošanu. (21) Jāformulē budžeta izdevumu saistības un juridiskas izdevumu saistības un nosacījumi to piemērošanai. Lai ierobežotu potenciālo saistību apjomu, ir jāierobežo termiņš, kurā var uzņemties atsevišķas juridiskas saistības, pamatojoties uz vispārējām budžetā paredzētajām saistībām. Turklāt jāparedz arī noteikumi atsevišķu saistību atcelšanai, ja trīs gadu laikā uz to pamata nav izdarīti nekādi maksājumi. (22) Šajā regulā jāformulē to maksājumu tipoloģija, kurus var izdarīt kredītrīkotāji. Jāparedz, ka šādus maksājumus galvenokārt izdara, lai nodrošinātu darbības un no tās izrietošo rezultātu efektivitāti. Samērā neskaidrie aizdevumu un avansu maksājumu jēdzieni jāatceļ; maksājumi jāizdara kā iepriekšējs finansējums, starpposma maksājums un galīgā atlikuma maksājums, ja visu summu nesamaksā vienā maksājumā. (23) Šajā regulā jāparedz, ka maksājumu apstiprināšanas, rīkojuma došanas un izmaksas operācijas jāveic termiņā, kas noteiktas īstenošanas noteikumos, un ka šā termiņa neievērošanas gadījumā kreditori ir tiesīgi saņemt soda procentus, kas jāmaksā no budžeta. (24) Attiecībā uz līgumiem, kurus Kopienu iestādes piešķir uz sava rēķina, jāparedz noteikumi par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas, saskaņojot procedūras publisko līgumu piešķiršanai par darbu veikšanu, pakalpojumu sniegšanu un piegādēm: noteikumiem, kurus piemēro līgumiem, ko piešķir trešo personu uzdevumā, arī jāatbilst principiem, kas iekļauti šajās direktīvās. (25) Lai novērstu pārkāpumus un apkarotu krāpšanu un korupciju, kā arī veicinātu pareizu un efektīvu vadību, kandidātiem vai pretendentiem, kas vainojami šādās darbībās vai kuriem izveidojies interešu konflikts, liedz līgumus. (26) Pārredzamības nolūkā kandidāti un pretendenti atbilstīgi jāinformē par līgumu piešķiršanu. (27) Visbeidzot, pastiprinot kredītrīkotāju pilnvarojumu, jāatceļ iepriekšējās pārbaudes, ko veic pašreizējā Iepirkumu un līgumu padomdevēja komiteja. (28) Attiecībā uz dotācijām — jārada pamats Kopienas dotāciju piešķiršanai un uzraudzībai, paredzot īpašus noteikumus, lai īstenotu pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, līdzfinansējuma, piešķiršanas ar atpakaļejošu datumu aizlieguma un kontroles principus. (29) Lai izvairītos no kumulācijas, jāparedz, ka dotācijas nedrīkst izsniegt, lai divas reizes finansētu vienu un to pašu darbību vai divas reizes finansētu darbības izdevumus vienā un tajā pašā gadā. (30) Līdzīgi kā attiecībā uz noteikumiem par publisko līgumu piešķiršanu ir jāparedz pamatojums dotāciju aizliegumam atsevišķām personām, piešķirot iestādēm atbilstīgus līdzekļus krāpšanas un korupcijas apkarošanai. (31) Lai nodrošinātu, ka iestāžu un saņēmēju tiesības un pienākumi ir skaidri noteikti un tiek ievēroti, dotāciju piešķiršanai ir jābūt rakstiskas vienošanās priekšmetam. (32) Attiecībā uz uzskaiti un pārskatu izveidi, jānosaka, ka uzskaite ietver vispārējo uzskaiti un budžeta uzskaiti, piebilstot, ka vispārējā uzskaite pamatojas uzkrājošās grāmatvedības sistēmā, savukārt budžeta uzskaite paredzēta tam, lai izveidotu budžeta izlietojuma pārskatu un ziņojumus par budžeta izpildi. (33) Principi, uz kuriem balstīta vispārējā uzskaite un kuri jāievēro, veidojot finanšupārskatus, jāformulē, atsaucoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības principiem un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām par noteikta veida uzņēmumu gada pārskatiem, ja tie ir atbilstoši publiskam dienestam. (34) Noteikumi attiecībā uz informācijas sniegšanu par budžeta izpildi jāpielāgo, lai paplašinātu sniedzamās informācijas apjomu, iekļaujot tajā ziņas par to, kā izlietotas pārnestās apropriācijas, kas no jauna darītas pieejamas un izmantotas atkārtoti, un šie noteikumi jāattiecina arī uz dažādām Kopienu tiesību iestādēm, lai uzlabotu pasākumus, ko tās veic, lai sniegtu ikmēneša izpildes rādītājus un izpildes ziņojumus, kurus trīs reizes gadā jānosūta budžeta lēmējinstitūcijai. (35) Iestāžu izmantotās uzskaites metodes ir jāsaskaņo un šajā jomā Komisijas grāmatvedim jābūt iniciatīvas tiesībām. (36) Jānosaka, ka datorizētu finanšu vadības sistēmu izmantošana nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot Revīzijas palātas tiesības piekļūt pavaddokumentiem. (37) Attiecībā uz ārējo revīziju un budžeta izpildes apstiprināšanu — lai gan Komisija ir pilnā mērā atbildīga par budžeta izpildi, tomēr dalītā vadība, ko veic kopā ar dalībvalstīm, ietver dalībvalstu sadarbību Revīzijas palātas veiktas revīzijas procedūrā un budžeta lēmējinstitūcijas lēmuma pieņemšanā par budžeta izpildes apstiprināšanu. (38) Lai radītu optimālus nosacījumus pārskatu izveidošanai un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, ir jāgroza grafiks, kas paredz pasākumus līdz budžeta izpildes apstiprināšanai. (39) Komisijai pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma jāiesniedz tam jebkāda informācija, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu attiecīgā saimnieciskā gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 276. Pantu. (40) Vajadzīgi īpaši noteikumi par konkrētām Kopienas darbības jomām; šādiem noteikumiem jāatbilst šīs regulas pamatprincipiem. (41) Šķiet, ka nepieciešami noteikumi, kas dotu iespēju iepriekš uzņemties saistības no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) un administratīvajām apropriācijām, sākot ar 15. novembri pirms attiecīgā saimnieciskā gada. (42) Attiecībā uz struktūrfondiem — jāsaglabā tie noteikumi par maksājumu atmaksu kontos un par apropriāciju atkārtotu piešķiršanu, kuri iekļauti Komisijas deklarācijā, kas ir pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem ( 6 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1447/2001 ( 7 ). (43) Attiecībā uz zinātnisko izpēti — budžeta izveidei jābūt saskaņotai ar noteikumiem par budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām, tomēr saglabājot to vadības elastīgumu, kas Kopīgajam pētniecības centram (KPC) ir pašlaik. (44) Attiecībā uz ārējiem darījumiem — jāatļauj decentralizēta ārējā atbalsta pārvaldība ar nosacījumu, ka Komisijai tiek sniegtas garantijas attiecībā uz pareizu finanšu vadību un ka saņēmēja valsts ir atbildīga Komisijai par līdzekļiem, kas tai samaksāti. (45) Finansēšanas līgumos vai līgumos, kas parakstīti ar saņēmēju valsti vai pilsoni, Kopienas vai starptautisko publisko tiesību subjektu un fiziskām vai juridiskām personām, uz kurām attiecas privāttiesības, jāiekļauj vispārīgie publiskā iepirkuma principi, kas iekļauti šīs regulas pirmās daļas V sadaļā un otrās daļas IV sadaļā attiecībā uz ārējiem darījumiem. (46) Jāiekļauj īpaša sadaļa, kurā ietverti vispārīgi noteikumi par Eiropas biroju pārvaldību. (47) Atsevišķā sadaļā arī jāiekļauj īpašas normas, kas jāpiemēro administratīvām apropriācijām. Vajadzīgi arī noteikumi, kas ļautu katrai no budžeta lēmējinstitūcijas abām iestādēm pietiekami laicīgi izteikt viedokli par projektiem, kas ietver darījumus ar nekustamo īpašumu, kuri varētu būtiski finansiāli iespaidot budžetu. (48) Izmaiņas iestāžu pārskatu konsolidēšanas grafikā jāatliek līdz 2005. saimnieciskajam gadam, lai dotu pietiekami daudz laika ieviest tam nepieciešamās galvenās iekšējās procedūras. (49) Finanšu noteikumiem jāizveido piemērots satvars, kas radīts īpaši vadības vajadzībām, kuru piemēro Kopienu izveidotām struktūrām, kas ir juridiskas personas un saņem subsīdijas no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta. Tajā pašā laikā ir jāsaskaņo saturs noteikumiem, kuri attiecas uz konkrētiem jautājumiem, jo īpaši maksājumiem un uzskaiti, tomēr ne mazākā mērā nevājinot autonomiju, kas nepieciešama šīm struktūrām, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus. Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz šīm struktūrām kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām. Šo struktūru iekšējie finanšu noteikumi attiecīgi jāpielāgo, lai padarītu tos saderīgus ar šo Finanšu regulu. Komisijai attiecīgi jābūt pilnvarotai izstrādāt finanšu paraugregulu, no kuras Kopienas iestādes var novirzīties vienīgi ar Komisijas piekrišanu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







PIRMĀ DAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI







I SADAĻA

DARBĪBAS JOMA

1. pants

▼M1

Šajā regulā paredzēti noteikumi par Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, turpmāk – “budžets”, izveidi un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju.

▼B

Šajā regulā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs tiek uzskatīti par Kopienas iestādēm.

2. pants

Jebkuriem noteikumiem par budžeta ieņēmumu vai izdevumu izpildi, kas ietverti citā tiesību aktā, ir jāatbilst budžeta principiem, kas izklāstīti II sadaļā.







II SADAĻA

BUDŽETA PRINCIPI

▼M1

3. pants

Budžetu veido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības, kas paredz faktisku un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā.

▼B







1. NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

4. pants

1. Budžets ir tiesību akts, kurā katram saimnieciskajam gadam prognozē un apstiprina visus ieņēmumus un izdevumus, ko uzskata par nepieciešamiem Eiropas Kopienai un Eiropas Atomenerģijas kopienai.

2. Kopienu ieņēmumus un izdevumus veido:

a) Eiropas Kopienas ieņēmumi un izdevumi, ieskaitot administratīvos izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienību attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un darbības izdevumus, kas paredzēti šo noteikumu īstenošanai, ja tos maksā no budžeta;

b) Eiropas Atomenerģijas kopienas izdevumi un ieņēmumi.

3. Budžetā iegrāmato nodrošinājumus aizņēmumu un aizdevumu operācijām, kurās iesaistās Kopienas, un maksājumus ārējo darījumu garantiju fondam.

5. pants

1. Ievērojot 74. pantu, netiek iekasēti ieņēmumi un izdarīti izdevumi, kas nav iegrāmatoti nevienā no budžeta pozīcijām.

2. Budžetā nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, kas pārsniedz piešķirtās apropriācijas.

3. Apropriāciju nevar iekļaut budžetā, ja tā nav paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.

▼M1

4. Ievērojot 5.a, 18. un 74. pantu, procentus, kas uzkrājas par līdzekļiem, kuri ir Kopienu īpašums, iekļauj budžetā kā dažādus ieņēmumus.

▼M1

5.a pants

1. Iepriekšēja finansējuma maksājumu radītos procentus piešķir atbilstīgajai programmai vai darbībai un atskaita no atlikušās summas, kas pienākas saņēmējam.

Regulā, ar ko paredz šīs regulas īstenošanas noteikumus, turpmāk – “īstenošanas noteikumi”, precizē gadījumus, kad atbildīgais kredītrīkotājs izņēmuma kārtā šos procentus iekasē reizi gadā. Šos procentus iekļauj budžetā kā dažādus ieņēmumus.

2. Kopienām procenti nepienākas šādos gadījumos:

a) iepriekšējā finansējuma summa ir nenozīmīga, kā paredzēts īstenošanas noteikumos;

b) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts saskaņā ar publiskā iepirkuma līgumu 88. panta nozīmē;

c) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts dalībvalstīm;

d) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts saskaņā ar pirmspievienošanās palīdzību;

e) par avansiem, kas izmaksāti iestāžu locekļiem un darbiniekiem saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, turpmāk – “Civildienesta noteikumi”;

f) par iepriekšēju finansējumu, kas izmaksāts, īstenojot kopīgu pārvaldību, kā minēts 53. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

▼B







2. NODAĻA

Gada pārskata princips

6. pants

Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas vienam saimnieciskajam gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

7. pants

1. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas.

2. Saistību apropriācijas sedz kārtējā saimnieciskā gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas, ievērojot 77. panta 2. punktu un 166. panta 2. punktu.

3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu kārtējā saimnieciskajā gadā un/vai iepriekšējos saimnieciskajos gados radušās juridiskās saistības.

4. Šā panta 1. un 2. punkts neierobežo otrās daļas I, IV un VI sadaļā iekļautos īpašos noteikumus. Šie punkti neliedz uzņemties vispārējas saistības par apropriāciju un uzņemties budžeta saistības gada maksājumu veidā.

8. pants

1. Saimnieciskā gada ieņēmumus iegrāmato saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas saimnieciskā gada laikā. Tomēr pašu resursus par nākamā saimnieciskā gada janvāra mēnesi var iemaksāt avansā saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu.

2. Ierakstus par pašu resursiem no pievienotās vērtības nodokļa, papildu resursiem, kuru pamatā ir NKP, un finanšu iemaksām var koriģēt saskaņā ar 1. punktā minēto regulu.

3. Apropriācijas, kas piešķirtas attiecīgajam saimnieciskajam gadam, var izlietot tikai tādu izdevumu segšanai, kas paredzēti un izdarīti šajā saimnieciskajā gadā, un lai samaksātu summas, kas maksājamas saskaņā ar iepriekšējos saimnieciskajos gados radītām saistībām.

4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskām saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim, ievērojot vispārējās budžeta saistības, kas minētas 77. panta 2. punktā, un finansēšanas līgumus, kas minēti 166. panta 2. punktā, kurus iegrāmato kontos, pamatojoties uz saistībām, kuras paredzētas budžetā līdz 31. decembrim.

5. Maksājumus iegrāmato saimnieciskā gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis ne vēlāk kā minētā gada 31. decembrī.

6. Atkāpjoties no 3., 4. un 5. panta, Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) izdevumus iegrāmato saimnieciskā gada kontos saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti otrās daļas I sadaļā.

9. pants

1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā saimnieciskā gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, atceļ.

Tomēr tās var pārnest tikai uz nākamo saimniecisko gadu ar lēmumu, kuru attiecīgās iestādes pieņem ne vēlāk kā 15. februārī saskaņā ar 2. un 3. punktu, vai pārnest automātiski saskaņā ar 4. punktu.

2. ►M1 Saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas ◄ , par kurām saistības vēl nav radītas, saimnieciskajam gadam tuvojoties beigām, var pārnest:

a) par summām, kas atbilst saistību apropriācijām, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūrai ir pabeigti līdz 31. decembrim. Tādā gadījumā par šīm summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam;

b) par summām, kas vajadzīgas, ja likumdevēja iestāde saimnieciskā gada pēdējā ceturksnī ir pieņēmusi pamataktu, bet Komisija līdz 31. decembrim nav spējusi uzņemties saistības par apropriācijām šim mērķim.

3. ►M1 Maksājumu apropriācijas ◄ var pārnest par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar saistību apropriācijām, kas pārnestas, ja apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā saimnieciskā gada budžetā, nenosedz pieprasījumus. Attiecīgā iestāde vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam saimnieciskajam gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms šīs pirmās nav izlietotas.

4. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti saimnieciskā gada beigās, automātiski pārnes vienīgi uz nākamo saimniecisko gadu.

5. Attiecīgā iestāde ne vēlāk kā 15. martā informē Eiropas Parlamentu un Padomi (turpmāk tekstā “budžeta lēmējinstitūcija”) par tās pieņemto pārnešanas lēmumu un par katru budžeta pozīciju paziņo, kā katrā pārnešanas gadījumā piemēroti 2. un 3. punktā minētie kritēriji.

6. Apropriācijas, kas iekļautas rezervē, un apropriācijas personāla izdevumiem nevar pārnest.

10. pants

Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos ieņēmumus un apropriācijas no 18. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem pārnes automātiski. Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārnestajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms.

11. pants

Ja paredzētās summas atceļ tādēļ, ka darbības, kuru izpildei tās iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji izpildītas kādā saimnieciskajā gadā pēc tā gada, kurā apropriācijas iekļautas budžetā, attiecīgās apropriācijas atceļ, neskarot ►M1 157. un 160.a pantu ◄ .

12. pants

Par apropriācijām, ko iekļauj budžetā, var uzņemties saistības no 1. janvāra, ja budžets ir pieņemts galīgajā variantā, izņemot, ja otrās daļas I un VI sadaļā noteikts citādi.

13. pants

1. Ja saimnieciskā gada sākumā budžets nav pieņemts galīgajā variantā, tad izdevumu saistībām un maksājumiem, kurus, izpildot pēdējo attiecīgi pieņemto budžetu, bijis iespējams iegrāmatot noteiktā budžeta pozīcijā, piemēro EK līguma 273. panta pirmo daļu un Euratom līguma 178. panta pirmo daļu.

2. Saistības par vienu nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējās apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai piešķirts par iepriekšējo saimniecisko gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi.

Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijas, kas attiecīgajai nodaļai bijusi piešķirta iepriekšējā saimnieciskajā gadā.

Nedrīkst pārsniegt apropriāciju limitu, kas paredzēts budžeta projektā, kurš tiek izstrādāts.

3. Ja tas vajadzīgs Kopienu darbību nepārtrauktībai un pārvaldes vajadzībām:

a) Padome pēc Komisijas pieprasījuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var vienlaikus apstiprināt gan saistībām, gan maksājumiem summas, kas divas vai vairāk reizes pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu un ir lielākas par summām, kas automātiski pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punkta noteikumiem;

b) izdevumiem, kas neizriet tieši no Līgumiem vai aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, piemēro EK līguma 273. panta trešo daļu un Euratom Līguma 178. panta trešo daļu.

Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas.

4. Ja attiecīgajai nodaļai apstiprina divas vai vairākas divpadsmitdaļas, kas piešķirtas 3. punktā paredzētajos apstākļos, ievērojot minētajā punktā noteikto procedūru, bet ar to nepietiek, lai izvairītos no pārtraukuma Kopienu darbībās jomā, uz kuru attiecas minētā nodaļa, izņēmuma kārtā var atļaut pārsniegt apropriācijas summu, kas atbilstošajā budžeta nodaļā iekļauta iepriekšējā saimnieciskajā gadā. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumu saskaņā ar 3. punktā noteiktajām procedūrām. Tomēr nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt tādu kopējo apropriāciju apjomu, kāds bija pieejams iepriekšējā saimnieciskajā gadā.







3. NODAĻA

Līdzsvara princips

14. pants

1. Budžeta ieņēmumiem un maksājumu apropriācijām jābūt līdzsvarā.

2. Neskarot 46. panta 1. un 4. punktu, Eiropas Kopiena un Eiropas Atomenerģijas kopiena, kā arī Kopienu izveidotās struktūras, kas minētas 185. pantā, nevar ņemt aizņēmumus.

15. pants

1. Katra saimnieciskā gada saldo iekļauj nākamā saimnieciskā gada budžetā kā ieņēmumus pārpalikuma gadījumā vai kā maksājumu apropriācijas deficīta gadījumā.

2. Šādas ieņēmumu vai maksājumu apropriāciju tāmes iegrāmato budžetā, izpildot budžeta procedūru, un iekļauj grozījumos, ko iesniedz saskaņā ar 34. pantu. Tās sagatavo saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu.

3. Pēc tam, kad izveidoti pārskati par katru saimniecisko gadu, visas neatbilstības tāmēm iegrāmato nākamā saimnieciskā gada budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi šai neatbilstībai. Šādā gadījumā Komisijai 15 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas ir jāiesniedz provizorisks budžeta grozījumu projekts.







4. NODAĻA

Norēķinu vienības princips

16. pants

Budžetu izstrādā un izpilda eiro un pārskatus veido eiro.

▼M1

Tomēr 61. pantā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un – avansu kontu gadījumā – avansu pārzinis, un – Komisijas ārējo dienestu administratīvās pārvaldības vajadzībām – atbildīgais kredītrīkotājs ir pilnvarots veikt operācijas valstu valūtās, kā paredzēts īstenošanas noteikumos.

▼B







5. NODAĻA

Universāluma princips

17. pants

Kopējie ieņēmumi nosedz kopējos maksājumu apropriācijas saskaņā ar 18. pantu. Saskaņā ar 20. pantu visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.

18. pants

1. ►M1 eskarot 160. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 161. panta 2. punktu, nolūkā finansēt īpašus izdevumu posteņus izmanto šādus ieņēmumu posteņus: ◄

a) dalībvalstu finanšu iemaksas konkrētām zinātniskās izpētes programmām saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu;

▼M1

aa) dalībvalstu un citu donorvalstu, tostarp, abos gadījumos, šo valstu publiskā sektora struktūru un radniecīgo aģentūru, vai starptautisku organizāciju finanšu iemaksas noteiktiem ārējā atbalsta projektiem vai programmām, ko finansē Kopiena un pārvalda Komisija to vārdā, saskaņā ar attiecīgo pamataktu;

▼B

b) noguldījumu procentus un soda naudas, kas paredzētas Regulā par pārmērīga budžeta deficīta procedūras piemērošanas paātrināšanu un precizēšanu;

c) īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus, piemēram, ieņēmumus no fondiem, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus, tostarp arī īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus, kas ir specifiski katrai iestādei;

d) trešo valstu vai dažādu struktūru iemaksas Kopienas darbībām;

e) ieņēmumus no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma;

▼M1

ea) ieņēmumus, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus, kā arī tehniskiem un zinātniskiem mērķiem domātu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;

▼B

f) ieņēmumus no nepareizi samaksātu summu atmaksas;

g) ieņēmumus no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas citām iestādēm vai struktūrām, ieskaitot šādu citu iestāžu vai struktūru atmaksātās summas par komandējuma naudu, kas samaksāta to labā;

h) saņemtos apdrošināšanas maksājumus;

i) ieņēmumus no maksājumiem, kas saistīti ar izīrēšanu;

j) ieņēmumus no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos.

2. Piemērojamais pamatakts var arī atvēlēt ieņēmumus, kurus tas paredz, konkrētiem izdevumu posteņiem.

3. Budžetā izveido pozīcijas, kur kārtot piešķirtos ieņēmumus, kas minēti 1. un 2. punktā, un, kur vien iespējams, norāda summas.

19. pants

1. Komisija var pieņemt ziedojumus Kopienām, kā fondu līdzekļi, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi.

2. ►M1 Tādu dāvinājumu pieņemšanai, kuru vērtība ir EUR 50 000 vai lielāka un kuri saistīti ar finansiāliem izdevumiem – tostarp turpmākiem izdevumiem – kas pārsniedz 10 % no dāvinājuma vērtības, ir vajadzīgs Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojums; abas iestādes par to pieņem lēmumu divos mēnešos no dienas, kad saņemts Komisijas pieprasījums. ◄ Ja šajā laikā nav celtas ierunas, Komisija pieņem galīgu lēmumu par dāvinājuma pieņemšanu.

20. pants

1. Ar īstenošanas noteikumiem var precizēt, kādos gadījumos konkrētus ieņēmumus var ieturēt no faktūrām vai maksājumu pieprasījumiem, ko tad nodod tīrās summas samaksai.

2. Izmaksas par Kopienām piegādātiem produktiem vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, kurus dalībvalstis atmaksā saskaņā ar Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību, vai kurus trešās valstis atmaksā, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, sedz no budžeta tādā apmērā, kādā šīs izmaksas ir bez nodokļiem.

3. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot budžetu, rodas valūtas apmaiņas rezultātā. Gada bilancē iekļauj galīgos ieņēmumus vai zaudējumus.







6. NODAĻA

Specifikācijas princips

21. pants

Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos.

▼M1

22. pants

1. Katra iestāde, izņemot Komisiju, savā budžeta iedaļā apropriācijas var pārvietot:

a) no vienas sadaļas uz citu – nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu;

b) no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu – bez ierobežojumiem.

2. Trīs nedēļas pirms 1. punktā minētās pārvietošanas veikšanas iestādes paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par savu nodomu. Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm šajā termiņā min pienācīgi pamatotus iemeslus, tad piemēro 24. pantā noteikto procedūru.

3. Katra iestāde, izņemot Komisiju, var budžeta lēmējinstitūcijai ierosināt savā budžeta iedaļā veikt pārvietošanu no vienas sadaļas uz citu, pārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu. Šādai pārvietošanai piemēro 24. pantā noteikto procedūru.

4. Katra iestāde, izņemot Komisiju, savā budžeta iedaļā var izdarīt pārvietošanu no viena panta uz citu, iepriekš neinformējot budžeta lēmējinstitūciju.

▼B

23. pants

1. Komisija savā budžeta iedaļā drīkst:

a) pārvietot apropriācijas pantu robežās un izdarīt pārvietojumus starp pantiem katras nodaļas robežās;

▼M1

b) attiecībā uz personāla un administratīviem izdevumiem – pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu, nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu, un nepārsniedzot 30 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, uz kuru veic pārvietošanu;

▼B

c) attiecībā uz darbības izdevumiem — pārvietot apropriācijas starp nodaļām vienas sadaļas robežās ne vairāk kā 10 % apmērā no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums;

▼M1

d) tiklīdz saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūtu ir pieņemts pamatakts, pārvietot apropriācijas no 43. pantā minētās “uzkrājumu” sadaļas gadījumos, ja par attiecīgo darbību nepastāvēja pamatakts, kad tika pieņemts budžets.

▼M1

Trīs nedēļas pirms šā punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā minētās pārvietošanas Komisija par savu lēmumu informē budžeta lēmējinstitūciju. Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm šajā trīs nedēļu termiņā min pienācīgi pamatotus iemeslus, tad piemēro 24. pantā noteikto procedūru.

▼M1

Tomēr saimnieciskā gada pēdējos divos mēnešos Komisija drīkst autonomi pārvietot apropriācijas attiecībā uz personāla, ārštata darbinieku un citu darbinieku izdevumiem no vienas sadaļas uz citu, kopumā nepārsniedzot 5 % no attiecīgajam saimnieciskajam gadam paredzētajām apropriācijām. Komisija par šādiem pārvietojumiem informē budžeta lēmējinstitūciju divās nedēļās pēc lēmuma pieņemšanas par šādu pārvietošanu.

Komisija informē budžeta lēmējinstitūciju divās nedēļās pēc lēmuma pieņemšanas par šā punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minēto pārvietošanu.

▼B

2. Komisija var ierosināt budžeta lēmējinstitūcijai izdarīt savas budžeta iedaļas robežās citus pārvietojumus papildus ►M1 1. punktā ◄ minētajiem.

24. pants

1. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu saskaņā ar 2., 3. un 4. punkta noteikumiem, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi.

2. Par priekšlikumiem pārvietot apropriācijas, kas attiecas uz izdevumiem, kurus prasa Līgumi vai ar tiem saskaņā pieņemti tiesību akti, Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu sešu nedēļu laikā, izņemot steidzamus gadījumus. Eiropas Parlaments sniedz atzinumu tādā laikā, lai Padome pagūtu ar to iepazīties un norādītajā termiņā pieņemt lēmumu. Ja Padome šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, pārvietošanas priekšlikumi uzskatāmi par apstiprinātiem.

3. Par priekšlikumiem pārvietot apropriācijas izdevumiem, kurus neprasa Līgumi vai ar tiem saskaņā pieņemti tiesību akti, Eiropas Parlaments, apspriedies ar Padomi, pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, izņemot steidzamus gadījumus. Padome sniedz atzinumu, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, tādā laikā, lai Eiropas Parlaments pagūtu ar to iepazīties un norādītajā termiņā pieņemt lēmumu. Ja šajā laikā nav pieņemts lēmums, pārvietošanas priekšlikumi uzskatāmi par apstiprinātiem.

4. Priekšlikumus pārvietot apropriācijas izdevumiem, kurus prasa Līgumi vai ar tiem saskaņā pieņemti tiesību akti, un citiem izdevumiem uzskata par apstiprinātiem, ja sešās nedēļās pēc priekšlikumu saņemšanas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pieņēmusi citādu lēmumu. Ja šādu pārvietošanas priekšlikumu gadījumā Eiropas Parlaments un Padome pārvietojumu priekšlikuma summu samazina atšķirīgā apmērā, tad par apstiprinātu uzskatāma zemākā no abu iestāžu pieņemtajām summām. Ja viena no iestādēm pārvietošanu principiāli noraida, pārvietošanu neizdara.

25. pants

1. Apropriācijas drīkst pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi (p. m. [= pro memoria]).

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie paredzēti.

26. pants

▼M1

1. Apropriāciju pārvietošanai tajās budžeta sadaļās, kuras paredzētas Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF), struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Eiropas Zivsaimniecības fondam, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un zinātniskajai izpētei, piemēro otrās daļas I, II un III sadaļas īpašos noteikumus.

▼B

2. ►M1 Lēmumus par pārvietošanu, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezervi, pieņem budžeta lēmējinstitūcija pēc Komisijas priekšlikuma. Par katru darbību jāiesniedz atsevišķs priekšlikums. ◄

▼C2

Piemēro 24. panta 2. un 3. punktā paredzēto procedūru. Ja abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes nepiekrīt Komisijas priekšlikumam un netiek panākta kopēja nostāja attiecībā uz šīs rezerves izlietošanu, Eiropas Parlaments un Padome nelemj par Komisijas priekšlikumu pārvietošanai.

▼M1

3. Attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos saistībā ar starptautiskām humānām katastrofām un krīzēm, kas notiek pēc budžeta gada 15. decembra, Komisija var kārtējā budžeta gada neizmantotās budžeta apropriācijas, kas joprojām pieejamas daudzgadu finanšu shēmas 4. pozīcijas budžeta pozīcijās, pārvietot uz budžeta pozīcijām, kas attiecas uz krīzes pārvarēšanas un humānās palīdzības pasākumiem. Tūlīt pēc šādas pārvietošanas veikšanas Komisija informē abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes.

▼B







7. NODAĻA

Pareizas finanšu vadības princips

27. pants

1. Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko iestādes lieto savas darbības veikšanai, būtu pieejami noliktajā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.

Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.

Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu nosprausto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Šo mērķu sasniegšanu uzrauga pēc izpildes rādītājiem katrai darbībai, un tērētājas iestādes sniedz informāciju budžeta lēmējinstitūcijai. Šādu informāciju, kā noteikts 33. panta 2. punkta d) apakšpunktā, sniedz reizi gadā, iekļaujot to, vēlākais, provizoriskā budžeta projekta pavaddokumentos.

4. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, iestādes izdara gan iepriekšēju novērtēšanu, gan vēlāku izvērtēšanu saskaņā ar Komisijas sniegto ievirzi. Šādu vērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtējuma rezultātus izplata gan iestādēm, kas tērē līdzekļus, gan likumdevējai iestādei, gan budžeta lēmējinstitūcijai.

28. pants

▼M1

1. Jebkuram priekšlikumam vai ierosinājumam, ko Komisija vai dalībvalsts iesniedz likumdevējai iestādei saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem EK līgumā vai Līgumā par Eiropas Savienību (LES) un kas varētu iespaidot budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats un šīs regulas 27. panta 4. punktā minētais novērtējums.

Jebkuram priekšlikuma vai ierosinājuma grozījumam, ko iesniedz likumdevējai iestādei un kas varētu būtiski iespaidot budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats, ko sagatavo iestāde, kura ierosina grozījumu.

▼B

2. Budžeta procedūras laikā Komisija sniedz nepieciešamo informāciju, lai varētu salīdzināt atšķirības starp pieprasītājām apropriācijām un sākotnējām prognozēm, kas iekļautas finanšu pārskatos. Šī informācija ietver likumdevējas iestādes virzību un sasniegto stadiju, veicot iesniegto priekšlikumu izskatīšanu. Attiecīgos gadījumos pieprasītās apropriācijas pārskata, ņemot vērā virzību pamatakta apspriešanā.

▼M1

3. Lai novērstu krāpšanas un pārkāpumu iespēju, 1. punktā minētajā finanšu pārskatā ietver informāciju par esošajiem un plānotajiem pasākumiem krāpšanas novēršanai un aizsardzībai pret to.

▼M1

28.a pants

1. Budžetu izpilda saskaņā ar katram pārvaldības veidam atbilstīgu faktisku un efektīvu iekšējo kontroli un saskaņā ar katrai nozarei paredzētajiem īpašajiem noteikumiem.

2. Budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir attiecīgi nodrošināt, ka tiek sasniegti šādi mērķi:

a) darbību efektivitāte, rezultativitāte un saimnieciskums;

b) pārskatu ticamība;

c) aktīvu un informācijas aizsardzība;

d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana un atklāšana;

e) tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar attiecīgo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.

▼B







8. NODAĻA

Pārredzamības princips

29. pants

1. Budžetu veido un izpilda un pārskatus veido, ievērojot pārredzamības principu.

▼M1

2. Pēc Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja pienākums ir nodrošināt to, ka budžetu un budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Budžetu publicē trīs mēnešos no dienas, kad paziņots par budžeta pieņemšanu galīgajā variantā.

Katras iestādes sagatavotos konsolidētos gada pārskatus un ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

▼B

30. pants

1. Informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām, par kurām Kopienas slēgušas līgumus ar trešām personām, iekļauj budžeta pielikumā.

2. Informāciju par operācijām, ko veic Garantiju fonds ārējiem darījumiem, iekļauj finanšu pārskatos.

▼M1

3. Komisija attiecīgā veidā dara pieejamu informāciju par to līdzekļu saņēmējiem, kas ir Komisijas budžetā, ja budžetu īsteno centralizēti un tieši tās departamenti, un to informāciju par līdzekļu saņēmējiem, ko sniedz struktūras, kurām budžeta īstenošanas uzdevumi deleģēti saskaņā ar citiem pārvaldības veidiem.

Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 8 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2001. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 9 ), un drošības prasības, ņemot vērā katra pārvaldības veida īpašās iezīmes, kā minēts 53. pantā, un – attiecīgā gadījumā – ievērojot attiecīgus katrai nozarei paredzētus īpašus noteikumus.

▼B







III SADAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE







1. NODAĻA

Budžeta izveide

31. pants

Eiropas Parlaments, Padome, Eiropas Kopienu Tiesa, Revīzijas palāta, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs sastāda savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta to Komisijai.

Minētās iestādes ik gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā arī nosūta šīs tāmes budžeta lēmējinstitūcijai informācijas nolūkiem. Komisija sastāda pati savas tāmes, kuras tā arī nosūta budžeta lēmējinstitūcijai līdz tam pašam datumam.

Sagatavojot savas tāmes, Komisija izmanto 32. pantā minēto informāciju.

32. pants

Katra struktūra, kas minēta 185. pantā, saskaņā ar tās dibināšanas dokumentu katru gadu līdz 1. aprīlim nosūta Komisijai tās ieņēmumu un izdevumu tāmi, ieskaitot štatu sarakstu un tās darba programmu.

Komisija nosūta šos dokumentus budžeta lēmējinstitūcijai informācijas nolūkiem, izņemot gadījumā, kas paredzēts 46. panta 1. punkta 3. apakšpunkta d) daļā.

33. pants

1. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 1. septembrī iesniedz provizorisko budžeta projektu Padomei. Tajā pašā laikā tā iesniedz provizorisko budžeta projektu Eiropas Parlamentam.

Provizoriskajā budžeta projektā iekļauj Kopienu ieņēmumu un izdevumu vispārējā pārskata kopsavilkumu un konsolidē tāmes, kas minētas 31. punktā.

2. Provizoriskajam budžeta projektam Komisija pievieno:

a) iepriekšējā gada finanšu vadības analīzi un nesamaksātās saistības;

b) attiecīgā gadījumā — atzinumu par citu iestāžu tāmēm, kurā var ietvert atšķirīgas tāmes, pievienojot attiecīgus apsvērumus;

c) jebkādu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu saistībā ar iestāžu štatu sarakstiem un dotācijām, ko Komisija piešķir 185. pantā minētajām struktūrām un Eiropas skolām;

▼M1

d) darbību pārskatus, kuros ir: — informācija par dažādu darbību tādu visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu, kuri ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar konkrētiem termiņiem, kā arī par jauniem mērķiem, kas izmērāmi atbilstīgi rādītājiem; — pilnīgs pamatojums un izmaksu un ieguvumu pieeja attiecībā uz ierosinātajām apropriāciju apjoma izmaiņām; — skaidrs pamatojums intervencei ES līmenī, ievērojot, inter alia, subsidiaritātes principu; — informācija par iepriekšējā gada darbību īstenošanas līmeni un kārtējā gada īstenošanas līmeni. Izvērtēšanas rezultātus ņem vērā un uz tiem atsaucas, minot kā pierādījumu gaidāmajam labumam no ierosinātajiem budžeta grozījumiem;

▼M1

e) kopsavilkuma pārskats par grafiku maksājumiem, kuri turpmākajos saimnieciskajos gados jāveic, lai izpildītu budžeta saistības, kas radušās iepriekšējos saimnieciskajos gados.

▼B

34. pants

1. Komisija var pēc savas iniciatīvas vai, ja to pieprasa citas iestādes — katra attiecībā uz savu budžeta iedaļu — iesniegt Padomei provizoriskā budžeta projekta grozījumus, pamatojoties uz jaunu informāciju, kas nav bijusi pieejama laikā, kad tika izstrādāts provizoriskais projekts.

2. Tomēr Komisija iesniedz šādus grozījumus Padomei vismaz 30 dienas pirms tam, kad Eiropas Parlaments izskata budžeta projektu pirmajā lasījumā, ja vien iestādes nav vienojušās citādi vai nav ārkārtēju apstākļu. Padomei jāiesniedz grozījumi Eiropas Parlamentam vismaz 15 dienas pirms minētā pirmā lasījuma.

35. pants

1. Padome izveido budžeta projektu saskaņā ar EK līguma 272. panta 3. punktā un Euratom Līguma 177. panta 3. punktā noteikto procedūru.

2. Padome iesniedz budžeta projektu Eiropas Parlamentam ne vēlāk kā 5. oktobrī pirms budžeta izpildes gada. Padome pievieno budžeta projektam paskaidrojuma rakstu, formulējot iemeslus, kuru dēļ tas atšķiras no provizoriskā budžeta projekta.

36. pants

1. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka budžets pieņemts galīgajā variantā saskaņā ar procedūru, kas noteikta EK līguma 272. panta 7. punktā un Euratom līguma 177. panta 7. punktā.

2. Kad ir paziņots, ka budžets pieņemts galīgajā variantā, visām dalībvalstīm no 1. janvāra nākamajā saimnieciskajā gadā vai no dienas, kad paziņots par budžeta pieņemšanu galīgajā variantā, ja tā notikusi pēc 1. janvāra, ir jāizdara maksājumi, kas pienākas Kopienai saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno Lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu.

37. pants

1. Ja ir ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, no kuriem nav iespējams izvairīties, Komisija var iesniegt provizorisku budžeta grozījumu projektu.

Citu iestāžu pieprasījumus izdarīt budžeta grozījumus apstākļos, kas minēti iepriekšējā punktā, nosūta Komisijai.

▼M1

Pirms provizoriska budžeta grozījumu projekta iesniegšanas Komisija un iestādes, kas nav Komisija, izskata iespēju attiecīgās apropriācijas piešķirt atkārtoti, ņemot vērā jebkādu paredzamo apropriāciju nepilnīgu izmantošanu.

▼B

2. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 1. septembrī iesniedz Padomei provizoriskos budžeta grozījumu projektus. Tā var pievienot atzinumu citu iestāžu pieprasītajiem budžeta grozījumiem.

3. Budžeta lēmējinstitūcija tos apspriež, ņemot vērā to steidzamību.

38. pants

1. Ja Padome saņem provizorisku budžeta grozījumu projektu, tā sastāda budžeta grozījumu projektu saskaņā ar 35. un 37. pantu.

2. Budžeta grozījumiem piemēro 35. un 36. pantu, izņemot grafiku. To pamatojumā jāatsaucas uz budžetu, kura tāmē ar tiem izdara grozījumus.

39. pants

Komisija un budžeta lēmējinstitūcija var vienoties noteikt konkrētas dienas tāmju iesniegšanai un provizorisko budžeta projektu un budžeta projektu pieņemšanai un iesniegšanai. Šī vienošanās tomēr nedrīkst saīsināt vai pagarināt dokumentu izskatīšanas termiņus, kas paredzēti EK līguma 272. pantā un Euratom līguma 177. pantā.







2. NODAĻA

Budžeta uzbūve un izklāsts

40. pants

Budžetu veido:

▼M1

a) ieņēmumu un izdevumu vispārīgs pārskats;

▼B

b) atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas katras iestādes ieņēmumos un izdevumos.

41. pants

1. Budžeta lēmējinstitūcija klasificē Komisijas ieņēmumus un citu iestāžu ieņēmumus un izdevumus sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai pēc izlietojuma, kam tie piešķirti.

2. Komisijas iedaļā izdevumu pārskatu veido, pamatojoties uz nomenklatūru, ko pieņēmusi budžeta lēmējinstitūcija, klasificējot izdevumus pēc mērķa.

Sadaļa atbilst darbības jomai, un nodaļa obligāti atbilst darbībai.

Katra sadaļa var ietvert darbības apropriācijas un administratīvās apropriācijas.

Administratīvās apropriācijas vienai sadaļai iekļauj vienā nodaļā.

42. pants

Budžetā nevar iekļaut negatīvus ieņēmumus.

Pašu resursi, kas iemaksāti saskaņā ar Padomes Lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu, ir tīrās summas, un tās kā tādas uzrāda budžeta ieņēmumu kopsavilkuma pārskatā.

43. pants

1. Katrā budžeta iedaļā var iekļaut sadaļu “uzkrājumi”. Šajā sadaļā iekļauj apropriācijas šādos divos gadījumos:

a) ja, budžetu veidojot, nav pamatakta par attiecīgo darbību;

b) ja ir nopietns pamats apšaubīt attiecīgajās pozīcijās iegrāmatoto apropriāciju atbilstību vai iespējas tās izpildīt atbilstoši pareizas finanšu vadības nosacījumiem.

▼M1

Šajā sadaļā paredzētās apropriācijas var izmantot vienīgi pēc tam, kad tās ir pārvietotas saskaņā ar 23. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto procedūru, ja uz pamatakta pieņemšanu attiecas Līguma 251. pantā noteiktā procedūra, un saskaņā ar 24. pantā paredzēto procedūru visos pārējos gadījumos.

▼B

2. Ja ir ievērojamas izpildes grūtības, Komisija saimnieciskā gada laikā var ierosināt pārvietot apropriācijas uz “uzkrājumu” sadaļu. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumu par šādu pārvietošanu saskaņā ar 24. pantu.

44. pants

Komisijas iedaļā var būt “negatīva rezerve”, kuras lielākais apmērs ir 200 miljoni EUR. Šajā rezervē, ko iekļauj atsevišķā nodaļā, var būt gan saistību apropriācijas, gan maksājumu apropriācijas.

Šī rezerve jāizlieto līdz saimnieciskā gada beigām, izdarot pārvietojumus saskaņā ar ►M1 23. un 25. pantā ◄ noteikto procedūru.

▼M1

45. pants

1. Budžeta Komisijas iedaļa ietver rezervi ārkārtas palīdzībai trešām valstīm.

2. Šā panta 1. punktā minēto rezervi izlieto līdz saimnieciskā gada beigām, veicot pārvietošanu saskaņā ar 24. un 26. pantā noteikto procedūru.

▼B

46. pants

1. Budžetā uzrāda:

1) ►M1 ieņēmumu un izdevumu vispārīgajā pārskatā: ◄ a) Kopienu paredzamos ieņēmumus attiecīgajā saimnieciskajā gadā; b) paredzētos ieņēmumus iepriekšējā saimnieciskajā gadā un ieņēmumus n — 2 gadā; c) saistību un maksājumu apropriācijas attiecīgajam saimnieciskajam gadam; d) saistību un maksājumu apropriācijas iepriekšējam saimnieciskajam gadam; e) paredzētos izdevumus un samaksātos izdevumus n — 2 gadā; ▼M1 ————— ▼M1 g) attiecīgas piezīmes par katru apakšnodalījumu, kā izklāstīts 41. panta 1. punktā;

2) katras iestādes iedaļā ieņēmumus un izdevumus uzrāda, ievērojot tādu pašu uzbūvi, kā norādīts 1) apakšpunktā;

▼B

3) par personālu: a) katrai budžeta iedaļai — štatu sarakstu, kurā noteikts amatu skaits katrai pakāpei katrā kategorijā un katrā dienestā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amatu skaits, kas ir atļauts budžeta apropriāciju robežās; b) tā štatu sarakstu, kuram maksā no zinātniskās izpētes un tehnoloģijas attīstības apropriācijām par tiešām darbībām, un to štatu sarakstu, kam no tiem pašiem apropriācijām maksā par netiešām darbībām; štatu sarakstus klasificē pēc kategorijām un pakāpēm, kā arī iedala pēc pastāvīgiem un pagaidu amatiem, kas ir atļauti budžeta apropriāciju robežās; ▼M1 c) zinātnisko un tehnisko darbinieku klasifikācijas pamatā var būt pakāpju grupas saskaņā ar katrā budžetā iekļautajiem nosacījumiem; štatu sarakstā sīki jānorāda to augsti kvalificēto tehnisko vai zinātnisko darbinieku skaits, kuriem piešķirtas īpašas priekšrocības saskaņā ar īpašiem noteikumiem Civildienesta noteikumos; ▼B d) štatu sarakstu, kurā norādīts amatu skaits pēc pakāpēm un kategorijām katrai 185. pantā minētajai struktūrai, kas saņem dotācijas no budžeta. Štatu sarakstā līdztekus attiecīgajā saimnieciskajā gadā atļauto amatu skaitam norāda iepriekšējā saimnieciskajā gadā atļauto amatu skaitu;

4) par aizņēmuma un aizdevuma operācijām: a) vispārējā ieņēmumu pārskatā — budžeta pozīcijas, kas atbilst attiecīgām operācijām un ir paredzētas, lai reģistrētu atmaksājumus no saņēmējiem, kuri sākotnēji nav pildījuši saistības un kuru dēļ piemērotas izpildes garantijas. Šīm pozīcijām pieliek atgādinājumu (p. m.) un pievieno attiecīgas piezīmes; b) Komisijas iedaļā: i) budžeta pozīcijas, kurām ir Kopienu izpildes garantijas attiecībā uz minētajām darbībām. Pie šīm pozīcijām atgādinājums (p. m.) atrodas, kamēr nav radušies faktiski maksājumi, kas jāsedz ar galīgiem resursiem; ii) piezīmes ar norādi uz paredzēto darbību pamataktu un apjomu, ilgumu un Kopienu dotajām finanšu garantijām attiecībā uz šīm darbībām; c) kā norādi Komisijas iedaļai pievienotā dokumentā: i) notiekošās kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšanu; ii) kapitāla operācijas un parādu pārvaldīšana par attiecīgo saimniecisko gadu;

▼M1

5) budžeta pozīcijas ieņēmumu un izdevumu daļā, kas nepieciešamas, lai izpildītu Garantiju fondu ārējām darbībām.

▼B

2. Papildus 1. punktā minētajiem dokumentiem budžeta lēmējinstitūcija var pievienot budžetam jebkādu citu atbilstošu dokumentu.

47. pants

1. Šīs regulas 46. panta 1. punkta 3) apakšpunktā minētais štatu saraksts ir galīgais limits katrai iestādei vai struktūrai; nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu.

Tomēr ikviena iestāde vai struktūra var mainīt štatu sarakstu līdz 10 % apmērā no atļautajiem amatiem, izņemot attiecībā uz ►M1 AD 16, AD 15 un AD 14 pakāpi ◄ , ievērojot divus nosacījumus:

a) ka netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam saimnieciskajam gadam, un

b) ka netiek pārsniegts kopējais amatu skaita limits, kas atļauts katram štatu sarakstam.

Trīs nedēļas pirms otrajā daļā minēto izmaiņu izdarīšanas iestādes paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem. Ja budžeta lēmējinstitūcijas abas iestādes šajā laikā min pienācīgi pamatotus iemeslus, iestādes atturas no izmaiņām un tiek piemērota parastā procedūra.

2. Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, ko atļāvusi iestāde, kas kompetenta iecelt amatā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus.







IV SADAĻA

BUDŽETA IZPILDE







1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

48. pants

1. Komisija izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās.

2. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.

▼M1

49. pants

1. Pirms budžetā iekļautās apropriācijas var izmantot jebkurai Kopienas vai Eiropas Savienības darbībai, ir jābūt pieņemtam pamataktam.

Pamatakts ir tiesību akts, ar kuru nodrošina juridisko pamatu darbībai un budžetā paredzēto atbilstīgo izdevumu veikšanai.

2. Piemērojot EK līgumu un Euratom līgumu, pamatakts ir akts, kuru pieņēmusi likumdevēja iestāde un kurš var būt regula, direktīva, lēmums EK līguma 249. panta nozīmē vai sui generis lēmums.

3. Piemērojot LES V sadaļu (attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, KĀDP), pamatakts var būt kādā no veidiem, kas norādīti LES 13. panta 2. un 3. punktā, 14. pantā, 18. panta 5. punktā, 23. panta 1. un 2. punktā un 24. pantā.

4. Piemērojot LES V sadaļu (attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās), pamatakts var būt kādā no veidiem, kas minēti LES 34. panta 2. punktā.

5. Ieteikumi un atzinumi nav pamatakti šā panta nozīmē, tāpat kā rezolūcijas, secinājumi, deklarācijas vai citi akti, kam nav juridiska spēka.

6. Atkāpjoties no 1. līdz 4. punkta, turpmāk norādītās apropriācijas tomēr var īstenot bez pamatakta, ja darbības, kuru finansēšanai tās paredzētas, ir Kopienu vai Eiropas Savienības pilnvaru jomā:

a) apropriācijas eksperimentālām izmēģinājuma programmām, kas paredzētas, lai pārbaudītu kādas darbības īstenošanas iespējas un lietderību. Atbilstīgas saistību apropriācijas var iekļaut budžetā ne vairāk kā diviem saimnieciskajiem gadiem pēc kārtas;

b) apropriācijas tādām sagatavošanas darbībām EK līguma un Euratom līguma, kā arī LES VI sadaļas piemērošanas jomās, kuras paredzētas, lai sagatavotu priekšlikumus ar nolūku pieņemt turpmākas darbības. Sagatavošanas darbības veic, ievērojot saskaņotu pieeju, un tās var būt dažāda veida. Atbilstīgas saistību apropriācijas var iekļaut budžetā ne vairāk kā trim saimnieciskajiem gadiem pēc kārtas. Likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā saimnieciskā gada beigām. Likumdošanas procedūras laikā saistību apropriācijām ir jāatbilst sagatavošanas darbības īpašajām iezīmēm attiecībā uz paredzētajām darbībām, sasniedzamajiem mērķiem un personām, kas gūst labumu no tām. Tāpat izmantotie līdzekļi nevar apjoma ziņā būt vienādi ar līdzekļiem, kas paredzēti pašas galīgās darbības finansēšanai. Iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par a) un b) punktā minētajām darbībām, un tajā ir arī rezultātu izvērtējums un turpmāk paredzētās darbības;

c) apropriācijas sagatavošanas darbībām LES V sadaļas piemērošanas jomā (attiecībā uz KĀDP). Šie pasākumi ir īslaicīgi un ir izstrādāti, lai paredzētu nosacījumus Eiropas Savienības darbībai, īstenojot KĀDP mērķus un pieņemot vajadzīgos tiesību aktus. ES krīzes pārvarēšanas operāciju nolūkā sagatavošanas pasākumi ir, inter alia, paredzēti, lai izvērtētu darbības vajadzības, nodrošinātu līdzekļu ātru sākotnējo piešķiršanu vai uz vietas radītu apstākļus darbības sākšanai. Sagatavošanas pasākumiem piekrišanu dod Padome, pilnībā sadarbojoties ar Komisiju. Šajā sakarā prezidentvalsts, kurai palīdz Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis KĀDP jomā, iespējami ātri paziņo Komisijai par Padomes nodomu sākt sagatavošanas pasākumu un jo īpaši par šim nolūkam vajadzīgajiem līdzekļiem. Saskaņā ar šo regulu Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu līdzekļu ātru izmaksu;

d) apropriācijas vienreizējām darbībām vai pat darbībām ar nenoteiktu termiņu, kuras Komisija veic, pildot uzdevumus, kas izriet no tās prerogatīvām iestāžu līmenī atbilstīgi EK līgumam un Euratom līgumam un kas nav b) apakšpunktā minētās likumdošanas iniciatīvas tiesības, un atbilstīgi minētajos līgumos noteiktajām īpašajām pilnvarām, kuru saraksts iekļauts īstenošanas noteikumos;

e) apropriācijas katras iestādes darbībai atbilstīgi tās administratīvajai autonomijai.

▼B

50. pants

Komisija piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

▼M1

Katra iestāde minētās pilnvaras īsteno saskaņā ar šo regulu, ievērojot apstiprinātas apropriāciju robežvērtības.

▼B

51. pants

Komisija un ikviena no pārējām iestādēm var savu struktūrvienību robežās deleģēt to budžeta izpildes pilnvaras saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un saviem iekšējiem noteikumiem tādā apjomā, kādu tās paredz dokumentā, ar kuru šīs pilnvaras deleģē. Pilnvarotie var rīkoties tikai tiem nepārprotami doto pilnvaru robežās.

▼M1

52. pants

1. Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas iesaistītas budžeta izpildē, pārvaldībā, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Kopienu interesēm. Ja izveidojas šāda situācija, attiecīgajai personai jāatturas no šādu darbību veikšanas un jānodod jautājums kompetentajai iestādei.

2. Interešu konflikts ir tad, ja šāda finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, pienākumu neatkarīgu un objektīvu pildīšanu negatīvi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, jūtu dzīvi, politisko piederību vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām interesēm, kas attiecīgajai personai ir kopējas ar labuma saņēmēju.

▼B







2. NODAĻA

Izpildes paņēmieni

▼M1

53. pants

Komisija budžetu izpilda saskaņā ar 53.a līdz 53.d pantā izklāstītajiem noteikumiem:

a) centralizēti;

b) īstenojot dalītu vai decentralizētu pārvaldību;

c) īstenojot kopīgu pārvaldību ar starptautiskām organizācijām.

▼M1

53.a pants

Ja Komisija izpilda budžetu centralizēti, tad izpildes uzdevumus tieši izpilda tās struktūrvienības, vai arī tie tiek izpildīti netieši saskaņā ar 54. līdz 57. pantu.

53.b pants

1. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot dalītu pārvaldību, tad izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm. Šo metodi jo īpaši piemēro attiecībā uz darbībām, kas minētas otrās daļas I un II sadaļā.

2. Neskarot papildu noteikumus, kas ietverti attiecīgos katrai nozarei paredzētos noteikumos, un lai dalītajā pārvaldībā nodrošinātu to, ka līdzekļus izmanto saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un principiem, dalībvalstis veic visus normatīvos un administratīvos vai citus pasākumus, kas vajadzīgi Kopienu finansiālo interešu aizsardzībai. Šajā sakarā dalībvalstis jo īpaši:

a) pārliecinās, ka no budžeta finansētās darbības tiek faktiski veiktas, un nodrošina, ka tās īsteno pareizi;

b) novērš pārkāpumus un krāpšanu un risina ar to saistītos jautājumus;

c) atgūst summas, kas ir nepareizi izmaksātas vai nepareizi izlietotas, vai summas, kas zaudētas pārkāpumu vai kļūdu dēļ;

d) piemērojot attiecīgos katrai nozarei paredzētos noteikumus un ievērojot 30. panta 3. punktu, nodrošina budžeta līdzekļu saņēmēju atbilstīgu ex post publiskošanu reizi gadā.

Šajā nolūkā dalībvalstis veic pārbaudes un ievieš efektīvas iekšējās kontroles sistēmas saskaņā ar 28.a pantā noteikto. Tās uzsāk tiesveidību, ja tas ir nepieciešams un lietderīgi.

3. Dalībvalstis attiecīgā savas valsts līmenī sagatavo gada kopsavilkumu par pieejamām revīzijām un deklarācijām.

4. Lai nodrošinātu to, ka līdzekļus izmanto saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, Komisija piemēro grāmatojumu noskaidrošanas procedūras vai finanšu koriģēšanas mehānismus, kas tai ļauj uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi.

53.c pants

1. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot decentralizētu pārvaldību, izpildes uzdevumus deleģē trešām valstīm saskaņā ar 56. pantu un otrās daļas IV sadaļu, neskarot atlikušo uzdevumu deleģēšanu 54. panta 2. punktā minētām struktūrām.

2. Lai nodrošinātu to, ka līdzekļus izmanto saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, Komisija piemēro grāmatojumu noskaidrošanas procedūras vai finanšu koriģēšanas mehānismus, kas tai ļauj uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi.

3. Trešās valstis, kam deleģēti izpildes uzdevumi, saskaņā ar 30. panta 3. punktu nodrošina budžeta līdzekļu saņēmēju atbilstīgu ex post publiskošanu reizi gadā.

53.d pants

1. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot kopīgu pārvaldību, tad turpmāk norādītajos gadījumos dažus izpildes uzdevumus saskaņā ar īstenošanas noteikumiem deleģē starptautiskajām organizācijām:

a) ja Komisiju un starptautisko organizāciju saista ilgtermiņa pamatnolīgums, kurā noteikti administratīvie un finanšu pasākumi to sadarbībai;

b) ja Komisija un starptautiskā organizācija izstrādā kopēju projektu vai programmu;

c) ja dažādu līdzekļu devēju līdzekļi ir apvienoti un nav iezīmēti īpašiem izdevumu posteņiem vai kategorijām, piemēram, šo noteikumu attiecinot uz darbībām ar vairākiem līdzekļu devējiem.

Minētās organizācijas savās uzskaites, revīzijas, iekšējās kontroles un publiskā iepirkuma procedūrās piemēro standartus, kas sniedz garantijas, kuras ir līdzvērtīgas starptautiski atzītiem standartiem.

2. Atsevišķos nolīgumos, ko ar starptautiskām organizācijām noslēdz par finansējuma piešķiršanu, ir sīki izstrādāti noteikumi par šādām starptautiskām organizācijām uzticēto uzdevumu izpildi.

3. Starptautiskās organizācijas, kam deleģēti izpildes uzdevumi, saskaņā ar 30. panta 3. punktu nodrošina budžeta līdzekļu saņēmēju atbilstīgu ex post publiskošanu reizi gadā.

▼B

54. pants

▼M1

1. Komisija nevar deleģēt trešām personām izpildes pilnvaras, ko tai piešķir Līgumi, ja tās lielā mērā ir saistītas ar tiesībām rīkoties pēc saviem ieskatiem saistībā ar politisku izvēli. Deleģētajiem izpildes uzdevumiem jābūt skaidri definētiem, un ir jāveic to izmantošanas pilnīga uzraudzība.

Budžeta izpildes uzdevumu deleģēšana atbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, kas paredz faktisku un efektīvu iekšējo kontroli, un deleģēšana nodrošina, ka tiek ievērots nediskriminēšanas princips un Kopienas darbības publicitāte. Šādā veidā deleģēti izpildes uzdevumi nedrīkst radīt interešu konfliktu.

▼B

2. ►M1 Ievērojot 1. punktā noteiktos ierobežojumus, Komisija, izpildot budžetu netieši centralizēti vai īstenojot decentralizētu pārvaldību saskaņā ar 53.a vai 53.c pantu, var publisko iestāžu uzdevumus un jo īpaši budžeta izpildes uzdevumus deleģēt: ◄

a) aģentūrām, uz kurām attiecas Kopienas tiesību akti, kuras minētas 55. pantā, turpmāk tekstā: “izpildaģentūras”;

▼M1

b) Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts 185. pantā, un citām specializētām Kopienas struktūrām, piemēram, Eiropas Investīciju bankai vai Eiropas Investīciju fondam, ar nosacījumu, ka šāda rīcība ir saderīga ar katras struktūras uzdevumiem, kā noteikts pamataktā;

c) valstu vai starptautiskām publiskā sektora struktūrām vai privātām struktūrām, kas veic publiska dienesta uzdevumus un nodrošina atbilstīgas finanšu garantijas, un atbilst īstenošanas noteikumos paredzētajiem nosacījumiem;

▼M1

d) personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā šīs regulas 49. panta nozīmē.

▼B

3. Ja 2. punktā minētās struktūras veic izpildes uzdevumus, tās veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka darbības, kuras jāfinansē no budžeta, ir izpildītas pareizi.

▼M1

Šādas struktūras vai personas veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, vajadzības gadījumā sākot tiesvedību, lai atgūtu nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus.

55. pants

1. Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem izpildaģentūras ir juridiskas personas, kuras izveidotas ar Komisijas lēmumu un kurām var deleģēt pilnvaras Komisijas vārdā un tās pārraudzībā pilnībā vai daļēji īstenot Kopienas programmu vai projektu, ievērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus ( 10 ).

2. Atbilstīgo darbības apropriāciju izpildi veic aģentūras direktors.

56. pants

1. Ja Komisija izpilda budžetu netieši centralizēti, tad attiecībā uz struktūrām, kurām tā uztic izpildi, tai iepriekš jāiegūst pierādījumi par to, ka šajās struktūrās ir un pareizi darbojas:

a) pārredzamas publiskā iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūras, kuras ir nediskriminējošas un izslēdz jebkādu interešu konfliktu, un atbilst, attiecīgi, V un VI sadaļai;

b) efektīva iekšējās kontroles sistēma darbību pārvaldībai, paredzot kredītrīkotāja un avansu pārziņa pienākumu vai līdzvērtīgu pienākumu faktisku nošķiršanu;

c) uzskaites sistēma, kas ļauj pārbaudīt, vai Kopienas līdzekļi ir izmantoti pareizi, un līdzekļu izmantošanu atspoguļot Kopienas pārskatos;

d) neatkarīga ārējā revīzija;

e) publiska piekļuve informācijai tādā mērā, kā noteikts ar Kopienas regulām;

f) ievērojot 30. panta 3. punktu, budžeta līdzekļu saņēmēju atbilstīga ex post publiskošana reizi gadā.

Komisija var pieņemt, ka 1. un 2. punktā minēto struktūru revīzijas, uzskaites un iepirkuma sistēmas ir līdzvērtīgas Kopienas sistēmām, pienācīgi ņemot vērā starptautiski atzītus standartus.

2. Īstenojot decentralizētu pārvaldību, 1. punktā noteiktos kritērijus, izņemot e) apakšpunktā paredzēto kritēriju, piemēro pilnīgi vai daļēji atbilstīgi decentralizācijas pakāpei, par kādu ir vienošanās starp Komisiju un attiecīgo trešo valsti, valsts vai starptautisku publiskā sektora struktūru.

Neskarot 1. punkta a) apakšpunktu un 169.a pantu, Komisija var:

— līdzekļu apvienošanas gadījumā; un

— saskaņā ar pamataktā paredzētajiem nosacījumiem;

pieņemt lēmumu izmantot saņēmējas partnervalsts iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūras, vai procedūras, par ko vienojušies līdzekļu devēji.

Pirms tāda lēmuma pieņemšanas Komisija katrā atsevišķā gadījumā iepriekš iegūst apliecinājumu, ka šādas procedūras atbilst pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principiem, izslēdz jebkādu interešu konfliktu, nodrošina starptautiski pieņemtiem standartiem līdzvērtīgas garantijas un nodrošina atbilstību pareizas finanšu pārvaldības noteikumiem, kas paredz faktisku un efektīvu iekšējo kontroli.

Attiecīgā trešā valsts, valsts vai starptautiska publiskā sektora struktūra uzņemas pildīt šādus pienākumus:

a) atbilstīgi šā punkta pirmajai daļai izpildīt 1. punktā noteiktos kritērijus;

b) nodrošināt, ka 1. punkta d) apakšpunktā minēto ārējo revīziju veic attiecīgās valsts neatkarīgas ārējās revīzijas iestādes;

c) veikt regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka no budžeta finansētās darbības ir īstenotas pareizi;

d) veikt atbilstīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un vajadzības gadījumā sākt tiesvedību, lai atgūtu nepareizi izmaksātus līdzekļus.

3. Komisija nodrošina uzticēto uzdevumu izpildes uzraudzību, novērtēšanu un kontroli. Tā ņem vērā kontroles sistēmu līdzvērtīgumu, ja tā veic kontroli, izmantojot savas kontroles sistēmas.

▼B

57. pants

▼M1

1. Izpildes pasākumus attiecībā uz budžeta līdzekļiem, tostarp maksājumiem un līdzekļu atgūšanu, Komisija nevar uzticēt ārējām privātā sektora struktūrām vai subjektiem, izņemot 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto gadījumu vai īpašus gadījumus, kad uz attiecīgajiem maksājumiem Komisijas noteiktiem saņēmējiem attiecas Komisijas noteiktas summas un nosacījumi un kad tas nav saistīts ar subjekta vai struktūras, kas veic maksājumus, rīcību pēc saviem ieskatiem.

▼B

2. Uzdevumi, kurus ar līgumu var uzticēt ārējiem privāttiesību subjektiem vai struktūrām, kam nav publiska dienesta uzdevumu, ir tehniskās pieredzes uzdevumi un administratīvi, sagatavošanas vai papilduzdevumi, kas nav saistīti ar publiskas varas izmantošanu un ar lēmumu pieņemšanu pēc sava ieskata.







3. NODAĻA

Finanšu dalībnieki







1. iedaļa

Pienākumu nošķiršanas princips

58. pants

Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un nav savstarpēji savienojami.







2. iedaļa

Kredītrīkotājs

59. pants

1. Kredītrīkotāja pienākumus pilda iestādes.

▼M1

1.a Šajā sadaļā termins “personāls” nozīmē personas, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi.

▼M1

2. Katra iestāde savos iekšējos administratīvajos noteikumos paredz atbilstīga līmeņa personālu, kam tā saskaņā ar savā reglamentā paredzētajiem nosacījumiem deleģē kredītrīkotāja pienākumus, nosaka deleģēto pilnvaru apjomu un iespēju personām, kurām šīs pilnvaras deleģētas, deleģēt tās tālāk.

3. Kredītrīkotāja pilnvaras deleģē vai deleģē tālāk vienīgi personālam.

▼B

4. Kredītrīkotāji, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, var rīkoties vienīgi tādā apmērā, kā noteikts deleģēšanas vai tālākas deleģēšanas dokumentā. Atbildīgajam kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, darbā var palīdzēt viens vai vairāki darbinieki, kam uzticēts kredītrīkotāja pārraudzībā veikt noteiktas darbības, kuras vajadzīgas, lai izpildītu budžetu un izveidotu pārskatus.

60. pants

1. Katrā iestādē kredītrīkotājs ir atbildīgs par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem, kā arī par to, lai būtu nodrošināts, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz likumību un pareizību.

2. Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, uzņem budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic priekšdarbus, lai izpildītu apropriācijas.

3. Ieņēmumu izpilde izpaužas kā debitoru parādu tāmju sagatavošana, pienākošos atgūstamo prasījumu konstatēšana un iekasēšanas rīkojumu izdošana. Tā saistīta ar konstatēto prasījumu atcelšanu, ja nepieciešams.

4. Deleģētais kredītrīkotājs izveido organizatorisko struktūru, iekšējo vadību un kontroles procedūras, kas piemērotas viņa pienākumu veikšanai, tostarp, ja nepieciešams, paredzot arī pēckontroles veikšanu, veidojot tos saskaņā ar obligātajiem standartiem, kurus pieņēmusi katra iestāde, un veltot pienācīgu vērību riskiem, kas saistīti ar vadības apstākļiem un finansēto darbību raksturu. Pirms operācijas apstiprināšanas tās darbības un finansiālos aspektus pārbauda darbinieki, kuri nav uzsākuši šo darbību. Operācijas uzsākšana, tās iepriekšēja pārbaude un vēlāka pārbaude ir atsevišķi uzdevumi.

5. Visiem darbiniekiem, kas atbild par finanšu operāciju vadības kontroli, jābūt nepieciešamajai profesionālajai kvalifikācijai. Tie ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko izveidojusi katra iestāde.

6. Jebkurš darbinieks, kas iesaistīts finanšu vadībā un darījumu kontrolē, uzskatot, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem vai dienesta noteikumiem, kas viņam jāievēro, rakstveidā informē par to deleģēto kredītrīkotāju un, ja tas neveic nekādus pasākumus, komisiju, kas minēta 66. panta 4. punktā. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, viņš informē par to iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

▼M1

7. Deleģētais kredītrīkotājs ziņo iestādei, kurā viņš strādā, par savu pienākumu izpildi, sniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, kur apstiprina, ka ziņojumā ietvertā informācija patiesi un godīgi atspoguļo stāvokli, ja vien citādi nav norādīts atrunās, kas saistītas ar noteiktām ieņēmumu un izdevumu jomām.

Minētajā ziņojumā izklāsta darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un rezultativitāti. Iekšējais revidents pieņem zināšanai gada pārskatu un visus pārējos informācijas materiālus. Ne vēlāk kā katra gada 15. jūnijā Komisija nosūta budžeta lēmējinstitūcijai gada pārskatu kopsavilkumu par iepriekšējo gadu.

▼B







3. iedaļa

Grāmatvedis

61. pants

1. Katra iestāde ieceļ grāmatvedi, kas ikvienā iestādē ir atbildīgs par:

a) pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

b) pārskatu sagatavošanu un izveidi saskaņā ar VII sadaļu;

c) uzskaites kārtošanu saskaņā ar VII sadaļu;

d) uzskaites noteikumu un metodes, kā arī kontu plāna izveidi saskaņā ar VII sadaļu;

e) uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; ►M1 grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt apstiprināšanas kritēriju ievērošanu; ◄

f) finanšu līdzekļu pārvaldību.

2. Visu informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu pārskatus, kuri dod patiesu priekšstatu par Kopienu aktīviem un budžeta izpildi, grāmatvedis iegūst no kredītrīkotājiem, kas galvo par tās ticamību.

▼M1

2.a Pirms iestāde pieņem pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati patiesi un godīgi atspoguļo iestādes finansiālo stāvokli.

Šajā nolūkā grāmatvedis pārliecinās, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem, metodēm un uzskaites sistēmām, kas izveidotas viņa atbildībā, kā šajā regulā noteikts attiecībā uz viņa iestādes pārskatiem, un ka pārskatos ir iekļauti visi ieņēmumi un izdevumi.

Deleģētie kredītrīkotāji pārsūta visu informāciju, kas grāmatvedim vajadzīga viņa pienākumu pildīšanai.

Kredītrīkotāji paliek pilnībā atbildīgi par viņu pārvaldīto līdzekļu pareizu izmantošanu, kā arī par viņu kontrolē esošo izdevumu likumību un pareizību.

2.b Grāmatvedis ir pilnvarots pārbaudīt saņemto informāciju, kā arī veikt jebkādas turpmākas pārbaudes, ko viņš uzskata par vajadzīgām, lai parakstītu pārskatus.

Vajadzības gadījumā grāmatvedis pievieno atrunas, precīzi paskaidrojot šādu atrunu raksturu un jomu.

2.c Citu iestāžu un aģentūru grāmatveži paraksta savus pārskatus un nosūta tos Komisijas grāmatvedim.

▼M1

3. Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, vienīgi grāmatvedis ir pilnvarots pārvaldīt skaidru naudu un naudas ekvivalentus. Viņš ir atbildīgs par to glabāšanu drošībā.

▼B

62. pants

▼M1

Pildot savus pienākumus, grāmatvedis var deleģēt konkrētus uzdevumus viņa pakļautībā esošajam personālam.

▼B

Deleģēšanas dokumentā nosaka uzdevumus, ko uztic deleģētajiem.







4. iedaļa

Avansu pārzinis

▼M1

63. pants

1. Tādu ieņēmumu iekasēšanai, kas nav pašu resursi, un īstenošanas noteikumos paredzētu nelielu summu maksāšanai var izveidot avansa kontus.

Tomēr krīzes pārvarēšanas atbalsta un humānās palīdzības jomā 110. panta nozīmē avansa kontus var izmantot bez summas ierobežojuma, ievērojot apropriāciju līmeni attiecīgajai budžeta pozīcijai, ko kārtējam saimnieciskajam gadam apstiprinājusi budžeta lēmējinstitūcija.

2. Avansa kontiem līdzekļus piešķir iestādes grāmatvedis un nodod iestādes grāmatveža ieceltu avansu pārziņu pārraudzībā.

▼B







4. NODAĻA

Finanšu dalībnieku atbildība







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

64. pants

1. Neskarot disciplināro atbildību, iestāde, kas pilnvarojusi deleģētos vai tālāk deleģētos kredītrīkotājus, var šīs pilnvaras jebkurā laikā atsaukt uz laiku vai galīgi.

2. Neskarot disciplināro atbildību, iestāde, kas iecēlusi grāmatvedi, var jebkurā laikā viņu atstādināt no pienākumu pildīšanas uz laiku vai pavisam.

3. Neskarot disciplināro atbildību, iestāde, kas iecēlusi avansu pārziņus, var jebkurā laikā viņus atstādināt no pienākumu pildīšanas uz laiku vai pavisam.

65. pants

▼M1

1. Šīs nodaļas noteikumi neskar krimināltiesisko atbildību, pie kuras var saukt 64. pantā minētos finanšu darbiniekus saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un spēkā esošajiem noteikumiem par Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Kopienu vai dalībvalstu ierēdņi.

▼B

2. Ikviens kredītrīkotājs, grāmatvedis vai avansu pārzinis saucams pie disciplināras atbildības, un tam jāmaksā kompensācija, kā paredzēts Civildienesta noteikumos, neskarot 66., 67. un 68. pantu. Ja ir nelikumīgas darbības, krāpšana vai korupcija, kas var kaitēt Kopienas interesēm, jautājumu nodod iestādēm un struktūrām, kas šādam nolūkam izveidotas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.







2. iedaļa

Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

66. pants

▼M1

1. Kredītrīkotājam ir jāmaksā kompensācija, kā paredzēts Civildienesta noteikumos.

▼M1

1.a Prasību maksāt kompensāciju piemēro jo īpaši, ja:

a) kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nosaka atgūstamos prasījumus vai izdod iekasēšanas rīkojumus, uzņemas izdevumu saistības vai izdod maksāšanas rīkojumu, neievērojot šo regulu un īstenošanas noteikumus;

b) kredītrīkotājs tīši vai rupjas nolaidības dēļ nesagatavo dokumentu, ar kuru konstatē debitoru parādu, neizdod iekasēšanas rīkojumu vai izdod šādu dokumentu ar novēlošanos vai ja viņš izdod maksājuma rīkojumu novēloti, tādējādi radot trešām personām iespēju izvirzīt civiltiesiskus prasījumus pret iestādi.

▼B

2. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, kurš uzskata, ka lēmums, kura pieņemšana ietilpst viņa pienākumos, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, rakstveidā par to informē deleģētāju iestādi. Ja deleģētāja iestāde šādā gadījumā rakstveidā dod pamatotu norādījumu kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, pieņemt minēto lēmumu, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības.

▼M1

3. Tālākas deleģēšanas gadījumā deleģētais kredītrīkotājs savu dienestu robežās joprojām ir atbildīgs par iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti un rezultativitāti, kā arī par to, kādu personu izraugās par tālākdeleģēto kredītrīkotāju.

4. Katra iestāde izveido īpašu finanšu pārkāpumu komisiju vai piedalās kopīgā komisijā, ko izveidojušas vairākas iestādes. Komisijas darbojas neatkarīgi un nosaka, vai ir izdarīts finanšu pārkāpums un kādas varētu būt tā iespējamās sekas.

▼B

Pamatojoties uz šīs komisijas viedokli, iestāde izlemj, vai uzsākt lietvedību, kuras rezultātā var saukt pie disciplināras atbildības vai kompensācijas samaksas. Ja komisija konstatē sistemātiskas problēmas, tā nosūta ziņojumu ar ieteikumiem kredītrīkotājam un deleģētajam kredītrīkotājam, ja pēdējais nav šajās problēmās iesaistītā persona, kā arī iekšējam revidentam.







3. iedaļa

Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem

67. pants

Grāmatvedi sauc pie disciplināras atbildības un pieprasa samaksāt kompensāciju saskaņā ar Civildienesta noteikumos paredzētajām procedūrām. Viņš jo īpaši saucams pie atbildības par šāda veida pārkāpumiem:

a) viņš pazaudē vai sabojā naudu, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā;

b) viņš izdara nepareizas izmaiņas bankas kontos vai pasta žiro kontos;

c) viņš atgūst vai samaksā summas, kas neatbilst attiecīgajiem iekasēšanas vai maksājumu rīkojumiem;

d) viņš neiekasē pienākošos ieņēmumus.

68. pants

Avansu pārzini var saukt pie disciplinārās atbildības un likt tam atlīdzināt zaudējumu Civildienesta noteikumos noteiktajā kārtībā. Viņš jo īpaši saucams pie atbildības par pārkāpumu, ja viņš:

a) pazaudē vai sabojā naudas līdzekļus, aktīvus un dokumentus, kas ir viņa glabāšanā;

b) nespēj iesniegt pienācīgus pavaddokumentus par viņa izdarītajiem maksājumiem;

c) izdara maksājumus personām, kam tie nepienākas;

d) pienācīgi neiekasē ieņēmumus.







5. NODAĻA

Ieņēmumu operācijas







1. iedaļa

Pašu resursu pieejamības nodrošināšana

69. pants

To ieņēmumu tāmi, kurus veido pašu resursi saskaņā ar Padomes Lēmumu par Kopienu pašu resursu sistēmu, iekļauj budžetā, izsakot eiro. To pieejamību nodrošina saskaņā ar Padomes Regulu, ar ko īsteno minēto Lēmumu.







2. iedaļa

Debitoru parādu tāme

70. pants

1. Debitoru parādu tāmi vispirms sagatavo kredītrīkotājs, kurš par to ir atbildīgs sakarā ar katru pasākumu vai situāciju, kura dēļ rodas parāds Kopienām vai kura dēļ šis parāds mainās.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, debitoru parādu tāmi nesagatavo, iekams dalībvalstis nav nodevušas Komisijas rīcībā pašu resursu summas, kas paredzētas Padomes Lēmumā par Kopienu pašu resursu sistēmu un ko dalībvalstis maksā ik pēc noteikta laika. Atbildīgais kredītrīkotājs izdod iekasēšanas rīkojumu attiecībā uz šīm summām.







3. iedaļa

Debitoru parādu konstatēšana

71. pants

1. Debitoru parādu konstatēšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras:

a) apzina parāda esamību;

b) nosaka vai pārbauda parāda īstumu un apjomu;

c) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, parāds jāatmaksā.

2. Noteikta lieluma gan pašu resursi, kas nodoti Komisijai, gan jebkurš debitoru parāds, kas apzināts kā drošs, kuru nomaksāšanai pienācis termiņš, jākonstatē ar iekasēšanas rīkojumu grāmatvedim, un pēc tam jānosūta parādzīme parādniekam — abus šos dokumentus sastāda atbildīgais kredītrīkotājs.

3. Nepareizi samaksātās summas atgūst.

4. Nosacījumus, kuriem iestājoties, Kopienām pienākas procenti par nokavētiem maksājumiem, paredz īstenošanas noteikumos.







4. iedaļa

Atgūšanas pilnvarojums

72. pants

1. Atgūšanas pilnvarojums ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, izdodams iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitoru parādu, kuru konstatējis kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras.

2. Iestādes, pieņemot lēmumu, var oficiāli konstatēt kā debitoru parādu summu, kas pienākas no personām, kuras nav valstis; šāds lēmums jāizpilda EK līguma 256. panta nozīmē.







5. iedaļa

Atgūšana

73. pants

1. Grāmatvedis darbojas, pamatojoties uz iekasēšanas rīkojumiem attiecībā uz debitoru parādiem, ko pienācīgi konstatējis atbildīgais kredītrīkotājs. Viņš visiem spēkiem cenšas nodrošināt, lai Kopienas saņemtu savus ieņēmumus, un raugās, lai tiktu aizsargātas to tiesības.

Grāmatvedis atgūst summas, kompensējot noteikta lieluma drošus Kopienu prasījumus pret parādniekiem, kuru atmaksai pienācis termiņš, ar tādiem noteikta lieluma drošiem prasījumiem, kuru atmaksai pienācis termiņš, kādi šiem parādniekiem pašiem ir pret Kopienām.

▼M1

2. Ja atbildīgais deleģētais kredītrīkotājs gatavojas atteikties vai daļēji atteikties no konstatēta debitoru parāda atgūšanas, viņš nodrošina, ka šāda atteikšanās ir pareiza un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principam atbilstīgi īstenošanas noteikumos paredzētajām procedūrām un kritērijiem. Lēmumam par atteikšanos ir jābūt pamatotam. Kredītrīkotājs var deleģēt šāda lēmuma pieņemšanu vienīgi tā, kā paredzēts īstenošanas noteikumos.

Turklāt atbildīgais kredītrīkotājs var atcelt vai koriģēt konstatētu debitoru parādu saskaņā ar īstenošanas noteikumos izklāstītajiem nosacījumiem.

▼M1

73.a pants

Neskarot īpašu regulu noteikumus un Padomes lēmuma piemērošanu attiecībā uz Kopienu pašu resursu sistēmu, Kopienu tiesībām attiecībā pret trešām personām un trešo personu tiesībām attiecībā pret Kopienām noilguma termiņš ir pieci gadi.

Noilguma termiņa aprēķināšanai izmantojamo dienu un minētā termiņa pārtraukšanas nosacījumus paredz īstenošanas noteikumos.

▼B

74. pants

Ieņēmumus no naudassodiem, periodiskām kavējuma naudām, kā arī uzkrātos procentus nereģistrē kā galīgus budžeta ieņēmumus, kamēr Tiesa var atcelt lēmumus par to uzlikšanu.

Pirmo punktu nepiemēro lēmumiem par grāmatojumu noskaidrošanu vai finanšu korekcijām.







6. NODAĻA

Izdevumu operācijas

75. pants

1. Par ikkatru izdevumu posteni uzņemas saistību, to apstiprina, izdod maksājuma rīkojumu un samaksā.

2. Pirms izdevumu saistību uzņemšanās iestāde vai institūcijas, kam iestāde deleģējusi pilnvaras, pieņem finansēšanas lēmumu, izņemot par apropriācijām, ko var izpildīt bez pamatakta saskaņā ar ►M1 49. panta 6. punkta e) apakšpunktu ◄ .







1. iedaļa

Izdevumu saistības

76. pants

1. Saistību uzņemšanās budžetā ir darbība, ar kuru rezervē apropriāciju, kas nepieciešama, lai segtu turpmākus maksājumus, pildot juridiskas saistības.

Juridiskas saistības uzņemšanās ir dokuments, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību, kas rada maksājumu.

Budžeta saistības un juridiskās saistības pieņem viens un tas pats kredītrīkotājs, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, kas paredzēti īstenošanas noteikumos.

2. Budžeta saistība ir atsevišķa, ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi.

Budžeta saistība ir vispārēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķu saistību, joprojām nav zināms.

Budžeta saistība ir provizoriska, ja ar to paredzēts segt izdevumus, kas minēti 150. pantā, vai parastos administratīvos izdevumus, bet summa vai finansējuma saņēmējs vēl nav skaidri zināmi.

3. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos vienīgi tad, ja tā paredzēts pamataktā, un administratīviem izdevumiem. Ja budžeta saistības ir šādi sadalītas gada maksājumos, to nosaka ar juridiskām saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem.

77. pants

1. Attiecībā uz pasākumiem, kas var būt par pamatu izdevumiem, ko maksā no budžeta, atbildīgajam kredītrīkotājam ir jāuzņemas saistības budžetā pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām personām.

2. Saskaņā ar otrās daļas IV sadaļas noteikumiem vispārējās budžeta saistības sedz kopējās izmaksas par atbilstošām atsevišķām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz n + 1 gada 31. decembrim.

Atsevišķās juridiskās saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz n gada 31. decembrim saskaņā ar 76. panta 3. punktu un 179. panta 2. punktu.

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto periodu beigās atbildīgais kredītrīkotājs šo budžeta saistību neizlietoto atlikumu atceļ.

Katras atsevišķās juridiskās saistības summu, kas pieņemta pēc vispārējo saistību uzņemšanās, kredītrīkotājs pirms parakstīšanas reģistrē budžeta kontos un iegrāmato vispārējās saistībās.

3. Juridiskajām saistībām, kas noslēgtas par darbībām, kuras ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, un atbilstošajām budžeta saistībām, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu.

Jebkuru šādu saistību daļu, kas nav izlietota sešus mēnešus pēc šā termiņa, atceļ saskaņā ar 11. pantu.

▼M1

Atceļ budžeta saistību summas, kas atbilst juridiskām saistībām, par kurām trīs gados pēc juridisko saistību parakstīšanas nav veikts neviens maksājums 81. panta nozīmē.

▼B

78. pants

1. Pieņemot budžeta saistības, kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) izdevumus sedz no pareizā budžeta posteņa;

b) apropriācijas ir pieejamas;

c) izdevumi atbilst Līgumu noteikumiem, budžetam, šai regulai, īstenošanas noteikumiem un visiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem un regulām;

d) ir ievērots pareizas finanšu vadības princips.

2. Reģistrējot juridiskās saistības, kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) saistību sedz atbilstošas budžeta saistības;

b) izdevumi ir pareizi un atbilst Līgumu noteikumiem, budžetam, šai regulai, īstenošanas noteikumiem un visiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem un regulām;

c) tiek respektēts pareizas finanšu vadības princips.







2. iedaļa

Izdevumu apzināšana

79. pants

Izdevumu apzināšana ir akts, ar kuru kredītrīkotājs:

a) pārliecinās par kreditora prasījuma esamību;

b) nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un tā apjomu;

c) pārbauda nosacījumus, kuriem iestājoties, ir jāizdara maksājums.







3. iedaļa

Izdevumu apstiprināšana

80. pants

Izdevumu apstiprināšana ir akts, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs, pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, izdodot maksājuma rīkojumu uzdod grāmatvedim samaksāt izdevumu summu, kuru atbildīgais kredītrīkotājs ir apzinājis.

▼M1

Gadījumos, kad par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm veic periodiskus maksājumus, un veicot riska analīzi, kredītrīkotājs var likt piemērot tiešā debeta sistēmu.

▼B







4. iedaļa

Izdevumu samaksa

81. pants

1. Maksājumus izdara, kad uzrādīts pierādījums, ka attiecīgā darbība ir saskaņā ar pamatakta vai līguma noteikumiem, un tie attiecas uz vienu vai vairākām šādām operācijām:

a) visas pienākošās summas maksājums;

b) tādas summas maksājums, kuras samaksa pienākas kā: i) iepriekšējs finansējums, ko var sadalīt vairākos maksājumos; ii) viens vai vairāki starpposma maksājumi; iii) atlikušo pienākošos summu nomaksa.

2. Izdarot maksājumus, kontos izdara atzīmi par dažādajiem maksājuma veidiem, kas minēti 1. punktā.

82. pants

Izdevumu samaksu izdara grāmatvedis pieejamo līdzekļu robežās.







5. iedaļa

Izdevumu operāciju termiņi

83. pants

Izdevumu apzināšana, apstiprināšana un samaksa jāpabeidz termiņos, kas paredzēti īstenošanas noteikumos, kuros arī precizē apstākļus, kādos kreditoriem, kuriem maksājums izdarīts ar novēlošanos, ir tiesības saņemt kavējuma procentus, ko maksā no pozīcijas, no kuras maksāta pamatsumma.







7. NODAĻA

Informācijas tehnoloģiju sistēmas

84. pants

Ja ieņēmumu un izdevumu operācijas veic, izmantojot datorsistēmas, dokumentus var parakstīt, izmantojot datorizētu vai elektronisku procedūru







8. NODAĻA

Iekšējais revidents

85. pants

Katra iestāde nosaka iekšējās revīzijas amatpienākumus, kas jāpilda saskaņā ar atbilstošiem starptautiskajiem standartiem. Iekšējais revidents, ko iecēlusi iestāde, ir atbildīgs šai iestādei par budžeta izpildes sistēmu un procedūru pareizas darbības pārbaudi. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis.

86. pants

1. Iekšējais revidents konsultē iestādi, kurā viņš strādā, par riska pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgu viedokli par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību.

Viņš jo īpaši atbild:

a) par iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu politikas, programmu un darbību izpildē, minot ar tiem saistītos riskus;

▼M1

b) par visām budžeta izpildes operācijām piemēroto iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitātes un rezultativitātes novērtējumu.

▼B

2. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām iestādes veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Viņam pilnīgi un bez ierobežojumiem ir pieejama visa informācija, kas nepieciešama viņa pienākumu veikšanai, nepieciešamības gadījumā — klātienē, arī dalībvalstīs un trešās valstīs.

3. Iekšējais revidents ziņo iestādei par saviem atzinumiem un ieteikumiem. Iestāde nodrošina, ka tiek veikti pasākumi atbilstoši ieteikumiem, kas sniegti pēc iekšējās revīzijas. Iekšējais revidents arī iesniedz iestādei iekšējās revīzijas gada pārskatu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus, kā arī sakarā ar tiem veiktos pasākumus.

4. Iestāde katru gadu nodod ziņojumu iestādei, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, iekļaujot šajā ziņojumā apkopojumu par veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un sakarā ar tiem veiktajiem pasākumiem.

87. pants

Īpašās normas, ko piemēro iekšējiem revidentiem, nosaka iestāde, un šīm normām jābūt tādām, lai nodrošinātu, lai viņš, pildot savus pienākumus, būtu pilnīgi neatkarīgs, kā arī jāparedz viņa atbildība.

▼M1

Ja iekšējais revidents ir personāla loceklis, viņš uzņemas atbildību saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un īstenošanas noteikumiem.

▼B







V SADAĻA

PUBLISKAIS IEPIRKUMS







1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi







1.iedaļa

Darbības joma un piešķiršanas principi

▼M1

88. pants

1. Publiskā iepirkuma līgumi ir atlīdzības līgumi, kas rakstiski noslēgti starp vienu vai vairākiem saimnieciskās da