1990R1014 — LV — 10.10.1998 — 008.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EEK) Nr. 1014/90

(1990. gada 24. aprīlis),

ar ko paredz sīki izstrādātus ieviešanas noteikumus attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu un noformējumu







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK) Nr. 1576/89, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu un noformējumu ( 1 ), un jo īpaši tās 1. panta 4. punkta f) apakšpunkta 1) punkta a), g) apakšpunktu, i) apakšpunkta 1) punkta d) apakšpunktu, i) apakšpunkta 2) punktu, i) apakšpunkta 1) punktu un i) apakšpunkta 1) punkta b) apakšpunktu, un r) apakšpunkta 1) punktu, tā kā jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi un papildnoteikumi Regulas (EEK) Nr. 1576/89 piemērošanai, lai sniegtu būtiskus skaidrojumus principiem, kas izklāstīti minētajā regulā; tā kā šajos skaidrojumos un papildu noteikumos vispirms būtu jāņem vērā kritēriji, ko ievēroja, kad pieņēma Regulu (EEK) Nr. 1576/89; tā kā ir vēlams balstīties arī uz dažādu Kopienas reģionu tradīcijām un paradumiem vismaz tiktāl, cik tie ir saderīgi ar vienoto tirgu; tā kā vēl vienam kritērijam vajadzētu būt visu iespējamo neskaidrību avotu novēršanai attiecībā uz informāciju, ko sniedz uz etiķetēm, un jānodrošina, ka tad, ja izmanto etiķetēšanu, patērētājam tiek sniegta cik iespējams pilnīga un skaidra informācija; tā kā šī regula būtu jāpiemēro, neierobežojot pagaidu noteikumus, kas paredzēti Komisijas 1989. gada 14. decembra Regulā (EEK) Nr. 3773/89, ar ko nosaka pagaidu pasākumus attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem ( 2 ); tā kā pasākumi, kas paredzēti šajā regulā, ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Stipro alkoholisko dzērienu komiteja, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta f) apakšpunkta 1) punkta a) apakšpunktā nogulu daudzums, ko drīkst pievienot vīnogu čagām, gatavojot vīnogu čagu spirtu, nedrīkst pārsniegt 25 kg nogulu uz 100 kg izmantoto vīnogu čagu. No nogulām iegūtā spirta daudzums nedrīkst pārsniegt 35 % no kopējā spirta daudzuma galaproduktā.

2. pants

Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta g) apakšpunktā augļu čagu spirts ir stiprs alkoholisks dzēriens, ko iegūst tikai fermentējot augļu čagas, izņemot vīnogu čagas, un to destilāta alkohola koncentrācijai esot mazākai par 86 tilpuma procentiem. Atļauta redestilācija ar tādu pašu alkohola saturu.

Minimālais gaistošo vielu daudzums hektolitrā 100 % alkohola ir 200 g.

Maksimālais metilspirta daudzums hektolitrā 100 % alkohola ir 1 500 g.

Maksimālais ciānūdeņražskābes daudzums hektolitrā 100 % kauleņu čagu spirta ir 10 g.

Tirdzniecības nosaukumā ir augļa nosaukums, kam seko vārdi “čagu spirts”. Ja izmanto dažādu augļu čagas, tirdzniecības nosaukums ir “augļu čagu spirts”.

3. pants

Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta i) apakšpunkta 1) punkta d) apakšpunktā ar augļa nosaukumu var aizstāt vārdu “spirts”, kas ir pirms augļa nosaukuma, tikai attiecībā uz šādiem augļiem:

— mirabeles (Prunus domestica L. var. syriaca),

— plūmes (Prunus domestica L.),

— cvečes (Prunus domestica L.),

— lielaugļu zemeņkoka augļi (Arbutus unedo L.),

— Golden Delicious šķirnes āboli.

Ja pastāv iespējamība, ka galīgajam patērētājam būs grūti saprast kādu no šiem nosaukumiem, uz etiķetes iekļauj vārdu “spirts”, ko, iespējams, papildina skaidrojums.

4. pants

Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta i) apakšpunkta 2) punktā minēto stipro alkoholisko dzērienu nosaukums var būt “spirts”, pirms kā ir augļa nosaukums, ja uz etiķetes ir vārdi “ražots mērcējot un destilējot”.

Iepriekšējā daļa attiecas uz stipriem alkoholiskiem dzērieniem, ko iegūst no šādiem augļiem:

— kazenes (Rubus fruticosus L.),

— zemenes (Fragaria L.),

— mellenes (Vaccinium myrtillus L.),

— avenes (Rubus idaeus L.),

— sarkanās jāņogas (Ribes vulgare Lam.),

— dzeloņplūmes (Prunus spinosa L.),

— pīlādžogas (Sorbus domestica L.),

— aslapaino palmu ogas (Ilex cassine L.),

— Amerikas pīlādžu ogas (Sorbus turminalis L.),

— melnā plūškoka ogas (Sambucus nigra L.),

— mežrozītes (Rosa canina L.),

— upenes (Ribes nigrum L.).

▼M4

Attiecībā uz produktiem, ko ražo Francijas aizjūras teritorijās un departamentos, pirmā daļa attiecas arī uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko iegūst no šādiem augļiem:

— banāni (Musa paradisiaca),

— pasifloras augļi (Passiflora edulis),

— saldā spondija (Spondias dulcis),

— mombīnu spondija (Spondias mombin).

▼B

5. pants

Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta L) apakšpunkta 1) punktā izmantotais augļu daudzums 20 litros 100 % alkohola ir vismaz 5 kg.

▼M3

6. pants

1. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta i) apakšpunkta 1) punkta b) apakšpunktu maksimālais tāda metilspirta, ko iegūst no šādiem augļiem, daudzums augļu spirtos ir 1 500 grami hektolitrā 100 % alkohola:

— plūmes (Prunus domestica L.),

— mirabeles (Prunus domestica L. var syriaca),

— cvečes (Prunus domestica L.),

— āboli (Malus domestica Borkh.),

— bumbieri (Pyrus communis L.).

▼M6

2. Augļu spirtos, ko iegūst no 1. punktā uzskaitītajiem augļiem, maksimālais metilspirta daudzums ir:

— 1 350 grami hektolitrā 100 % alkohola no 1998. gada 1. janvāra un

— 1 200 grami hektolitrā 100 % alkohola no 2000. gada 1. janvāra, izņemot spirtu, kas iegūts no Williams šķirnes bumbieriem (Pyrus communis Williams).

▼M6

3. Kopienas un importa produktus, kas minēti 1. punktā un kas apstākļu dēļ pildīti pudelēs pirms 1998. gada 1. janvāra vai 2000. gada 1. janvāra, un kas atbilst tiem noteikumiem par metilspirta daudzumu, kuri ir spēkā pirms šiem datumiem, drīkst turēt pārdošanai, laist apritē un eksportēt.

▼M7

4. Ievērojot Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta i) apakšpunkta 1) punkta b) apakšpunktu, maksimālais metilspirta daudzums augļu spirtos, ko gatavo no sarkanajām jāņogām un upenēm (Ribes ģints sugas), pīlādžogām (Sorbus aucuparia) un melnā plūškoka ogām (Sambucus nigra), ir 1 350 grami hektolitrā 100 % alkohola un maksimālais metilspirta daudzums augļu spirtos, ko gatavo no avenēm (Rubus idaeus L.) un kazenēm (Rubus fruticosus L.), ir 1 200 grami hektolitrā 100 % alkohola.

5. Augļu spirtus, kas minēti 4. pantā un kas gatavoti Austrijā un 1997. gada 31. decembrī turēti pārdošanai galīgajam lietotājam saskaņā ar tiem noteikumiem attiecībā uz metanola daudzumu, kuri šajā datumā Austrijā bijuši spēkā, var laist tirgū un eksportēt, kamēr krājumi beidzas.

▼B

7. pants

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta r) apakšpunkta 1) punkta, liķieriem noteikto minimālo cukura daudzumu (100 g litrā) ar šo samazina šādi:

— 80 g litrā genciānas liķieros, ko gatavo, izmantojot genciānu kā vienīgo aromatizētājvielu,

— 70 g litrā ķiršu liķieros, kuros etilspirts sastāv tikai no ķiršu spirta.

▼M1

7.a pants

Tirdzniecības nosaukuma papildu terminus, kas norādīti šā dokumenta pielikumā, rezervē produktiem, kas tajā definēti.

To stipro alkoholisko dzērienu nosaukumā, kuri neatbilst specifikācijām, kas pieņemtas attiecībā uz pielikumā definētajiem produktiem, nedrīkst būt termini, kas norādīti definētajiem produktiem.

▼M2

7.b pants

1. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1576/89 6. panta 1. punkta otro ievilkumu stipra alkoholiska dzēriena noformējumā aizliegts lietot pamatterminu saliktā terminā, ja vien alkohols šajā dzērienā nav vienīgi no nosauktā stiprā alkoholiskā dzēriena.

2. Tomēr, ņemot vērā stāvokli laikā, kad šī regula stājās spēkā, Kopienā ražoto liķieru noformējumā var izmantot tikai šādus saliktus terminus:

žāvētu plūmju brendijs,

apelsīnu brendijs,

aprikožu brendijs,

ķiršu brendijs,

upeņu rums (solbaerrom, saukts arī par blackcurrant rum).

3. Attiecībā uz 2. punktā norādīto liķieru etiķetēšanu un noformējumu saliktajam terminam uz etiķetes jābūt vienā rindā vienādā drukā un krāsā un vārdam “liķieris” jābūt tā tiešā tuvumā ar ne mazākiem burtiem.

Ja alkohols nav no norādītā stiprā alkoholiskā dzēriena, tā izcelsme jānorāda uz etiķetes vienā redzeslaukā ar salikto terminu un vārdu “liķieris” vai nu norādot lauksaimnieciskās izcelsmes spirta veidu, vai ar vārdiem “lauksaimnieciskas izcelsmes spirts”, kas katrreiz seko vārdiem “izgatavots no” vai “izgatavots izmantojot”.

▼M4

7.c pants

Ja Regulas (EEK) Nr. 1576/89 9. pantā uzskaitīts stiprais alkoholiskais dzēriens ir jaukts ar:

— vienu vai vairākiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas vai nu ir, vai nav definēti Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punktā, un/vai

— vienu vai vairākiem lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem,

tirdzniecības nosaukumam “spirts” vai “stiprs alkoholisks dzēriens” bez jebkādiem citiem ierobežojošiem terminiem jābūt skaidri un labi redzamam pamanāmā vietā uz etiķetes.

Pirmo daļu nepiemēro attiecībā uz tādu maisījumu nosaukumu un noformējumu, kuri atbilst vienai no definīcijām, kas ietvertas Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punktā, ja vien 7.b pantā nav paredzēts citādi.

Neierobežojot noteikumus Padomes Direktīvā 79/112/EEK ( 3 ) par stipro alkoholisko dzērienu sastāvdaļu atspoguļošanu uz etiķetes, no iepriekšminētajiem maisījumiem iegūto produktu etiķetēs un noformējumā, ja termins nav daļa no tirdzniecības nosaukuma, bet ir tajā pašā redzes laukā, pirms vārdiem “jaukts stiprais alkoholiskais dzēriens” drīkst norādīt tikai vienu no pamatterminiem, kas uzskaitīti Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta sarakstā, kur parāda visu maisījuma sastāvā esošo spirtu attiecības. Iepriekšminētais termins jāattēlo tādā pašā drukā un krāsā, kādā ir tirdzniecības nosaukums. Burtiem jābūt vismaz uz pusi mazākiem nekā tirdzniecības nosaukuma burti.

Katra spirta daļa, kas ir maisījuma sastāvā, ir vienāda ar tīra spirta tilpuma procentiem attiecībā pret kopējo spirta daudzumu tilpumā. To izsaka tilpuma procentos izmantoto daudzumu samazināšanās kārtībā.

▼B

8. pants

Šī regula stājas spēkā 1990. gada 1. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M1









PIELIKUMS

1. Vruchtenjenever jeb “Jenever met vruchten”: liķieris vai citāds stiprs alkoholisks dzēriens: — kuru iegūst, vai nu aromatizējot “jenever” ar augļiem, augiem vai to daļām, vai pievienojot augļu sulu, no augļiem vai augiem ekstrahētus koncentrētus aromātiskus destilātus vai citādus destilātus, — kuram papildu aromātu var piešķirt ar dabīgiem aromatizētājiem vai dabīgiem aromatizētājiem identiskiem aromatizētājiem, — kurš var būt saldināts, — kuram piemīt attiecīgo augļu organoleptiskās īpašības, — kurā minimālais alkohola saturs ir 20 tilpuma procenti. Ar attiecīgo augļu nosaukumu var aizstāt vārdu “vruchten”.

2. “Berenburg” vai “Beerenburg”: stiprs alkoholisks dzēriens: — kuru ražo, lietojot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, — kurā mērcē augļus vai augus, vai to daļas, — kurš satur genciānas sakņu (Gentiana lutea L.), kadiķogu (Juniperus communis L.) un lauru lapu (Laurus nobilis L.) destilātu, kam ir īpatns aromāts, — un kura krāsa mainās no gaišbrūnas līdz tumšbrūnai, — kurš var būt saldināts līdz maksimālajam daudzumam, kas līdzvērtīgs 20 gramiem invertcukura litrā, — kurā minimālais alkohola saturs ir 30 tilpuma procenti.

3. “Guignolet”: liķieris, kuru iegūst, mērcējot ķiršus lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā.

4. “Punch au rhum”: liķieris, kurā alkohols ir vienīgi no “rhum”.

5. “Pastis de Marseille”: pastis, kurā anetola daudzums ir 2 grami litrā un alkohola saturs ir 45 tilpuma procenti.

6. “Sloe gin”: liķieris, kuru ražo, mērcējot dzeloņplūmes džinā un, iespējams, pievienojot dzeloņplūmju sulu, — un kuru ražo, izmantojot tikai dabiskas aromatizētājvielas, — kurā minimālais alkohola saturs ir 25 tilpuma procenti.

7. “Topinambur”: stiprs alkoholisks dzēriens, kuru ražo, tikai fermentējot Jeruzalemes artišoka gumus (Helianthus tuberosus L.), un kurā minimālais alkohola saturs ir 38 tilpuma procenti.

8. “Hefebrand”: stiprs alkoholisks dzēriens, kuru ražo no vīna nogulām vai fermentētiem augļiem un kurā minimālais alkohola saturs ir 38 tilpuma procenti. Terminu “Hefebrand” var papildināt ar galvenā izmantotā materiāla nosaukumu.

9. “Sambuca”: bezkrāsains liķieris ar anīsa sēklu aromātu: — kurš satur anīsa (Pimpinella anisum L.), īstā ilīcija (Illicium verum L.) vai citu aromātisku augu destilātus, — kurā minimālais alkohola saturs ir 38 tilpuma procenti, — kurā minimālais cukura daudzums ir līdzvērtīgs 350 gramiem invertcukura litrā, — kurā dabiskā anetola nav mazāk par 1 gramu litrā un nav vairāk par 2 gramiem litrā.

10. “Mistrà”: ar anīsa sēklām vai dabisko anetolu aromatizēts bezkrāsains liķieris: — kurā anetola nav mazāk par 1 gramu litrā un nav vairāk par 2 gramiem litrā, — kurš var saturēt arī aromātisku augu destilātu, — kurā alkohola saturs nav mazāks par 40 tilpuma procentiem un nav lielāks par 47 tilpuma procentiem, — kuram nav pievienots cukurs.

11. “Maraschino” jeb “Marrasquino”: bezkrāsains liķieris, kura aromātu galvenokārt iegūst no marasca ķiršu destilāta vai produkta, ko iegūst, mērcējot ķiršus vai to daļas spirtā: — un kurā minimālais alkohola saturu ir 24 tilpuma procenti, — un kurā minimālais cukura daudzums ir līdzvērtīgs 250 gramiem invertcukura litrā.

12. “Nocino”: liķieris, kura aromātu iegūst, galvenokārt mērcējot un/vai destilējot veselus zaļo valriekstu kodolus (Jugians regia L.), — un kurā minimālais alkohola saturs ir 30 tilpuma procenti, — un kurā minimālais cukura daudzums ir līdzvērtīgs 100 gramiem invertcukura litrā.

▼M8

13. “Bierbrand” jeb “eau de vie de bière”: stiprs alkoholisks dzēriens: — kuru iegūst, vienīgi tieši destilējot svaigu alu, kura alkohola saturs pēc tilpuma ir mazāks par 86 %, tā, lai iegūtajam destilātam būtu tādas organoleptiskās īpašības, kas iegūtas no alus, — kura minimālais alkohola saturs pēc tilpuma ir 38 % un kurš paredzēts piegādei patēriņam Kopienā.