ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1994D0467 — LV — 30.08.2001 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

ar ko nosaka veselības garantijas zirgu dzimtas dzīvnieku transportam no vienas trešās valsts uz citu atbilstoši Direktīvas 91/496/EEK 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam

Grozīta ar:

No

▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(1994. gada 13. jūlijs),

ar ko nosaka veselības garantijas zirgu dzimtas dzīvnieku transportam no vienas trešās valsts uz citu atbilstoši Direktīvas 91/496/EEK 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(94/467/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus, kā organizēt to dzīvnieku veterinārās pārbaudes, kuri Kopienā ierodas no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvas 89/662/EEK, 90/425/EEK un 90/675/EEK ( 1 ), un kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Lēmumu 92/438/EEK ( 2 ), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

tā kā saskaņā ar Direktīvas 91/496/EEK 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu jānosaka veselības garantijas, transportējot dzīvniekus no vienas trešās valsts uz citu; tā kā ir novērotas zināmas problēmas attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no vienas trešās valsts uz citu;

tā kā Komisija Lēmumā 92/260/EEK ( 3 ), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 93/344/EEK ( 4 ), noteiktas prasības veselības stāvoklim un veterinārajai sertifikācijai, kāda nepieciešama reģistrētu zirgu pagaidu ievešanai; tā kā šie noteikumi paredz visas vajadzīgās garantijas, kas attiecas uz Kopienas veselības statusa saglabāšanu; tā kā, runājot par veselības garantijām, kas attiecināmas uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no vienas trešās valsts uz citu, būtu jāatsaucas uz veselības stāvokļa prasībām, kas noteiktas Lēmumā 92/260/EEK;

tā kā šajā lēmumā noteiktie pasākumi atbilst Pastāvīgās veterinārijas komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
01993D0195 — LV — 15.02.2018 — 035.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

Grozīta ar:

▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(1993. gada 2. februāris)

par dzīvnieku veselības nosacījumiem un veterināro sertifikāciju reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem

(93/195/EEK)

1. pants

Neierobežojot Lēmumu 92/160/EEK, dalībvalstis atļauj reģistrētu zirgu atpakaļievešanu pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem, ja šādi zirgi:

▼M23

▼M10

▼M12

▼M17

▼M28

— ir piedalījušies Āzijas Sporta spēļu vai Izturības pasaules kausa izcīņas jāšanas pasākumos neatkarīgi no tā, kurā no trešām valstīm, to teritorijām vai daļām notiek sacīkstes un no kurām atpakaļievešana Savienībā ir atļauta, kā noteikts Lēmuma 2004/211/EK 3. panta otrajā ievilkumā un norādīts minētā lēmuma I pielikuma 7. slejā, un tie atbilst prasībām, kas noteiktas veselības sertifikātā atbilstoši paraugam, kurš sniegts šā lēmuma VII pielikumā,
1993D0195 — LV — 06.10.2016 — 032.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

Grozīta ar:

▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(1993. gada 2. februāris)

par dzīvnieku veselības nosacījumiem un veterināro sertifikāciju reģistrētu zirgu atpakaļievešanai pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem

(93/195/EEK)

1. pants

Neierobežojot Lēmumu 92/160/EEK, dalībvalstis atļauj reģistrētu zirgu atpakaļievešanu pēc pagaidu izvešanas skriešanās sacīkstēm, sacensībām un kultūras pasākumiem, ja šādi zirgi:

▼M23

▼M10

▼M12

▼M17

▼M28

— ir piedalījušies Āzijas Sporta spēļu vai Izturības pasaules kausa izcīņas jāšanas pasākumos neatkarīgi no tā, kurā no trešām valstīm, to teritorijām vai daļām notiek sacīkstes un no kurām atpakaļievešana Savienībā ir atļauta, kā noteikts Lēmuma 2004/211/EK 3. panta otrajā ievilkumā un norādīts minētā lēmuma I pielikuma 7. slejā, un tie atbilst prasībām, kas noteiktas veselības sertifikātā atbilstoši paraugam, kurš sniegts šā lēmuma VII pielikumā,
1993R2186 — LV — 20.11.2003 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

▼B

PADOMES REGULA (EEK) Nr. 2186/93

(1993. gada 22. jūlijs)

par statistikas komercreģistru izveidošanas koordinēšanu Kopienā

EIROPAS KOPIENU PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā vienotais tirgus palielina vajadzību pēc statistikas informācijas salīdzināmības uzlabošanas, lai izpildītu Kopienas prasības; tā kā ir jāpieņem uzņēmumu un citu būtisko statistikas vienību kopējās definīcijas un apraksti, lai varētu īstenot šos uzlabojumus;

tā kā reģistri būtu jāsastāda un jāatjauno, lai varētu savākt informāciju par šīm vienībām;

tā kā pieaug vajadzība pēc informācijas par uzņēmumu struktūru, un esošā Kopienas statistikas informācija nespēj apmierināt šo vajadzību;

tā kā statistikas komercreģistri ir līdzeklis, kas vajadzīgs, lai sekotu ekonomikas strukturālajām izmaiņām, ko izraisa, piemēram, kopuzņēmumu un partneruzņēmumu darbība, kontroles iegūšana pār uzņēmumiem, uzpērkot to akcijas, un uzņēmumu apvienošanās;

tā kā ir atzīta valsts uzņēmumu nozīmīgā loma dalībvalstu ekonomikā, jo īpaši Komisijas Direktīvas 80/723/EEK ( 1 ) 2. pantā, kurā arī ir definēti šādi uzņēmumi; tā kā šā iemesla dēļ tie būtu jāreģistrē komercreģistros;

tā kā pašlaik nav pieejami vairāki statistikas dati, jo īpaši tajās ekonomikas nozarēs, kur ir liels skaits mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), piemēram, pakalpojumu sfērā, jo šo uzņēmumu statistikas reģistrs neeksistē;

tā kā komercreģistri ir viens no elementiem, kas līdzsvaro savstarpēji konfliktējošas prasības – prasību pēc plašākas informācijas par uzņēmumiem un prasību pēc administratīvā darba apjoma samazināšanas –, jo īpaši MVU gadījumā izmantojot administratīvajos un juridiskajos reģistros atrodamo informāciju, ievērojot Rekomendāciju 90/246/EEK ( 2 );

tā kā statistikas komercreģistri ir uzņēmumu informācijas sistēmas pamats, ļaujot organizēt un koordinēt statistikas apskatus, nodrošinot izlases bāzi, ekstrapolācijas iespēju un uzņēmumu atbilžu kontroles līdzekļus, jo īpaši tos, kuri ir aplūkoti Direktīvā 78/660/EEK ( 3 ) un Direktīvā 83/349/EEK ( 4 );

tā kā jaunas statistikas datu vākšanas sistēmas, kas aplūko dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem, izveidošana rada nepieciešamību pēc to personu reģistra, no kurām ir pieprasāma informācija; tā kā ir vēlams atvasināt to personu reģistru, no kurām ir pieprasāma informācija, no centrālā uzņēmumu statistikas reģistra;

tā kā statistikas komercreģistru izveidošana katrā atsevišķajā dalībvalstī atrodas dažādā attīstības stadijā; tā kā šo reģistru ilgstošo un dārgo izveidi var veikt tikai un vienīgi divos posmos, no kuriem pirmajā ir jāsaskaņo šo reģistru pamatvienības saskaņā ar noteikto laika grafiku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1993R3063 — LV — 12.05.2002 — 001.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 3063/93

(1993. gada 5. novembris),

kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2019/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu īpašas kvalitātes medus ražošanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 19. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2019/93, kas nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem ( 1 ), un jo īpaši tās 12. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 28. decembra Regulu (EEK) Nr. 3813/92 par norēķinu vienību un konversijas likmēm, kas jāpiemēro kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem ( 2 ), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā Regulas (EEK) Nr. 2019/93 12. pantā ir paredzēts, ka jāpiešķir atbalsts nelielajām Egejas jūras salām tāda kvalitatīva medus ražošanai, kurā ir liels timiāna medus īpatsvars; tā kā jānosaka sīki izstrādāti noteikumi šīs shēmas vadībai un Kopienas noteikto nosacījumu kontrolei;

tā kā, lai mudinātu medus ražotājus, kas apvienojušies organizācijās, kuras definētas Padomes 1978. gada 19. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1360/78 par ražotāju grupām un to asociācijām ( 3 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 746/93 ( 4 ), lai uzlabotu to tirdzniecības sistēmas ar mērķi ievērot tirgus prasības un veicināt kvalitatīvu produktu ražošanu, atbalsta piešķiršanas nosacījums ir ikgadējās iniciatīvas programmas ieviešana saskaņā ar Grieķijas izraudzītas valsts iestādes izsniegtu apstiprinājumu; tā kā, lai sasniegtu šos mērķus, ar programmu no vienas puses būtu jāpanāk ģenētiski uzlabojumi, saimju konversija, mehanizācijas ieviešana un biškopju izglītošana par jaunu ražošanas tehniku, bet no otras puses jāpabeidz tirgus pētījumi, jāpēta jaunas iepakošanas metodes un jāveicina tirdzniecības izstāžu rīkošana;

tā kā šādi noteikumi būtu jāattiecina arī uz tādu periodu noteikšanu, kuros var iesniegt atbalsta pieteikumu, šādos pieteikumos jāietver minimālā informācija, novērtēšanas periodiem un atbalsta izmaksu, ko veic kompetentā iestāde, un paziņošanu Komisijai par izmaksāto atbalstu, tā kā šādos noteikumos būtu jāparedz pārbaudes, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu pareizu minētās atbalsta shēmas piemērošanu, un būtu jānorāda darbības, kas jāveic, ja šos noteikumus neievēro;

tā kā nolūkā ieviest minēto atbalsta shēmu, būtu jāizdara atkāpes attiecībā uz dienām, kas saistītas ar atbalsta pieteikumiem un atbalsta izmaksu par 1993. gada produkciju;

tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
10. Telpu grīdas, sienas, griesti un jumti

10.2. Grīdu, sienu un griestu segumam telpās jābūt tādam, lai to var notīrīt vai atjaunot atbilstoši higiēnas prasībām.

10.3. Caurspīdīgām vai gaismu caurlaidošām sienām, jo īpaši stikla šķērssienām, telpās vai darba vietu un satiksmes eju tuvumā jābūt skaidri norādītām un gatavotām no drošiem materiāliem vai arī jābūt pasargātām no tādām vietām vai satiksmes ejām, lai novērstu cilvēku nonākšanu saskarē ar sienām vai lai pasargātu no ievainojumiem gadījumā, ja sienas sagrūst.
4.

Kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot šādus nosacījumus: a) pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums vai arī uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, pārstrādājis vai remontējis; b) brauciena uzdevums ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām; c) šādiem pārvadājumiem izmantojamie mehāniskie transportlīdzekļi jāvada uzņēmuma darbiniekiem; d) kravu pārvadāšanai izmantojamiem transportlīdzekļiem jābūt uzņēmuma īpašumā, pirktiem ar pēcmaksu vai nomātiem, turklāt nomātiem transportlīdzekļiem jāatbilst Padomes 1984. gada 19. decembra Direktīvas 84/647/EEK noteikumiem par kravu autopārvadājumiem ar transportlīdzekļiem, kas nomāti bez autovadītājiem ( 12 ). Šis noteikums neattiecas uz transportlīdzekli, ar ko aizstāj parasti izmantojamo transportlīdzekli tā īslaicīgu bojājumu laikā; e) salīdzinājumā ar uzņēmuma vispārējo darbību pārvadājumiem jābūt tikai palīgdarbībai.
3.3.

Vilces masa un sakabes ierīces vertikālā noslodze. 3.3.1. Tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa ir tāda, kādu norādījis ražotājs. 3.3.1.1. Vilces masa transportlīdzeklim, kam paredzēts vilkt piekabi, kas aprīkota ar darba bremžu sistēmu. (Lai aprēķinātu vilces masu, neņem vērā tehniski pieļaujamo maksimālo transportlīdzekļa pilno masu atbilstīgi 3.2.3.1. punktam.) 3.3.1.1.1. Maksimālā pieļaujamā transportlīdzekļa vilces masa ir zemākā no šeit turpmāk minētajām vērtībām: a) tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa atkarībā no transportlīdzekļa uzbūves un/vai automātiskās sakabes ierīces izturības vai b) tehniski pieļaujamā maksimālā masa velkošajam transportlīdzeklim (mehānisks transportlīdzeklis) vai apvidus transportlīdzekļiem, kas definēti Direktīvā 70/156/EEK, minētā masa, kas reizināta ar 1,5. 3.3.1.1.2. Tomēr maksimālā tehniski pieļaujamā masa piekabei nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 3 500 kg. 3.3.1.2. Vilces masa transportlīdzeklim, kam paredzēts vilkt piekabi, kas nav aprīkota ar darba bremžu sistēmu. 3.3.1.2.1. Pieļaujamā vilces masa ir tehniski pieļaujamā maksimālā vilces masa vai puse no velkošā transportlīdzekļa masas darba kārtībā, kura no tām ir zemākā. 3.3.1.2.2. Tehniski pieļaujamā maksimālā masa piekabei nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 750 kg. 3.3.2. Tehniski pieļaujamā statiskā vertikālā slodze uz sakabes ierīci ir tāda, kādu norādījis ražotājs; šī slodze nevar būt mazāka par 4 % no maksimālās pieļaujamās vilces masas un mazāka par 25 kg. Ražotājam ir pienākums ekspluatācijas rokasgrāmatā norādīt maksimālo tehniski pieļaujamo statisko vertikālo slodzi uz sakabes ierīci, sakabes ierīces stiprinājuma punktiem uz mehāniskā transportlīdzekļa un maksimālā pieļaujamo pārkari sakabes ierīcei. 3.3.3. Mehāniskajam transportlīdzeklim, kas velk piekabi, ir jāspēj sākt gaitu ar piekabi, kas piekrauta, sasniedzot maksimālo masu, uz vismaz 12 % kalnupejoša slīpuma piecas reizes piecās minūtēs.
1991D0116 — LV — 14.04.1997 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

▼B

PADOMES LĒMUMS

(1991. gada 25. februāris),

ar ko izveido Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteju

(91/116/EEK)

tā kā, pamatojoties uz šo paziņojumu un rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, 1989. gada 19. jūnijā Padome pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas pieņēma rezolūciju par prioritāro darbību plāna ieviešanu statistiskās informācijas jomā laikposmam no 1989. līdz 1992. gadam ( 4 );

tā kā Kopienas politikas īstenošana, uzraudzība un novērtēšana ir lielā mērā atkarīga no ticamas ekonomiskās un sociālās statistikas pieejamības;

1. pants

Tiek izveidota Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteja, šeit turpmāk — “Komiteja”. Tās uzdevums ir palīdzēt Padomei un Komisijai koordinēt Kopienas statistiskās informācijas politikas mērķus, ņemot vērā lietotāju vajadzības un informācijas ražotāju izmaksas.

2. pants

Komiteja izskata un izsaka priekšlikumus par projektiem, kas paredzēti ieviešanai, un par līdzekļiem, kas nepieciešami, lai sasniegtu statistiskās informācijas politikas mērķus, par ko pieņem lēmumu Kopiena.

Komiteja sniedz atzinumu par Kopienas statistikas programmu un par veidu, kādā tā ir izstrādāta un tiek uzraudzīta. Jo īpaši tā sniedz komentārus par:

— līdzekļiem, kas ir nepieciešami, lai īstenotu nozaru statistikas programmas, un par to atbilstību mērķiem.

3. pants

Padome un Komisija var apspriest ar Komiteju jebkuru jautājumu, kas attiecas uz statistiskās informācijas politiku. Komiteja sniedz atzinumus vai ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, ja tā uzskata to par nepieciešamu sava uzdevuma izpildīšanai. Tā rīkojas ciešā sadarbībā ar Statistikas programmu komiteju un Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju, kas izveidota ar Lēmumu 91/115/EEK ( 6 ), kuras tā informē par saviem atzinumiem un ziņojumiem, galvenokārt, ja tie attiecas uz pieprasījumiem par jauniem statistikas darbiem.

Komiteja sagatavo gada ziņojumu par progresu, kas sasniegts Eiropas ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas jomā, un nosūta šo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

▼M1

4. pants

Komitejā ietilpst:

— četri locekļi, kuri pārstāv Komisiju, viens no kuriem ir Komisijas loceklis, kas ir atbildīgs par statistiskās informācijas politiku,

— divi pārstāvji no katras dalībvalsts, kurus ieceļ Padome pēc apspriešanās ar Komisiju no dažādu ekonomisko un sociālo kategoriju un zinātnisko aprindu vadošajiem pārstāvjiem. Katra dalībvalsts, lai ieceltu minētos komitejas locekļus, iesniedz Padomei sarakstu, kas sastāv no četriem kandidātiem. Padome seko tam, lai būtu adekvāti pārstāvētas dažādas ekonomiskās un sociālās kategorijas un zinātniskās aprindas.
1987L0328 — LV — 13.04.2005 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

▼B

PADOMES DIREKTĪVA

(1987. gada 18. jūnijs)

par tīršķirnes vaislas liellopu atzīšanu par derīgiem vairošanai

(87/328/EEK)

EIROPAS KOPIENU PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvu 77/504/EEK par tīršķirnes vaislas liellopiem ( 1 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3768/85 ( 2 ), un jo īpaši tās 3. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā Direktīva 77/504/EEK paredz pakāpeniski liberalizēt Kopienas iekšējo tirgu ar tīršķirnes vaislas liellopiem; tā kā šim nolūkam nepieciešama papildu saskaņošana attiecībā uz šādu dzīvnieku un to spermas atzīšanu par derīgu vairošanai;

tā kā šajā ziņā ir jānovērš valsts noteikumos aizlieguma, ierobežojuma vai traucējuma radīšana Kopienas iekšējā tirgū attiecībā uz tīršķirnes vaislas liellopu un to spermas atzīšanu par derīgiem vairošanai vai nu dabīgā veidā vai mākslīgā apsēklošanā;

tā kā nedrīkst būt aizliegumi, ierobežojumi vai šķēršļi vairošanai attiecībā uz sievišķā dzimuma tīršķirnes liellopiem;

tā kā mākslīgā apsēklošana ir nozīmīgs tehnisks paņēmiens, lai palielinātu labāko vaislinieku izmantošanu un tādējādi uzlabotu liellopu sugas; tā kā, to darot, tomēr jānovērš jebkāda sugas pasliktināšana, sevišķi attiecībā uz vīrišķā dzimuma vaisliniekiem, kuriem pilnībā jāgarantē to ģenētiskā vērtība un iedzimtu defektu trūkums;

tā kā ir jānošķir atzīšana par derīgiem mākslīgai apsēklošanai tīršķirnes buļļiem un to spermai, kas izturējuši visus oficiālos testus, kādi to šķirnei noteikti dalībvalstī, no atzīšanas par derīgiem buļļiem un to spermai, kas atzīti tikai testēšanai;

tā kā ir derīgi izstrādāt kārtību jo īpaši to grūtību pārvarēšanai, kas var rasties testu rezultātu novērtēšanā;

tā kā vēlamā rezultāta sasniegšanu var garantēt noteikums, ka sperma jāiegūst oficiāli apstiprinātos mākslīgās apsēklošanas centros;

tā kā ir vēlams tīršķirnes buļļus un to spermu identificēt pēc asins grupas vai citām piemērotām metodēm;

tā kā ir derīgi izraudzīties noteiktas iestādes, kas sadarbosies, lai saskaņotu testēšanas metodes un rezultātu novērtēšanu;

tā kā ievērojot pašlaik Spānijā un Portugālē pastāvošos īpašos nosacījumus, šīs direktīvas ieviešanai jānodrošina papildu pagarinājums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
(1) Dalībvalstis var atļaut pārsniegt to noteiktās robežvērtības, ja dūņas izmanto zemē, kas šās direktīvas paziņošanas laikā ir paredzēta dūņu apglabāšanai, bet kur komerckultūras audzē tikai dzīvnieku barībai. Dalībvalstīm jāinformē Komisija par attiecīgo vietu skaitu un veidu. Tām jācenšas nodrošināt, ka šāda izmantošana neapdraud cilvēku veselību un vidi. (2) Attiecībā uz šiem parametriem dalībvalstis var atļaut pārsniegt to noteiktās robežvērtības, ja augsnes pH pastāvīgi ir augstāks par 7. Minēto smago metālu augstākās atļautās koncentrācijas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt šos lielumus par vairāk kā 50 %. Dalībvalstīm jācenšas nodrošināt arī to, ka tas neapdraud cilvēku veselību un vidi, jo īpaši gruntsūdeņus. (3) Pašreiz nav iespējams noteikt robežvērtības hromam. Padome noteiks šos lielumus vēlāk, pamatojoties uz Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem, viena gada laikā pēc šās direktīvas paziņošanas.
e)

Pamata dati un salīdzināmais periods SGM nosaka, izmantojot b) un c) punktos minētos faktorus. Šim nolūkam pamata datus apkopo dalībvalstīs no saimniecības atskaitēm vai specifiskiem apsekojumiem, vai arī sastāda no attiecīgiem aprēķiniem par salīdzināmo periodu, kas ietver trīs secīgus kalendāros gadus vai lauksaimniecības ražošanas gadus. Salīdzināmais periods ir viens un tas pats visām dalībvalstīm, un to, konsultējoties ar tām, nosaka Komisija;
1.

Tabulā noteikti robežvērtības un termiņi attiecīgajām rūpniecības nozarēm:



Rūpniecības nozare (1) Robežvērtība, kas jāievēro no: Mērvienība 1986. gada 1. jūlija 1989. gada 1. jūlija 1. Ķīmiskā rūpniecība, kurā izmanto dzīvsudraba katalizatorus: a)vinilhlorīda ražošana 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 0,2 0,1 g/t vinilhlorīda ražošanas jaudu b)citi procesi 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 10 5 g/kg pārstrādāta dzīvsudraba 2.Vinilhlorīda ražošanai izmantojamo dzīvsudraba katalizatoru ražošana 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 1,4 0,7 g/kg pārstrādāta dzīvsudraba 3.Organisko un neorganisko dzīvsudraba savienojumu ražošana (izņemot 2. punktā minētos produktus) 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 0,1 0,05 g/kg pārstrādāta dzīvsudraba 4.Dzīvsudrabu saturošu galvanisko elementu ražošana 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 0,05 0,03 g/kg pārstrādāta dzīvsudraba 5. Krāsaino metālu rūpniecība (2) 5.1.Dzīvsudraba reģenerācijas iekārtas 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 5.2.Krāsaino metālu ieguve un attīrīšana 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu 6.Dzīvsudrabu saturošu toksisko atkritumu attīrīšanas iekārtas 0,1 0,05 mg/l notekūdeņu (1) Robežvērtības tādām rūpniecības nozarēm, kas nav minētas šajā tabulā, izņemot sārmu metālu hlorīdu elektrolīzes nozari, piemēram, papīra un tērauda rūpniecības nozarei vai termoelektrocentrālēm, Padome vajadzības gadījumā nosaka vēlāk. Tikmēr dalībvalstis patstāvīgi nosaka dzīvsudraba emisijas standartus saskaņā ar Direktīvu 76/464/EEK. Nosakot emisijas standartus, jāņem vērā labākie pieejamie tehniskie līdzekļi, un standartiem jābūt vismaz tikpat stingriem kā tuvākajai salīdzināmajai robežvērtībai, kas noteikta šajā pielikumā. (2) Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, ieviešot šo direktīvu, Komisija saskaņā ar 6. panta 3. punktu iesniedz Padomei priekšlikumus par stingrāku robežvērtību ieviešanu 10 gadus pēc šīs direktīvas paziņošanas. Tabulā noteiktās robežvērtības atbilst mēneša vidējai koncentrācijai vai mēneša maksimālajai piesārņojuma slodzei. Izplūdušā dzīvsudraba daudzumus izsaka atkarībā no rūpniecības uzņēmumā izmantotā vai apstrādātā dzīvsudraba daudzuma tajā pašā laika posmā, vai atkarībā no uzstādītās vinilhlorīda ražošanas jaudas.