1998R0975 — LV — 19.07.2012 — 001.003

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES REGULA (EK) Nr. 975/98 (1998. gada 3. maijs) par apgrozībai paredzēto ►C1 euro ◄ monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 139, 11.5.1998, p.6)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 975/98

(1998. gada 3. maijs)

par apgrozībai paredzēto ►C1 euro ◄ monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 105.a panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Monetārā institūta atzinumu ( 2 ), saskaņā ar Līguma 189.c pantā noteikto procedūru ( 3 ), (1) tā kā Eiropadomes Madrides sanāksmē 1995. gada 15. un 16. decembrī tika pieņemts scenārijs pārejai uz vienotu valūtu, kas paredz ►C1 euro ◄ monētu ieviešanu ne vēlāk kā 2002. gada 1. janvārī; tā kā ►C1 euro ◄ monētu izlaišanas precīza diena tiks noteikta, kad Padome pieņems savu regulu attiecībā uz ►C1 euro ◄ ieviešanu, tūlīt pēc tam, kad 1998. gadā, cik drīz vien iespējams, tiks pieņemts lēmums attiecībā uz dalībvalstīm, kas pieņem ►C1 euro ◄ kā vienoto valūtu; (2) tā kā saskaņā ar Līguma 105.a panta 2. punktu dalībvalstis var izlaist monētas apgrozībā saskaņā apstiprinājumu, ko attiecībā uz emisijas apjomu sniegusi Eiropas Centrālā banka (ECB), un Padome var pieņemt pasākumus, lai saskaņotu visu apgrozībai paredzēto monētu nominālvērtības un tehniskos datus tādā mērā, lai nodrošinātu to vienmērīgu apgrozību Kopienā; (3) tā kā Eiropas Monetārais institūts ir norādījis, ka ►C1 euro ◄ naudaszīmju vērtība būs robežās no EUR 5 līdz EUR 500; tā kā naudaszīmju un monētu nominālvērtībām ir jādod iespēja veikt ►C1 euro ◄ vai centos izteiktas summas skaidras naudas maksājumus; (4) tā kā Kopienas naudas kaltuvju direktoriem Padome uzticējusi izpētīt, kā tiek ieviesta Eiropas vienotās metāla naudas sistēma, un sagatavot ziņojumu šajā jautājumā; tā kā tie iesniedza ziņojumu 1996. gada novembrī, kam sekoja grozīts ziņojums 1997. gada februārī, kurā tika norādītas jauno ►C1 euro ◄ monētu nominālvērtības un tehniskie dati (diametrs, biezums, svars, krāsa, sastāvs un josta); (5) tā kā jaunajai Eiropas vienotās metāla naudas sistēmai vajadzētu piesaistīt sabiedrības uzticību un izraisīt tehnoloģiskus jauninājumus, kas padarītu to par drošu, uzticamu un efektīvu sistēmu; (6) tā kā jaunās sistēmas vispārēja pieņemšana ir viens no svarīgākajiem Kopienas metāla naudas sistēmas mērķiem; tā kā sabiedrības uzticība jaunajai sistēmai ir atkarīga no ►C1 euro ◄ monētu fiziskajām pazīmēm, kam ir jānodrošina, cik iespējams, ērta lietošana; (7) tā kā notikušas apspriedes ar patērētāju asociācijām, Eiropas Neredzīgo savienību un automatizētās tirdzniecības pārstāvjiem, lai ņemtu vērā īpašās vajadzības, kādas ir nozīmīgām naudas lietotāju grupām; tā kā, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz ►C1 euro ◄ un sekmētu to, ka lietotāji pieņem jauno metāla naudas sistēmu, ir jānodrošina, ka tās būtu viegli identificējamas, pateicoties to ārējām pazīmēm un pazīmēm pēc taustes; (8) tā kā jauno ►C1 euro ◄ monētu nošķiršana būs vienkāršāka, un pie tām varēs vieglāk pierast, ja starp diametru un monētas vērtību tiktu ievērota kāda atbilstība; (9) tā kā ir vajadzīgi daži speciāli drošības pasākumi, lai samazinātu iespējas viltot 1 un 2 ►C1 euro ◄ monētas, ņemot vērā to augsto vērtību; tā kā metodi, pēc kuras monētas tiek izgatavotas no trīs kārtām un izmantojot divu dažādu krāsu kombināciju, uzskata par visefektīvāko drošības pasākumu, kāds pašreiz ir pieejams; (10) tā kā paredzot, ka viena monētas puse ir Eiropas puse un otra — valsts puse, attiecīgi tiek pausta ideja par Eiropas monetāro savienību dalībvalstu starpā, un Eiropas iedzīvotāji daudz labprātāk varētu pieņemt šīs monētas; (11) tā kā 1994. gada 30. jūnijā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 94/27/EK ( 4 ), ar ko tika ierobežota niķeļa izmantošana dažos produktos sakarā ar to, ka tas attiecīgos apstākļos var izsaukt alerģiju; tā kā minētā direktīva neattiecas uz šīm monētām; tā kā, neskatoties uz to, dažas dalībvalstis savas metāla naudas izgatavošanā sakarā ar sabiedrības veselības apsvērumiem jau izmanto kādu sakausējumu, kas nesatur niķeli, kurš tiek saukts par ziemeļu zeltu (Nordic Gold); tā kā, šķiet, ir vēlams samazināt monētu niķeļa saturu brīdī, kad tiek pieņemta jaunā metāla naudas sistēma; (12) tā kā tāpēc principā ir pareizi sekot priekšlikumam, ko iesniedza iepriekš pieminētie naudas kaltuvju direktori, un pielāgot to tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai jo īpaši ņemtu vērā īpašās prasības, kādas ir nozīmīgām monētu lietotāju grupām, un vajadzību samazināt niķeļa izmantošanu metāla naudas izgatavošanā; (13) tā kā no ►C1 euro ◄ monētām paredzētā tehnisko datu kopuma tikai biezuma vērtība ir orientējoša, jo monētu faktiskais biezums ir atkarīgs no paredzētā diametra un svara, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Pirmās ►C1 euro ◄ monētu sērijas veidos astoņas monētu nominālvērtības no 1 centa līdz 2 ►C1 euro ◄ , kuru tehniskie dati ir šādi:







Norādītā vērtība ( ►C1 euro ◄ ) Diametrs mm Biezums mm (1) Svars g Forma Krāsa Sastāvs Josta 2 25,75 1,95 8,5 Apaļa Ārējā puse: balta varš—niķelis (CU75Ni25) Uzraksts uz smalki rievotas jostas Iekšējā puse: dzeltena Trīs kārtas: Niķeļa misiņš/niķelis/niķeļa misiņš CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 1 23,25 2,125 7,5 Apaļa Ārējā puse: dzeltena niķeļa misiņš (CuZn20Ni5) Rievota ar intervāliem Iekšējā puse: balta Trīs kārtas: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0,50 24,25 ►M1 1,88 ◄ ►M1 7,8 ◄ Apaļa Dzeltena ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5Sn1 ►M1 Smalki viļņota monētas josta ◄ 0,20 22,25 1,63 5,7 Apaļa ar dziļām rievām Dzeltena ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5Sn1 Gluda 0,10 19,75 1,51 4,1 Apaļa Dzeltena ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5Sn1 ►M1 Smalki viļņota monētas josta ◄ 0,05 21,25 1,36 3,9 Apaļa Sarkana Ar varu pārklāts tērauds Gluda 0,02 18,75 1,36 3 Apaļa Sarkana Ar varu pārklāts tērauds Gluda ar rievu 0,01 16,25 1,36 2,3 Apaļa Sarkana Ar varu pārklāts tērauds Gluda (1) Biezuma vērtības ir orientējošas.

▼M2

1.a pants

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

1) “apgrozības monētas” ir apgrozībai paredzētās euro monētas, kuru nominālvērtības un tehniskie dati ir noteikti 1. pantā;

2) “parastās monētas” ir apgrozības monētas, izņemot piemiņas monētas;

3) “piemiņas monētas” ir apgrozības monētas, kas paredzētas, lai pieminētu kādu īpašu notikumu, kā noteikts 1.h pantā.

1.b pants

Apgrozības monētām ir kopīga Eiropas puse un atšķirīga valsts puse.

1.c pants

1. Apgrozības monētu valsts pusē neatkārto norādes par monētas nominālvērtību vai kādu tās daļu. Uz tās neatkārtojas vienotās valūtas vai kādas tās apakškategorijas nosaukums, ja vien šāda norāde nav sniegta saistībā ar atšķirīga alfabēta lietojumu.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, uzrakstā uz 2 euro monētas jostas var iekļaut norādi par nominālvērtību ar noteikumu, ka izmanto tikai skaitli “2” vai – lietojot attiecīgu alfabētu – terminu “euro”, vai abus iepriekšminētos.

1.d pants

Visu nominālvērtību apgrozības monētu valsts pusē ir norāde par emisijas dalībvalsti, izmantojot dalībvalsts nosaukumu vai tā saīsinājumu.

1.e pants

1. Apgrozības monētu valsts pusē ir atveidots aplis no 12 zvaigznēm, kuras pilnībā ietver valsts dizainparaugu, tostarp gada zīmi un norādi par emisijas dalībvalsts nosaukumu. Tas neizslēdz iespēju, ka daži dizainparauga elementi var iesniegties aplī ar zvaigznēm, ar noteikumu, ka visas zvaigznes ir skaidri un pilnībā saskatāmas. 12 zvaigznes ir attēlotas tādā pašā veidā kā Savienības karogā.

2. Dizainparaugu apgrozības monētu valsts pusei izvēlas, ņemot vērā, ka euro monētas ir apgrozībā visās dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro.

1.f pants

1. Izmaiņas parasto monētu valsts pušu dizainparaugos var izdarīt tikai reizi piecpadsmit gados, neskarot izmaiņas, kas nepieciešamas, lai novērstu naudas viltošanu.

2. Neskarot 1. punktu, var veikt izmaiņas parasto monētu dizainparaugu valsts pusēs, ja mainās uz monētas norādītais valsts vadītājs. Tomēr, ja amats ir brīvs uz pagaidu laiku vai šādus pienākumus pilda pagaidu vadītājs, nav jāpiešķir papildu tiesības šādai izmaiņai.

1.g pants

▼C2

Emisijas dalībvalstis atjaunina savas parasto monētu valsts puses, lai pilnībā izpildītu šīs regulas prasības līdz 2062. gada 20. jūlijam.

▼M2

1.h pants

1. Piemiņas monētu dizainparaugs atšķiras no parasto monētu valsts dizainparauga, un tajā atveido tikai tādus elementus, kuri ir svarīgi valsts vai Eiropas mērogā. Visu to dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, kopīgi emitētajās piemiņas monētās attēlo tikai tādus elementus, kuriem ir ļoti svarīga nozīme Eiropas mērogā, un to dizainparaugs neskar minēto dalībvalstu iespējamās konstitucionālās prasības.

2. Uzraksts uz piemiņas monētu jostas ir tāds pats kā uzraksts uz parasto monētu jostas.

3. Piemiņas monētu nominālvērtība var būt tikai 2 euro.

1.i pants

1. Dalībvalstis informē cita citu par apgrozības monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem, tostarp par uzrakstu uz monētu jostas un – attiecībā uz piemiņas monētām – par plānoto emisijas apjomu, pirms minēto dizainparaugu oficiāla apstiprinājuma.

2. Pilnvaras apstiprināt apgrozības monētu jaunās vai mainītās valsts puses dizainparaugus piešķir Padomei, kas pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu atbilstīgi 3. līdz 7. punktā izklāstītajai kārtībai.

Pieņemot šajā pantā minētos lēmumus, balsošanas tiesības dalībvalstīm, kuru naudas vienība nav euro, tiek apturētas.

3. Piemērojot 1. punktu, emisijas dalībvalsts apgrozības monētu jaunos dizainparaugu projektus Padomei, Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, parasti iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms plānotās emisijas dienas.

4. Septiņās dienās pēc 3. punktā minētās iesniegšanas jebkura dalībvalsts, kuras naudas vienība ir euro, var, nosūtot Padomei un Komisijai argumentētu atzinumu, izteikt iebildumus par emisijas dalībvalsts ierosināto dizainparauga projektu, ja pastāv iespēja, ka minētais dizainparauga projekts var izraisīt tās iedzīvotāju negatīvu reakciju.

5. Ja Komisija uzskata, ka dizainparauga projektā nav ievērotas šajā regulā noteiktās tehniskās prasības, tā septiņās dienās pēc 3. punktā minētās iesniegšanas nosūta Padomei negatīvu vērtējumu.

6. Ja attiecīgi 4. un 5. punktā minētajā termiņā Padomei nav iesniegts argumentēts atzinums vai negatīvs vērtējums, tiek uzskatīts, ka Padome lēmumu par dizainparauga apstiprināšanu ir pieņēmusi nākamajā dienā pēc 5. punktā minētā termiņa beigām.

7. Visos pārējos gadījumos Padome par dizainparauga projekta apstiprināšanu lemj bez kavēšanās, ja vien septiņās dienās pēc argumentēta atzinuma vai negatīva vērtējuma iesniegšanas emisijas dalībvalsts neatsauc savu iesniegumu un neinformē Padomi par nodomu iesniegt jaunu dizainparauga projektu.

8. Visu atbilstīgo informāciju saistībā ar jaunajiem apgrozības monētu valsts dizainparaugiem Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1.j pants

▼C2

Šīs regulas 1.c, 1.d, 1.e pantu un 1.h panta 2. punktu:

a) nepiemēro apgrozības monētām, kas emitētas vai izgatavotas pirms 2012. gada 19. jūlija;

b) pārejas laikā, kas beidzas 2062. gada 20. jūlijā, nepiemēro dizainparaugiem, kurus jau likumīgi izmanto uz apgrozības monētām 2012. gada 19. jūlijā. Apgrozības monētas, kas emitētas vai izgatavotas pārejas laikā, var saglabāties kā likumīgs maksāšanas līdzeklis bez laika ierobežojuma.

▼B

2. pants

Šī regula stājas spēkā 1999. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumu, ievērojot 109.k panta 1. punktu un 11. un 12. protokolu.