2005O0005 — LV — 05.02.2006 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

▼B

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2005. gada 17. februāris)

par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā

(ECB/2005/5)

(2005/327/EK)

VCB pārsūta ECB konfidenciālus statistikas datus apmērā, kāds vajadzīgs ECBS uzdevumu pildīšanai. Konfidencialitātes režīms ir noteikts Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā un Eiropas Centrālās bankas 1998. gada 22. decembra Pamatnostādnē ECB/1998/NP28 par kopīgiem noteikumiem un obligātiem standartiem, lai aizsargātu to atsevišķo statistikas datu konfidencialitāti, ko savākusi Eiropas Centrālā banka ar valstu centrālo banku palīdzību ( 4 ).

VFS datu vākšanas sistēmu un resursu ierobežojumi nozīmē, ka iespējams būs jāpiešķir atkāpes no šīs pamatnostādnes prasībām.

Attiecībā uz valsts parāda un deficīta-parāda korekciju statistiku, ECBS prasa arī datus, ko nevar iegūt no iepriekšminētās statistikas, īpaši datus par parāda iedalījumu pēc sākotnējā un atlikušā termiņa, denominācijas un turētājiem, kā arī datus par citām plūsmām, sasaistot darījumus pēc tirgus vērtības (saskaņā ar EKS 95) un izmaiņas valsts parādā pēc nominālās vērtības (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 3605/93). Tādēļ, neņemot vērā iepriekš minētos datu avotus, kompetentajām valstu iestādēm jāveic papildus datu sagatavošana.

Atsevišķa valsts parāda un deficīta-parāda korekciju statistika ir pieejama divas raizes gadā (pirms 1. marta un 1. septembra) saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ( 3 ). EKS 95 B pielikuma Nosūtīšanas programmas 6. tabula (“Finanšu konti pēc sektora (darījumi)”) un 7. tabula (“Bilances par finanšu aktīviem un saistībām”), tostarp valsts pārvaldes sektora un tā apakšsektoru finanšu konti, ir pieejama reizi gadā (deviņus mēnešus pēc pēdējā aptvertā gada beigām). Tomēr šie datu avoti neapmierina ECBS vajadzības attiecībā uz datu aptveramību un savlaicīgumu.

Ir jāizveido efektīvas procedūras VFS sniegšanai ECBS ietvaros, lai nodrošinātu, ka ECBS rīcībā savlaicīgi ir VFS, kas atbilst ECBS vajadzībām, un ka savstarpēji atbilst VFS un to pašu rādītāju prognozes, ko sagatavojušas VCB, neatkarīgi no tā, vai statistiku sagatavo VCB vai kompetentās valstu iestādes.

Daļa no informācijas, kas vajadzīga, lai izpildītu ECBS statistikas prasības VFS jomā, sagatavo kompetentās valstu iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažu uzdevumu, kas jāveic saskaņā ar šo pamatnostādni, veikšanai ir vajadzīga sadarbība starp ECBS un kompetentajām valstu iestādēm, ievērojot Statūtu 5.1. pantu un Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par Eiropas Centrālās bankas vākto statistikas informāciju ( 1 ) 4. pantu.

Statūtu 5.1. pantā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām valstu iestādēm vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka VCB, ciktāl tas ir iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus.

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 5.1. un 5.2. pantu, 12.1. pantu un 14.3. pantu,

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

3) “parāds ar mainīgo procentu likmi” ir parāds saistībā ar tādiem finanšu instrumentiem, kuru kupona maksājumi nav vis iepriekš noteikta procentuālā daļa no pamatsummas, bet gan ir atkarīga no citas procentu likmes vai peļņas likmes, vai cita rādītāja;

9) “daļējs datu kopums” ir visas kategorijas vai pamatkategorijas kādā no šiem: “ieņēmumu un izdevumu statistika”, “deficīta-parāda korekciju statistika” vai “parāda statistika”.

2. pants

VCB statistikas ziņošanas pienākumi

1. VCB paziņo VFS, kā tas norādīts I pielikumā, Eiropas Centrālajai bankai uz kalendārā gada bāzes. Dati atbilst EKS 95 un Regulas (EK) Nr. 3605/93 principiem un definīcijām, kā tas papildus izklāstīts II pielikumā.

2. Dati aptver laika posmu no 1991. gada līdz gadam, uz kuru attiecas datu pārsūtīšana (gads t-1).

3. Datiem par deficītu/pārpalikumu, parādu, ieņēmumiem, izdevumiem vai nominālo iekšzemes kopproduktu (IKP) pievieno pārskatīšanas iemeslus, ja pārskatīšanas rezultātā notikušo izmaiņu apjoms deficītā/pārpalikumā ir vismaz 0.3 % no IKP, kā arī tad, ja izmaiņu apjoms parādā, ieņēmumos, izdevumos vai nominālajā iekšzemes kopproduktā ir vismaz 0.5 % no IKP.

3. pants

ECB statistikas ziņošanas pienākumi

1. Pamatojoties uz VCB ziņotajiem datiem, ECB pārvalda “VFS datu bāzi”, kas ietver euro zonas un ES kopsavilkuma rādītājus. ECB VFS datu bāzes datus izplata valstu centrālajām bankām.

2. VCB apzīmē savu statistikas informāciju, norādot, kuram tā var tikt darīta pieejama. ECB šos apzīmējumus ņem vērā, izplatot VFS datu bāzes datus.

4. pants

Termiņi

▼M1

1. Pilnus datu kopumus VCB paziņo divas reizes gadā – pirms 15. aprīļa un pirms 15. oktobra.

▼B

2. Daļējos datu kopumus VCB paziņo pēc pašu iniciatīvas, pirmajā punktā aprakstīto piegāžu starplaikos, kad ir kļuvusi pieejama jauna informācija. Ziņojot daļējo datu kopumu, kas aptver tikai pamatkategorijas, VCB var sniegt arī sekundāro kategoriju aplēses.

3. ECB izplata VFS datu bāzes datus valstu centrālajām bankām vismaz reizi mēnesī, ne vēlāk kā nākošajā ECB darba dienā pēc tam, kad ECB pabeigusi datu sagatavošanu publikācijai.

5. pants

Sadarbība ar kompetentajām valstu iestādēm

1. Ja visu datu vai to daļas un 2. pantā aprakstītās informācijas avoti ir kompetentās valstu iestādes, kas nav valstu centrālās bankas, VCB cenšas izveidot attiecīgu sadarbības kārtību ar šīm iestādēm, lai nodrošinātu pastāvīgu datu pārsūtīšanas struktūru ar mērķi ievērot ECBS standartus un prasības, ja šādi rezultāti jau nav sasniegti ar valstu tiesību aktiem.

2. Ja šīs sadarbības laikā VCB nav spējīga izpildīt prasības, kas noteiktas 2. un 4. pantā, jo kompetentā valsts iestāde nav sniegusi VCB vajadzīgo informāciju, ECB un VCB apspriežas ar šo iestādi par to, kā informāciju var padarīt pieejamu.

6. pants

Pārsūtīšanas un kodēšanas standarti

VCB un ECB izmanto standartus, kas noteikti III pielikumā, lai pārsūtītu un kodētu datus, kas aprakstīti 2. un 3. pantā. Šī prasība neliedz izmantot kādus citus līdzekļus statistikas datu pārsūtīšanai uz ECB, kuri ir saskaņoti kā alternatīvs risinājums.

7. pants

Kvalitāte

1. ECB un VCB uzrauga un veicina to datu kvalitāti, kas tiek ziņoti ECB.

2. ECB Valde katru gadu ziņo ECB Padomei par gada VFS kvalitāti.

3. Ziņojums vismaz attiecas uz datu pārklājumu, to, cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām, un pārskatīšanu apjomu.

8. pants

Atkāpes

1. ECB Padome piešķir atkāpes VCB, kas nespēj izpildīt 2. pantā un 4. panta 1. punktā noteiktās prasības. Piešķirtās atkāpes ir minētas IV pielikumā.

2. VCB, kurai ir piešķirta atkāpe uz noteiktu laika posmu, ik gadu informē ECB par pasākumiem, kuri jāveic, lai pilnībā izpildītu ziņošanas prasības.

3. ECB Padome katru gadu pārskata atkāpes.

9. pants

Vienkāršota grozījumu procedūra

Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokli, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē ziņošanas pienākumus.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā divas dienas pēc tās pieņemšanas.

11. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām.

I PIELIKUMS

DATU ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Pilns datu kopums aptver ieņēmumu un izdevumu statistiku (1.A tabula, 1.B tabula un 1.C tabula), deficīta-parāda korekciju statistiku (2.A tabula un 2.B tabula) un parāda statistiku (3.A tabula un 3.B tabula). Pamatkategorijas ir treknrakstā, bet pārējās ir sekundārās kategorijas. Daļējie datu kopumi aptver vismaz pamatkategorijas ieņēmumu un izdevumu statistikā, deficīta-parāda korekciju statistikā un parāda statistikā. Kategorijas attiecas uz valsts pārvaldes sektoru, ja nav norādīts citādi.

IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU STATISTIKA

Ieņēmumi no UMTS licenču pārdošanas

no kuriem kapitāla nodokļi

no kura darba alga

no kuriem saņemamie procenti

no kurām darbinieku sociālās iemaksas

no kurām darba devēju faktiskās sociālās iemaksas

no kuriem PVN

no kuriem mājsaimniecību samaksāti

no kuriem sabiedrību samaksāti

Neto ieņēmumi no ES budžeta (neto saņēmējs +, neto maksātājs –)

no kuriem ES budžeta ceturtais pašu resurss

no kuriem ES budžeta saņemamais PVN

DEFICĪTA-PARĀDA KOREKCIJU STATISTIKA

no kuriem centrālo banku kredīti

no kuriem uzkrājušies nodokļi, atskaitot saņemtos nodokļu ieņēmumus

PARĀDA STATISTIKA

no kuriem ar mainīgu procentu likmi

no kuriem ar mainīgu procentu likmi

no kuriem ar mainīgu procentu likmi

no kura, tas, ko tur pārējie valdības apakšsektori

no kura, tas, ko tur pārējie valdības apakšsektori

no kura, tas, ko tur pārējie valdības apakšsektori

no kura, tas, ko tur pārējie valdības apakšsektori

II PIELIKUMS

METODOLOĢISKĀS DEFINĪCIJAS

1. Metodoloģiskās atsauces

I pielikumā norādītās kategorijas tiek vispārīgi definētas ar atsauci uz EKS 95 A pielikumu un/vai Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93. Papildus metodoloģiskās definīcijas ir noteiktas šīs pamatnostādnes 1. pantā. Jo īpaši kodi, kas atsaucas uz sektoriem un apakšsektoriem ir norādīti šajā tabulā.

2. Kategoriju definīcija ( 5 )

1.A tabula

18. Pārējie kārtējie ieņēmumi [1A.18] atbilst īpašuma ienākumiem (D.4), nedzīvības apdrošināšanas prasībām (D.72), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas kas ierakstīti pie S.13 resursiem, izņemot S.13 procentu resursus (D.41), kuri ir arī S.13 izmantojumi, pieskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas ir S.13 izmantojumi, atņemot kārtējos pārvedumus, kurus ES budžets maksā valdībai [1B.10], pieskaitot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir pozitīvi.

23. Sociālie maksājumi [1A.23] atbilst sociālie pabalsti, kas nav sociālie pabalsti natūrā (D.62), pieskaitot sociālos pabalstus natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D6311 + D63121 + D63131), kuri ierakstīti pie S.13 izlietojumiem, pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), kas ierakstīti pie S.13 izlietojumiem un S.15 resursiem.

25. Pārējie kārtējie maksājamie pārvedumi [1A.25] atbilst kārtējiem ienākuma bagātības u.c. nodokļiem (D.5), pārējiem ražošanas nodokļiem (D.29), īpašuma ienākumiem (D.4), izņemot procentus (D.41), nedzīvības tīrās apdrošināšanas prēmijām (D.71), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74), kas ierakstīti pie S.13 izlietojumiem, un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas ierakstīti pie S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.15, resursiem, atņemot kārtējos pārvedumus (D.74 and D.75), ko valdība maksā ES budžetā [1B.4 and 1B.5], atņemot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir negatīvi.