1990R1360 — LV — 01.10.2003 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EEK) Nr. 1360/90

(1990. gada 7. maijs),

ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 235. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 2 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 3 ), tā kā Eiropadomes 1989. gada 8. un 9. decembra sanāksmē Strasbūrā Padome tika aicināta, atbildot uz Komisijas priekšlikumu, 1990. gada sākumā pieņemt nepieciešamos lēmumus par Eiropas Izglītības fonda izveidi Centrāleiropā un Austrumeiropā; tā kā 1989. gada 18. decembrī Padome pieņēma Regulu (EEK) Nr. 3906/89 ( 4 ) par ekonomisko palīdzību Ungārijas Republikai un Polijas Tautas Republikai, kas nodrošina palīdzību jomās, ieskaitot mācības, lai atbalstītu ekonomiskās un sociālās reformas procesu Ungārijā un Polijā; tā kā pēc tam Padome var paplašināt šādu palīdzību attiecībā uz citām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm saskaņā ar atbilstīgu tiesību aktu; tā kā ekonomiskās un sociālās reformas process dos ieguldījumu abpusēji izdevīgu ekonomisko un tirdzniecības sakaru attīstībā starp Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm un Kopienu; tā kā šīs pastiprinātās attiecības arī veicinās saskaņotu ekonomisko darbību attīstību Kopienā; tā kā Eiropas Izglītības fonds var dot nozīmīgu ieguldījumu efektīvā mācību palīdzības sniegšanā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kas ir tiesīgas saņemt ekonomisko atbalstu, lai veicinātu reformas procesu; tā kā lai dotu savu ieguldījumu, Eiropas Izglītības fondam būs nepieciešams izmantot gan Kopienas iegūto pieredzi profesionālās izglītības jomā, ieviešot kopēju politiku profesionālajā izglītībā, gan arī Kopienas ar mācībām saistītās iestādes; tā kā Kopienā un trešās valstīs, tostarp Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, pastāv reģionālās un/vai valsts, valsts un/vai privātās iestādes, kuras var aicināt sadarboties efektīvā atbalsta nodrošināšanā mācību jomā; tā kā Eiropas Izglītības fonda statusam un struktūrai vajadzētu atvieglot elastīgu atbilstību īpašajām un atšķirīgajām to atsevišķu valstu prasībām, kam tiek sniegta palīdzība, un ļaut tam pildīt savas funkcijas ciešā sadarbībā ar esošajām valstu un starptautiskajām iestādēm; tā kā Eiropas Izglītības fondam būtu jāpiešķir juridiskas personas statuss, uzturot ciešas korporatīvas attiecības ar Komisiju un ievērojot Kopienas un tās iestāžu vispārējo politisko atbildību; tā kā Eiropas Izglītības fondam būtu jāveido ciešas saiknes ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Mobilitātes projektu universitātes studijām (Tempus) un visām citām Padomes izveidotām atbalsta sniegšanas programmām izglītības jomā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm; tā kā Eiropas Izglītības fondam būtu jābūt atvērtam to valstu dalībai, kas nav Kopienas dalībvalstis un kas uzņēmušās Kopienas un dalībvalstu saistības attiecībā uz atbalsta nodrošināšanu Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm izglītības jomā saskaņā ar kārtību, kas jānosaka līgumos starp Kopienu un šīm valstīm; tā kā Līgums attiecīgajai darbībai neparedz citas pilnvaras, kā tikai 235. pantā noteiktās, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Mērķi

▼M3

Ar šo regulu ir nodibināts Eiropas Izglītības fonds (še turpmāk “Fonds”), kura mērķis ir dot ieguldījumu arodapmācības sistēmā:

— Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, ko Padome Regulā (EEK) Nr. 3906/89 vai attiecīgā vēlākā tiesību aktā ir apzīmējusi kā tiesīgas uz ekonomisko palīdzību,

— bijušās Padomju Savienības jaunajām neatkarīgajām valstīm un Mongolijai, kas ir ekonomikas reformas un atveseļošanas programmas palīdzības saņēmējas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 1279/96 vai attiecīgu vēlāku tiesību aktu,

— Vidusjūras valstīm, kas nav dalībvalstis, un teritorijām, kas saņem palīdzību saskaņā ar finanšu un tehniskajiem pasākumiem, kuri atbalsta ekonomikas un sociālo struktūru reformu tajās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1488/96 vai attiecīgu vēlāku tiesību aktu, un

— valstīm, kas ir palīdzības saņēmējas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2666/2000 ( 5 ).

Šīs valstis še turpmāk ir minētas kā “valstis, kurām ir tiesības saņemt palīdzību”.

▼B

Fonds jo īpaši:

— cenšas veicināt efektīvu sadarbību profesionālās izglītības jomā starp Kopienu un valstīm, kurām ir tiesības saņemt palīdzību,

— dod ieguldījumu Kopienas, tās dalībvalstu un 16. pantā minēto trešo valstu sniegtās palīdzības saskaņošanā.

▼M2

2. pants

Darbības joma

Ievērojot Kopienas līmenī noteiktās vispārējās pamatnostādnes, Fonds darbojas izglītības jomā, kas ietver sākotnējo un nepārtraukto profesionālo izglītību, kā arī pārkvalificēšanos jauniešiem un pieaugušajiem, ieskaitot jo īpaši vadības mācības.

▼B

3. pants

Funkcijas

▼M2

Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos mērķus, Fonds, valdes piešķirto pilnvaru robežās un sekojot Kopienas līmenī noteiktām vispārējām pamatnostādnēm:

▼B

a) nodrošina palīdzību izglītības vajadzību un prioritāšu noteikšanā, ieviešot tehniskās palīdzības pasākumus izglītības jomā un sadarbojoties ar attiecīgām norādītām iestādēm valstīs, kurām ir tiesības saņemt palīdzību;

b) darbojas kā informācijas apstrādes centrs, lai Kopienai, tās dalībvalstīm un 16. pantā minētām trešām valstīm, kā arī valstīm, kurām ir tiesības saņemt palīdzību, un visām pārējām ieinteresētām pusēm sniegtu informāciju par esošajām ierosmēm un tālākām vajadzībām mācību jomā un lai nodrošinātu struktūru, ar kuras palīdzību virzīt palīdzības piedāvājumus;

▼M1

c) pamatojoties uz a) un b) apakšpunktu: — izpēta mācību palīdzības kopuzņēmumu darbības sfēru, ieskaitot eksperimentālus projektus, lai izveidotu īpašas starptautiskas komandas īpašiem projektiem un lai noteiktu pasākumus, kuriem varētu piešķirt kopfinansējumu, — finansē tādu projektu izveidi un sagatavošanu, kuru ieviešanu varētu finansēt vienas vai vairāku valstu ieguldījums kopā ar Fondu vai izņēmuma gadījumā tikai Fonds, ▼M2 — pēc Komisijas vai valstu, kuras tiesīgas saņemt palīdzību, pieprasījuma sadarbībā ar valdi ievieš profesionālās izglītības programmas, par ko vienojusies Komisija un viena vai vairākas valstis, kurām ir tiesības saņemt palīdzību, kā daļu no Kopienas palīdzības politikas šīm valstīm, izmantojot dažādu jomu speciālistu komandas ciešā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm iesaistītajās valstīs un aktīvi strādājot ar Kopienas profesionālās izglītības programmu pieredzi; izvēloties projektus, kuru vadīšanu uztic Fondam, prioritāte tiks dota projektiem ar novatorisku vērtību un — iestāšanās kandidātvalstīm — projektiem, kas tieši attiecas uz Kopienas programmām profesionālās izglītības jomā;

▼B

d) darbībām un projektiem, ko finansē Fonds: noorganizē to, ka attiecīgās valsts un/vai privātās iestādes ar apstiprinātu izglītības pieredzi un nepieciešamo ekspertīzi elastīgi un decentralizēti izveido, sagatavo, īsteno un/vai vada projektus;

▼M2

e) piešķir valdei pilnvaras noteikt konkursa kārtību projektiem, ko finansē vai līdzfinansē Fonds, atbilstīgi ņemot vērā procedūras, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3906/89, un jo īpaši tās 7. pantu, saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 1279/96, un jo īpaši tās 6. un 7. pantu, Regulu (EK) Nr. 1488/96, un jo īpaši tās 8. pantu, vai jebkuru turpmāk pieņemtu attiecīgu tiesību aktu;

▼B

f) sadarbojoties ar Komisiju, piedalās tādas palīdzības pārraudzībā un vispārējās efektivitātes novērtēšanā, kas izglītības jomā piešķirta valstīm, kurām ir tiesības saņemt palīdzību;

g) izplata informāciju un veicina pieredzes apmaiņu ar publikāciju, sanāksmju un citu attiecīgu līdzekļu palīdzību;

h) atbilstīgi šīs regulas pamatstruktūrai veic citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies valde un Komisija.

4. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Fonds ir juridiska persona. Katrā dalībvalstī tam ir visplašākais juridiskais statuss, kāds tiek piešķirts juridiskām personām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; tas var, jo īpaši, iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt par pusi tiesas prāvās. Fonds ir bezpeļņas organizācija.

▼M2

Fonds ar Komisijas atbalstu sadarbojas ar citām attiecīgām Kopienas iestādēm, un jo īpaši ar Cedefop.

▼B

2. Sociālo partneru pārstāvji Eiropas līmenī, kas jau darbojas Kopienas iestādēs un starptautiskās organizācijās, kas darbojas izglītības jomā, var būt saistīti ar Fonda darbu, jo īpaši kā noteikts 5. panta 8. punktā un 6. panta 1. un 2. punktā.

▼M4

4.a pants

Piekļuve dokumentiem

1. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001 gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ( 6 ) piemēro Fonda dokumentiem.

2. Valde paredz praktiskus pasākumus, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 sešu mēnešu laikā pēc tam, kad stājas spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 1648/2003 (2003. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu ( 7 ).

3. Fonda pieņemtie lēmumi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt par iemeslu sūdzības iesniegšanai ombudam vai prasības iesniegšanai Tiesā, atbilstīgi Līguma 195. un 230. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

▼B

5. pants

Valde

▼M2

1. Fondam ir valde, kurā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts un trīs pārstāvji no Komisijas.

▼B

Katru valdes locekli var pārstāvēt vai pavadīt aizstājējs loceklis; pavadot valdes locekli, aizstājējs loceklis piedalās bez balsošanas tiesībām.

2. Dalībvalstu pārstāvjus ieceļ attiecīgās dalībvalstis.

Komisijas pārstāvjus ieceļ Komisija.

3. Pārstāvju pilnvaru laiks ir trīs gadi. Šīs pilnvaras ir atjaunojamas.

4. Valdes priekšsēdētājs ir viens no Komisijas pārstāvjiem. Priekšsēdētājs nebalso.

Valde pieņem savu reglamentu.

▼M2

Katram dalībvalstu pārstāvim valdē ir viena balss. Visiem Komisijas pārstāvjiem kopā ir viena balss.

▼B

Valdes lēmumu pieņemšanai ir nepieciešams divu trešdaļu valdes locekļu balsu vairākums, izņemot gadījumu, kas minēts 5. punktā.

5. Pēc vienbalsīgas valdes locekļu lēmuma pieņemšanas valde pieņem noteikumus, kas reglamentē valodu lietošanu Fondā, ņemot vērā vajadzību ieinteresētām pusēm nodrošināt pieeju Fonda darbam un dalību tajā.

6. Priekšsēdētājs sasauc valdi vismaz divreiz gadā un tad, ja to pieprasa vismaz vienkāršs valdes locekļu vairākums.

Priekšsēdētājs atbild par valdes informēšanu par citām Kopienas darbībām, kas attiecas uz tās darbu, un par Fonda iecerēm nākamajā gadā.

▼M2

7. Pamatojoties uz Fonda direktora iesniegto projektu, valde, konsultējoties ar Komisiju, katru gadu vēlākais līdz 30. novembrim izskata Fonda ikgadējās darba programmas sākotnējo projektu nākamajam gadam. Darba programmas galīgā apstiprināšana notiek katra gada sākumā, tekošās trīsgades perspektīvā. Vajadzības gadījumā programma var tikt pielāgota gada laikā, izmantojot to pašu procedūru, lai nodrošinātu Kopienas stratēģisko pieeju lielāku efektivitāti.

Ikgadējās darba programmas projektiem un pasākumiem pievieno nepieciešamo izdevumu tāmi un personāla un budžeta resursu apropriācijas.

▼B

8. Valde apstiprina pēc vajadzības un katram gadījumam atsevišķi ad hoc sektorālo darba grupu izveidi, iesaistot visas tās valstis vai organizācijas, kas dod ieguldījumu atsevišķu attiecīgo projektu finansēšanā, kā arī citas ieinteresētās puses, vajadzības gadījumā, ieskaitot arī sociālo partneru pārstāvjus.

▼M4

9. Valde pieņem Fonda gada pārskatu un ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam nodod to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Revīzijas palātai. Pārskatu nodod arī dalībvalstīm un informācijai valstīm, kurām ir tiesības saņemt atbalstu.

10. Fonds ik gadu nodod budžeta lēmējinstitūcijai jebkādu informāciju, kas attiecas uz novērtēšanas procedūru rezultātu.

▼B

6. pants

Padomdevējs forums

1. Fondam ir padomdevējs forums, ko iecēlusi valde.

▼M2

Foruma dalībniekus izraugās no izglītības un citu jomu speciālistiem, kas saistīti ar Fonda darbu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt sociālo partneru pārstāvju, Komisijas pārstāvju, to starptautisko organizāciju pārstāvju, kas piedalās izglītības palīdzības nodrošināšanā, un valstu un teritoriju, kurām ir tiesības saņemt palīdzību, pārstāvju piedalīšanos.

▼B

Tiek iecelti divi eksperti no katras dalībvalsts, no katras valsts, kurai ir tiesības saņemt palīdzību, un no sociālajiem partneriem Eiropas līmenī.

▼M2

2. Valde prasa kandidātu pieteikumus izvirzīšanai no:

— katras dalībvalsts,

— katras valsts, kurai ir tiesības saņemt palīdzību,

— Komisijas,

— sociālajiem partneriem Eiropas līmenī, kas jau darbojas Kopienas iestāžu darbā, un

— attiecīgām starptautiskām organizācijām.

▼B

3. Padomdevēja foruma locekļu pilnvaru laiks parasti ir trīs gadi; pilnvaru laika atbilstību regulāri pārskata vadība.

4. Padomdevēja foruma uzdevums ir vai nu pēc valdes pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas iesniegt valdei atzinumus attiecībā uz Fonda ikgadējo darba programmu, kas minēta 5. panta 7. punktā.

Par visiem atzinumiem tiek informēta valde.

5. Padomdevēja foruma priekšsēdētājs ir Fonda direktors.

Padomdevējs forums izstrādā savu reglamentu, ko apstiprina valde.

6. Padomdevēja foruma priekšsēdētājs forumu sasauc reizi gadā.

7. pants

Direktors

▼M2

1. Pēc Komisijas priekšlikuma valde ieceļ Fonda direktoru, kura pilnvaru laiks ir pieci gadi. Šīs pilnvaras var vienu reizi pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.

Direktors ir atbildīgs:

— par valdes, jebkuras valdes sasauktās ad hoc darba grupas darba sagatavošanu un organizēšanu un, jo īpaši, par Fonda ikgadējās darba programmas projekta sagatavošanu, ņemot vērā vispārējās pamatnostādnes, kas noteiktas Kopienas līmenī,

— par Fonda ikdienas pārvaldi,

▼M4

— Fonda ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanai un tā budžeta izpildi,

▼M2

— par šajā regulā minēto ziņojumu sagatavošanu un publicēšanu,

— par visiem personāla jautājumiem,

— par to uzdevumu veikšanu, kas tam jāpilda saskaņā ar 3. pantu un kas izklāstīti ikgadējā darba programmā, kura minēta 5. panta 7. punktā,

— par Fonda darbībām noteikto valdes lēmumu un pamatnostādņu īstenošanu.

▼B

2. Direktors par savām darbībām ir atbildīgs valdes priekšā un piedalās tās sanāksmēs.

3. Direktors ir Fonda likumīgais pārstāvis.

▼M2

8. pants

Saiknes ar citiem Kopienas pasākumiem

Komisija sadarbībā ar valdi un atsevišķos gadījumos saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 3906/89 9. pantā, Regulas (Euratom, EK) Nr. 1279/96 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1488/96 11. pantā vai jebkurā sekojošā attiecīgā tiesību aktā, nodrošina saskaņotību un, vajadzības gadījumā, savstarpēju papildināmību starp Fonda darbu un citiem pasākumiem Kopienas līmenī gan Kopienā, gan sniedzot palīdzību valstīm, kurām uz to ir tiesības, ar īpašu atsauci uz Tempus projektā ietvertajiem pasākumiem un pārējām mācību programmām un pasākumiem, kas ir ieviesti Kopienas līmenī, ieskaitot Med–Campus programmu.

▼B

9. pants

Budžeta saturs

1. Visu Fonda ienākumu un izdevumu tāmi sagatavo katram finanšu gadam un norāda Fonda budžetā, kas ietver arī izveides plānu, un katrs finanšu gads atbilst kalendārajam gadam.

2. Fonda budžetā norādītie ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

3. Neierobežojot cita veida ienākumus, Fonda ienākumi ietver subsīdijas no kopējā Eiropas Kopienu budžeta, maksājumus, kas veikti kā atlīdzība par sniegtiem pakalpojumiem, kā arī finansējumu no citiem avotiem.

4. Budžets arī ietver sīkas ziņas par jebkuru finansējumu, kas pieejams valstīm, kurām ir tiesības saņemt palīdzību projektiem, ko atbalsta no Fonda finansiālās palīdzības.

▼M4

10. pants

Budžeta procedūra

1. Katru gadu Valde, pamatojoties uz direktora sastādīto projektu, izstrādā Fonda ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Šo tāmi, kas ietver štatu saraksta projektu, Valde nodod Komisijai ne vēlāk kā līdz 31. martam.

2. Komisija tāmi iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (še turpmāk “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

3. Komisija pārbauda tāmi, ņemot vērā arodmācības programmas prioritātes valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, un vispārējo finansiālo ievirzi uz ekonomisko palīdzību šīm valstīm. Pamatojoties uz tāmi, Komisija ieraksta provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā tāmes, kuras tā uzskata par vajadzīgām štatu sarakstam un subsīdiju apjomam, ko sedz vispārējais budžets, un iesniedz to budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. pantu.

Ņemot to par pamatu un paredzētās kopējās summas robežās, ko vajadzētu ekonomiskajai palīdzībai valstīm, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, izstrādā paredzamo ikgadējo iemaksu Fonda budžetā, ko jāiekļauj provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā.

4. Budžeta lēmējinstitūcija nosaka apropriācijas Fonda subsidēšanai.

Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Fonda štatu sarakstu.

5. Fonda budžetu pieņem Valde. Tas kļūst par galīgo variantu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Attiecīgā gadījumā to atbilstīgi precizē.

6. Valde iespējami īsā laikā paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem īstenot tādus projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas tās budžeta finansēšanā, jo īpaši, ar īpašumu saistīti projekti, piemēram, ēku noma vai iegāde. Tā par tiem informē Komisiju.

Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas daļām ir paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu, tā nodod savu atzinumu valdei sešu nedēļu laikā no projekta paziņojuma saņemšanas dienas.

▼B

11. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1. Par Fonda budžeta izpildi atbild tā direktors.

▼M4

2. Ne vēlāk kā līdz 1. martam pēc katra finanšu gada Fonda grāmatvedis iesniedz pagaidu pārskatus Komisijas grāmatvedim kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību šim finanšu gadam. Komisijas grāmatvedis apvieno iestāžu un decentralizēto struktūru pagaidu pārskatus saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 128. pantu.

3. Ne vēlāk kā līdz 31. martam pēc katra finanšu gada Komisijas grāmatvedis nodod Fonda pagaidu pārskatus Revīzijas palātai kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību šim finanšu gadam. Pārskatu par budžeta un finanšu vadību šim finanšu gadam nodod arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4. Pēc Revīzijas palātas apsvērumu saņemšanas par Fonda pagaidu pārskatu, ievērojot vispārējās Finanšu regulas 129. pantu, direktors sastāda galīgos pārskatus uz savu atbildību un nodod tos Valdei atzinuma izteikšanai.

5. Valde sniedz atzinumu par Fonda galīgajiem pārskatiem.

6. Ne vēlāk kā līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada direktors šos galīgos pārskatus nodod Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai kopā ar Valdes atzinumu.

7. Galīgos pārskatus publicē.

8. Fonda direktors nosūta Revīzijas palātai atbildi par tās apsvērumiem ne vēlāk kā līdz 30. septembrim. Šo atbildi direktors nosūta arī Valdei.

9. Direktors iesniedz Eiropas Parlamentam, ja tas pieprasa, jebkādu vajadzīgo informāciju budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras netraucētai piemērošanai attiecīgajam finanšu gadam, kā paredzēts vispārējās Finanšu regulas 146. panta 3. punktā.

10. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz N + 2. gada 30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par budžeta izpildi N gadam.

12. pants

Finanšu noteikumi

Fondam piemērojamos finanšu noteikumus pieņem Valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Tie nedrīkst atkāpties no Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 8 ), ja to nepieprasa Fonda darbība un bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas.

▼B

13. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Fondam piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

▼M1

14. pants

Personāla noteikumi

Fonda personālu reglamentē noteikumi un normas, kas ir piemērojamas Eiropas Kopienu amatpersonām un citiem darbiniekiem.

Fonds izmanto pār savu personālu pilnvaras, kas nodotas iecēlējai iestādei.

Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem attiecīgus īstenošanas noteikumus.

▼B

15. pants

Juridiskā atbildība

1. Fonda līgumsaistības regulē tiesību akti, kas attiecas uz attiecīgo līgumu.

2. Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, Fonds saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina jebkurus Fonda vai tā darbinieku pienākumu izpildes laikā radītos zaudējumus.

Strīdi par šādu zaudējumu atlīdzināšanu ir Tiesas piekritībā.

3. Darbinieku personīgās saistības ar Fondu reglamentē attiecīgi noteikumi, kas piemērojami Fonda personālam.

16. pants

Trešo valstu dalība

▼M2

1. Fonds ir atvērts to valstu dalībai, kuras nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, bet kuras tāpat kā Kopiena un tās dalībvalstis ir apņēmušās sniegt palīdzību izglītības jomā 1. pantā minētajām valstīm, kurām ir tiesības saņemt palīdzību, saskaņā ar kārtību, kas jānosaka nolīgumos starp Kopienu un šīm valstīm, ievērojot Līguma 228. pantā paredzēto procedūru.

▼B

Nolīgumi inter alia nosaka raksturu, apmēru un sīki izstrādātus noteikumus šo valstu līdzdalībai Fonda darbībā, ieskaitot noteikumus par finanšu ieguldījumu un personālu.

2. Šo valstu dalību ad hoc darba grupās, kas minētas 5. panta 8. punktā, valde var atzīt par nepieciešamu bez īpašas vienošanās.

▼M2

17. pants

Pārraudzības un izvērtēšanas procedūra

Komisija, konsultējoties ar valdi, veic Fonda darbā iegūtās pieredzes pārraudzības un izvērtēšanas procedūru. Šī procedūra būtu jāveic ar piesaistītu ekspertu palīdzību. Šīs procedūras pirmos rezultātus Komisija izklāsta ziņojumā, ko iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai līdz 2000. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados.

▼B

18. pants

Pārskatīšana

Padome pēc Komisijas priekšlikuma šo regulu pārskata piecu gadu laikā pēc tās stāšanās spēkā.

19. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad kompetentās iestādes ir izlēmušas par Fonda galvenās mītnes atrašanās vietu ( 9 ).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.