02016Y0312(02) — LV — 01.02.2019 — 005.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2015/2) (OV C 097, 12.3.2016., 9. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2015. gada 15. decembris)

par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu

(ESRK/2015/2)

2016/C 97/02







1. IEDAĻA

IETEIKUMI

A ieteikums. Attiecīgo iestāžu pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšana

1. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts pirms makrouzraudzības politikas pasākumu pieņemšanas novērtēt to iespējamo pārrobežu ietekmi. Jānovērtē vismaz tie kapitāla pārneses veidi, kuros izmanto kredītrisku korekcijas un regulējuma arbitrāžu, novērtēšanā izmantojot metodiku, kas izklāstīta ESRK Rokasgrāmatas 11. nodaļā.

2. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts novērtēt:

a) makrouzraudzības politikas pasākumu, ko īsteno attiecīgās iestādes jurisdikcijā, iespējamo pārrobežu ietekmi (kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu); un

b) visu ierosināto makrouzraudzības politikas pasākumu iespējamo pārrobežu ietekmi uz citām dalībvalstīm un vienoto tirgu.

3. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts vismaz reizi gadā pārraudzīt to ieviesto makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes materializēšanos un attīstību.

B ieteikums. Paziņošana par attiecīgo iestāžu pieņemtiem makrouzraudzības politikas pasākumiem un to savstarpējas atzīšanas pieprasījumi

1. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts paziņot ESRK par makrouzraudzības politikas pasākumiem, tiklīdz tie ir pieņemti, un ne vēlāk kā divu nedēļu laikā pēc to pieņemšanas. Paziņojumā jāiekļauj novērtējums par pārrobežu ietekmi un vajadzību lūgt citām attiecīgajām iestādēm veikt savstarpēju atzīšanu. Attiecīgās aktivizētājas iestādes tiek lūgtas sniegt informāciju angļu valodā, izmantojot ESRK interneta vietnē publicētās veidnes.

▼M3

2. Ja tiek uzskatīts, ka ir jālūdz citas dalībvalstis veikt savstarpēju atzīšanu, lai nodrošinātu attiecīgo pasākumu efektīvu darbību, attiecīgās aktivizētājas iestādes tiek lūgtas iesniegt ESRK savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, pievienojot to paziņojumam par attiecīgo pasākumu. Pieprasījumā iekļauj ierosināto būtiskuma robežvērtību.

▼B

3. Ja makrouzraudzības politikas pasākumi tika aktivizēti pirms šā ieteikuma pieņemšanas vai ja pasākumu sākotnējās ieviešanas brīdī netika uzskatīts, ka vajadzīga savstarpēja atzīšana, un attiecīgā aktivizētāja iestāde pēc tam nolēma, ka savstarpēja atzīšana tomēr ir vajadzīga, attiecīgās aktivizētājas iestādes tiek lūgtas iesniegt ESRK savstarpējas atzīšanas pieprasījumu.

C ieteikums. Citu attiecīgo iestāžu pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēja atzīšana

▼M6

1. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:

Igaunija:

— 1 % sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem;

Somija:

— 15 % zemākā robežvērtība ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu riska svērumam, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Somijā un kuras regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi;

Beļģija:

— riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām un kuru veido: — a) fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un b) proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus riska darījumus ar privātpersonām;

Francija:

— Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī.

▼B

2. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt šajā ieteikumā norādīto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, īstenojot tādu pašu makrouzraudzības politikas pasākumu, kādu ir īstenojusi aktivizētāja iestāde. Ja valsts tiesību aktos nav paredzēts tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt savstarpējo atzīšanu pēc apspriešanās ar ESRK, pieņemot tādu attiecīgās valsts jurisdikcijā paredzētu makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei.

3. Ja netiek ieteikts konkrēts termiņš makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpējai atzīšanai, attiecīgajām iestādēm makrouzraudzības politikas pasākumus, ar ko veic savstarpēju atzīšanu, iesaka pieņemt ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā ieteikuma jaunākā grozījuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ciktāl iespējams, pieņemto pasākumu un savstarpējas atzīšanas pasākumu jāaktivizē vienā un tajā pašā datumā.

D ieteikums. Paziņošana par citu attiecīgo iestāžu pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts paziņot ESRK par paveiktu citas attiecīgās iestādes makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpēju atzīšanu. Paziņojums jānosūta ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējas atzīšanas pasākuma pieņemšanas. Paziņotājām iestādēm tiek lūgts sniegt informāciju angļu valodā, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1. Interpretācija

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

a) “aktivizēšana” ir makrouzraudzības politikas pasākuma piemērošana valsts līmenī;

b) “pieņemšana” ir lēmums, ko attiecīgā iestāde pieņem par makrouzraudzības politikas pasākuma ieviešanu, savstarpēju atzīšanu vai grozīšanu;

c) “finanšu pakalpojums” ir jebkurš bankas, kredīta, apdrošināšanas, personālo pensiju, ieguldījumu vai maksājumu rakstura pakalpojums;

d) “makrouzraudzības politikas pasākums” ir jebkurš pasākums, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1092/2010 2. panta c) punkta definētā sistēmiskā riska novēršanai vai mazināšanai un ko pieņēmusi vai aktivizējusi attiecīgā iestāde saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem;

e) “paziņojums” ir rakstisks paziņojums ESRK, kuru angļu valodā sagatavojusi attiecīgā iestāde, tostarp ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. pantu, par makrouzraudzības politikas pasākumu saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu un kurš var būt dalībvalsts savstarpējas atzīšanas pieprasījums saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu;

f) “savstarpēja atzīšana” ir kārtība, kādā konkrētas jurisdikcijas attiecīgā iestāde finanšu iestādēm piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, kas ir tāds pats kā citas jurisdikcijas attiecīgās aktivizētājas iestādes noteiktais pasākums vai līdzvērtīgs tam, ja attiecīgās finanšu iestādes ir pakļautas vieniem un tiem pašiem riskiem attiecīgās aktivizētājas iestādes jurisdikcijā;

g) “attiecīgā aktivizētāja iestāde” ir attiecīgā iestāde, kas ir atbildīga par makrouzraudzības politikas pasākuma piemērošanu valsts līmenī;

h) “attiecīgā iestāde” ir iestāde, kurai piešķirtas makrouzraudzības politikas pasākumu pieņemšanas un/vai aktivizēšanas pilnvaras, tostarp, bet ne tikai:

i) norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 4. nodaļu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu, kompetentā iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40) apakšpunktā, ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punktu; vai

ii) makrouzraudzības iestāde, kurai ir mērķi, pasākumi, pilnvaras, pārskatatbildības prasības un citas Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2011/3 ( 1 ) noteiktās pazīmes;

▼M3

i) “būtiskuma robežvērtība” ir kvantitatīva robežvērtība, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku.

▼B

2. Atbrīvojumi

▼M3

1. Attiecīgās iestādes savā jurisdikcijā esošu individuālu finanšu pakalpojumu sniedzēju var atbrīvot no konkrēta makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpējas atzīšanas piemērošanas, ja šī finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījumi ir nebūtiski saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā attiecīgā aktivizētāja iestāde piemēro atbilstošo makrouzraudzības politikas pasākumu (de minimis princips). Attiecīgajām iestādēm tiek lūgts par šādiem atbrīvojumiem ziņot ESRK, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni savstarpējas atzīšanas pasākumu paziņošanai.

De minimis principa piemērošanas nolūkā ESRK iesaka būtiskuma robežvērtību, kuras pamatā ir attiecīgās aktivizētājas iestādes saskaņā ar 1. iedaļas B ieteikuma 2. punktu ierosinātā būtiskuma robežvērtība. Kalibrējot robežvērtību, būtu jāievēro ESRK noteiktā labākā prakse. Būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var piemērot ieteikto robežvērtību, piemērotos gadījumos savā jurisdikcijā noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. Piemērojot de minimis principu, iestādēm būtu rūpīgi jāmonitorē, vai nematerializējas kapitāla pārnese un regulējuma arbitrāža, un vajadzības gadījumā jālabo attiecīgā nepilnība.

▼B

2. Ja šajā ieteikumā tiek sniegts ieteikums par pasākuma savstarpēju atzīšanu, bet attiecīgās iestādes pirms tam jau ir veikušas pasākuma savstarpēju atzīšanu un paziņošanu, attiecīgais savstarpējas atzīšanas pasākums nav jāgroza, pat ja tas atšķiras no aktivizētājas iestādes īstenotā pasākuma.

3. Termiņi un paziņošana

1. Attiecīgās iestādes tiek lūgtas sniegt ESRK pārskatu par darbībām, ko tās veikušas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot savu bezdarbību. Pārskati jāiesniedz reizi divos gados, un pirmais pārskats jāiesniedz līdz 2017. gada 30. jūnijam. Pārskatos iekļauj vismaz:

a) informāciju par veikto darbību veidu un laiku;

b) novērtējumu par veikto darbību funkcionēšanu no šā ieteikuma mērķu sasniegšanas viedokļa;

c) detalizētu pamatojumu atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar de minimis principu, kā arī savas bezdarbības vai atkāpju no šā ieteikuma detalizētu pamatojumu, tostarp kavējumu iemeslus.

2. Dalītas atbildības gadījumā attiecīgajām iestādēm jāveic savstarpēja koordinēšana, lai vajadzīgā informācija tiktu sniegta savlaicīgi.

3. Attiecīgās iestādes tiek aicinātas pēc iespējas ātrāk informēt ESRK par ierosinātajiem makrouzraudzības politikas pasākumiem.

4. Makrouzraudzības politikas pasākums, ar ko veic savstarpēju atzīšanu, ir uzskatāms par līdzvērtīgu, ja tam, ciktāl iespējams, ir:

a) tāda pati ekonomiskā ietekme;

b) tāda pati piemērošanas joma;

c) tādas pašas sekas (sankcijas) neatbilstības gadījumā.

▼M3

4. Ieteikuma grozījumi

Par to, kad šis ieteikums jāgroza lems ESRK Valde. Šādi grozījumi jo īpaši ietvers papildu vai grozītus makrouzraudzības politikas pasākumus, kuriem paredzēts veikt savstarpēju atzīšanu, kā noteikts C ieteikumā un attiecīgajos pielikumos, kas ietver informāciju par pasākumiem, t. sk. ESRK noteikto būtiskuma robežvērtību. ESRK Valde var arī pagarināt iepriekšējos punktos noteiktos termiņus, ja dalībvalstīs jāveic tiesību aktu grozījumi, lai izpildītu kādu no ieteikumiem. Jo īpaši ESRK Valde var pieņemt lēmumu grozīt šo ieteikumu pēc tam, kad Eiropas Komisija veikusi Savienības tiesību aktos noteiktās obligātās atzīšanas regulējuma pārskatīšanu, vai ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar brīvprātīgas savstarpējas atzīšanas kārtības, kas izveidota ar šo ieteikumu, darbību.

▼B

5. Monitorēšana un izvērtējums

1. ESRK sekretariāts:

a) palīdz attiecīgajām iestādēm, tostarp veicinot koordinētu pārskatu sniegšanu, nodrošinot attiecīgus paraugus un vajadzības gadījumā precizējot atbilstības nodrošināšanas procedūru un grafiku;

b) pārbauda attiecīgo iestāžu atbilstību, tostarp pēc to lūguma sniedzot tām palīdzību, un sniedz ESRK Valdei pārskatus par atbilstību.

2. ESRK Valde izvērtē darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojušas attiecīgās iestādes, un vajadzības gadījumā lemj par to, vai šis ieteikums ir ievērots un vai attiecīgās iestādes ir pienācīgi pamatojušas savu bezdarbību.

▼M6









Pielikums

Igaunija

1 % sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem

I. Pasākuma apraksts

1. Igaunijas pasākums ir 1 % sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem.

II. Savstarpēja atzīšana

2. Ja dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos ir ieviesušas Direktīvas 2013/36/ES 134. pantu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Igaunijas pasākumu attiecībā uz iekšzemē licencēto iestāžu riskiem Igaunijā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

3. Ja dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos nav ieviesušas Direktīvas 2013/36/ES 134. pantu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Igaunijas pasākumu attiecībā uz iekšzemē licencēto iestāžu riskiem Igaunijā saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt sešu mēnešu laikā.

Somija

Kredītiestādei specifiska 15 % zemākā robežvērtība ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu riska svērumam, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi (turpmāk – “IRB kredītiestādēm”).

I. Pasākuma apraksts

1. Somijas pasākums, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu, ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma 15 % zemākā robežvērtība IRB kredītiestādēm portfeļa līmenī attiecībā uz ar mājokļiem Somijā nodrošinātiem mājokļa hipotēku kredītiem.

II. Savstarpēja atzīšana

2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu dalībvalstu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Somijas pasākumu un piemērot to IRB kredītiestāžu tādu ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļiem, kurus izsniegušas iekšzemē licencētas filiāles, kuras atrodas Somijā. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

3. Attiecīgajām iestādēm tāpat tiek ieteikts atzīt Somijas pasākumu un piemērot to IRB kredītiestāžu tādu ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļiem, kurus pāri robežām tieši izsniegušas to attiecīgajās jurisdikcijās licencētas kredītiestādes. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

4. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t.sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt četru mēnešu laikā.

III. Darījuma nozīmīguma ierobežojums

5. Šo pasākumu papildina 1 miljarda EUR būtiskuma robežvērtība riska pozīcijai mājokļa hipotēku kreditēšanas tirgū Somijā, lai virzītu savstarpējo atzīšanu veicošo dalībvalstu de minimis principa iespējamo piemērošanu.

6. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalsts attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām IRB kredītiestādēm, kuru ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļi ir mazāki par 1 miljarda EUR robežvērtību. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt pasākumu, ja IRB kredītiestāde pārsniedz 1 miljarda EUR robežvērtību.

7. Ja nav citās dalībvalstīs licencētu IRB kredītiestāžu, kurām ir Somijā atrodošās filiāles vai kuras finanšu pakalpojumus Somijā sniedz tieši, un kuru riska pozīcija Somijas hipotēku tirgū ir 1 miljarda EUR vai augstāka, attiecīgās iestādes var nolemt neveikt savstarpējo atzīšanu, kā noteikts Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļā. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt pasākumu, ja IRB kredītiestāde pārsniedz 1 miljarda EUR robežvērtību.

Beļģija

Riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām, kuru nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, un kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu. Šim palielinājumam ir divas sastāvdaļas:

a) fiksēts 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums; un

b) proporcionāls riska svēruma palielinājums, kas ir 33 % no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus riska darījumus ar privātpersonām.

I. Pasākuma apraksts

1. Beļģijas pasākums, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Beļģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, ir riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām, un tam ir divas sastāvdaļas:

a) pirmā sastāvdaļa ir 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām, kas noteikts pēc riska svēruma palielinājuma otrās daļas aprēķina saskaņā ar b) punktu;

b) otrā sastāvdaļa ir riska svēruma palielinājums 33 % apjomā no riska darījumu svērtās vidējās riska pakāpes, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātus riska darījumus ar privātpersonām. Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu kredītu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības.

II. Savstarpēja atzīšana

2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Somijā.

3. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši riska darījumi ar privātpersonām. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Beļģijā īstenotais pasākums.

4. Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III. Darījuma nozīmīguma ierobežojums

5. Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 2 miljardu EUR būtiskuma robežvērtība, lai virzītu pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošo attiecīgo iestāžu de minimis principa iespējamo piemērošanu.

6. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir nebūtiski ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti riska darījumi ar privātpersonām, kas ir mazāki par 2 miljardu EUR robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārkāpta 2 miljardu EUR būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Beļģijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums.

7. Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Beļģijā vai ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošināti tieši riska darījumi ar privātpersonām, kuras izmanto IRB metodi un kuru riska pozīcija Beļģijas mājokļa nekustamo īpašumu tirgū ir 2 miljardi EUR vai augstāka, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Beļģijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 2 miljardu EUR robežvērtību.

8. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 miljardu EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Francija

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no atbilstošā kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī.

I. Pasākuma apraksts

1. Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to atbilstošā kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā.

2. Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 ( 2 ) A pielikuma 2.45. punktā.

3. Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:

a) attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē;

b) attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:

i) riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā;

ii) riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un

iii) riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām.

Tāpēc pasākums neattiecas uz nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese nav Francijā un kuras nav nefinanšu sabiedrību, kam juridiskā adrese ir Francijā, meitasuzņēmumi vai ekonomiski atkarīgas sabiedrības, un pār kurām nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā, nav tiešas vai netiešas kontroles.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktu pasākums ir piemērojams pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

4. G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 miljoni EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 ( 3 ) 9. pantu.

5. Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:

a) sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un

b) finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses.

Rādītājus aprēķina, balstoties uz pārskatu datiem, kuri noteikti saskaņā ar piemērojamiem standartiem un iekļauti nefinanšu sabiedrības finanšu pārskatā, kuru attiecīgā gadījumā apstiprinājis zvērināts grāmatvedis.

II. Savstarpēja atzīšana

6. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā.

7. Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III. Darījuma nozīmīguma ierobežojums

8. Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošo attiecīgo iestāžu de minimis principa iespējamo piemērošanu un kuru veido:

a) 2 miljardu EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru;

b) 300 miljonu EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:

i) vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā;

ii) summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu;

iii) summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē;

c) robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu atbilstošā kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības.

Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.

9. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos.

10. Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos.

11. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.