02011R0142 — LV — 29.05.2017 — 010.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 054, 26.2.2011., 1. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 142/2011

(2011. gada 25. februāris),

ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I

NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir noteikti īstenošanas pasākumi:

a) ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 noteiktajiem cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem;

b) attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam robežkontroles punktos neveic veterinārās pārbaudes, kā paredzēts Direktīvas 97/78/EK 16. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro I pielikumā sniegtās definīcijas.

3. pants

Beigu punkts dažu atvasinātu produktu ražošanas ķēdē

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punktu bez ierobežojumiem var laist tirgū šādus atvasinātos produktus, kas nav importēti:

a) biodīzeļdegviela, kas atbilst IV pielikuma IV nodaļas 3. iedaļas 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajām prasībām attiecībā uz atvasināto produktu likvidēšanu un izmantošanu;

b) pārstrādāta lolojumdzīvnieku barība, kas atbilst XIII pielikuma II nodaļas 7. punkta a) apakšpunktā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz pārstrādātu barību lolojumdzīvniekiem;

c) suņu košļājamās rotaļlietas, kas atbilst XIII pielikuma II nodaļas 7. punkta b) apakšpunktā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz suņu košļājamām rotaļlietām;

d) nagaiņu jēlādas un ādas, kas atbilst XIII pielikuma V nodaļas C punktā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minēto produktu beigu punktu;

e) vilna un apmatojums, kas atbilst XIII pielikuma VII nodaļas B punktā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minēto produktu beigu punktu;

f) spalvas un dūnas, kas atbilst XIII pielikuma VII nodaļas C punktā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minēto produktu beigu punktu;

▼M1

g) kažokādas, kas atbilst XIII pielikuma VIII nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu;

h) zivju eļļa, kuru izmanto zāļu ražošanā un kas atbilst XIII pielikuma VIII nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu;

▼M4

i) gazolīns un degviela, kas atbilst IV pielikuma IV nodaļas 3. iedaļas 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz produktiem no daudzpakāpju katalītiskā procesa atjaunojamās degvielas ražošanai;

j) tauku pārstrādes produkti, kas atvasināti no kausētiem taukiem un kas atbilst XIII pielikuma XI nodaļā izklāstītajām prasībām.

▼B

4. pants

Nopietnas lipīgas slimības

Slimības, ko Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija uzskaitījusi Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 2010. gada izdevuma 1.2.3. pantā un Ūdensdzīvnieku veselības kodeksa 2010. gada izdevuma 1.3. nodaļā, tiek uzskatītas par nopietnām lipīgām slimībām vispārējo dzīvnieku veselības ierobežojumu nolūkā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā.







II

NODAĻA

DZĪVNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU UN ATVASINĀTO PRODUKTU LIKVIDĒŠANA UN IZMANTOŠANA

5. pants

Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu izmantošanas ierobežojumi

1. Uzņēmēji dalībvalstīs, kas minētas II pielikuma I nodaļā, ievēro tajā pašā nodaļā paredzētos nosacījumus kažokzvēru barošanai ar konkrētiem materiāliem, kas iegūti no tās pašas sugas dzīvnieku ķermeņiem vai dzīvnieku daļām.

2. Uzņēmēji ievēro ierobežojumus attiecībā uz lauksaimniecības dzīvnieku barošanu ar zāli no zemes, kas apstrādāta ar noteiktiem organiskajiem mēslojumiem vai augsnes ielabotājiem, kā noteikts II pielikuma II nodaļā.

▼M8

6. pants

Likvidēšana sadedzinot, likvidēšana vai reģenerēšana līdzsadedzinot un izmantošana par kurināmo dedzinot

▼B

1. Kompetentā iestāde nodrošina, lai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu sadedzināšana un līdzsadedzināšana notiktu tikai:

a) sadedzināšanas iekārtās un līdzsadedzināšanas iekārtās, kam izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2000/76/EK, vai

b) attiecībā uz iekārtām, kam saskaņā ar Direktīvu 2000/76/EK nevajag atļauju — sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtās, kam kompetentā iestāde atļāvusi likvidēt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus sadedzinot, vai likvidēt vai reģenerēt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, ja tie ir atkritumi, līdzsadedzinot, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktu.

2. Kompetentā iestāde apstiprina tikai tādas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu sadedzināšanas iekārtas un līdzsadedzināšanas iekārtas, kā noteikts 1. punkta b) apakšpunktā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktu, ja tās atbilst šīs regulas III pielikumā noteiktajām prasībām.

3. Sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtu uzņēmēji ievēro vispārīgās prasības attiecībā uz sadedzināšanu un līdzsadedzināšanu, kā noteikts III pielikuma I nodaļā.

4. Lieljaudas sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtu uzņēmēji ievēro prasības, kas noteiktas III pielikuma II nodaļā.

5. Mazjaudas sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtu uzņēmēji ievēro prasības, kas noteiktas III pielikuma III nodaļā.

▼M8

6. Operatori [uzņēmēji] nodrošina, ka to kontrolē esošās dedzināšanas iekārtas, kuras nav IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļā minētās iekārtas un kurās par kurināmo izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, atbilst vispārīgajiem nosacījumiem un īpašajām prasībām, kas noteiktas attiecīgi III pielikuma IV un V nodaļā, un ka tās ir apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

7. Kompetentā iestāde apstiprina 6. punktā minētās dedzināšanas iekārtas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasinātu produktu izmantošanai par kurināmo tikai tad, ja:

a) dedzināšanas iekārtas ietilpst šīs regulas III pielikuma V nodaļas piemērošanas jomā;

b) dedzināšanas iekārtas atbilst visiem attiecīgajiem vispārīgajiem nosacījumiem un īpašajām prasībām, kas noteiktas šīs regulas III pielikuma IV un V nodaļā;

c) ir izveidotas administratīvās procedūras, ar kurām nodrošina, ka prasības dedzināšanas iekārtu apstiprināšanai tiek pārbaudītas katru gadu.

8. Uz mājputnu mēslu dedzināšanu, tos izmantojot par kurināmo, kā noteikts III pielikuma V nodaļā, papildus noteikumiem, kas minēti šā panta 7. punktā, attiecas šādi noteikumi:

a) apstiprinājuma pieteikumam, ko operators ir iesniedzis kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta d) apakšpunktu, jāsatur pierādījumi, kurus apstiprinājusi kompetentā iestāde vai dalībvalsts kompetento iestāžu pilnvarota profesionāla organizācija, attiecībā uz to, ka dedzināšanas iekārta, kurā mājputnu mēslus izmanto par kurināmo, pilnībā atbilst emisijas robežvērtībām un monitoringa prasībām, kas noteiktas šīs regulas III pielikuma V nodaļas B iedaļas 4. punktā;

b) Regulas (EK) Nr. 1069/2009 44. pantā paredzētā apstiprināšanas procedūra tiek pabeigta tikai tad, ja kompetentā iestāde vai šīs iestādes pilnvarota profesionāla organizācija dedzināšanas iekārtas darbības pirmo sešu mēnešu laikā ir veikusi vismaz divas secīgas pārbaudes, no kurām viena ir bez iepriekšēja paziņojuma un kurās ietilpst nepieciešamie temperatūras un emisiju mērījumi. Pilnīgu apstiprinājumu drīkst piešķirt tad, kad šo pārbaužu rezultāti liecina par atbilstību parametriem, kas noteikti šīs regulas III pielikuma V nodaļas B iedaļas 4. punktā.

▼B

7. pants

Dažu pirmās un trešās kategorijas materiālu apglabāšana atkritumu poligonos

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12. panta un 14. panta c) punkta, kompetentā iestāde var atļaut apglabāt šādus pirmās un trešās kategorijas materiālus atļautā atkritumu poligonā:

a) importētu lolojumdzīvnieku barību vai no importētiem materiāliem ražotu lolojumdzīvnieku barību no pirmās kategorijas materiāla, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta c) punktā;

b) trešās kategorijas materiālu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta f) un g) punktā, ja:

i) minētais materiāls nav bijis saskarē ar jebkuru no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas aprakstīts minētās regulas 8. un 9. pantā un 10. panta a)–e) punktā un h)–p) punktā,

ii) laikā, kad tos paredzēts likvidēt, materiāli,

— kas aprakstīti minētās regulas 10. panta f) punktā, ir pārstrādāti, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 852/2004 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā, un

— kas aprakstīti minētās regulas 10. panta g) punktā, ir pārstrādāti saskaņā ar šīs regulas X pielikuma II nodaļu vai saskaņā ar īpašajām prasībām attiecībā uz lolojumdzīvnieku barību, kas noteiktas šīs regulas XIII pielikuma II nodaļā, un

iii) tādu materiālu likvidēšana nerada risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai.

8. pants

Prasības attiecībā uz pārstrādes iekārtām un citiem uzņēmumiem

1. Uzņēmēji nodrošina, ka pārstrādes iekārtas un citi viņu kontrolē esoši uzņēmumi atbilst šādām prasībām, kas noteiktas IV pielikuma I nodaļā:

a) 1. iedaļā noteiktajiem vispārīgajiem pārstrādes nosacījumiem;

b) 2. iedaļā noteiktajām prasībām attiecībā uz notekūdeņu attīrīšanu;

c) 3. iedaļā noteiktajām īpašajām prasībām attiecībā uz pirmās un otrās kategorijas materiālu pārstrādi;

d) 4. iedaļā noteiktajām īpašajām prasībām attiecībā uz trešās kategorijas materiālu pārstrādi.

2. Kompetentā iestāde apstiprina pārstrādes iekārtas un citus uzņēmumus tikai tad, ja tie atbilst IV pielikuma I nodaļā paredzētajiem nosacījumiem.

9. pants

Higiēnas un pārstrādes prasības attiecībā uz pārstrādes iekārtām un citiem uzņēmumiem

Uzņēmēji nodrošina, ka viņu kontrolē esošie uzņēmumi un iekārtas atbilst šādām prasībām, kas noteiktas IV pielikumā:

a) II nodaļā noteiktajām higiēnas un pārstrādes prasībām;

b) III nodaļā noteiktajām standarta pārstrādes metodēm, ja šādas metodes uzņēmumā vai iekārtā izmanto;

c) IV nodaļā noteiktajām alternatīvajām pārstrādes metodēm, ja šādas metodes uzņēmumā vai iekārtā izmanto.

10. pants

Prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu transformēšanu biogāzē un kompostā

1. Uzņēmēji nodrošina, ka viņu kontrolē esošie uzņēmumi un iekārtas atbilst šādām prasībām attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasinātu produktu transformēšanu biogāzē vai kompostā, kā noteikts V pielikumā:

a) I nodaļā noteiktajām prasībām, kas piemērojamas biogāzes un kompostēšanas iekārtām;

b) II nodaļā noteiktajām higiēnas prasībām, kas piemērojamas biogāzes un kompostēšanas iekārtām;

c) III nodaļas 1. iedaļā paredzētajiem standarta transformēšanas parametriem;

d) III nodaļas 3. iedaļā paredzētajiem standartiem attiecībā uz fermentācijas atliekām un kompostu.

2. Kompetentā iestāde apstiprina biogāzes un kompostēšanas iekārtas tikai tad, ja tās atbilst V pielikumā paredzētajām prasībām.

3. Kompetentā iestāde var atļaut biogāzes un kompostēšanas iekārtām izmantot alternatīvus transformēšanas parametrus, ievērojot V pielikuma III nodaļas 2. iedaļā noteiktās prasības.







III

NODAĻA

ATKĀPES NO DAŽIEM REGULAS (EK) Nr. 1069/2009 NOTEIKUMIEM

11. pants

Īpaši noteikumi pētniecības un diagnostikas paraugiem

1. Kompetentā iestāde var atļaut pārvadāt, izmantot un likvidēt pētniecības un diagnostikas paraugus, ievērojot nosacījumus, kas nodrošina cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējumu kontroli.

Kompetentā iestāde jo īpaši nodrošina, lai uzņēmēji ievērotu VI pielikuma I nodaļā noteiktās prasības.

2. Uzņēmēji ievēro īpašos noteikumus par pētniecības un diagnostikas paraugiem, kas noteikti VI pielikuma I nodaļā.

3. Uzņēmēji var nosūtīt citai dalībvalstij pētniecības un diagnostikas paraugus, kuros ir šādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, neinformējot izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punktu un neinformējot galamērķa dalībvalsts kompetento iestādi TRACES sistēmā, un nesaņemot tās piekrišanu pieņemt sūtījumu saskaņā ar minētās regulas 48. panta 1. un 3. punktu:

a) pirmās un otrās kategorijas materiāli un gaļas-kaulu milti vai dzīvnieku tauki, kas iegūti no pirmās un otrās kategorijas materiāliem;

b) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas.

12. pants

Īpaši noteikumi tirdzniecības paraugiem un izstādes priekšmetiem

1. Kompetentā iestāde var atļaut pārvadāt, izmantot un likvidēt tirdzniecības paraugus un izstādes priekšmetus, ievērojot nosacījumus, kas nodrošina cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējumu kontroli.

Kompetentā iestāde jo īpaši nodrošina, lai uzņēmēji ievērotu VI pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 2., 3. un 4. punkta prasības.

2. Uzņēmēji ievēro īpašos noteikumus par tirdzniecības paraugiem un izstādes priekšmetiem, kas noteikti VI pielikuma I nodaļas 2. iedaļā.

3. Uzņēmēji var nosūtīt citai dalībvalstij tirdzniecības paraugus, kuros ir šādi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, neinformējot izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punktu un neinformējot galamērķa dalībvalsts kompetento iestādi TRACES sistēmā, un nesaņemot tās piekrišanu pieņemt sūtījumu saskaņā ar minētās regulas 48. panta 1. un 3. punktu:

a) pirmās un otrās kategorijas materiāli un gaļas-kaulu milti vai dzīvnieku tauki, kas iegūti no pirmās un otrās kategorijas materiāliem,

b) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas.

13. pants

Īpaši barošanas noteikumi

1. Ievērojot atbilstību vispārīgajām prasībām, kas noteiktas VI pielikuma II nodaļas 1. iedaļā, un jebkuriem citiem nosacījumiem, ko var būt noteikusi kompetentā iestāde, uzņēmēji var izmantot otrās kategorijas materiālu, ja tas ir no dzīvniekiem, kuri nav nonāvēti vai nav miruši saistībā ar tādu slimību vai aizdomām par slimību, ko var pārnest uz cilvēkiem vai dzīvniekiem, šādu dzīvnieku barošanai:

a) zooloģiskā dārza dzīvnieki;

b) kažokzvēri;

c) suņi no atzītām suņaudzētavām vai medību suņu bariem;

d) suņi un kaķi patversmēs;

▼M4

e) kāpuri un tārpi zivju ēsmai;

f) cirka dzīvnieki.

▼B

2. Ievērojot atbilstību vispārīgajām prasībām, kas noteiktas VI pielikuma II nodaļas 1. iedaļā, un jebkuriem citiem nosacījumiem, ko var būt noteikusi kompetentā iestāde, uzņēmēji var izmantot trešās kategorijas materiālu šādu dzīvnieku barošanai:

a) zooloģiskā dārza dzīvnieki;

b) kažokzvēri;

c) suņi no atzītām suņaudzētavām vai medību suņu bariem;

d) suņi un kaķi patversmēs;

▼M4

e) kāpuri un tārpi zivju ēsmai;

f) cirka dzīvnieki.

▼B

14. pants

Dažu sugu barošana barošanas vietās un ārpus tām un zooloģiskajos dārzos

1. Kompetentā iestāde var atļaut izmantot barošanai pirmās kategorijas materiālu, kurā ir veseli beigtu dzīvnieku ķermeņi vai to daļas, kuros ir īpašs riska materiāls:

a) barošanas vietās, apdraudētām vai aizsargātām maitēdāju putnu sugām un citām sugām, kas dzīvo savā dabīgajā dzīvotnē, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, ievērojot nosacījumus, kas noteikti VI pielikuma II nodaļas 2. iedaļā,

b) ārpus barošanas vietām, nepieciešamības gadījumā iepriekš nesavācot beigtos dzīvniekus, savvaļas dzīvniekiem, kas minēti VI pielikuma II nodaļas 2. iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā, ievērojot minētās nodaļas 3. iedaļā paredzētos nosacījumus.

2. Kompetentā iestāde var atļaut izmantot pirmās kategorijas materiālu, kas sastāv no veseliem beigtu dzīvnieku ķermeņiem vai to daļām, kuras satur īpašos riska materiālus, kā arī izmantot materiālu, kas iegūts no zooloģiskā dārza dzīvniekiem, izbarošanai zooloģiskā dārza dzīvniekiem, ievērojot VI pielikuma II nodaļas 4. iedaļā paredzētos nosacījumus.

15. pants

Īpaši noteikumi par savākšanu un likvidēšanu

▼M4

Ja kompetentā iestāde atļauj likvidēt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, izmantojot atkāpi, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 19. panta 1. punkta a), b), c) e) un f) apakšpunktā, tad likvidēšanai jāatbilst šādiem VI pielikuma III nodaļā paredzētiem īpašiem noteikumiem:

▼B

a) 1. iedaļā paredzētajiem īpašajiem likvidēšanas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem,

b) 2. iedaļā paredzētajiem noteikumiem par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu sadedzināšanu un aprakšanu attālos rajonos,

c) 3. iedaļā paredzētajiem noteikumiem par bišu un biškopības blakusproduktu sadedzināšanu un aprakšanu.

▼M9

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 14. panta dalībvalstis var atļaut minētās regulas 10. panta f) punktā minētā trešās kategorijas materiāla savākšanu, pārvadāšanu un likvidēšanu nelielos daudzumos, izmantojot tās pašas regulas 19. panta 1) punkta d) apakšpunktā minētos līdzekļus, ar nosacījumu, ka ir ievērotas VI pielikuma IV nodaļā izklāstītās prasības attiecībā uz citādu likvidēšanu.

▼B







IV

NODAĻA

ALTERNATĪVU METOŽU ATĻAUŠANA

16. pants

Standarta formāts, lai iesniegtu pieteikumu par alternatīvu metožu atļaušanu

1. Pieteikumus, lai saņemtu atļauju izmantot alternatīvas metodes dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu lietošanai vai likvidēšanai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 20. panta 1. punktā, dalībvalstis un ieinteresētās personas iesniedz saskaņā ar VII pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz standarta formātu pieteikumiem par alternatīvajām metodēm.

2. Dalībvalstis izraugās valstu kontaktpunktus, lai sniegtu informāciju par kompetento iestādi, kura atbild par pieteikumu izvērtēšanu saistībā ar atļauju izmantot alternatīvas metodes dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu lietošanai vai likvidēšanai.

3. Komisija savā tīmekļa vietnē publicē valstu kontaktpunktu sarakstus.







V

NODAĻA

SAVĀKŠANA, PĀRVADĀŠANA, IDENTIFICĒŠANA UN IZSEKOJAMĪBA

17. pants

Prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu tirdzniecības dokumentiem un veselības sertifikātiem, identifikāciju, savākšanu un pārvadāšanu, kā arī izsekojamību

1. Uzņēmēji nodrošina, lai dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti:

a) atbilstu prasībām par savākšanu, pārvadāšanu un identificēšanu, kā noteikts VIII pielikuma I un II nodaļā;

b) pārvadāšanas laikā būtu ar pievienotiem tirdzniecības dokumentiem vai veselības sertifikātiem saskaņā ar VIII pielikuma III nodaļā noteiktajām prasībām.

2. Uzņēmēji, kuri nosūta, pārvadā vai saņem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, veic uzskaiti par sūtījumiem un saistītajiem tirdzniecības dokumentiem vai veselības sertifikātiem saskaņā ar VIII pielikuma IV nodaļā noteiktajām prasībām.

3. Uzņēmēji ievēro prasības attiecībā uz dažu atvasināto produktu marķēšanu, kā noteikts VIII pielikuma V nodaļā.







VI

NODAĻA

UZŅĒMUMU UN IEKĀRTU REĢISTRĀCIJA UN APSTIPRINĀŠANA

18. pants

Prasības attiecībā uz viena vai vairāku tādu uzņēmumu un iekārtu apstiprināšanu, kas apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vienā un tajā pašā vietā

Kompetentā iestāde var piešķirt apstiprinājumu vairāk nekā vienam uzņēmumam vai iekārtai, kas apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vienā un tajā pašā vietā, ja cilvēku un dzīvnieku veselības risku pārnešana starp uzņēmumiem vai iekārtām ir izslēgta, ņemot vērā to izvietojumu un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu apstrādi uzņēmumos un iekārtās.

19. pants

Prasības attiecībā uz dažiem apstiprinātiem uzņēmumiem un iekārtām, kas apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus

Uzņēmēji nodrošina, lai viņu kontrolē esošie uzņēmumi un iekārtas, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde, atbilstu prasībām, kuras noteiktas šādās šīs regulas IX pielikuma nodaļās, ja tie veic vienu vai vairākas no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punktā minētajām darbībām:

a) I nodaļas prasībām, ja tie ražo lolojumdzīvnieku barību, kā noteikts minētās regulas 24. panta 1. punkta e) apakšpunktā;

b) II nodaļas prasībām, ja tie uzglabā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kā noteikts minētās regulas 24. panta 1. punkta i) apakšpunktā, un ja tie pēc dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu savākšanas tos apstrādā, izmantojot šādas darbības, kas noteiktas minētās regulas 24. panta 1. punkta h) apakšpunktā:

i) šķirošana,

ii) sagriešana,

iii) atdzesēšana,

iv) sasaldēšana,

v) sālīšana,

vi) saglabāšana, izmantojot citus procesus,

vii) jēlādu vai ādu, vai īpaša riska materiāla aizvākšana,

viii) darbības saistībā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādi, ko veic saskaņā ar saistībām, ko nosaka Savienības tiesību akti veterinārijas jomā,

ix) to dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu higienizācija/pasterizācija, kas paredzēti transformēšanai biogāzē/kompostā, pirms tādas transformēšanas vai kompostēšanas citā uzņēmumā vai iekārtā saskaņā ar šīs regulas V pielikumu,

x) sijāšana;

▼M9

c) III nodaļas prasībām, ja tie uzglabā atvasinātus produktus, kas paredzēti konkrētiem mērķiem, kā noteikts minētās regulas 24. panta 1. punkta j) apakšpunktā;

d) V nodaļas prasībām, ja tie saimniecībā uzglabā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas paredzēti vēlākai likvidēšanai, kā noteikts minētās regulas 4. pantā.

▼B

20. pants

Prasības attiecībā uz dažiem reģistrētiem uzņēmumiem un iekārtām, kas apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus

1. Reģistrētu iekārtu vai uzņēmumu uzņēmēji vai citi reģistrēti uzņēmēji apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, ievērojot IX pielikuma IV nodaļā paredzētos nosacījumus.

2. Reģistrētie uzņēmēji, kas pārvadā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus tālāk nekā tikai starp tā paša uzņēmēja telpām, jo īpaši ievēro nosacījumus, kas noteikti IX pielikuma IV nodaļas 2. punktā.

3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro:

a) apstiprinātiem uzņēmējiem, kuri pārvadā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, veicot to kā palīgdarbību;

b) uzņēmējiem, kuri reģistrēti pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 183/2005.

▼M2

4. Kompetentā iestāde var atbrīvot šādus uzņēmējus no paziņošanas pienākuma, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

a) uzņēmējus, kuri apstrādā vai ražo medību trofejas vai citus pagatavojumus, kas minēti šīs regulas XIII pielikuma VI nodaļā, privātiem vai nekomerciāliem mērķiem;

b) uzņēmējus, kuri apstrādā vai likvidē pētniecības un diagnostikas paraugus izglītošanas mērķiem;

▼M3

c) uzņēmējus, kuri pārvadā sausu, neapstrādātu vilnu un apmatojumu, kas droši iesaiņoti iepakojumā un nosūtīti tieši uz iekārtu, kura ražo atvasinātos produktus, kas paredzēti izmantošanai ārpus barības ķēdes, vai uz iekārtu, kura veic starpposma darbības, ievērojot nosacījumus, kas novērš slimību izraisītāju izplatīšanos;

▼M9

d) uzņēmējus, kuri Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. un 10. pantā minētos otrās un trešās kategorijas materiālus vai no tiem atvasinātus produktus izmanto nelielos daudzumos nolūkā tieši piegādāt produktus galapatērētājam reģiona robežās, vietējā tirgū vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šāda darbība nevar radīt nopietnas lipīgas slimības izplatīšanās risku cilvēkiem vai dzīvniekiem; šis punkts uz minētajiem materiāliem neattiecas, ja tos lieto kā barību lauksaimniecības dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus.

▼M9

e) organiskā mēslojuma vai augsnes ielabotāju lietotājus telpās, kurās netiek turēti lauksaimniecības dzīvnieki;

f) uzņēmējus, kas veic manipulācijas ar organiskajiem mēslojumiem vai augsnes ielabotājiem vai izplata tos vienīgi pārdošanai mazumtirdzniecībā gatavos iepakojumos, kuru svars nepārsniedz 50 kg, lietojumiem ārpus barības un pārtikas ķēdes.

▼B







VII

NODAĻA

LAIŠANA TIRGŪ

21. pants

Tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu pārstrāde un laišana tirgū, ar ko paredzēts barot lauksaimniecības dzīvniekus, izņemot kažokzvērus

1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 31. panta 2. punktu attiecībā uz tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu laišanu tirgū (izņemot importēšanu), ar ko paredzēts barot lauksaimniecības dzīvniekus, izņemot kažokzvērus, uzņēmēji ievēro šādas šīs regulas X pielikumā noteiktās prasības:

a) I nodaļā noteiktās vispārīgās prasības attiecībā uz pārstrādi un laišanu tirgū,

b) II nodaļā noteiktās īpašās prasības attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām un citiem atvasinātiem produktiem,

c) III nodaļā noteiktās prasības attiecībā uz noteiktu zivju barību un zivju ēsmu.

2. Kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū (izņemot importēt) pienu, piena produktus un no piena atvasinātus produktus, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta e), f) un h) punktu klasificēti kā trešās kategorijas materiāls un nav pārstrādāti saskaņā ar šīs regulas X pielikuma II nodaļas 4. iedaļas I daļā noteiktajām vispārīgajām prasībām, ja minētie materiāli atbilst prasībām attiecībā uz atkāpēm laišanai tirgū, kuras noteiktas saskaņā ar minētās iedaļas II daļā aprakstītajiem valsts standartiem pārstrādātam pienam.

22. pants

Organiskā mēslojuma un augsnes ielabotāju laišana tirgū un izmantošana

1. Uzņēmēji ievēro šīs regulas XI pielikumā noteiktās prasības attiecībā uz organiskā mēslojuma un augsnes ielabotāju laišanu tirgū (izņemot importēšanu) un attiecībā uz tādu produktu izmantošanu, jo īpaši zemes apstrādei, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 15. panta 1. punkta i) apakšpunktā un 32. panta 1. punktā.

▼M9

2. Nekādi dzīvnieku veselības nosacījumi neattiecas uz šādu produktu laišanu tirgū:

a) savvaļas jūras putnu gvano, kas savākts Savienībā vai importēts no trešām valstīm;

b) pārdošanai gatavi augšanas substrāti (izņemot importētus), kas tilpumā satur mazāk par:

i) 5 % no otrās vai trešās kategorijas materiāla atvasināto produktu, izņemot pārstrādātus kūtsmēslus;

ii) 50 % pārstrādātu kūtsmēslu.

▼B

3. Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā plānots apstrādāt zemi ar organisko mēslojumu vai augsnes ielabotāju, kas ražots no gaļas-kaulu miltiem, kuri iegūti no otrās kategorijas materiāla, vai no pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, atļauj vienu vai vairākas ar minētajiem materiāliem samaisāmās sastāvdaļas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. punkta d) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti šīs regulas XI pielikuma II nodaļas 1. iedaļas 3. punktā.

4. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punkta, to izcelsmes un galamērķa dalībvalstu, kurām ir kopīga robeža, kompetentās iestādes var atļaut nosūtīt kūtsmēslus starp saimniecībām, kuras atrodas abu minēto dalībvalstu pierobežas rajonos, ievērojot attiecīgus nosacījumus jebkura iespējama cilvēku vai dzīvnieku veselības apdraudējuma kontrolei, piemēram, attiecīgo uzņēmēju pienākumu veikt atbilstošu uzskaiti, kā noteikts divpusējā nolīgumā.

5. Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 30. panta 1. punktā, dalībvalstu kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā veicina tādu valsts vadlīniju izstrādi, izplatīšanu un izmantošanu, kas nosaka labu lauksaimniecības praksi attiecībā uz zemes apstrādāšanu ar organisko mēslojumu un augsnes ielabotājiem.

23. pants

Starpprodukti

1. Starpprodukti, kas importēti Savienībā vai kas tiek vesti tranzītā caur to, atbilst šīs regulas XII pielikumā minētajiem nosacījumiem par cilvēku un dzīvnieku veselības iespējamo apdraudējumu kontroli.

2. Starpproduktus, kas saskaņā ar šīs regulas XII pielikuma 3. punktu transportēti uz uzņēmumu vai iekārtu, var apstrādāt bez turpmākiem ierobežojumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 un saskaņā ar šo regulu, ja:

a) uzņēmumam vai iekārtai ir piemērots aprīkojums starpproduktu saņemšanai, kas novērš cilvēkiem vai dzīvniekiem nododamu slimību pārnešanu;

b) starpprodukti nerada nekādu cilvēkiem vai dzīvniekiem nododamu slimību pārnešanas risku — starpproduktā esošo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu attīrīšanas vai citas tiem veiktas apstrādes dēļ, starpproduktā esošo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu koncentrācijas dēļ vai tāpēc, ka ir veikti pienācīgi bioloģiskās drošības pasākumi starpproduktu apstrādei;

c) uzņēmums vai iekārta veic uzskaiti par saņemto materiālu daudzumu, attiecīgā gadījumā par to kategoriju, un par uzņēmumu, iekārtu vai uzņēmēju, kam tā produkti piegādāti; un

d) neizlietotos starpproduktus vai citus pārpalikušos materiālus no uzņēmuma vai iekārtas, piemēram, produktus ar beigušos derīguma termiņu, likvidē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

▼M9

3. Starpproduktu galamērķa uzņēmuma vai iekārtas uzņēmējs vai īpašnieks vai viņa pārstāvis izmanto un/vai nosūta starpproduktus tikai izmantošanai ražošanā saskaņā ar starpproduktu definīciju I pielikuma 35. punktā.

▼B

24. pants

Lolojumdzīvnieku barība un citi atvasinātie produkti

1. Ir aizliegts izmantot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a), b), d) un e) punktā minētos pirmās kategorijas materiālus tādu atvasināto produktu ražošanai, ko paredzēts lietot iekšķīgi vai ārīgi cilvēkiem vai dzīvniekiem, izņemot atvasinātos produktus, kas iekļauti minētās regulas 33. un 36. pantā.

2. Ja kādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu drīkst izmantot lauksaimniecības dzīvnieku barošanai vai citiem mērķiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 36. panta a) punktā, tad tos laiž tirgū (izņemot importēšanu) saskaņā ar šīs regulas X pielikuma II nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām un citiem atvasinātiem produktiem, ja vien šīs regulas XIII pielikumā nav noteiktas īpašas prasības attiecībā uz minētajiem produktiem.

3. Uzņēmēji ievēro šīs regulas XIII pielikuma I un II nodaļā noteiktās prasības lolojumdzīvnieku barības un citu atvasināto produktu laišanai tirgū (izņemot importēšanu), kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 40. pantā.

4. Uzņēmēji ievēro šīs regulas XIII pielikuma I un III–XII nodaļā paredzētās prasības attiecībā uz atvasināto produktu laišanu tirgū (izņemot importēšanu), kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 40. pantā.







VIII

NODAĻA

IMPORTS, TRANZĪTS UN EKSPORTS

25. pants

Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu imports, tranzīts un eksports

1. Ir aizliegts importēt Savienībā un pārvadāt tranzītā caur to šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus:

a) neapstrādātus kūtsmēslus;

b) neapstrādātas spalvas un spalvu daļas un dūnas;

c) bišu vasku medus kārēs.

▼M2

2. Nekādi dzīvnieku veselības nosacījumi neattiecas uz šādu produktu importu Savienībā un tranzītu caur to:

a) vilna un apmatojums, kas ir rūpnieciski mazgāti vai apstrādāti ar citu metodi, kura izslēdz nepieļaujama apdraudējuma saglabāšanos;

b) kažokādas, kas vismaz divas dienas žāvētas 18 °C temperatūrā pie 55 % mitruma;

c) vilna un apmatojums, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un kas apstrādāti, izmantojot rūpniecisku mazgāšanu, kura ietver vilnas un apmatojuma iegremdēšanu ūdens, ziepju un nātrija hidroksīda vai kālija hidroksīda vannās;

d) vilna un apmatojums, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un kas nosūtīti tieši uz iekārtu, kura no vilnas un apmatojuma ražo atvasinātos produktus izmantošanai tekstilrūpniecībā, un kas apstrādāti, izmantojot vismaz vienu no šīm metodēm:

— ķīmiska depilācija, izmantojot dzēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu,

— fumigācija formaldehīdā hermētiski noslēgtā kamerā vismaz 24 stundas,

— rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver vilnas un apmatojuma iegremdēšanu ūdenī šķīstošā mazgāšanas līdzeklī 60–70 oC temperatūrā,

— uzglabāšana, kura var ietvert pārvadāšanai paredzēto laiku, 37 °C temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperatūrā 28 dienas vai 4 °C temperatūrā 120 dienas;

e) vilna un apmatojums, kas ir sausi un droši iesaiņoti iepakojumā un kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un kas paredzēti nosūtīšanai uz iekārtu, kura no vilnas un apmatojuma ražo atvasinātos produktus izmantošanai tekstilrūpniecībā, un kas atbilst visām šīm prasībām:

i) tie ir iegūti vismaz 21 dienu pirms ievešanas Savienībā un uzglabāti trešajā valstī vai tās reģionā, kas:

— minēti Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā un no kuriem atļauts Savienībā importēt svaigu atgremotāju gaļu, uz ko neattiecas minētajā regulā noteiktās papildu garantijas A un F,

— ir brīvi no mutes un nagu sērgas un – aitu un kazu vilnas un apmatojuma gadījumā – no aitu bakām un kazu bakām saskaņā ar vispārējiem pamatkritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvas 2004/68/EK II pielikumā;

ii) tiem pievienota importētāja deklarācija, kas nepieciešama saskaņā ar XV pielikuma 21. nodaļu;

iii) uzņēmējs tos uzrādījis vienā no Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā minētajiem apstiprinātajiem Savienības robežkontroles punktiem, kur tie veiksmīgi izgājuši dokumentu pārbaudi, kas veikta atbilstoši Direktīvas 97/78/EK 4. panta 3. punktam.

▼B

3. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 41. panta 3. punktu un 42. pantu uzņēmēji ievēro šādas šīs regulas XIV pielikumā noteiktās īpašās prasības attiecībā uz dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu importu Savienībā un tranzītu caur to:

a) minētā pielikuma I nodaļā noteiktās īpašās prasības attiecībā uz trešās kategorijas materiāla un atvasināto produktu importēšanu un tranzītu izmantojumiem barības ķēdē, izņemot lolojumdzīvnieku barību un kažokzvēru barību;

b) minētā pielikuma II nodaļā noteiktās īpašās prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu importēšanu un tranzītu izmantojumiem ārpus lauksaimniecības dzīvnieku barības ķēdes.

▼M10

4. Noteikumus, kas izklāstīti XIV pielikuma V nodaļā, piemēro tajā minēto atvasināto produktu eksportam no Savienības.

▼B

26. pants

Dažu pirmās kategorijas materiālu laišana tirgū, tostarp importēšana, un eksports

Kompetentā iestāde var atļaut laist tirgū, tostarp importēt, kā arī eksportēt jēlādas un ādas, kas iegūtas no dzīvniekiem, kuri pakļauti nelikumīgai ārstēšanai, kā noteikts Direktīvas 96/22/EK 1. panta 2. punkta d) apakšpunktā vai Direktīvas 96/23/EK 2. panta b) punktā, un atgremotāju zarnas ar saturu vai bez tā, un kaulus un kaulu produktus, kas satur mugurkaulāju un galvaskausu, ievērojot atbilstību šādām prasībām:

a) minētie materiāli nedrīkst būt pirmās kategorijas materiāli, kas iegūti no šādiem dzīvniekiem:

i) dzīvniekiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka tie inficējušies ar TSE saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001,

ii) dzīvniekiem, kuru saslimšana ar TSE ir oficiāli apstiprināta,

iii) dzīvniekiem, kas nokauti saistībā ar TSE izskaušanas pasākumiem;

b) minētie materiāli nedrīkst būt paredzēti šādiem izmantojumiem:

i) barošanai,

ii) tādas zemes apstrādei, uz kuras barojas lauksaimniecības dzīvnieki,

iii) lai ražotu:

— kosmētikas līdzekļus, kas definēti Direktīvas 76/768/EEK 1. panta 1. punktā,

— aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, kas definētas Direktīvas 90/385/EEK 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā,

— medicīnas ierīces, kas definētas Direktīvas 93/42/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā,

— medicīnas ierīces, ko lieto in vitro diagnostikā un kas definētas Direktīvas 98/79/EK 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā,

— veterinārās zāles, kas definētas Direktīvas 2001/82/EK 1. panta 2. punktā,

— zāles, kas definētas Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punktā;

c) materiāliem jābūt importētiem ar marķējumu un jāatbilst šīs regulas XIV pielikuma IV nodaļas 1. iedaļā noteiktajām īpašajām prasībām attiecībā uz dažiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārvietošanas veidiem;

d) materiāliem jābūt importētiem saskaņā ar valsts tiesību aktos noteiktajām sanitārās sertifikācijas prasībām.

27. pants

Pētniecības un diagnostikas paraugu importēšana un tranzīts

1. Kompetentā iestāde var atļaut importēt un pārvadāt tranzītā pētniecības un diagnostikas paraugus, kas satur atvasinātos produktus vai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, tostarp 25. panta 1. punktā minētos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, saskaņā ar nosacījumiem, kas nodrošina cilvēku un dzīvnieku veselības risku kontroli.

Minētajos nosacījumos ietilpst vismaz šādi nosacījumi:

a) pirms sūtījuma ievešanas ir saņemta atļauja no galamērķa dalībvalsts kompetentās iestādes, un

b) sūtījums jānosūta tieši no ievešanas punkta Savienībā atļautajam lietotājam.

2. Uzņēmēji uzrāda pētniecības un diagnostikas paraugus, ko paredzēts importēt caur citu dalībvalsti, kas nav galamērķa dalībvalsts, apstiprinātā Savienības robežkontroles punktā, kas iekļauts sarakstā Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā. Robežkontroles punktā minētajiem pētniecības un diagnostikas paraugiem neveic veterinārās pārbaudes saskaņā ar Direktīvas 97/78/EK I nodaļu. Robežkontroles punkta kompetentā iestāde ar TRACES sistēmas starpniecību informē galamērķa dalībvalsts kompetento iestādi par pētniecības un diagnostikas paraugu ievešanu.

3. Uzņēmēji, kuri izmanto pētniecības paraugus vai diagnostikas paraugus, ievēro šīs regulas XIV pielikuma III nodaļas 1. iedaļā paredzētās īpašās prasības pētniecības vai diagnostikas paraugu likvidēšanai.

28. pants

Tirdzniecības paraugu un izstādes priekšmetu importēšana un tranzīts

1. Kompetentā iestāde var atļaut tirdzniecības paraugu importu un tranzītu saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas paredzēti šīs regulas XIV pielikuma III nodaļas 2. iedaļas 1. punktā.

2. Uzņēmēji, kuri izmanto tirdzniecības paraugus, ievēro šīs regulas XIV pielikuma III nodaļas 2. iedaļas 2. un 3. punktā paredzētos īpašos noteikumus par tirdzniecības paraugu apstrādi un likvidēšanu.

3. Kompetentā iestāde var atļaut izstādes priekšmetu importu un tranzītu saskaņā ar īpašajiem noteikumiem par izstādes priekšmetiem, kas paredzēti šīs regulas XIV pielikuma III nodaļas 3. iedaļā.

4. Uzņēmēji, kuri izmanto izstādes priekšmetus, ievēro šīs regulas XIV pielikuma III nodaļas 3. iedaļā paredzētos nosacījumus par to iepakošanu, apstrādi un likvidēšanu.

29. pants

Īpašas prasības attiecībā uz dažiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārvietošanas veidiem starp Krievijas Federācijas teritorijām

1. Kompetentā iestāde atļauj konkrētā veidā pārvietot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu sūtījumus, kurus tieši vai caur kādu trešo valsti ved no Krievijas Federācijas un uz to, pa autoceļu vai pa dzelzceļu caur Savienību, starp apstiprinātiem Savienības robežkontroles punktiem, kas uzskaitīti Lēmuma 2009/821/EK I pielikumā, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a) robežkontroles punktā, caur kuru sūtījumu ieved Savienībā, tas ir noplombēts ar plombu, uz kuras ir kompetentās iestādes veterinārā dienesta izdots sērijas numurs;

b) sūtījumam pievienotajos dokumentos, kas minēti Direktīvas 97/78/EK 7. pantā, tās kompetentās iestādes, kura ir atbildīga par attiecīgo robežkontroles punktu, pilnvarotais veterinārārsts katrā lappusē iespiež zīmogu ar tekstu “TIKAI KĀ TRANZĪTKRAVA UZ KRIEVIJU, ŠĶĒRSOJOT ES”;

c) ir nodrošināta atbilstība procedūras prasībām, kas paredzētas Direktīvas 97/78/EK 11. pantā;

d) ievešanas robežkontroles punkta oficiālais veterinārārsts kopīgajā veterinārajā ievešanas dokumentā ir sertificējis sūtījumu kā pieņemamu tranzītam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 136/2004 III pielikumu.

2. Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglabāšana dalībvalsts teritorijā nav atļauta, kā noteikts Direktīvas 97/78/EK 12. panta 4. punktā vai 13. pantā.

3. Kompetentā iestāde regulāri veic revīziju, lai pārliecinātos, vai sūtījumu skaits un to produktu daudzums, kas tiek izvests no Savienības teritorijas, saskan ar skaitu un daudzumu, ko ieved Savienībā.

▼M5

29.a pants

Īpašas prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu tranzītu caur Horvātiju, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā un kuri paredzēti nosūtīšanai uz trešajām valstīm

1. Tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu sūtījumu, kuru izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā un kuri paredzēti nosūtīšanai uz trešajām valstīm caur Savienību pa autoceļiem, pārvietošanu tieši starp robežkontroles punktu Nova Sela un robežkontroles punktu Ploče atļauj, ja izpildīti šādi nosacījumi:

a) valsts pilnvarots veterinārārsts ievešanas robežkontroles punktā kravu aizzīmogo ar plombu, kurai norādīts sērijas numurs;

b) valsts pilnvarots veterinārārsts katru Direktīvas 97/78/EK 7. pantā paredzēto sūtījuma pavaddokumentu lappusi ievešanas robežkontroles punktā apzīmogo ar tekstu “PAREDZĒTS TIKAI TRANZĪTAM UZ TREŠAJĀM VALSTĪM CAUR ES”;

c) ir nodrošināta atbilstība procedūras prasībām, kas paredzētas Direktīvas 97/78/EK 11. pantā;

d) valsts pilnvarots veterinārārsts ievešanas robežkontroles punktā ir apliecinājis, ka sūtījums ir piemērots tranzītam, atzīmējot to kopīgajā veterinārajā ievešanas dokumentā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 136/2004 2. panta 1. punktā.

2. Šādu sūtījumu izkraušana vai uzglabāšana, kā noteikts Direktīvas 97/78/EK 12. panta 4. punktā vai 13. pantā, Savienībā nav atļauta.

3. Kompetentā iestāde regulāri veic revīziju, lai pārliecinātos, ka to sūtījumu skaits un produktu daudzums, ko izved no Savienības, atbilst Savienībā ievestajam sūtījumu skaitam un produktu daudzumam.

▼B

30. pants

Trešās valstīs esošu uzņēmumu un iekārtu saraksti

Trešās valstīs esošo uzņēmumu un iekārtu sarakstu ievada TRACES sistēmā saskaņā ar tehniskajām specifikācijām, ko Komisija publicē savā tīmekļa vietnē.

Katru sarakstu regulāri atjaunina.

31. pants

Veselības sertifikātu un deklarāciju paraugi importam un tranzītam

Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu sūtījumiem, ko importē Savienībā vai pārvadā tranzītā caur to, punktā, kurā tos ieved Savienībā un kur notiek veterinārās pārbaudes, ir pievienoti veselības sertifikāti un deklarācijas saskaņā ar šīs regulas XV pielikumā izklāstītajiem paraugiem, kā noteikts Direktīvā 97/78/EK.







IX

NODAĻA

OFICIĀLĀS KONTROLES

32. pants

Oficiālās kontroles

1. Kompetentā iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai kontrolētu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu visus savākšanas, pārvadāšanas, izmantošanas un likvidēšanas posmus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 4. panta 2. punktu.

Minētos pasākumus veic saskaņā ar oficiālo kontroļu principiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 3. pantā.

2. Šā panta 1. punktā minētajās oficiālajās kontrolēs ietilpst pārbaudes par to, kā tiek veikta uzskaite un glabāti citi dokumenti, ko pieprasa šajā regulā paredzētie noteikumi.

3. Kompetentā iestāde saskaņā ar šīs regulas XVI pielikumā noteiktajām prasībām veic šādas oficiālās kontroles, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 45. panta 1. punktā:

a) oficiālās kontroles pārstrādes iekārtās, kā noteikts I nodaļā;

b) oficiālās citu darbību kontroles, kas ietver dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu apstrādi, kā noteikts III nodaļas 1.–9. iedaļā.

4. Kompetentā iestāde pārbauda plombas, kas uzliktas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu sūtījumiem.

Ja kompetentā iestāde uzliek plombu šādam sūtījumam, kas tiek pārvadāts uz galamērķa vietu, tai jāinformē galamērķa kompetentā iestāde.

5. Kompetentā iestāde sagatavo Regulas (EK) Nr. 1069/2009 47. panta 1. punktā minēto uzņēmumu, iekārtu un uzņēmēju sarakstu saskaņā ar formātu, kas noteikts šīs regulas XVI pielikuma II nodaļā.

6. Lēmumu par uzņēmēja pieteikumu saistībā ar dažu pirmās kategorijas materiālu, otrās kategorijas materiālu un gaļas-kaulu miltu vai dzīvnieku tauku, kas iegūti no pirmās un otrās kategorijas materiāla, pieņemšanu vai noraidīšanu galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde pieņem 20 kalendāro dienu laikā pēc minētā pieteikuma saņemšanas dienas, ja tas iesniegts kādā no minētās dalībvalsts oficiālajām valodām.

7. Lai saņemtu 6. punktā minēto atļauju, uzņēmēji iesniedz pieteikumus saskaņā ar standarta formātu, kas aprakstīts šīs regulas XVI pielikuma III nodaļas 10. iedaļā.

33. pants

Iekārtu un uzņēmumu atkārtota apstiprināšana pēc pagaidu apstiprinājuma piešķiršanas

1. Ja iekārtai vai uzņēmumam, kas apstiprināts trešās kategorijas materiāla pārstrādei, vēlāk piešķir pagaidu apstiprinājumu pirmās vai otrās kategorijas materiāla apstrādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, tad tam aizliedz atsākt trešās kategorijas materiāla pārstrādi, pirms tam nesaņemot kompetentās iestādes apstiprinājumu trešās kategorijas materiāla pārstrādes atsākšanai saskaņā ar minētās regulas 44. pantu.

2. Ja iekārtai vai uzņēmumam, kas apstiprināts otrās kategorijas materiāla pārstrādei, vēlāk piešķir pagaidu apstiprinājumu pirmās kategorijas materiāla apstrādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, tad tam aizliedz atsākt otrās kategorijas materiāla pārstrādi, pirms tam nesaņemot kompetentās iestādes apstiprinājumu otrās kategorijas materiāla pārstrādes atsākšanai saskaņā ar minētās regulas 44. pantu.







X

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

34. pants

Dažu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu laišanas tirgū ierobežojumi cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības apsvērumu dēļ

Kompetentā iestāde neierobežo un neaizliedz laist tirgū šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus tādu cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības apsvērumu dēļ, kas nav noteikti Savienības tiesību aktos, un jo īpaši Regulā (EK) Nr. 1069/2009 un šajā regulā:

a) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas un citus atvasinātos produktus, kas minēti šīs regulas X pielikuma II nodaļā,

b) lolojumdzīvnieku barību un dažus citus atvasinātos produktus, kas minēti šīs regulas XIII pielikumā,

c) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, kas importēti Savienībā vai tiek vesti tranzītā caur to, kā minēts šīs regulas XIV pielikumā.

35. pants

Atcelšana

1. Atceļ šādus tiesību aktus:

a) Regulu (EK) Nr. 811/2003;

b) Lēmumu 2003/322/EK;

c) Lēmumu 2003/324/EK;

d) Regulu (EK) Nr. 878/2004;

e) Lēmumu 2004/407/EK;

f) Regulu (EK) Nr. 79/2005;

g) Regulu (EK) Nr. 92/2005;

h) Regulu (EK) Nr. 181/2006;

i) Regulu (EK) Nr. 197/2006;

j) Regulu (EK) Nr. 1192/2006;

k) Regulu (EK) Nr. 2007/2006.

2. Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

36. pants

Pārejas pasākumi

1. Pārejas periodā līdz 2011. gada 31. decembrim uzņēmēji var laist tirgū organisko mēslojumu un augsnes ielabotājus, kas ražoti pirms 2011. gada 4. marta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 un Regulu (EK) Nr. 181/2006,

a) ja tie ir ražoti, izmantojot kādu no šādām izejvielām:

i) gaļas-kaulu miltus, kas iegūti no otrās kategorijas materiāla,

ii) pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas;

b) pat ja tie nav samaisīti ar kādu sastāvdaļu, kas izslēdz maisījuma turpmāku izmantošanu barošanai.

2. Pārejas periodā līdz 2012. gada 31. janvārim dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu sūtījumus, kam pievienots veselības sertifikāts, deklarācija vai tirdzniecības dokuments, kas aizpildīts un parakstīts saskaņā ar atbilstošo paraugu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1774/2002 X pielikumā, turpinās pieņemt importam Savienībā, ja minētie sertifikāti, deklarācijas vai dokumenti ir aizpildīti un parakstīti līdz 2011. gada 30. novembrim.

▼M9 —————

▼B

37. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 4. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

2. PANTĀ MINĒTĀS DEFINĪCIJAS

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1. “kažokzvēri” ir dzīvnieki, ko tur vai audzē kažokādu ieguvei un nelieto cilvēku uzturam;

2. “asinis” ir svaigas nesadalītas asinis;

3. “barības sastāvdaļas” ir tādi barības materiāli, kas definēti Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta g) apakšpunktā, kam ir dzīvnieku izcelsme, tostarp pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, asins pagatavojumi, kausēti tauki, olu produkti, zivju eļļa, tauku atvasinājumi, kolagēns, želatīns un hidrolizētas olbaltumvielas, dikalcija fosfāts, trikalcija fosfāts, piens, piena produkti, no piena atvasināti produkti, jaunpiens, jaunpiena produkti un centrifūgas vai separatora nogulsnes;

4. “asins pagatavojumi” ir produkti, ko iegūst no asinīm vai asiņu frakcijām, izņemot asiņu miltus; tajos ietilpst žāvēta/sasaldēta/šķidra plazma, žāvētas nesadalītas asinis, žāvēti/sasaldēti/šķidri sarkanie asinsķermenīši vai to frakcijas un maisījumi;

5. “pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas” ir dzīvnieku olbaltumvielas, kas pilnībā iegūtas no trešās kategorijas materiāla, kas apstrādāts saskaņā ar X pielikuma II nodaļas 1. iedaļu (tostarp asiņu miltiem un zivju miltiem), lai tās būtu derīgas tiešai izmantošanai par barības sastāvdaļām vai jebkuram citam izmantojumam barībā, tostarp lolojumdzīvnieku barībā, vai izmantošanai organiskajā mēslojumā vai augsnes ielabotājos; tomēr te nav ietverti asins pagatavojumi, piens, piena produkti, no piena atvasināti produkti, jaunpiens, jaunpiena produkti, centrifūgas vai separatora nogulsnes, želatīns, hidrolizētas olbaltumvielas un dikalcija fosfāts, olas un olu produkti, tostarp olu čaumalas, trikalcija fosfāts un kolagēns;

6. “asiņu milti” ir pārstrādāta dzīvnieku olbaltumviela, ko iegūst, termiski apstrādājot asinis vai asins frakcijas saskaņā ar X pielikuma II nodaļas 1. iedaļu;

▼M11

7. “zivju milti” ir pārstrādāta dzīvnieku izcelsmes olbaltumviela, kas iegūta no ūdensdzīvniekiem, izņemot jūras zīdītājus, bet ieskaitot saimniecībās audzētus jūras bezmugurkaulniekus, tostarp Padomes Direktīvas 2006/88/EK ( 1 ) 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta aptvertos bezmugurkaulniekus, un gliemeņu audzēšanas apgabalā ievāktas jūraszvaigznes, kas pieder pie sugas Asterias rubens;

▼B

8. “kausēti tauki” ir vai nu tauki, kas iegūti, pārstrādājot:

a) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, vai

b) lietošanai pārtikā domātus produktus, ko uzņēmējs paredzējis citiem mērķiem, nevis lietošanai pārtikā;

▼M11

9. “zivju eļļa” ir eļļa, ko iegūst no pārstrādātiem ūdensdzīvniekiem, izņemot jūras zīdītājus, bet ieskaitot saimniecībās audzētus jūras bezmugurkaulniekus, tostarp Direktīvas 2006/88/EK 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta aptvertos bezmugurkaulniekus, un gliemeņu audzēšanas apgabalā ievāktas jūraszvaigznes, kuras pieder pie sugas Asterias rubens, vai pārtikas zivju pārstrādē iegūta eļļa, ko operators paredzējis nevis pārtikai, bet citam nolūkam;

▼B

10. “biškopības blakusprodukti” ir medus, vasks, peru pieniņš, propoliss vai ziedputekšņi, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā;

11. “kolagēns” ir produkts uz olbaltumvielu bāzes, kas iegūts no dzīvnieku jēlādām, ādām, kauliem un cīpslām;

12. “želatīns” ir dabīgs, šķīstošs proteīns, kurš sarec vai nesarec, ko iegūst tāda kolagēna daļējā hidrolīzē, kuru iegūst no dzīvnieku kauliem, jēlādām un ādām, cīpslām un stiegrām;

13. “dradži” ir olbaltumvielu saturošas atliekas no tauku kausēšanas pēc tauku un ūdens daļējas atdalīšanās;

14. “hidrolizētas olbaltumvielas” ir polipeptīdi, peptīdi un aminoskābes, un to maisījumi, ko iegūst dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu hidrolīzē;

15. “baltūdens” ir piena, piena produktu vai no tiem atvasinātu produktu maisījums ar ūdeni, ko savāc piena iekārtu skalošanas laikā, tostarp skalojot piena produktu konteinerus pirms to tīrīšanas un dezinfekcijas;

16. “konservēta lolojumdzīvnieku barība” ir termiski apstrādāta lolojumdzīvnieku barība, kas atrodas hermētiski noslēgtā traukā;

17. “suņu košļājamās rotaļlietas” ir lolojumdzīvniekiem košļāšanai paredzēti nemiecēti produkti, ko ražo no nemiecētām nagaiņu jēlādām un ādām vai cita dzīvnieku izcelsmes materiāla;

18. “dzīvnieku izcelsmes garšas uzlabotājs” ir šķidrs vai dehidrēts atvasināts dzīvnieku izcelsmes produkts, ko izmanto, lai uzlabotu lolojumdzīvnieku barības garšas īpašības;

▼M4

19. “lolojumdzīvnieku barība” ir tāda lolojumdzīvnieku barošanai paredzēta barība, izņemot 24. panta 2. punktā minēto materiālu, kā arī suņu košļājamās rotaļlietas, kas sastāv no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai atvasinātajiem produktiem, kas:

a) satur trešās kategorijas materiālu, izņemot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta n), o) un p) punktā minēto materiālu; un

b) var saturēt importētu pirmās kategorijas materiālu, kurā ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri tikuši pakļauti nelikumīgai ārstēšanai, kas definēta Direktīvas 96/22/EK 1. panta 2. punkta d) apakšpunktā vai Direktīvas 96/23/EK 2. panta b) punktā;

▼B

20. “pārstrādāta lolojumdzīvnieku barība” ir lolojumdzīvnieku barība (izņemot jēlu lolojumdzīvnieku barību), kas pārstrādāta saskaņā ar XIII pielikuma II nodaļas 3. punktu;

21. “jēla lolojumdzīvnieku barība” ir lolojumdzīvnieku barība, kurā ir konkrēts trešās kategorijas materiāls, kas nav citādi konservēts kā tikai atdzesēts vai sasaldēts;

22. “ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumi” ir visa pārpalikusī pārtika, ieskaitot izmantotu cepšanas eļļu, kas ir no restorāniem, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem un virtuvēm, tostarp centralizētām virtuvēm un mājsaimniecību virtuvēm;

▼M4

23. “fermentācijas atliekas” ir atliekas, tostarp šķidrā frakcija, kas rodas, transformējot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus biogāzes iekārtā;

▼B

24. “gremošanas trakta saturs” ir zīdītāju un skrējējputnu gremošanas trakta saturs;

25. “tauku atvasinājumi” ir no kausētiem taukiem atvasināti produkti, kas attiecībā uz pirmās vai otrās kategorijas kausētiem taukiem ir pārstrādāti saskaņā ar XIII pielikuma XI nodaļu;

26. “gvano” ir dabīgs produkts, kas savākts no sikspārņu vai savvaļas jūras putnu ekskrementiem un nav mineralizējies;

27. “gaļas-kaulu milti” ir dzīvnieku olbaltumvielas, kas iegūtas no pirmās vai otrās kategorijas materiāliem, tos pārstrādājot saskaņā ar kādu no pārstrādes metodēm, kas izklāstītas IV pielikuma III nodaļā;

28. “apstrādātas jēlādas un ādas” ir no neapstrādātām jēlādām un ādām atvasināti produkti, izņemot suņu košļājamās rotaļlietas, kas ir:

a) žāvētas,

b) pirms nosūtīšanas saussālītas vai slapjsālītas vismaz 14 dienas,

c) sālītas vismaz septiņas dienas jūras sālī ar pievienotu 2 % nātrija karbonātu,

d) žāvētas vismaz 42 dienas vismaz 20 °C temperatūrā, vai

e) citādi konservētas, nevis miecētas;

29. “neapstrādātas jēlādas un ādas” ir visi ādas un zemādas audi, kam nav veikta nekāda apstrāde, izņemot griešanu, dzesināšanu vai sasaldēšanu;

30. “neapstrādātas putnu spalvas un spalvu daļas” ir putnu spalvas un spalvu daļas, izņemot tādas spalvas un spalvu daļas, kas ir apstrādātas:

a) ar tvaika strūklu vai

b) ar citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglabājas nepieļaujams apdraudējums;

▼M2

31. “neapstrādāta vilna” ir vilna, izņemot tādu vilnu, kas:

a) ir rūpnieciski mazgāta;

b) ir iegūta miecēšanā;

c) ir apstrādāta, izmantojot citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglabājas nepieļaujams apdraudējums;

d) ir iegūta no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un kas apstrādāta, izmantojot rūpniecisku mazgāšanu, kura ietver vilnas iegremdēšanu ūdens, ziepju un nātrija hidroksīda vai kālija hidroksīda vannās, vai

e) ir iegūta no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un kas ir paredzēta nosūtīšanai tieši uz iekārtu, kura no vilnas ražo atvasinātos produktus izmantošanai tekstilrūpniecībā, un kas ir apstrādāta, izmantojot vismaz vienu no šīm metodēm:

i) ķīmiska depilācija, izmantojot dzēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu,

ii) fumigācija formaldehīdā hermētiski noslēgtā kamerā vismaz 24 stundas,

iii) rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver vilnas iegremdēšanu ūdenī šķīstošā mazgāšanas līdzeklī 60–70 °temperatūrā,

iv) uzglabāšana, kura var ietvert pārvadāšanai paredzēto laiku, 37 °C temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperatūrā 28 dienas vai 4 °C temperatūrā 120 dienas;

32. “neapstrādāts apmatojums” ir apmatojums, izņemot tādu apmatojumu, kas:

a) ir rūpnieciski mazgāts;

b) ir iegūts miecēšanā;

c) ir apstrādāts, izmantojot citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglabājas nepieļaujams apdraudējums;

d) ir iegūts no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un ir apstrādāts, izmantojot rūpniecisku mazgāšanu, kura ietver apmatojuma iegremdēšanu ūdens, ziepju un nātrija hidroksīda vai kālija hidroksīda vannās, vai

e) ir iegūts no dzīvniekiem, kuri nav cūku sugu dzīvnieki, un ir paredzēts nosūtīšanai tieši uz iekārtu, kura no apmatojuma ražo atvasinātos produktus izmantošanai tekstilrūpniecībā, un kas ir apstrādāts, izmantojot vismaz vienu no šīm metodēm:

i) ķīmiska depilācija, izmantojot dzēstos kaļķus vai nātrija sulfīdu,

ii) fumigācija formaldehīdā hermētiski noslēgtā kamerā vismaz 24 stundas,

iii) rūpnieciskā mazgāšana, kas ietver apmatojuma iegremdēšanu ūdenī šķīstošā mazgāšanas līdzeklī 60–70 °temperatūrā;

iv) uzglabāšana, kura var ietvert pārvadāšanai paredzēto laiku, 37 °C temperatūrā astoņas dienas, 18 °C temperatūrā 28 dienas vai 4 °C temperatūrā 120 dienas;

▼B

33. “neapstrādāti cūku sari” ir cūku sari, kas:

a) nav rūpnieciski mazgāti,

b) nav iegūti miecēšanā un

c) nav apstrādāti ar citu metodi, kas nodrošina, ka nesaglabājas nepieļaujams apdraudējums;

34. “izstādes priekšmets” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasināti produkti, kas paredzēti izstādīšanai vai mākslinieciskām darbībām;

▼M9

35. “starpprodukts” ir atvasināts produkts:

a) kas paredzēts, lai to lietotu šādu izstrādājumu ražošanā: zāles, veterinārās zāles, medicīniskas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, in vitro diagnostikas medicīnas ierīces medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģenti vai kosmētika, proti:

i) kā materiālu ražošanas procesā vai gatavā produkta galaražošanā;

ii) validēšanā vai pārbaudēs ražošanas procesa laikā; vai

iii) gatavā produkta kvalitātes kontrolē;

b) kura projektēšanas, transformēšanas un ražošanas posmi ir pietiekami pabeigti, lai to varētu uzskatīt par atvasinātu produktu un lai tas būtu derīgs tieši kā materiāls vai kā produkta sastāvdaļa a) punktā minētajā nolūkā;

c) kam tomēr vēl vajadzīga turpmāka apstrāde vai transformēšana, piemēram, maisīšana, apvalkošana, salikšana vai iepakošana, lai to attiecīgi varētu laist tirgū vai sākt izmantot kā zāles, veterinārās zāles, medicīnisku ierīci medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, aktīvu implantējamu medicīnas ierīci, in vitro diagnostikas medicīnas ierīci medicīniskiem un veterināriem nolūkiem, laboratorijas reaģentu vai kosmētikas līdzekļus;

▼B

36. “laboratorijas reaģents” ir iesaiņots produkts, gatavs lietošanai, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus un ko ir paredzēts lietot laboratorijā kā reaģentu vai reaģentu produktu, kalibratoru vai kontroles materiālu, lietojot to vienu pašu vai kombinējot ar vielām, kuras nav dzīvnieku izcelsmes, lai konstatētu, izmērītu, izpētītu vai radītu citas vielas;

37. “produkts, ko izmanto in vitro diagnostikai” ir iesaiņots produkts, gatavs lietošanai, kas satur asins pagatavojumu vai kādu citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un ko ir paredzēts lietot laboratorijā kā reaģentu, reaģentu produktu, kalibratoru, komplektu vai jebkuru citu sistēmu, lietojot to vienu pašu vai kombinējot, ko paredzēts lietot in vitro, lai analizētu cilvēku vai dzīvnieku izcelsmes paraugus, tikai vai galvenokārt, lai diagnosticētu fizioloģisko stāvokli, veselības stāvokli, slimību vai ģenētisku novirzi vai lai noteiktu drošumu un saderību ar reaģentiem; te neietilpst donoru orgāni vai asinis;

38. “pētniecības un diagnostikas paraugi” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, kas paredzēti šādiem mērķiem: izpēte vai analīze progresa veicināšanai zinātnē un tehnoloģijā, saistībā ar darbībām diagnostikas, izglītības vai pētniecības jomā;

▼M9

39. “tirdzniecības paraugi” ir dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai atvasinātie produkti, kas paredzēti īpašiem pētījumiem vai analīzei, ko atļāvusi kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 17. panta 1. punktu, lai veiktu ražošanu, tostarp pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, vai izstrādātu barību, lolojumdzīvnieku barību vai atvasinātus produktus vai arī lai testētu mašīnas vai iekārtas;

▼B

40. “līdzsadedzināšana” ir dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu, ja tie ir atkritumi, reģenerācija vai likvidēšana līdzsadedzināšanas iekārtā;

41. ►C1 “degšana vai dedzināšana” ir process, kurā notiek kurināmā oksidēšana, lai izmantotu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu, ja tie nav atkritumi, enerģētisko vērtību; ◄

42. “sadedzināšana” ir dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasinātu produktu, ja tie ir atkritumi, likvidēšana sadedzināšanas iekārtā, kā noteikts Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 4. punktā;

43. “sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas atlikumi” ir visi atlikumi, kas definēti Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 13. punktā un kas radušies sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtās, kurās apstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus;

44. “krāsu marķēšana” ir sistemātiska krāsu izmantošana, kā noteikts VIII pielikuma II nodaļas 1. punkta c) apakšpunktā, lai norādītu informāciju, kā paredzēts šajā regulā, uz iepakojuma, trauka vai transportlīdzekļa virsmas vai tās daļas, vai uz marķējuma vai simbola, kas tam piestiprināts;

45. “starpposma darbības” ir darbības, izņemot uzglabāšanu, kas minētas 19. panta b) punktā;

46. “miecēšana” ir jēlādu cietināšana, izmantojot augu miecvielas, hroma sāļus vai citas vielas, piemēram, alumīnija sāļus, dzelzs sāļus, silīcija sāļus, aldehīdus un hinonus, vai citus sintētiskos cietinātājus;

47. “taksidermija” ir māksla, kurā sagatavo, piepilda un izbāž dzīvnieku ādas, kas iegūst dzīvam dzīvniekam līdzīgu izskatu, tā, lai no izbāztās ādas nerastos nepieļaujams risks cilvēku un dzīvnieku veselībai;

48. “tirdzniecība” ir preču tirdzniecība dalībvalstu starpā, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 28. pantā;

49. “pārstrādes metodes” ir metodes, kas uzskaitītas IV pielikuma III un IV nodaļā;

50. “partija” ir tādas produkcijas vienība, kas saražota vienā un tajā pašā iekārtā, izmantojot vienotus ražošanas parametrus, piemēram, materiālu izcelsmi, — vai virkne šādu vienību, ja tās ražotas nepārtrauktā secībā vienā un tajā pašā iekārtā un tiek uzglabātas kopā kā nosūtīšanas vienība;

51. “hermētiski noslēgts trauks” ir tāds trauks, kas veidots un paredzēts drošībai pret mikroorganismu iekļūšanu tajā;

52. “biogāzes iekārta” ir iekārta, kurā veic dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu bioloģisko noārdīšanu anaerobos apstākļos;

53. “savākšanas centri” ir telpas, izņemot pārstrādes iekārtas, kur savāc Regulas (EK) Nr. 1069/2009 18. panta 1. punktā minētos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, lai izmantotu tajā pašā pantā minēto dzīvnieku barošanā;

54. “kompostēšanas iekārta” ir iekārta, kurā notiek dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasinātu produktu bioloģiskā noārdīšanās aerobos apstākļos, un tādi produkti ir vismaz daļa no izmantotā materiāla;

55. “līdzsadedzināšanas iekārta” ir jebkura stacionāra vai mobila iekārta, kuras galvenais mērķis ir radīt enerģiju vai ražot materiālu produkciju, kā noteikts Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 5. punktā;

56. “sadedzināšanas iekārta” ir jebkura stacionāra vai mobila tehniska vienība un aprīkojums atkritumu termiskai apstrādei, kā noteikts Direktīvas 2000/76/EK 3. panta 4. punktā;

57. “lolojumdzīvnieku barības iekārta” ir telpas vai iekārtas, kas paredzētas lolojumdzīvnieku barības vai dzīvnieku izcelsmes garšas uzlabotāju ražošanai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta e) apakšpunktā;

▼M9

58. “pārstrādes iekārta” ir telpas vai iekārtas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādei, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kurā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus pārstrādā saskaņā ar IV pielikumu un/vai X pielikumu;

▼M9

59. “augšanas substrāti” ir materiāli, ieskaitot podiņu augsni, izņemot augsni in situ, kuros audzē augus un kurus izmanto atsevišķi no augsnes in situ.

▼B









II PIELIKUMS

IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ DZĪVNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU IZMANTOŠANU

I NODAĻA

Kažokzvēru pārstrāde vienas sugas ietvaros

1. Igaunijā, Latvijā un Somijā šādus kažokzvērus var barot ar gaļas-kaulu miltiem vai citiem produktiem, kas pārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III nodaļu un kas iegūti no to pašu sugu dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām:

▼M1

a) lapsas (Vulpes vulpes un Alopex lagopus),

▼B

b) jenotsuņi (Nyctereutes procyonides).

2. Igaunijā un Latvijā Amerikas ūdeles (Mustela vison) sugas kažokzvērus var barot ar gaļas-kaulu miltiem vai ar citiem produktiem, kas pārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III nodaļā noteiktajām pārstrādes metodēm un iegūti no tās pašas sugas dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām.

3. Šīs nodaļas 1. un 2. punktā minētā barošana notiek, ievērojot šādus nosacījumus:

a) barošana notiek tikai saimniecībās:

i) ko reģistrējusi kompetentā iestāde, pamatojoties uz pieteikumu ar pievienotiem dokumentiem, kuri pierāda, ka nav iemesla aizdomām par TSE ierosinātāja klātbūtni tās sugas dzīvnieku populācijā, uz ko attiecas pieteikums,

ii) kur saimniecībā ir ieviesta atbilstoša uzraudzības sistēma attiecībā uz transmisīvās sūkļveida encefalopātijas (TSE) klātbūtni kažokzvēros, kurā ietverta regulāra paraugu laboratoriska testēšana uz TSE klātbūtni;

iii) kuras ir sniegušas atbilstošas garantijas, ka neviens dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai gaļas-kaulu milti vai citi produkti, kas pārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III nodaļu un kas iegūti no minētajiem dzīvniekiem vai to pēcnācējiem, nevar iekļūt citiem dzīvniekiem, izņemot kažokzvērus, paredzētā pārtikā vai barības ķēdē;

iv) kurām nav bijusi konstatēta saskare ar saimniecību, kurā ir aizdomas par TSE uzliesmojumu vai tas ir apstiprināts;

v) ja reģistrētās saimniecības uzņēmējs nodrošina, ka:

— kažokzvēru liemeņi, ko paredzēts izbarot tās pašas sugas dzīvniekiem, tiek apstrādāti un pārstrādāti atsevišķi no liemeņiem, kas nav atļauti minētajam nolūkam;

— kažokzvēri, ko baro ar gaļas-kaulu miltiem vai citiem produktiem, kuri pārstrādāti saskaņā ar IV pielikuma III nodaļu un ir iegūti no tās pašas sugas dzīvniekiem, tiek turēti atsevišķi no dzīvniekiem, kurus nebaro ar produktiem, kas iegūti no tās pašas sugas dzīvniekiem;

— saimniecība atbilst prasībām, kas noteiktas VI pielikuma II nodaļas 1. iedaļas 2. punktā un VIII pielikuma II nodaļas 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā;

b) saimniecības uzņēmējs nodrošina, ka gaļas-kaulu milti vai citi produkti, kas iegūti no kādas sugas un paredzēti tās pašas sugas barošanai:

i) ir pārstrādāti pārstrādes iekārtā, kas apstiprināta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktam, un izmanto tikai 1.–5. pārstrādes metodi vai 7. pārstrādes metodi, kā noteikts šīs regulas IV pielikuma III nodaļā;

ii) ir ražoti no veselīgiem dzīvniekiem, kuri nokauti kažokādu ieguvei;

c) ja ir bijusi saskare vai ir aizdomas par saskari ar saimniecību, kurā ir aizdomas par TSE uzliesmojumu vai tas ir apstiprināts, tad saimniecības uzņēmējs nekavējoties:

i) informē kompetento iestādi par šādu saskari;

ii) pārtrauc nosūtīt kažokzvērus uz jebkuru galamērķi bez kompetentās iestādes rakstiskas atļaujas.

II NODAĻA

Lauksaimniecības dzīvnieku barošana ar zāli

Šādi nosacījumi attiecināmi uz lauksaimniecības dzīvnieku barošanu, tos ganot vai barojot ar nopļautu zāli, kas aug uz lauksaimniecības zemes, ja konkrētā zeme ir apstrādāta ar organisko mēslojumu vai augsnes ielabotājiem:

a) jāievēro vismaz 21 dienas starplaiks, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

b) drīkst izmantot tikai organisko mēslojumu un augsnes ielabotājus, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 32. panta 1. un 2. punktam un šīs regulas XI pielikuma II nodaļai.

Minētos nosacījumus tomēr nepiemēro, ja zeme ir apstrādāta tikai ar šādu organisko mēslojumu vai augsnes ielabotājiem:

a) kūtsmēsli un gvano;

b) gremošanas trakta saturs, piens, piena produkti, no piena atvasināti produkti, jaunpiens un jaunpiena produkti, par kuriem kompetentā iestāde neuzskata, ka tie rada jebkuras nopietnas dzīvnieku slimības izplatīšanās risku.









▼M8

III PIELIKUMS

LIKVIDĒŠANA, REĢENERĒŠANA UN IZMANTOŠANA PAR KURINĀMO

▼B

I NODAĻA

VISPĀRĪGAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SADEDZINĀŠANU UN LĪDZSADEDZINĀŠANU

1. iedaļa

Vispārīgi nosacījumi

1. Šīs regulas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas iekārtu uzņēmēji nodrošina, ka viņu kontrolē esošajās iekārtās tiek ievēroti šādi higiēnas nosacījumi:

a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti jālikvidē pēc iespējas drīzāk pēc to atvešanas saskaņā ar kompetentās iestādes paredzētajiem nosacījumiem. Līdz likvidēšanai tos pienācīgi uzglabā, ievērojot kompetentās iestādes noteiktos nosacījumus;

b) iekārtās jābūt atbilstošai sistēmai konteineru un transportlīdzekļu tīrīšanai un dezinficēšanai, jo īpaši speciālā zonā, no kuras notekūdeņus likvidē saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, lai novērstu inficēšanas risku;

c) iekārtām jāatrodas uz kārtīgi nosusināta cieta pamata;

d) iekārtās jābūt atbilstošai sistēmai aizsardzībai pret kaitēkļiem, piemēram, kukaiņiem, grauzējiem un putniem. Šim nolūkam jāizmanto dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma;

e) darbiniekiem jābūt pieejamām atbilstošām iekārtām personīgajai higiēnai, proti, tualetēm, ģērbtuvēm un izlietnēm, ja tas vajadzīgs, lai novērstu inficēšanās risku;

f) attiecībā uz visām uzņēmumu telpām jāizstrādā un jādokumentē tīrīšanas procedūras. Tīrīšanai jāparedz atbilstošs aprīkojums un tīrīšanas līdzekļi;

g) higiēnas kontrolē jāiekļauj regulāras vides un aprīkojuma pārbaudes. Inspekcijas grafiki un rezultāti jādokumentē un jāsaglabā vismaz divus gadus.

2. Sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtas uzņēmējam jāveic visi vajadzīgie piesardzības pasākumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu pieņemšanu, lai novērstu vai pēc iespējas samazinātu tiešo risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai.

3. Dzīvnieki nedrīkst piekļūt iekārtām, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, ko plānots sadedzināt vai līdzsadedzināt, un pelniem, kas radušies, sadedzinot vai līdzsadedzinot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus.

4. Ja sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārta atrodas mājlopu saimniecībā:

a) sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas aprīkojumam jābūt fiziski pilnībā atdalītam no mājlopiem, to barības un pakaišiem, vajadzības gadījumā nožogojot;

b) aprīkojumam jābūt paredzētam tikai dedzināšanas iekārtas darbībai un to nedrīkst izmantot nekur citur saimniecībā, vai, alternatīvi, tas pirms šādas lietošanas jāiztīra un jādezinficē;

c) pirms darbošanās ar mājlopiem vai barību darbiniekiem jāpārvelk virsdrēbes un apavi.

5. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, ko plānots sadedzināt vai līdzsadedzināt, kā arī pelni jāuzglabā slēgtos, pareizi identificētos un, ja nepieciešams, hermētiskos konteineros.

6. Nepilnīgi sadedzināti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti jāsadedzina atkārtoti vai jālikvidē citiem līdzekļiem, izņemot likvidēšanu atļautā atkritumu poligonā, attiecīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. pantu.

2. iedaļa

Ekspluatācijas nosacījumi

Sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām jābūt plānotām, aprīkotām, uzbūvētām un jādarbojas tā, lai procesā izdalījušos gāzu temperatūra pēc pēdējās sadedzināšanai vajadzīgā gaisa pievadīšanas arī visnelabvēlīgākajos apstākļos pie sadedzināšanas kameras iekšējās sienas vai citā kompetentās iestādes noteiktā reprezentatīvā mērīšanas vietā sadegšanas kamerā kontrolēti un homogēni vismaz uz divām sekundēm paaugstinātos līdz 850 °C, vai vismaz uz 0,2 sekundēm paaugstinātos līdz 1 100 °C temperatūrai.

3. iedaļa

Sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas atlikumi

1. Maksimāli jāsamazina sadedzināšanas un līdzsadedzināšanas atlikumu apjoms un kaitīgums. Tādi atlikumi attiecīgos gadījumos jāreģenerē vai nu tieši iekārtā vai ārpus tās saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, vai jālikvidē atļautā atkritumu poligonā.

2. Sauso atlikumu, tostarp putekļu, transports un pagaidu uzglabāšana jāveic tā, lai novērstu to izkļūšanu vidē (piemēram, noslēgtos konteineros).

4. iedaļa

Temperatūras un citu parametru mērījumi

1. Jāizmanto metodes, lai uzraudzītu ar sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas procesu saistītos parametrus un nosacījumus.

2. Kompetentās iestādes izdotajā apstiprinājumā vai tam pievienotajos nosacījumos jāparedz prasības attiecībā uz temperatūras mērījumiem.

3. Jebkuras automatizētas uzraudzības iekārtas darbība jākontrolē, un tai ik gadus veic pārraudzības testu.

4. Temperatūras mērījumu rezultāti jāreģistrē un jāuzrāda tā, lai kompetentajai iestādei nodrošinātu iespēju pēc tās noteiktajām procedūrām pārbaudīt atbilstību atļautajiem ekspluatācijas nosacījumiem, kas noteikti šajā regulā.

5. iedaļa

Ekspluatācija ārkārtas situācijā

Sadedzināšanas iekārtas vai līdzsadedzināšanas iekārtas avārijas gadījumā vai ekspluatācijas ārkārtas apstākļos uzņēmējam darbība iespējami ātri jāsamazina vai jāpārtrauc līdz laikam, kad kļūst iespējams atjaunot normālu ekspluatācijas režīmu.

II NODAĻA

LIELJAUDAS SADEDZINĀŠANAS UN LĪDZSADEDZINĀŠANAS IEKĀRTAS

1. iedaļa

Īpaši ekspluatācijas nosacījumi

Sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtas, kuras apstrādā tikai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, ar jaudu vairāk nekā 50 kg stundā (lieljaudas iekārtas) un kurām nevajag darbības atļauju saskaņā ar Direktīvu 2000/76/EK, atbilst šādiem nosacījumiem.

a) Iekārtās katra līnija jāaprīko ar vismaz vienu papildu degli. Šim deglim jāieslēdzas automātiski, ja degšanas gāzu temperatūra pēc pēdējās degšanai vajadzīgā gaisa pievadīšanas nokrītas attiecīgi zem 850 °C vai 1 100 °C. Tas jāizmanto arī iekārtas palaišanas un izslēgšanas darbībās, lai nodrošinātu, ka attiecīgi 850 °C vai 1 100 °C temperatūra tiek vienmēr uzturēta minēto darbību laikā un kamēr vien nesadedzinātais materiāls atrodas kamerā, kurā veic sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu.

b) Ja dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus ievada kamerā, kurā sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu veic nepārtrauktu procesu sistēmā, tad iekārtām jādarbojas automātiskā sistēmā, lai novērstu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu ievadīšanu iekārtas iedarbināšanas brīdī, līdz ir sasniegta attiecīgi 850 °C vai 1 100 °C temperatūra, un ikreiz, kad temperatūra netiek uzturēta.

c) Uzņēmējam sadedzināšanas iekārta jādarbina tādā veidā, lai tiktu sasniegts tāds sadedzināšanas līmenis, ka smago pelnu un izdedžu kopējā organiskā oglekļa saturs ir mazāks nekā 3 % vai to zudums sadegšanā ir mazāks nekā 5 % no materiāla sausnas svara. Vajadzības gadījumā izmanto atbilstošas pirmapstrādes metodes.

2. iedaļa

Ūdens aizvadīšana

1. Lieljaudas iekārtu vietas, tostarp saistītās dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu uzglabāšanas zonas, projektē tā, lai būtu novērsta neatļauta un nejauša jebkuras piesārņojošas vielas izplūšana augsnē, virszemes ūdenī un gruntsūdenī.

2. Jānodrošina uzglabāšanas jaudas piesārņotā lietus ūdens notecei no iekārtas teritorijas vai piesārņotā ūdens glabāšanai, kas rodas, novēršot piesārņotājvielu noplūdes vai dzēšot ugunsgrēkus.

Ja vajadzīgs, uzņēmējs nodrošina, ka attiecīgā gadījumā tādu lietusūdeni un tādu ūdeni pirms notecināšanas var pārbaudīt un attīrīt.

III NODAĻA

MAZJAUDAS SADEDZINĀŠANAS UN LĪDZSADEDZINĀŠANAS IEKĀRTAS

Sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtas, kuras apstrādā tikai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, ar maksimālo jaudu mazāk nekā 50 kg stundā vai vienai partijai (mazjaudas iekārtas) un kurām nevajag darbības atļauju saskaņā ar Direktīvu 2000/76/EK,

▼M9

a) tiek izmantotas tikai tam, lai likvidētu:

i) mirušus lolojumdzīvniekus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) punkta iii) apakšpunktā;

ii) pirmās kategorijas materiālus, kas aprakstīti minētās regulas 8. panta b), e) un f) punktā, otrās kategorijas materiālus, kas minēti 9. pantā, vai trešās kategorijas materiālus, kas minēti 10. pantā; un

iii) mirušus individuāli identificētus zirgu dzimtas dzīvniekus no saimniecībām, kurām nepiemēro veselības ierobežojumus saskaņā ar Direktīvas 2009/156/EK 4. panta 5. punktu vai 5. pantu, ja dalībvalsts to atļāvusi;

▼B

b) ja mazjaudas iekārtā ievada pirmās kategorijas materiālus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta b) punktā, aprīko ar papildu degli;

c) darbojas tā, lai dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti tiktu pilnībā pārpelnoti.

▼M8

IV NODAĻA

VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DZĪVNIEKU IZCELSMES BLAKUSPRODUKTU UN ATVASINĀTO PRODUKTU IZMANTOŠANU PAR KURINĀMO

1. iedaļa

Vispārīgās prasības attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un atvasināto produktu dedzināšanu, tos izmantojot par kurināmo

1. Regulas 6. panta 6. punktā minētie dedzināšanas iekārtu operatori [uzņēmēji] nodrošina, ka to kontrolētajās dedzināšanas iekārtās tiek izpildīti šādi nosacījumi:

a) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, ko paredzēts izmantot par kurināmo, ir šim nolūkam jāizmanto, cik vien drīz iespējams, vai līdz izmantošanai droši jāuzglabā;

b) dedzināšanas iekārtās jāīsteno pienācīgi pasākumi, ar kuriem nodrošina, ka konteineru un transportlīdzekļu tīrīšanu un dezinfekciju veic speciālā teritorijas zonā, no kuras var savākt notekūdeņus un tos likvidēt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, lai novērstu vides kontaminācijas risku.

Atkāpjoties no pirmās daļas prasībām, konteinerus un transportlīdzekļus, ko izmanto kausētu tauku pārvadāšanai, drīkst tīrīt un dezinficēt iekārtā, kurā veic iekraušanu, vai jebkurā citā iekārtā, kas apstiprināta vai reģistrēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009;

c) dedzināšanas iekārtām jāatrodas uz labi drenēta, cieta pamata;

d) dedzināšanas iekārtās jāīsteno pienācīgi pasākumi aizsardzībai pret kaitēkļiem. Šim nolūkam jāizmanto dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma;

e) darbiniekiem jābūt pieejamām atbilstošām personīgās higiēnas telpām un priekšmetiem, piemēram, tualetēm, ģērbtuvēm un izlietnēm, ja tas vajadzīgs, lai novērstu tāda aprīkojuma kontaminācijas risku, kuru izmanto darbībām ar lauksaimniecības dzīvniekiem vai to barību;

f) attiecībā uz visām dedzināšanas iekārtas daļām jāizstrādā un jādokumentē tīrīšanas un dezinfekcijas procedūras. Tīrīšanas vajadzībām jānodrošina atbilstošs aprīkojums un tīrīšanas līdzekļi;

g) higiēnas kontrolē jāiekļauj regulāras vides un aprīkojuma inspekcijas. Inspekciju grafiki un rezultāti jādokumentē un jāsaglabā vismaz divus gadus;

h) ja kausētos taukus izmanto par kurināmo stacionāros iekšdedzes dzinējos, kas atrodas apstiprinātās vai reģistrētās pārtikas vai dzīvnieku barības pārstrādes iekārtās, pārtikas vai dzīvnieku barības pārstrādei šajā vietā jānotiek, stingri ievērojot nosacījumus par nošķiršanu.

2. Dedzināšanas iekārtu operatori veic visus vajadzīgos piesardzības pasākumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu pieņemšanu, lai novērstu vai pēc iespējas samazinātu risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai un videi.

3. Ne dedzināšanas iekārtai, ne dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kas paredzēti dedzināšanai, ne pelniem, kas radušies dedzināšanā, nedrīkst piekļūt dzīvnieki.

4. Ja dedzināšanas iekārta atrodas saimniecībā, kurā tur produktīvu dzīvnieku sugu dzīvniekus:

a) dedzināšanas aprīkojumam jābūt fiziski pilnībā nošķirtam no dzīvniekiem, tostarp no to barības un pakaišiem;

b) aprīkojumam jābūt paredzētam tikai dedzināšanas iekārtas darbībai un to nedrīkst izmantot nekur citur saimniecībā, izņemot gadījumus, kad to pirms šādas izmantošanas efektīvi iztīra un dezinficē;

c) darbiniekiem, kas strādā dedzināšanas iekārtā, pirms darbībām ar dzīvniekiem šajā vai jebkurā citā saimniecībā vai darbībām ar to barību vai pakaišiem ir jāpārvelk virsdrēbes un apavi un jāveic personīgās higiēnas pasākumi.

5. Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti, ko paredzēts dedzināt, tos izmantojot par kurināmo, un dedzināšanas pārpalikumi jāuzglabā speciālā zonā, kas ir slēgta un pārklāta, vai slēgtos un hermētiskos konteineros.

6. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu dedzināšanu veic apstākļos, kas nepieļauj dzīvnieku barības krustenisko kontamināciju.

2. iedaļa

Dedzināšanas iekārtu ekspluatācijas apstākļi

1. Dedzināšanas iekārtas jāprojektē, jābūvē, jāaprīko un jāekspluatē tā, lai pat visnelabvēlīgākajos apstākļos dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti vismaz 2 sekundes tiktu apstrādāti 850 °C temperatūrā vai vismaz 0,2 sekundes 1 100 °C temperatūrā.

2. Procesa laikā radušos gāzu temperatūra kontrolēti un homogēni uz 2 sekundēm jāpaaugstina līdz 850 °C vai uz 0,2 sekundēm līdz 1 100 °C temperatūrai.

Temperatūra jāmēra pie iekšējās sienas vai citā reprezentatīvā degšanas kameras vietā, ja to atļauj kompetentā iestāde.

3. Ar dedzināšanas procesu saistītos parametrus un apstākļus monitorē, izmantojot automātiskus mehānismus.

4. Temperatūras mērījumu rezultātus reģistrē automātiski un uzrāda tā, lai kompetentā iestāde varētu pārliecināties par 1. un 2. punktā izklāstīto atļauto ekspluatācijas apstākļu ievērošanu, izmantojot procedūras, ko nosaka attiecīgā iestāde.

5. Dedzināšanas iekārtas operators nodrošina, ka kurināmo dedzina tā, lai kopējā organiskā oglekļa saturs izdedžos un smagajos pelnos būtu mazāks nekā 3 % vai to karsēšanas zudumi būtu mazāki nekā 5 % no materiāla sausnas svara.

3. iedaļa

Dedzināšanas pārpalikumi

1. Pēc iespējas samazina dedzināšanas pārpalikumu daudzumu un kaitīgumu. Šādi atlikumi jāreģenerē vai, ja tas nav piemēroti, jālikvidē vai jāizmanto saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

2. Sausos pārpalikumus, tostarp putekļus, transportē un īslaicīgi uzglabā slēgtos konteineros vai kādā citā veidā, kas novērš to izplatīšanos vidē.

4. iedaļa

Bojājumi vai normai neatbilstoši ekspluatācijas apstākļi

1. Dedzināšanas iekārtu aprīko ar mehānismiem, kas bojājumu vai normai neatbilstošu ekspluatācijas apstākļu gadījumā automātiski aptur iekārtas darbību līdz laikam, kad var atjaunot normālu ekspluatāciju.

2. Nepilnīgi sadeguši dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti ir jādedzina atkārtoti vai jālikvidē citos Regulas (EK) Nr. 1069/2009 12., 13. un 14. pantā minētajos veidos, izņemot likvidēšanu atļautā atkritumu poligonā.

V NODAĻA

DEDZINĀŠANĀ IZMANTOJAMO IEKĀRTU UN KURINĀMO VEIDI UN ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KONKRĒTU VEIDU IEKĀRTĀM

A. Stacionāri iekšdedzes dzinēji

1. Izejmateriāli

Šajā procesā var izmantot tauku frakcijas no visu kategoriju dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:

a) ja vien neizmanto zivju eļļu vai kausētos taukus, kas saražoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma attiecīgi VIII vai XII sadaļu, no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem iegūtā tauku frakcija vispirms jāpārstrādā šādi:

i) ja tauku frakcija iegūta no pirmās un otrās kategorijas materiāliem, izmanto jebkuru šīs regulas IV pielikuma III nodaļā izklāstīto pārstrādes metodi no 1. līdz 5.

Ja, izmantojot slēgtu konveijeru sistēmu, kuru nevar apiet, tauki no pārstrādes iekārtas tiek nogādāti tūlītējai, tiešai dedzināšanai un ja šo sistēmu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, tad nav obligāti jāveic VIII pielikuma V nodaļas 1. punktā minētā neizdzēšamā iezīmēšana ar glicerīntriheptanoātu (GTH);

ii) ja tauku frakcija iegūta no trešās kategorijas materiāliem, izmanto jebkuru IV pielikuma III nodaļā izklāstīto pārstrādes metodi no 1. līdz 5. metodei vai 7. pārstrādes metodi;

iii) no zivīm iegūtu materiālu gadījumā izmanto jebkuru IV pielikuma III nodaļā izklāstīto pārstrādes metodi no 1. līdz 7.;

b) tauku frakcija jāatdala no proteīniem, un, ja tauki ir atgremotājdzīvnieku izcelsmes un tos paredzēts izmantot dedzināšanai citā iekārtā, jānoņem nešķīstošie piemaisījumi tā, lai tie nepārsniegtu 0,15 % no svara.

2. Metodika

Dzīvnieku tauku dedzināšanu, tos izmantojot par kurināmo stacionārā iekšdedzes dzinējā, veic šādi:

a) tauku frakcijas, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, dedzina:

i) IV nodaļas 2. iedaļas 1. punktā minētajos apstākļos vai

ii) izmantojot procesa parametrus, kas ļauj panākt i) punktā minēto apstākļu iznākumam līdzvērtīgu iznākumu un ko atļāvusi kompetentā iestāde;

b) ir aizliegta tāda dzīvnieku izcelsmes materiāla dedzināšana, kas nav dzīvnieku tauki;

c) no pirmās vai otrās kategorijas materiāliem iegūtiem dzīvnieku taukiem, ko dedzina telpās, kuras ir apstiprinātas vai reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004, 853/2004 vai 183/2005, vai sabiedriskās vietās, jābūt pārstrādātiem, izmantojot IV pielikuma III nodaļā izklāstīto 1. pārstrādes metodi;

d) dzīvnieku tauku dedzināšana jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vides aizsardzības jomā, jo īpaši saskaņā ar minētajos tiesību aktos paredzētajiem standartiem un prasībām, kā arī prasībām attiecībā uz labākajiem pieejamajiem emisiju kontroles un monitoringa paņēmieniem.

3. Ekspluatācijas apstākļi

Atkāpjoties no prasībām, kas noteiktas IV nodaļas 2. iedaļas 2. punkta pirmajā daļā, kompetentā iestāde, kas atbild par vides jautājumiem, var apstiprināt prasības, kuru pamatā ir citi procesa parametri un kuras nodrošina vides aspektā līdzvērtīgu iznākumu.

B. Saimniecībās esošas dedzināšanas iekārtas, kurās par kurināmo izmanto mājputnu mēslus

1. Iekārtas veids:

saimniecībā esoša dedzināšanas iekārta, kuras kopējā nominālā ievadītā siltumjauda nepārsniedz 5 MW.

2. Izejmateriāli un piemērošanas joma:

tikai neapstrādāti mājputnu mēsli, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta a) punktā un kas paredzēti dedzināšanai, tos izmantojot par kurināmo, atbilstoši 3.–5. punktā noteiktajām prasībām.

Citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu un citu sugu dzīvnieku mēslu vai ārpus saimniecības radītu mēslu izmantošana par kurināmo 1. punktā minētajās saimniecībā esošajās dedzināšanas iekārtās nav atļauta.

3. Īpašas prasības attiecībā uz mājputnu mēsliem, ko izmanto par kurināmo:

a) mēslus uzglabā drošā, slēgtā uzglabāšanas zonā, lai pēc iespējas mazinātu nepieciešamību veikt turpmākas darbības ar tiem un lai novērstu krustenisko kontamināciju ar citām zonām saimniecībā, kurā tur produktīvu dzīvnieku sugu dzīvniekus;

b) saimniecībā esošajai dedzināšanas iekārtai jābūt aprīkotai ar:

i) automātisku kurināmā pārvaldības sistēmu, kura nogādā kurināmo tieši degšanas kamerā, lai ar to nebūtu jāveic papildu darbības;

ii) papildu degli, kas jāizmanto iekārtas palaišanas un apturēšanas laikā, lai nodrošinātu, ka minēto darbību laikā un tik ilgi, kamēr degšanas kamerā ir nesadedzināts materiāls, pastāvīgi tiek ievērotas IV nodaļas 2. iedaļas 2. punktā noteiktās temperatūras prasības.

4. Emisijas robežvērtības un monitoringa prasības

a) Sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu (proti, slāpekļa monoksīda un slāpekļa dioksīda summa, izteikta kā slāpekļa dioksīds) un daļiņu emisijas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādītās emisijas robežvērtības, kas izteiktas mg/Nm3 pie 273,15 K temperatūras, 101,3 kPa spiediena un 11 % skābekļa satura pēc korekcijas atbilstoši ūdens tvaika saturam dūmgāzēs.







Piesārņojošā viela Emisijas robežvērtība mg/Nm3 Sēra dioksīds 50 Slāpekļa oksīdi (izteikti kā NO2) 200 Daļiņas 10

b) Saimniecībā esošās dedzināšanas iekārtas operators vismaz reizi gadā veic sēra dioksīda, slāpekļa oksīdu un daļiņu mērījumus.

Sēra dioksīda emisiju noteikšanai kā alternatīvu pirmajā daļā minētajiem mērījumiem var veikt citas procedūras, ko verificējusi un apstiprinājusi kompetentā iestāde.

Monitoringu veic operators vai operatora vārdā saskaņā ar CEN standartiem. Ja nav CEN standartu, izmanto ISO standartus, valstu standartus vai citus starptautiskus standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

c) Visus rezultātus reģistrē, apstrādā un sagatavo tā, lai kompetentā iestāde varētu verificēt atbilstību emisijas robežvērtībām.

d) Ja saimniecībā esošā dedzināšanas iekārtā izmanto sekundāru piesārņojuma samazināšanas iekārtu, lai nodrošinātu atbilstību emisijas robežvērtībām, pastāvīgi monitorē šā aprīkojuma darbības efektivitāti un monitoringa rezultātus reģistrē.

e) Ja nav nodrošināta atbilstība a) apakšpunktā minētajām emisijas robežvērtībām vai ja saimniecībā esoša dedzināšanas iekārta neatbilst IV nodaļas 2. iedaļas 1. punkta prasībām, operatori nekavējoties informē kompetento iestādi un veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstības atjaunošanu pēc iespējas īsākā laikā. Ja atbilstību nevar atjaunot, kompetentā iestāde aptur iekārtas darbību un atsauc tās apstiprinājumu.

5. Darbības izmaiņas un bojājumi

a) Operators paziņo kompetentajai iestādei par visām plānotajām saimniecībā esošās dedzināšanas iekārtas izmaiņām, kas varētu ietekmēt iekārtas emisijas, vismaz vienu mēnesi pirms izmaiņu veikšanas dienas.

b) Operators veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saimniecībā esošās dedzināšanas iekārtas palaišanas un apturēšanas laiks un darbības traucējumu laiks ir pēc iespējas īsāks. Ja rodas sekundāro piesārņojuma samazināšanas iekārtu darbības traucējumi vai bojājumi, operators par to nekavējoties informē kompetento iestādi.

▼B









IV PIELIKUMS

PĀRSTRĀDE

I NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PĀRSTRĀDES IEKĀRTĀM UN DAŽĀM CITĀM IEKĀRTĀM UN UZŅĒMUMIEM

1. iedaļa

Vispārīgi nosacījumi

1. Pārstrādes iekārtas atbilst šādām prasībām, lai veiktu pārstrādi, sterilizējot spiediena ietekmē vai saskaņā ar pārstrādes metodēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

a) Pārstrādes iekārtas nedrīkst atrasties tajā pašā vietā, kur kautuves vai pārējais uzņēmums, kas apstiprināti vai reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004 vai Regulu (EK) Nr. 853/2004, ja vien risks cilvēku un dzīvnieku veselībai, kas rodas no tādu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes, kuru izcelsme ir tādās kautuvēs vai pārējā uzņēmumā, netiek mazināts, ievērojot atbilstību vismaz šādiem nosacījumiem:

i) pārstrādes iekārtai jābūt fiziskai atdalītai no kautuves vai pārējā uzņēmuma, attiecīgā gadījumā, izvietojot pārstrādes iekārtu ēkā, kas ir pilnīgi nošķirta no kautuves vai pārējā uzņēmuma;

ii) pārstrādes iekārtā uzstādītām un darba kārtībā jābūt:

— konveijeru sistēmai, kas savieno pārstrādes iekārtu ar kautuvi vai pārējo uzņēmumu un ko nevar apiet,

— atsevišķām ieejām, pieņemšanas platformām, aprīkojumam un izejām – gan pārstrādes iekārtā, gan kautuvēs vai uzņēmumā;

iii) jāveic pasākumi, lai novērstu, ka pārstrādes iekārtā un kautuvē vai pārējā uzņēmumā nodarbinātā personāla darbības dēļ izplatītos papildu risks;

iv) pārstrādes iekārtā nedrīkst iekļūt nepiederošas personas un dzīvnieki.

Atkāpjoties no i)–iv) punkta, trešās kategorijas materiāla pārstrādes iekārtu gadījumā kompetentā iestāde var atļaut citus nosacījumus, nevis minētajos punktos izklāstītos, kuru mērķis ir mazināt cilvēku un dzīvnieku veselības risku un risku, ko rada tādu trešās kategorijas materiālu pārstrāde, kuru izcelsme ir ārpus objekta esošos uzņēmumos, kuri apstiprināti vai reģistrēti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 852/2004 vai Regulai (EK) Nr. 853/2004.

Regulas (EK) Nr. 1069/2009 52. panta 1. punktā minētajā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā dalībvalstis Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo, ka to kompetentās iestādes šo atkāpi izmantojušas.

b) Pārstrādes iekārtā jābūt pienācīgi nodalītai tīrajai un netīrajai zonai. Netīrajā zonā jābūt ar jumtu pārsegtai teritorijai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pieņemšanai, tai jābūt veidotai tā, lai to būtu viegli tīrīt un dezinficēt. Grīdu uzbūvei jābūt tādai, kas veicina šķidrumu novadīšanu.

c) Pārstrādes iekārtā jābūt piemērotām iekārtām darbiniekiem, tostarp personāla tualetēm, ģērbtuvēm un izlietnēm.

d) Pārstrādes iekārtā jābūt pietiekamai karstā ūdens un tvaika ražošanas jaudai, lai varētu veikt dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādi.

e) Netīrajā zonā attiecīgā gadījumā jābūt aprīkojumam, ar ko samazina dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu lielumu, un aprīkojumam, ar ko sasmalcinātos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus iekrauj pārstrādes blokā.

f) Tur kur nepieciešama termiskā apstrāde, visām iekārtām jābūt aprīkotām ar:

i) mērīšanas aprīkojumu, lai uzraudzītu temperatūru attiecībā pret laiku un, attiecīgā gadījumā, pret izmantoto pārstrādes metodi, spiedienu kritiskajos punktos;

ii) reģistrēšanas ierīcēm, lai pastāvīgi reģistrētu minēto mērījumu rezultātus tā, lai tie paliek pieejami pārbaudēm un oficiālajām kontrolēm;

iii) piemērotu drošības sistēmu, kas vajadzīga, lai novērstu nepietiekamas termiskas apstrādes iespēju.

g) Lai novērstu atvasināto produktu inficēšanu ar atvestajiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, jābūt izteikti nodalītai tādai iekārtas zonai, kurā izkrauj atvesto pārstrādājamo materiālu, un zonām, kas atvēlētas šā produkta pārstrādāšanai un atvasinātā produkta uzglabāšanai.

2. Pārstrādes iekārtā jābūt atbilstīgām ierīcēm, lai tīrītu un dezinficētu konteinerus vai tvertnes, kurās saņemti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, un transportlīdzekļus, kuros tie atvesti, izņemot kuģus.

3. Jāparedz atbilstīgas ierīces transportlīdzekļu riteņu un, attiecīgā gadījumā, pārējo transportlīdzekļa daļu dezinficēšanai, tam izbraucot no pārstrādes iekārtas netīrās zonas.

4. Visām pārstrādes iekārtām jābūt notekūdeņu likvidēšanas sistēmai, kas atbilst prasībām, ko noteikusi kompetentā iestāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

5. Pārstrādes uzņēmumā jābūt savai laboratorijai vai tai jāizmanto ārējas laboratorijas pakalpojumi. Laboratorijai jābūt aprīkotai tā, lai veiktu nepieciešamās analīzes, tai jābūt ar kompetentās iestādes apstiprinājumu, kas piešķirts, pamatojoties uz novērtējumu par laboratorijas spēju veikt tādas analīzes, tai jābūt akreditētai atbilstīgi starptautiski atzītiem standartiem vai jābūt pakļautai regulārām kompetentās iestādes kontrolēm, lai novērtētu laboratorijas spēju veikt tādas analīzes.

6. Ja uz riska novērtējuma pamata apstrādāto produktu apjoms ir tāds, ka vajadzīga regulāra vai pastāvīga kompetentās iestādes klātbūtne, tad pārstrādes iekārtām jābūt pienācīgi aprīkotai aizslēdzamai istabai, kuru lieto tikai inspekcijas dienests.

2. iedaļa

Notekūdeņu attīrīšana

1. Pārstrādes iekārtās, kurās pārstrādā pirmās kategorijas materiālu, un citās telpās, uz kurieni nogādā īpaša riska materiālu, kautuvēs un pārstrādes iekārtās, kurās pārstrādā otrās kategorijas materiālu, notekūdeņu attīrīšanas pirmais posms ir iepriekšēja attīrīšana, ko veic, lai savāktu un aizturētu dzīvnieku izcelsmes materiālu.

Iepriekšējā attīrīšanā izmantojamais aprīkojums sastāv no procesa noslēguma daļā izvietotiem notekūdeņu uztvērējiem vai sietiem ar tāda izmēra atvērumiem vai sieta acīm, kas nepārsniedz 6 mm, vai no līdzvērtīgām sistēmām, kuras nodrošina, ka cietās daļiņas caur sistēmām plūstošajos notekūdeņos nav lielākas par 6 mm.

2. Notekūdeņiem, kas rodas 1. punktā minētajās telpās, jāveic iepriekšēja attīrīšana, kas nodrošina visu notekūdeņu filtrēšanu, pirms tos novada prom no telpām. Neveic cietu dzīvnieku izcelsmes materiālu malšanu, mērcēšanu vai citādu pārstrādi, ne arī piemēro spiedienu, kas varētu veicināt šāda materiāla izplūšanu iepriekšējas attīrīšanas procesā.

3. Visu dzīvnieku izcelsmes materiālu, kas aizturēts iepriekšējas attīrīšanas procesā telpās, kas minētas 1. punktā, attiecīgā gadījumā savāc un pārvadā kā pirmās vai otrās kategorijas materiālu un likvidē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

4. Notekūdeņus, kam veikts iepriekšējas attīrīšanas process 1. punktā minētajās telpās, un notekūdeņus no citām telpām, kurās apstrādā vai pārstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, attīra saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, bez ierobežojumiem saskaņā ar šo regulu.

5. Papildus 4. punktā minētajām prasībām kompetentā iestāde var likt uzņēmējiem attīrīt notekūdeņus, kuri radušies pārstrādes iekārtas netīrajā zonā un iekārtās vai uzņēmumos, kas veic starpposma darbības ar pirmās kategorijas materiāliem vai otrās kategorijas materiāliem vai kas uzglabā pirmās kategorijas materiālus vai otrās kategorijas materiālus, saskaņā ar nosacījumiem, kas nodrošina, ka tiek mazināti riski no slimību izraisītājiem.

6. Neskarot 1.–5. punktu, ir aizliegts likvidēt notekūdeņu plūsmā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, tostarp asinis un pienu vai atvasinātos produktus.

Tomēr trešās kategorijas materiālu, kurā ir centrifūgas vai separatora nogulsnes, var likvidēt notekūdeņu plūsmā, ja tie apstrādāti ar kādu no metodēm, kas paredzētas centrifūgas vai separatora nogulsnēm un noteiktas šīs regulas X pielikuma II nodaļas 4. iedaļas III daļā.

3. iedaļa

Īpašas prasības attiecībā uz pirmās un otrās kategorijas materiālu pārstrādi

Pārstrādes iekārtu, kurās pārstrādā pirmās un otrās kategorijas materiālus, izkārtojumam jānodrošina, lai pirmās kategorijas materiāli būtu pilnīgi atdalīti no otrās kategorijas materiāliem – no izejvielu saņemšanas brīža līdz iegūtā atvasinātā produkta nosūtīšanai, ja vien pirmās un otrās kategorijas materiālu nepārstrādā kā pirmās kategorijas materiālu.

4. iedaļa

Īpašas prasības attiecībā uz trešās kategorijas materiālu pārstrādi

Papildus vispārīgajiem nosacījumiem, kas aprakstīti 1. iedaļā, piemēro šādas prasības.

1. Pārstrādes iekārtas, kurās pārstrādā trešās kategorijas materiālu, neatrodas tajā pašā vietā, kur iekārtas, kurās pārstrādā pirmās vai otrās kategorijas materiālu, ja vien tās neatrodas pilnīgi atsevišķā ēkā.

2. Tomēr kompetentā iestāde var atļaut pārstrādāt trešās kategorijas materiālu vietā, kurā notiek pirmās vai otrās kategorijas materiālu ►C1 apstrāde ◄ vai pārstrāde, ja savstarpēja piesārņošana ir novērsta ar šādiem pasākumiem:

a) telpu izkārtojums, jo īpaši pieņemšanas sistēma, un izejvielu turpmāka apstrāde;

b) pārstrādes izmantotā aprīkojuma izkārtojums un pārvaldība, tostarp tāds atsevišķo pārstrādes līniju vai tīrīšanas procedūru izkārtojums un pārvaldība, kas novērš jebkura iespējama cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējuma izplatīšanos, un

c) galaproduktu pagaidu uzglabāšanas zonu izkārtojums un pārvaldība.

3. Pārstrādes iekārtās, kurās pārstrādā trešās kategorijas materiālu, darbojas ierīces, lai pārbaudītu svešķermeņu, piemēram, iepakojuma materiālu vai metāla gabalu klātbūtni dzīvnieku izcelsmes blakusproduktos vai atvasinātajos produktos, ja tie ir pārstrādes materiāli, ko paredzēts izmantot barošanai. Tādus svešķermeņus aizvāc pirms pārstrādes vai tās laikā.

II NODAĻA

HIGIĒNAS UN PĀRSTRĀDES PRASĪBAS

1. iedaļa

Vispārīgās higiēnas prasības

Papildus vispārīgajām higiēnas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 25. pantā, pārstrādes iekārtām ir ieviestas dokumentētas kaitēkļu apkarošanas programmas, lai īstenotu minētās regulas 25. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos pasākumus aizsardzībai pret kaitēkļiem, piemēram, kukaiņiem, grauzējiem un putniem.

2. iedaļa

Vispārīgās pārstrādes prasības

1. Jālieto precīzi kalibrētas mērierīces/pašrakstītāji pārstrādes nosacījumu nepārtrauktai novērošanai. Jāveic uzskaite, atspoguļojot mērierīču/pašrakstītāju kalibrēšanas datus.

2. Materiālam, kam varētu nebūt veikta īpašā termiskā apstrāde, piemēram, iedarbināšanas brīdī izmests materiāls vai noplūde no cauruļu katliem, vēl