1995R2597 — LV — 20.11.2003 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EEK) Nr. 2597/95

(1995. gada 23. oktobris)

par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 2 ), tā kā Eiropas Kopiena ir kļuvusi par dalībnieci Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (FAO); tā kā protokols, ko parakstījušas Eiropas Savienības Padome un Eiropas Kopienu Komisija, paredz, ka Komisijai ir jāsniedz FAO tās lūgtā statistika; tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu ierosinātās darbības mērķus var sasniegt, tikai pamatojoties uz kādu Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt statistikas informācijas vajadzīgo saskaņošanu visā Kopienā, taču nozvejas statistikas vākšana un infrastruktūra, kas vajadzīga, lai apstrādātu šo statistiku un pārraudzītu tās ticamību, pirmkārt un galvenokārt ir dalībvalstu pienākums; tā kā, lai izveidotu attiecīgu Kopienas statistiku, kas pamatojas uz valstu statistikas sistēmām, ir vajadzīga īpaši cieša Komisijas un dalībvalstu sadarbība, jo īpaši Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā, kas ir izveidota ar Lēmumu 72/279/EEK ( 3 ), IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai datus par nominālo nozveju, kāda ir kuģiem, kas reģistrēti attiecīgā dalībvalstī vai kuģo ar tās karogu un zvejo apgabalos, kas nav Ziemeļatlantijas apgabals, ievērojot Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par statistiski konfidenciālas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam ( 4 ).

Nominālās nozvejas datos iekļauj visus zivsaimniecības produktus, kas jebkādā formā ir izkrauti krastā vai pārkrauti jūrā, taču neiekļauj daudzumus, ko pēc nozvejošanas palaiž atpakaļ jūrā, patērē uz kuģa vai izmanto par ēsmu. Datus reģistrē kā krastā izkrautā vai jūrā pārkrautā loma dzīvsvara ekvivalentu, noapaļojot līdz tuvākajai tonnai.

2. pants

1. Dati ir jāiesniedz par nominālo nozveju galvenajos zvejas apgabalos un to daļās, kas uzskaitīti 1. pielikumā, sīkāk aprakstīti 2. pielikumā un parādīti 3. pielikumā. 4. pielikumā ir uzskaitītas sugas, par kurām jāsniedz dati attiecībā uz katru galveno zvejas apgabalu.

2. Datus par katru kalendāra gadu iesniedz sešos mēnešos pēc gada beigām.

3. Ja dalībvalsts kuģi attiecīgajā kalendārajā gadā saskaņā ar 1. pantu nav zvejojuši kādā no galvenajiem zvejas apgabaliem, dalībvalsts par to informē Komisiju. Tomēr, ja zveja ir notikusi kādā no galvenajiem zvejas apgabaliem, dati ir jāiesniedz tikai par sugām vai apgabaliem, kuros nozveja reģistrēta gadā, par kuru datus sniedz.

4. Dati par nenozīmīgām sugām, ko zvejojuši kādas dalībvalsts kuģi, nav iesniegumā jānorāda atsevišķi, taču tos var iekļaut kopējā postenī, ar noteikumu, ka šie produkti nepārsniedz 5 % no kopējās šīs dalībvalsts nozvejas attiecīgajā lielajā zvejas apgabalā.

5. Zvejas statistikas apgabalu vai to daļu sarakstus, kā arī sugu sarakstus var grozīt saskaņā ar 5. pantā noteikto procedūru.

3. pants

Ja vien saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemtie noteikumi nenosaka citādi, dalībvalstīm ļauj izmantot paraugu ņemšanas metodes, lai iegūtu nozvejas datus par tām flotes daļām, kam pilnīga datu sniegšana uzliktu pārmērīgu administratīvo procedūru slogu. Precīzas ziņas par paraugu ņemšanas procedūru, kā arī precīzas ziņas par kopējiem datiem, ko iegūst ar šādām metodēm, dalībvalstīm ir jāiekļauj ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

4. pants

Dalībvalstis pilda savas saistības saskaņā ar 1. un 2. pantu, iesniedzot datus magnētiskos datu nesējos, kuru formāts ir norādīts 5. pielikumā.

Pēc iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma dalībvalstis var iesniegt datus citā formā vai izmantojot citu datu nesēju.

▼M2

5. pants

1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).

2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK ( 5 ) 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

▼B

6. pants

1. Divpadsmit mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis iesniedz sīku ziņojumu Komisijai, izklāstot, kā iegūti nozvejas dati, un sīkāk norādot šo datu pilnību un ticamību. Komisija sastāda šo ziņojumu kopsavilkumu apspriešanai kompetentajā Lauksaimniecības statistikas komitejas darba grupā.

2. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 1. punktu, trīs mēnešos pēc izmaiņu ieviešanas.

3. Ja saskaņā ar 1. punktu iesniegtie metodoloģiskie ziņojumi rāda, ka kāda dalībvalsts tūlīt nevar izpildīt šīs regulas prasības un ir jāmaina pārskata paņēmieni un metodoloģija, Komisija sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā var noteikt pārejas laiku līdz diviem gadiem, kuru laikā šīs regulas programma ir jāizpilda.

4. Metodoloģiskus ziņojumus, pagaidu noteikumus, datu pieejamību, datu uzticamību un citus būtiskus jautājumus, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu, reizi gadā pārbauda kompetenta Lauksaimniecības statistikas komitejas darba grupa.

7. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 1995. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









1. PIELIKUMS

FAO GALVENO ZVEJAS APGABALU UN APGABALU SARAKSTS, PAR KURIEM IR JĀIESNIEDZ DATI

(Šo apgabalu un apgabalu apraksti ir 2. pielikumā)







VIDUSATLANTIJAS AUSTRUMDAĻA (34. galvenais zvejas apgabals) 34.1.1. Marokas piekrastes apgabals 34.1.2. Kanāriju salu un Madeiras apgabals 34.1.3. Sahāras piekrastes apgabals 34.2. Okeāna ziemeļu apakšapgabals 34.3.1. Zaļā raga piekrastes apgabals 34.3.2. Zaļā raga salu apgabals 34.3.3. Šerbro apgabals 34.3.4. Gvinejas līča rietumu apgabals 34.3.5. Gvinejas līča vidusdaļa 34.3.6. Gvinejas līča dienvidu apgabals 34.4.1. Gvinejas līča dienvidrietumu apgabals 34.4.2. Okeāna dienvidrietumu apgabals







VIDUSJŪRA UN MELNĀ JŪRA (37. galvenais zvejas apgabals) 37.1.1. Baleāru salu apgabals 37.1.2. Lionas līča apgabals 37.1.3. Sardīnijas apgabals 37.2.1 Adrijas jūras apgabals 37.2.2. Jonijas jūras apgabals 37.3.1. Egejas jūras apgabals 37.3.2. Kipras jūras apgabals 37.4.1. Marmora jūras apgabals 37.4.2. Melnās jūras apgabals 37.4.3. Azovas jūras apgabals







ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDRIETUMU DAĻA (41. galvenais zvejas apgabals) 41.1.1. Amazones apgabals 41.1.2. Natalas apgabals 41.1.3. Salvadoras apgabals 41.1.4. Okeāna ziemeļu apgabals 41.2.1. Santusas apgabals 41.2.2. Riugrandi apgabals 41.2.3. Laplatas apgabals 41.2.4. Okeāna vidus apgabals 41.3.1. Ziemeļpatagonijas apgabals 41.3.2. Dienvidpatagonijas apgabals 41.3.3. Okeāna dienvidu apgabals







ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA (47. galvenais zvejas apgabals) 47.1.1. Palmeiriņjas raga apgabals 47.1.2. Salinas raga apgabals 47.1.3. Kunenes apgabals 47.1.4. Krusta raga apgabals 47.1.5. Oranžas upes apgabals 47.1.6. Labās Cerības raga apgabals 47.2.1. Aguļaša vidusdaļas apgabals 47.2.2. Aguļaša austrumdaļas apgabals 47.3. Okeāna dienvidu apakšapgabals 47.4. Tristana da Kuņjas salas apgabals 47.5. Sv. Helēnas salas un Debesbraukšanas salas apakšapgabals







INDIJAS OKEĀNA RIETUMDAĻA (51. galvenais zvejas apgabals) 51.1. Sarkanās jūras apakšapgabals 51.2. Persijas jūras līča apakšapgabals 51.3. Arābu jūras rietumu apakšapgabals 51.4. Arābu jūras austrumdaļa, Lakadivu salu un Šrilankas apakšapgabals 51.5. Somālijas, Kenijas un Tanzānijas apakšapgabals 51.6. Madagaskaras un Mozambikas šauruma apakšapgabals 51.7. Okeāna (Indijas okeāna rietumu) apakšapgabals 51.8.1. Merionas un Prinča Edvarda salas rajons 51.8.2. Zambezi rajons









2. PIELIKUMS

VIDUSATLANTIJAS AUSTRUMDAĻA (34. galvenais zvejas apgabals)

3. A pielikumā ir parādītas Vidusatlantijas austrumdaļas robežas un apakšapgabali, rajoni un apakšrajoni dalījums (34. galvenais zvejas apgabals (Vidusatlantijas austrumdaļa)). Turpmāk — šā apgabala un tā apakšapgabalu, rajonu un apakšrajonu apraksts. Vidusatlantijas austrumdaļā ietilpst visi Atlantijas okeāna ūdeņi, ko ierobežo šāda līnija:

no Ziemeļāfrikas paisuma līnijas punkta 5o36′ rietumu garuma dienvidrietumu virzienā pa paisuma līniju gar šo krastu līdz punktam Padra ragā (6o04′36′ dienvidu platuma un 12o19′48′ austrumu garuma); no turienes pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz punktam 6o00′ dienvidu platuma un 12o00′ austrumu garuma; tad uz rietumiem pa 6o00′ dienvidu platuma līdz 20o00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz ekvatoram; no turienes uz rietumiem līdz 30o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 5o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 40o00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz 36o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz Marokki ragam, kas atrodas 5o36′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem uz sākuma punktu Āfrikas krastā.

Vidusatlantijas austrumdaļu sīkāk iedala šādi:

Ziemeļu piekrastes apakšapgabals (34.1. daļa)

a) Marokas piekrastes rajons (34.1.1. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 36o00′ ziemeļu platuma un 26o00′ ziemeļu platuma, uz austrumiem no līnijas, kas novilkta uz dienvidiem no 36o00′ ziemeļu platuma gar 13o00′ rietumu garuma līdz 29o00′ ziemeļu platuma un no turienes dienvidrietumu virzienā pa loksodromu uz punktu, kas atrodas 26o00′ ziemeļu platuma un 16o00′ rietumu garuma.

b) Kanāriju salu un Madeiras rajons (34.1.2. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 36o00′ ziemeļu platuma un 26o00′ ziemeļu platuma, un starp 20o00′ rietumu garuma un līniju, kas novilkta no 36o00′ ziemeļu platuma gar 13o00′ rietumu garuma līdz 29o00′ ziemeļu platuma un no turienes pa loksodromu uz punktu, kas atrodas 26o00′ ziemeļu platuma un 16o00′ rietumu garuma.

c) Sahāras piekrastes rajons (34.1.3. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 26o00′ ziemeļu platuma un 19o00′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 20o00′ rietumu garuma.

Okeāna ziemeļu apakšapgabals (34.2. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 36o00′ ziemeļu platuma un 20o00′ ziemeļu platuma un starp 40o00′ rietumu garuma un 20o00′ rietumu garuma.

Dienvidu piekrastes apakšapgabals (34.3. apakšapgabals)

a) Zaļā raga piekrastes rajons (34.3.1. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 19o00′ un 9o00′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 20o00′ rietumu garuma.

b) Zaļā raga salu rajons (34.3.2. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ ziemeļu platuma un 10o00′ ziemeļu platuma un starp 30o00′ rietumu garuma un 20o00′ rietumu garuma.

c) Šerbro rajons (34.3.3. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 9o00′ ziemeļu platuma un ekvatoru un starp 20o00′ rietumu garuma un 8o00′ rietumu garuma.

d) Gvinejas līča rietumu rajons (34.3.4. rajons) Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no ekvatora un starp 8o00′ rietumu garuma un 3o00′ austrumu garuma.

e) Gvinejas līča vidusdaļa (34.3.5. rajons) Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no ekvatora un uz austrumiem no 3o00′ austrumu garuma.

f) Gvinejas līča dienvidu rajons (34.3.6. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp ekvatoru un 6o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 3o00′ austrumu garuma. Šajā rajonā ietilpst arī Kongo grīvas ūdeņi, kas atrodas uz dienvidiem no 6o00′ dienvidu platuma un ko ietver līnija no punkta Padra ragā (6o04′36′ dienvidu platuma un 12o19′48′ austrumu garuma) pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz punktam 6o00′ dienvidu platuma un 12o00′ austrumu garuma, no turienes uz austrumiem pa 6o00′ dienvidu platuma līdz Āfrikas krastam un no turienes pa Āfrikas krastu uz sākuma punktu Padra ragā.

Okeāna dienvidu apakšapgabals (34.4. apakšapgabals)

a) Gvinejas līča dienvidrietumu rajons (34.3.1. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp ekvatoru un 6o00′ dienvidu platuma, kā arī starp 20o00′ rietumu garuma un 3o00′ austrumu garuma.

b) Okeāna dienvidrietumu rajons (34.3.1. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ ziemeļu platuma un 5o00′ ziemeļu platuma un starp 40o00′ rietumu garuma un 30o00′ rietumu garuma. ūdeņi, kas atrodas starp 10o00′ ziemeļu platuma un ekvatoru un starp 30o00′ rietumu garuma un 20o00′ rietumu garuma.

VIDUSJŪRA UN MELNĀ JŪRA (37. galvenais zvejas apgabals)

3. B pielikumā ir parādītas Vidusjūras un Melnās jūras robežas, apakšapgabali un rajoni (37. galvenais zvejas apgabals). Turpmāk — šā apgabala un tā daļu apraksts.

Vidusjūras un Melnās jūras statistikas apgabalā ietilpst visi jūras ūdeņi a) Vidusjūrā; b) Marmora jūrā; c) Melnajā jūrā un d) Azovas jūrā. Jūras ūdeņi ir arī sālsūdens lagūnas un visas citas platības, kuras apdzīvo zivis un citi jūras organismi. Rietumu un dienvidaustrumu robežas ir noteiktas šādi:

a) rietumu robeža: līnija, kas stiepjas uz dienvidiem pa 5o36′ rietumu garuma no Marokki raga uz Āfrikas krastu;

b) dienvidaustrumu robeža: ziemeļu (Vidusjūras) ieeja Suecas kanālā.

VIDUSJŪRAS STATISTIKAS APGABALA APAKŠAPGABALI UN RAJONI

Vidusjūras rietumdaļā (37.1. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Baleāru salas (37.1.1. rajons) Vidusjūras rietumdaļas ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Āfrikas krastā pie Alžīrijas un Tunisijas robežas un virzās uz ziemeļiem līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 8o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 41o20′ ziemeļu platuma; no turienes rietumu virzienā pa loksodromu uz cietzemes krastu Francijas un Spānijas robežas austrumu galā; no turienes gar Spānijas piekrasti un Marokki ragu; no turienes uz dienvidiem pa 5o36′ rietumu garuma uz Āfrikas krastu; no turienes gar Āfrikas krastu austrumu virzienā uz sākuma punktu.

b) Lionas līcis (37.1.2. rajons) Vidusjūras ziemeļrietumu ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas cietzemes krastā Francijas un Spānijas robežas austrumu punktā un virzās austrumu virzienā pa loksodromu līdz 8o00′ austrumu garuma 41o20′ ziemeļu platuma; no turienes ziemeļu virzienā pa loksodromu uz cietzemes krastu pie Francijas un Itālijas robežas; no turienes dienvidrietumu virzienā pa Francijas krastu uz sākuma punktu.

c) Sardīnija (37.1.3. rajons) Tirēnu jūras ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Āfrikas krastā pie Alžīrijas un Tunisijas robežas un virzās uz ziemeļiem līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 8o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz 41o20′ ziemeļu platuma; no turienes ziemeļu virzienā pa loksodromu uz cietzemes krastu pie Francijas un Itālijas robežas; no turienes gar Itālijas krastu līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem pa 38o00′ ziemeļu platuma uz Sicīlijas krastu; no turienes gar Sicīlijas ziemeļu krastu uz Trapāni; no turienes pa loksodromu uz Boni ragu; no turienes rietumu virzienā gar Tunisijas krastu uz sākuma punktu.

Vidusjūras vidusdaļā (37.2. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Adrijas jūra (37.2.1. rajons) Adrijas jūras ūdeņi uz ziemeļiem no līnijas, kas virzās no Albānijas un bijušās Dienvidslāvijas Republikas robežas Adrijas jūras austrumu krastā uz rietumiem uz Gargano pussalu Itālijas krastā.

b) Jonijas jūra (37.2.2. rajons) Vidusjūras vidusdaļas ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Ziemeļāfrikas krastā 25o00′ austrumu garuma un virzās uz ziemeļiem līdz 34o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 23o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Grieķijas krastu; no turienes gar Grieķijas rietumu krastu un Albānijas krastu uz Albānijas un bijušās Dienvidslāvijas Republikas robežu; no turienes uz rietumiem uz Gargāno pussalu Itālijas piekrastē; no turienes gar Itālijas krastu līdz 38o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz rietumiem pa 38o00′ ziemeļu platuma uz Sicīlijas krastu; no turienes gar Sicīlijas ziemeļu krastu uz Trapāni; no turienes pa loksodromu no Trapāni uz Boni ragu; no turienes austrumu virzienā gar Ziemeļāfrikas krastu uz sākuma punktu.

Vidusjūras austrumdaļā (37.3. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Egejas jūra (37.3.1. rajons) Egejas jūras ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Grieķijas dienvidu krastā 23o00′ austrumu garuma un virzās uz dienvidiem līdz 34o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz 29o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Turcijas krastu; no turienes pa Turcijas rietumu krastu uz Kumkali; no turienes pa loksodromu no Kumkales uz Hellādas ragu; no turienes pa Turcijas un Grieķijas krastu uz sākuma punktu.

b) Kipras jūra (37.3.2. rajons) Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no līnijas, kas sākas Ziemeļāfrikas krastā 25o00′ austrumu garuma un virzās uz ziemeļiem līdz 34o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz 29o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Turcijas krastu; no turienes pa Turcijas un pārējo Vidusjūras austrumdaļas valstu krastu uz sākuma punktu.

Melnās jūras apakšapgabalā (37.4. apakšapgabals) ir šādi rajoni:

a) Marmora jūra (37.4.1. rajons) Marmora jūras ūdeņi, ko rietumos ierobežo līnija no Hellādas raga uz Kumkali pie ieejas Dardaneļos; un austrumos līnija pāri Bosforam no Kumderes.

b) Melnā jūra (37.4.2. rajons) Melnās jūras ūdeņi un tai piegulošie ūdeņi, ko dienvidrietumos ierobežo līnija, kas virzās pāri Bosforam no Kumderes, bet ziemeļaustrumos ierobežo līnija no Takilas raga Kerčas pussalā uz Pana ragu Tamaņas pussalā.

c) Azovas jūra (37.4.3. rajons) Azovas jūras ūdeņi uz ziemeļiem no līnijas, kas virzās pa dienvidu ieeju Kerčas šaurumā, sākoties no Takilas raga 45o06′ N un 36o27′ E Kerčas pussalā un virzās pāri Panagijas ragam 45o08′ N un 36o38′ E Tamaņas pussalā.

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDRIETUMU DAĻA (41. galvenais zvejas apgabals)

3. C pielikums parāda Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļas robežas un sīkāku dalījumu (41. galvenais zvejas apgabals).

Turpmāk — šo apgabalu apraksts.

Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļu (41. galvenais zvejas apgabals) definē kā ūdeņus, ko ierobežo līnija, kas sākas Dienvidamerikas piekrastē pa 5o00′ ziemeļu platuma paralēli uz meridiānu 30o00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz ekvatoram; no turienes uz austrumiem līdz 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 50o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 60o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 67o16′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz punktu, kas atrodas 56o22′S 67o16′ W; no turienes uz austrumiem pa līniju, kas virzās pa 56o22′ S uz punktu 65o43′ W; šāda līnija, kas savieno punktus 55o22′ S 65o43′W, 55o11′S 66o04′W, 55o07′ S 66o25′ W; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Atlantijas okeāna dienvidrietumu daļu iedala šādos rajonos:

Amazones rajons (41.1.1. rajons)

Visi ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Dienvidamerikas krastā 5o00′ ziemeļu platuma un pa šo paralēli virzās līdz vietai, kur tā krustojas ar meridiānu 40o00′ rietuma garuma; no turienes uz dienvidiem līdz punktam, kurā šis meridiāns šķērso Brazīlijas krastu; no turienes ziemeļrietumu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Natalas rajons (41.1.2. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz ziemeļiem no Brazīlijas krasta pa 40o00′ rietumu garuma meridiānu līdz vietai, kur tā šķērso ekvatoru; no turienes uz austrumiem pa ekvatoru līdz 32o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz dienvidiem līdz vietai, kurā paralēle 10o00′ dienvidu platuma saskaras ar Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Salvadoras rajons (41.1.3. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 10o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 35o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Okeāna ziemeļu rajons (41.1.4. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz dienvidiem no 5o00′ ziemeļu platuma, 40o00′ rietumu garuma līdz meridiānam 30o00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz ekvatoram; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 35o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 32o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz ekvatoram; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 40o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

Santusas rajons (41.2.1. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 20o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tās šķērso meridiānu 39o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 29o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Riugrandi rajons (41.2.2. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 29o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 45o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 34o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Laplatas rajons (41.2.3. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 34o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 40o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Okeāna vidusdaļas rajons (41.2.4. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no 20o00′ dienvidu platuma, 39o00′ rietumu garuma līdz meridiānam 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 40o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 34o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 45o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 29o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 39o00′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

Ziemeļpatagonijas rajons (41.3.1. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 40o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 48o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli uz Dienvidamerikas krastu; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Dienvidpatagonijas rajons (41.3.2. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no Dienvidamerikas krasta 48o00′ dienvidu platuma līdz vietai, kur tā šķērso meridiānu 50o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 60o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli līdz meridiānam 67o16′ rietumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz punktu, kas atrodas 56o22′ dienvidu platuma, 67o16′ rietumu garuma; no turienes pa loksodromu, kas savieno punktus 56o22′ dienvidu platuma un 65o43′ rietumu garuma; 55o22′ dienvidu platuma un 65o43′ rietumu garuma; 55o11′ dienvidu platuma un 66o04′ rietumu garuma; 55o07′ dienvidu platuma un 66o25′ rietumu garuma; no turienes ziemeļu virzienā gar Dienvidamerikas krastu uz sākuma punktu.

Okeāna dienvidu rajons (41.3.3. rajons)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija uz austrumiem no 40o00′ dienvidu platuma, 50o00′ rietumu garuma līdz meridiānam 20o00′ rietumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 50o00′ dienvidu platuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA (47. galvenais zvejas apgabals)

3. D pielikumā ir norādītas Atlantijas okeāna dienvidaustrumu rajona robežas un daļas. Turpmāk — ICSEAF Konvencijas apgabala apraksts.

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļu (47. galvenais zvejas apgabals) veido ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā, kas ir 6o04′36′ dienvidu platuma un 12o19′48′ austrumu garuma; no turienes ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu līdz 12o austrumu meridiāna saskares punktam ar 6o dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa šo paralēli līdz 20o rietumu meridiānam; no turienes uz dienvidiem pa šo meridiānu līdz 50o dienvidu paralēlei, no turienes uz austrumiem pa šo paralēli līdz meridiānam austrumu 30o garuma; no turienes uz ziemeļiem pa šo meridiānu uz Āfrikas kontinentu; no turienes rietumu virzienā pa šo krastu uz sākuma punktu.

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļu (47. galvenais zvejas apgabals) iedala šādi:

Rietumu piekrastes apakšapgabals (47.1. apakšapgabals)

a) Palmeiriņjas raga rajons (47.1.1. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 6o00′ dienvidu platuma un 10o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma. Šajā rajonā nav iekļauti Kongo (Zairas) grīvas ūdeņi, t. i., ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kas novilkta no Padra raga (6o04′36′ dienvidu platuma un 12o19′48′ austrumu garuma) uz punktu 6o00′ dienvidu platuma un 12o00′ austrumu garuma.

b) Salinas raga rajons (47.1.2. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 10o00′ dienvidu platuma un 15o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

c) Kunenes rajons (47.1.3. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 15o00′ dienvidu platuma un 20o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

d) Krusta raga rajons (47.1.4. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ dienvidu platuma un 25o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

e) Oranžas upes rajons (47.1.5. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 25o00′ dienvidu platuma un 30o00′ dienvidu platuma un uz austrumiem no 10o00′ austrumu garuma.

f) Labās Cerības raga rajons (47.1.6. rajons) Ūdeņi, kas atrodas starp 30o00′ dienvidu platuma un 40o00′ dienvidu platuma un starp 10o00′ austrumu garuma un 20o00′ austrumu garuma.

Aguļaša piekrastes apakšapgabals (47.2. apakšapgabals)

a) Aguļaša vidusdaļas rajons (47.2.1. rajons) Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 40o00′ dienvidu platuma un starp 20o00′ austrumu garuma un 25o00′ austrumu garuma.

b) Aguļaša austrumdaļas rajons (47.2.2. rajons) Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 40o00′ dienvidu platuma un starp 25o00′ austrumu garuma un 30o00′ austrumu garuma.

Okeāna dienvidu apakšapgabals (47.3. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 40o00′ dienvidu platuma un 50o00′ dienvidu platuma un starp 10o00′ austrumu garuma un 30o00′ austrumu garuma.

Tristana da Kuņjas salas apakšapgabals (47.4. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 20o00′ dienvidu platuma un 50o00′ dienvidu platuma un starp 20o00′ rietumu garuma un 10o00′ rietumu garuma.

Sv. Helēnas salas un Debesbraukšanas salas apakšapgabals (47.5. apakšapgabals)

Ūdeņi, kas atrodas starp 6o00′ dienvidu platuma un 20o00′ dienvidu platuma un starp 20o00′ rietumu garuma un 10o00′ rietumu garuma.

INDIJAS OKEĀNA RIETUMDAĻA (51. galvenais zvejas apgabals)

Indijas okeāna rietumdaļā ietilpst:

a) Sarkanā jūra;

b) Adenas līcis;

c) līcis starp Irānas un Arābijas pussalas krastu;

d) Arābu jūra;

e) Indijas okeāna daļa, ieskaitot Mozambikas šaurumu, kas atrodas starp meridiāniem 30o00′ austrumu garuma un 80o00′ austrumu garuma un uz ziemeļiem no Antarktikas saplūšanas līnijas, ieskaitot ūdeņus ap Šrilanku.

3. E pielikumā parādītas Indijas okeāna rietumdaļas robežas un daļas (51. galvenais zvejas apgabals).

Indijas okeāna rietumdaļai nosaka šādas robežas:

— robeža ar Vidusjūru: ziemeļu ieeja Suecas kanālā,

— jūras rietumu robeža: līnija, kas sākas Āfrikas austrumu krastā 30o00′ austrumu garuma un stiepjas uz dienvidiem līdz 45o00′ dienvidu platuma,

— jūras austrumu robeža: loksodroma, kas sākas Indijas dienvidaustrumu krastā (Kalimeras rags) un stiepjas ziemeļaustrumu virzienā līdz punktam 82o00′ austrumu garuma un 11o00′ ziemeļu platuma, no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 85o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 3o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 80o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 45o00′ dienvidu garuma,

— dienvidu robeža: līnija, kas virzās pa paralēli 45o00′ dienvidu platuma no 30o00′ austrumu garuma līdz 80o00′ austrumu garuma.

Indijas okeāna rietumdaļu sīkāk iedala šādi:

Sarkanās jūras apakšapgabals (51.1. apakšapgabals)

— Ziemeļu robeža: ziemeļu ieeja Suecas kanālā.

— Dienvidu robeža: loksodroma no Etiopijas un Džibutijas Republikas robežas Āfrikas krastā pāri ieejai Sarkanajā jūrā līdz bijušās Jemenas Arābu Republikas un bijušās Jemenas Tautas Demokrātiskās Republikas robežai Arābijas pussalā.

Persijas līča apakšapgabals (51.2. apakšapgabals)

Ieeju Persijas līcī noslēdz līnija, kas sākas Musandama raga ziemeļu galā un stiepjas uz austrumiem līdz Irānas krastam.

Arābu jūras rietumu apakšapgabals (51.3. apakšapgabals)

Austrumu un dienvidu robežas ir līnija no Irānas un Pakistānas robežas Āzijas piekrastē uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 65o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz rietumiem uz Āfrikas krastu; pārējās jūras robežas ir kopīgas ar 51.1. un 51.2. apakšapgabalu (sk. iepriekš).

Arābu jūras austrumdaļa, Lakadivu salu un Šrilankas apakšapgabals (51.4. apakšapgabals)

Jūras robeža ir līnija, kas sākas pie Irānas un Pakistānas robežas Āzijas piekrastē un stiepjas uz dienvidiem līdz paralēlei 20o00′ ziemeļu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 65o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 80o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 3o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 85o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 11o00′ ziemeļu garuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 82o00′ austrumu garuma; no turienes pa loksodromu dienvidrietumu virzienā uz Indijas dienvidaustrumu krastu.

Somālijas, Kenijas un Tanzānijas apakšapgabals (51.5. daļa)

Līnija, kas sākas Somālijas krastā 10o00′ ziemeļu platuma uz austrumiem līdz meridiānam 65o00′ austrumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 45o00′ austrumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 10o28′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz Āfrikas piekrastei starp Mvambo ragu (uz ziemeļiem) un Mvambo ciemu (uz dienvidiem).

Madagaskaras un Mozambikas šauruma apakšapgabals (51.6. apakšapgabals)

Līnija, kas sākas Āfrikas austrumu piekrastē starp Mvambo ragu (uz ziemeļiem) un Mvambo ciemu (uz dienvidiem) 10o28′ dienvidu platuma un stiepjas uz austrumiem līdz meridiānam 45o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 10o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 55o00′ austrumu garuma; no turienes uz dienvidiem līdz paralēlei 30o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 40o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem uz Mozambikas krastu.

Okeāna (Indijas okeāna rietumu) apakšapgabals (51.7. apakšapgabals)

Līnija, kas sākas 10o00′ dienvidu platuma un 55o00′ austrumu garuma un stiepjas uz austrumiem līdz meridiānam 80o00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz paralēlei 45o00′ dienvidu platuma; no turienes uz rietumiem līdz meridiānam 40o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz paralēlei 30o00′ dienvidu platuma; no turienes uz austrumiem līdz meridiānam 55o00′ austrumu garuma; no turienes uz ziemeļiem līdz sākuma punktam uz paralēles 10o00′ dienvidu platuma.

Mozambikas apakšapgabals (51.8. apakšapgabals)

Šajā apakšapgabalā ietilpst ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 45o00′ dienvidu platuma paralēles un austrumu 30o00′ garuma meridiāna. To sīkāk iedala divos rajonos.

Merionas un Prinča Edvarda salas rajons (51.8.1. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas starp 40o00′ dienvidu platuma un 50o00′ dienvidu platuma paralēli un 30o00′ austrumu garuma un 40o00′ austrumu garuma meridiānu.

Zambezi rajons (51.8.2. rajons)

Ūdeņi, kas atrodas uz ziemeļiem no 40o00′ dienvidu platuma paralēles un starp 30o00′ austrumu garuma un 40o00′ austrumu garuma meridiāniem.









3. PIELIKUMS

A: VIDUSATLANTIJAS AUSTRUMDAĻA (34. galvenais zvejas apgabals)

B: VIDUSJŪRA UN MELNĀ JŪRA (37. galvenais zvejas rajons)

C: ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDRIETUMU DAĻA (41. galvenais zvejas apgabals)

D: ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA (47. galvenais zvejas apgabals)

E: INDIJAS OKEĀNA RIETUMDAĻA (51. galvenais zvejas apgabals)

▼M1









4. PIELIKUMS

TO SUGU SARAKSTS, PAR KURĀM DATI IR JĀSNIEDZ ATTIECĪBĀ UZ KATRU GALVENO ZVEJAS APGABALU

Turpmāk minēto sugu nozveja ir reģistrēta oficiālajā statistikā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz dati par katru norādīto sugu, ja tādi ir pieejami. Ja atsevišķas sugas nav identificējamas, dati būtu jāapkopo un jāsniedz par to pozīciju, par kuru iespējama visprecīzākā informācija.

Piezīme: n.n.c. = nav norādīts citur.







Centrālatlantijas austrumu daļa (34. galvenais zvejas apgabals) Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums Zutis ELE Anguilla anguilla Alozas un paledes (lapreņģes), n.n.c. SHZ Alosa spp. West African ilisha ILI Ilisha africana Plekstveidīgās zivis, n.n.c. FLX Pleuronectiformes Plekstes LEF Bothidae Jūras mēle SOL Solea vulgaris Īsspuru (= Senegālas) jūrasmēle CET Dicologoglossa cuneata Jūras mēles, n.n.c. SOX Soleidae Tonguefishes, n.n.c. TOX Cynoglossidae Megrims MEG Lepidorhombus whiffiagonis Megrimi, n.n.c. LEZ Lepidorhombus spp. Lielā diegspuru vēdzele GFB Phycis blennoides Franču menca BIB Trisopterus luscus Putasū WHB Micromesistius poutassou Merlūza HKE Merluccius merluccius Senegālas merlūza HKM Merluccius senegalensis Merlūzas, n.n.c. HKX Merluccius spp. Mencveidīgās zivis, n.n.c. GAD Gadiformes Vilkzivis, n.n.c. CAX Ariidee Jūraszutis COE Conger conger Jūraszuši, n.n.c. COX Congridae Slender snipefish SNS Macrorhamphosus scolopax Beriksas ALF Beryx spp. Parastā dorija JOD Zeus faber Sudrabotā dorija JOS Zenopsis conchifer Capros aper BOR Caproidae Bentiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. DPX Perciformes Melnais asaris GPD Epinephelus guaza Baltais asaris GPW Epinephelus aeneus Jūras asari, n.n.c. GPX Epinephelus spp. Poliprions WRF Polyprion americanus Jūras asari, labraki, n.n.c. BSX Serranidae Plankumainais labraks SPU Dicentrarchus punctatus Labraks BSS Dicentrarchus labrax Lielaces, n.n.c. BIG Priacanthus spp. Kardinālzivis, n.n.c. APO Apogonidee Cekulzivis TIS Branchiostegidae Bonnetmouths, rubyfishes u.c. EMT Emmelichthyidae Lutjānzivis, n.n.c. SNA Lutjanus spp. Lutjānzivis, n.n.c. SNX Lutjanidae Pomadasīda GBR Plectorhinchus mediterraneus Neīstā pomadasīda BGR Pomadasys incisus Pomadasīda BUR Pomadasys jubelini Angolas lielacu jūrasbreksis GRB Brachydeuterus auritus Pomadasīdas, n.n.c. GRX Haemulidae (= Pomedasyidae) Bungzivis DRU Sciaena spp. Shi drum (= Corb) COB Umbrina cirrosa Ērgļzivs MGR Argyrosornus regius Boe drum DRS Pteroscion peli Law croaker CKL Pseudotolithus brachygnatus Cassava croaker PSS Pseudotolithus senegalensis Bobo croaker PSE Pseudotolithus elongatus West African croakers CKW Pseudotolithus spp. Croakers, bungzivis, n.n.c. CDX Sciaenidae Sarkanā (= melnraibā) zobaine SBR Pagellus bogaraveo Pagele PAC Pagellus erythrinus Pagele SBA Pagellus acarne Sarkanā pagele PAR PagelIus bellottii Pageles, n.n.c. PAX Pagellus spp. Jūras brekši, n.n.c. SRG Diplodus spp. Lielacu zobaine DEL Dentex macrophthalmus Zobaine DEC Dentex dentex Angolas zobaine DEA Dentex angolensis Kongo zobaine DNC Dentex congoensis Zobaines, n.n.c. DEX Dentex spp. Melnā sparīda BRB Spondyliosoma cantharus Mugurainā sparīda SBS Oblada melanura Zilplankumainā sparīda BSC Sparus caeruleostictus Sarkanā jūras karūsa RPG Sparus pagrus Zeltainā jūraskarūsa, dorada SBG Sparus auratus Jūraskarūsas, n.n.c. SBP Sparus (= Pagrus) spp. Bopsa BOG Boops boops Sparīdas, jūras karūsas, n.n.c. SBX Sparidae Smarīdas PIC Spicara spp. Jūras barbes MUX Mullus spp. Safjānzivs GOA Pseudopeneus prayensis Safjānzivis, jūras barbes, n.n.c. MUM Mullidae Āfrikas sirpjzivs SIC Drepane africana Spadefishes SPA Ephippidae Asarveidīgās zivis, n.n.c. PRC Percoidei Bearded brotula BRD Brotula barbata Ķirurgzivis SUR Acanthuridae Jūras gailīši, n.n.c. GUX Triglidae Triggerfishes, durgons TRI Balistidae Jūrasvelns MON Lophius piscatorius Jūrasvelni, n.n.c. ANF Lophiidae Vējzivis, n.n.c. BEN Belonidae Lidzivis, n.n.c. FLY Exocoetidae Barakudas BAR Sphyraena spp. Kefale MUF Mugil cephalus Giant African threadfin TGA Polydactylus quadrifilis Lesser African threadfin GAL Galeoides decadactylus Royal threadfin PET Pentenemus quinquarius Threadfins, tasselfishes, n.n.c. THF Polynemidae Pelaģiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. PPX Perciformes Lufārs BLU Pomatomus saltatrix Kobija CBA Rachycentron canadum Stavrida HOM Trachurus trachurus Stavridas, n.n.c. JAX Trachurus spp. Stavridas SDX Decapterus spp. Karanga CVJ Caranx hippos Neīstā stavrida HMV Decapterus rhonchus Karangas, n.n.c. TRE Caranx spp. Lookdown fish LUK Selene dorsalis Pampano POX Trachinotus spp. Seriolas (dzeltenastes), n.n.c. AMX Seriola spp. Lihija LEE Lichia amia Atlantic bumper BUA Chloroscombrus chrysurus Delfīnzivs DOL Coryphaena hippurus Atlantijas sviestzivs BLB Stromateus fiatola Sviestzivis BUX Stromateidae Bonefish BOF Albula vulpes Zeltainā sardinella SAA SardineIla aurita Plakanā sardinella SAE Sardinella madeirensis Sardinellas SIX Sardinella spp. Bonga shad BOA Ethmalosa fimbriata Sardīne PIL Sardina pilchardus Anšovi ANE Engraulis encrasicolus Siļķu dzimtas zivis, n.n.c. CLU Clupeoidei Pelamīda BON Sarda sarda Vienkrāsas pelamīda BOP Orcynopsis unicolor Vahū WAH Acanthocybium solandri Rietumāfrikas austrumu makrele MAW Scomberomorus tritor Makreļtunzivis FRZ Auxis tharard, A rochei Ziemeļu tunzivs BFT Thunnus thynnus Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Lielaces BET Thunnus obesus Tunzivis, n.n.c. TUN Thunnini Zāģzivis SAW Pristidae Atlantijas buruzivs SAI Istiophorus albicans Zilā marlīne BUM Makaira nigricans Baltā marlīne WHM Tetrepturus albidus Marlīnes, buruzivis BIL Istiopboridae Zobenzivs SWO Xiphias gladius Tunzivjveidīgās zivis, n.n.c. TUX Scombroidei Mataste LHT Trichiurus lepturus Lepidops SFS Lepidopus caudatus Melnā mataste BSF Aphanopus carbo Matastes, n.n.c. CUT Trichiuridae Austrumu makrele MAS Scomber japonicus Atlantijas makrele MAC Scomber scombrus Makreles, n.n.c. MAZ Scomber spp. Skumbrijveidīgās zivis, n.n.c. MKX Scombroidei Thresher shark ALV Alopias vulpinus Jūras lapsa BTH Alopias superciliosus Mako haizivis MAK Isurus spp. Zilā haizivs BSH Prionace glauca Silky shark FAL Carcharhinus falciformis Gludā āmurzivs SPZ Sphyrna zygaena Robainā āmurzivs SPL Sphyrna lewini Āmurzivis u.c., n.n.c. SPY Sphyrnidae Lidojošā haizivs SCK Dalatias licha Guitarfishes u.c., n.n.c. GTF Rhinobatidae Smoothhounds SDV Mustelus spp. Raju dzimtas zivis, n.n.c. SRX Rajiformes Plātņžauņi, n.n.c. SKX Elasmobranchii Jūras zivis, n.n.c. MZZ Osteichthyes Jūras krabji, n.n.c. CRA Reptantia Tropu omāri, n.n.c. SLV Panulirus spp. Omāri, n.n.c. CRW Palinurus spp. Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Omārs LBE Homarus gammarus Karamote TGS Penaeus kerathurus Tīģergarnele SOP Penaeus notialis Tīģergarneles, n.n.c. PEN Penaeus spp. Dziļūdens rozā garnele DPS Parapenaeus longirostris Atlantijas garnele GUS Parapenaeopsis atlantica Purpurgarnele SSH Plesiopenaeus edwardsianus Palaemonidae garneles PAL Palaemonidae Peldvēži, n.n.c. DCP Natantia Jūras vēžveidīgie, n.n.c. CRU Crustacea Gliemeži, n.n.c. GAS Gastropoda Austeres, n.n.c. OYC Crassostrea spp. Ēdamgliemenes, n.n.c. MSX Mytilidae Galvkāji, n.n.c. CEP Cephalopoda Sēpija CTC Sepia officinalis Sēpijas CTL Sepiidae, Sepiolidae Kalmāri SQC Loligo spp. Astoņķājis OCC Octopus vulgaris Astoņķāji OCT Octopodidae Kalmāri, n.n.c. SQU Loliginidae, Ommastrephidae Jūras gliemji, n.n.c. MOL Mollusca Jūras bruņurupuči, n.n.c. TTX Testudinata







Vidusjūra un Melnā jūra (37. galvenais zvejas apgabals) Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums Storu dzimtas zivis, n.n.c. STU Acipenseridae Zutis ELE Anguilla anguilla Palede SHC Alosa pontica Alozas un paledes (lapreņģes), n.n.c. SHD Alosa spp. Azovas brētliņa CLA Clupeonella cultriventris Plekstveidīgās zivis, n.n.c. FLX Pleuronectiformes Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Plekste FLE Platichthys flesus Jūras mēle SOL Solea vulgaris Jūras mēles, n.n.c. SOO Solea spp. Megrims MEG Lepidorhombus whiffiagonis Megrimi, n.n.c. LEZ Lepidorhombus spp. Akmeņplekste TUR Psetta maxima Melnās jūras akmeņplekste TUB Psetta maeotica Lielā diegspuru vēdzele GFB Phycis blennoides Mazā menca POD Trisopterus minutus Franču menca BIB Trisopterus luscus Putasū WHB Micromesistius poutassou Merlangs WHG Merlangius merlangus Merlūza HKE Merluccius merluccius Mencveidīgās zivis, n.n.c. GAD Gadiformes Argentīnas ARG Argentina spp. Brushtooth lizardfish LIB Saurida undosquamis Lizardfishes, n.n.c. LIX Synodontidae Jūraszutis COE Conger conger Jūras zuši, n.n.c. COX Congridae Parastā dorija JOD Zeus faber Bentiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. DPX Perciformes Melnais asaris GPD Epinephelus guaza Baltais asaris GPW Epinephelus aeneus Jūras asari, n.n.c. GPX Epinephelus spp. Poliprions WRF Polyprion americanus Comber CBR Serranus cabrilla Jūras asari, labraki, n.n.c. BSX Serranidae Labraks BSS Dicentrarchus labrax Labraki BSE Dicentrarchus spp. Pomadasīda GBR Plectorhinchus mediterraneus Bungzivis DRU Sciaena spp. Shi drum (=Corb) COB Umbrina cirrosa Ērgļzivs MGR Argyrosomus regius Croakers, bungzivis , n.n.c. CDX Sciaenidae Sarkanā (= melnraibā) zobaine SBR Pagellus bogaraveo Pagele PAC Pagellus erythrinus Zobaine SBA Pagellus acarne Pageles, n.n.c. PAX Pagellus spp. White seabream SWA Diplodus sargus Jūras brekši, n.n.c. SRG Diplodus spp. Lielacu zobaine DEL Dentex macrophthalmus Zobaine DEC Dentex dentex Zobaines, n.n.c. DEX Dentex spp. Melnā sparīda BRB Spondyliosoma cantharus Mugurainā sparīda SBS Oblada melanura Sarkanā jūras karūsa RPG Sparus pagrus Zeltainā jūraskarūsa, dorada SBG Sparus auratus Jūraskarūsas, n.n.c. SBP Sparus (= Pagrus) spp. Bopsa BOG Boops boops Sand steenbras SSB Lithognithus mormyrus Salema (= Strepie) SLM Sarpa salpa Sparīdas, jūras karūsas, n.n.c. SBX Sparidae Vidusjūras smarīda BPI Spicara maena Smarīdas PIC Spicara spp. Jūras barbe MUR Mullus surmuletus Svītrainā jūras barbe MUT Mullus barbatus Jūras barbes MUX Mullus spp. Lielā drakonzivs WEG Trachinus draco Asarveidīgās zivis, n.n.c. PRC Percoidei Tūbītes SAN Ammodytes spp. Himēras SPI Siganus spp. Jūrasgrunduļi GOB Gobius spp. Jūrasgrunduļu dzimtas zivis, n.n.c. GPA Gobiidae Skorpionzivis, n.n.c. SCO Scorpaenidae Piper gurnard GUN Trigia lyra Jūras gailīši, n.n.c. GUX Triglidae Jūrasvelns MON Lophius piscatorius Jūrasvelni, n.n.c. ANF Lophiidae Vējzivs GAR Belone belone Barakudas BAR Sphyraena spp. Kefale MUF Mugil cephalus Aterīnas SIL Atherinidae Pelaģiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. PPX Perciformes Lufārs BLU Pomatomus saltatrix Stavrida HOM Trachurus trachurus Vidusjūras stavrida HMM Trachurus mediterraneus Stavridas, n.n.c. JAX Trachurus spp. Karangas, n.n.c. TRE Caranx spp. Lielā seriola AMB Seriola dumerili Seriolas (dzeltenastes), n.n.c. AMX Seriola spp. Lihija LEE Lichia amia Stavridu dzimtas zivis, n.n.c. CGX Carangidae Jūras plaudis POA Brama brama Delfīnzivs DOL Coryphaena hippurus Sardinellas, n.n.c. SIX Sardinella spp. Sardīne PIL Sardina pilchardus Brētliņa SPR Sprattus sprattus Anšovi ANE Engraulis encrasicolus Siļķu dzimtas zivis, n.n.c. CLU Clupeoidei Pelamīda BON Sarda sarda Vienkrāsas pelamīda BOP Orcynopsis unicolor Makreļtunzivis FRZ Auxis thazard A. rochei Mazā tunzivs LTA Euthynnus alletteratus Svītrainā tunzivs SKJ Katsuwonus pelamis Ziemeļu tunzivs BFT Thunnus thynnus Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Lielace BET Thunnus obesus Tunzivis, n.n.c. TUN Thunnini Atlantijas buruzivs SAI Istiophorus albicans Marlīnes, buruzivis BIL Istiophoridae Zobenzivis SWO Xiphias gladius Tunzivjveidīgās zivis, n.n.c. TUX Scombroidei Lepidops SFS Lepidopus caudatus Austrumu makrele MAS Scomber iaponicus Atlantijas makrele MAC Scomber scombrus Makreles, n.n.c. MAZ Scomber spp. Skumbrijveidīgās zivis, n.n.c. MKX Scombroidei Milzu haizivs BSK Cetorhinus maximus Jūras lapsa ALV Alopias vulpinus Īsspuru mako SMA Isurus oxyrinchus Melnpurna kaķhaizivs SHO Galeus melastomus Zilā haizivs BSH Prionace glauca Sandbar shark CCP Carcharhinus plumbeus Gludā āmurzivs SPZ Sphyrna zygaena Robainā āmurzivs SPL Sphyrna lewini Garpurna dzeloņu haizivs QUB Squalus blainvillei Gulper shark GUP Centrophorus granulosus Lidojošā haizivs SCK Dalatias licha Laternhaizivs ETX Etmopterus spinax Trejadatu raja RJC Raja clavata Common stingray JDP Dasyatis pastinaca Siļķu haizivs POR Lamna nasus Kaķu haizivis SCL Scyliorhinus spp. Smoothhounds SDV Mustelus spp. Dzeloņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņu haizivis, n.n.c. DGX Squalidae Angelshark AGN Squatina squatina Angelsharks, sand devils ASK Squatinidae Lielās haizivis, n.n.c. SHX Squaliformes Guitarfishes GTF Rhinobatidae Rajas SKA Raja spp. Raju dzimtas zivis, n.n.c. SRX Rajiformes Plātņžauņi SKX Elasmobranchii Jūras zivis, n.n.c. MZZ Osteichthyes Ēdamais krabis CRE Cancer pagurus Vidusjūras krabis CMR Carcinus aestuaria Eiropas zirnekļkrabis SCR Maja squinado Jūras krabji, n.n.c. CRA Reptantia Rozā omārs PSL Palinurus mauritanicus Parastais omārs SLO Palinurus elephas Omāri, n.n.c. CRW Palinurus spp. Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Omārs LBE Homarus gammarus Karamote TGS Penaeus kerathurus Dziļūdens rozā garnele DPS Parapenaeus Iongirostris Purpurgarnele SSH Plesiopenaeus edwardsianus Zilās un sarkanās garneles ARA Aristeus antennatus Klinšu garnele CPR Palaemon serratus Parastā garnele CSH Crangon crangon Peldvēži, n.n.c. DCP Natantia Mantis squillid MTS Squillia mantis Jūras vēžveidīgie, n.n.c. CRU Crustacea Gliemeži, n.n.c. GAS Gastropoda Ēdamais jūras gliemezis PEE Littorina littorea Ēdamā austere OYF Ostrea edulis Lielā austere OYG Crassostrea gigas Vidusjūras ēdamgliemene MSM Mytilus galloprovincialis Lielā ķemmīšgliemene SJA Pecten jacobeus Murex MUE Murex spp. Ēdamā sirsniņgliemene COC Cardium edule Svītrotā venera SVE Venus (= Chamelea) gallina Eiropas cietgliemene CTG Ruditapes decussatus Cietgliemene CTS Tapes pullastra Cietgliemenes, n.n.c. TPS Tapes spp. Donax ģints gliemenes DON Donax spp. Makstgliemenes RAZ Solen spp. Gliemenes, n.n.c. CLX Bivalvia Galvkāji, n.n.c. CEP Cephalopoda Sēpija CTC Sepia officinalis Sēpijas CTL Sepiidae, Sepiolidae Kalmāri SQC Loligo spp. Šautras kalmārs SQE Todarodes sagittatus sagitt. Astoņķājis OCC Octopus vulgaris Horned and musky octopuses OCM Eledone spp. Astoņķāji OCZ Octopodidae Kalmāri, n.n.c. SQU Loliginidae, Ommastrephidae Jūras gliemji, n.n.c. MOL Mollusca Jūras bruņurupuči, n.n.c. TTX Testudinata Ascīdija SSG Microcosmus sulcatus Jūras ezis URM Paracentrotus lividus Medūzas JEL Phopilema spp.







Dienvidrietumu Atlantija (41. galvenais zvejas apgabals) Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums Alozas un paledes (lapreņģes), n.n.c. SHZ Alosa spp. Plekstveidīgās zivis, n.n.c. FLX Pleuronectiformes Paltusi BAX Paralichthys spp. Tonguefishes, n.n.c. TOX Cynoglossidae … SAO Salilota australia Mora ģints mencas MOR Moridae Brazīlijas sīkmenca HKU Urophycis brasiliensis Dienvidu putasū POS Micromesistius australis Argentīnas merlūza HKP Merluccius hubbsi Patagonijas merlūza HPA Merluccius polylepis Merlūzas, n.n.c. HKX Merluccius spp. Argentīnas makrurons GRM Macruronus mageilanicus Makruroni GRS Macruronus spp. Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Mencveidīgās zivis, n.n.c. GAD Gadiformes Vilkzivis, n.n.c. CAX Ariidae Greater lizardfish LIG Saurida tumbil Argentīnas jūraszutis COS Conger orbignyanus Bentiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. DPX Perciformes Snooks (= Robalos), n.n.c. ROB Centropomus spp. Jūras asari GPB Mycteroperca spp. Sarkanais jūras asaris GPR Epinephelus mario Jūras asari, n.n.c. GPX Epinephelus spp. Argentīnas labraks BSZ Acanthistius brasilianus Jūras asari, n.n.c. BSX Serranidae Purpura lutjānzivs SNC Lutjanus purpureus Dzeltenastes lutjānzivs SNY Ocyurus chrysurus Lutjānzivis, n.n.c. SNX Lutjanidae Barred grunt BRG Conodon nobilis Pomadasīdas, n.n.c. GRX Haemulidae (= Pomadasyidae) Striped weakfish SWF Cynoscion striatus Weakfishes, n.n.c. WKX Cynoscion spp. Atlantijas bungzivs CKA Micropogonias undulatus Southern kingcroaker KGB Menticirrhus americanus Argentine croaker CKY Urnbrina canasai King weakfish WKK Macrodon ancylodon Bungzivs BDM Pogonias cromis Croakers, bungzivis , n.n.c. CDX Sciaenidae Jūras brekši, n.n.c. SRG Diplodus spp. Zobaines, n.n.c. DEX Dentex spp. Sarkanā jūras karūsa RPG Sparus pagrus Sparīdas, jūras karūsas, n.n.c. SBX Sparidae Jūras barbes MUX Mullus spp. Castaneta CTA Cheilodactylus bergi Brazilian sandperches SPB Pinguipes spp. Brazilian flathead FLA Percophis brasiliensis Patagonian blennie BLP Eleginops maclovinus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Kuprainā nototēnija NOG Notothenia gibbenfrons Pelēkā nototēnija NOS Notothenia squamifrons Patagonijas nototēnija NOT Patagonotothen brevicauda … PAT Patagonotothen longipes ramsai Nototēnijas, n.n.c. NOX Nototheniidae Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Leduszivis, n.n.c. ICX Channichthyidae Asarveidīgās zivis, n.n.c. PRC Percoidei Melnais kongrijs CUS Genypterus blacodes Ruffs, barrelfishes, n.n.c. CEN Centrolophidae Zilmute BRF Helicolenus dactylopterus Skorpionzivis, n.n.c. SCO Scorpaenidae Atlantijas jūrasgailīši SRA Prionotus spp. Ballyhoo halfbeak BAL Hemirhamphus brasiliensis Lidzivis, n.n.c. FLY Exocoetidae Barakudas BAR Sphyraena spp. Kefales, n.n.c. MUL Mugilidae Aterīnas SIL Atherinidae Pelaģiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. PPX Perciformes Lufārs BLU Pometomus saltatrix Stavrida JAA Trachurus picturatus Stavridas, n.n.c. JAX Trachurus spp. Karangas, n.n.c. TRE Caranx spp. Seriolas (dzeltenastes), n.n.c. AMX Seriola spp. Parona leatherjack PAO Parona signata Stavridu dzimtas zivis, n.n.c. CGX Carangidae Delfīnzivs DOL Coryphaena hippurus Sviestzivis BTG Peprilus spp. Atlantijas sviestzivis BUX Stromateidae Ladyfish LAD Elops saurus Atlantijas tarpūna TAR Tarpon (= Megelops) atlanticus Brazīlijas sardinella BSR Sardinella brasiliensis Sardinellas, n.n.c. SIX Sardinella spp. Brazilian menhaden MHS Brevoortia aurea Argentine menhaden MHP Brevoortia pectinata Scaled sardines SAS Harengula spp. Folklendu brētliņa FAS Sprattus fuegensis Argentīnas anšovs ANA Engraulis anchoita Anšovi, n.n.c. ANX Engraulidae Siļķu dzimtas zivis, n.n.c. CLU Clupeoidei Pelamīda BON Sarda sarda Vahū WAH Acanthocyhium solandri Karaliskā makrele KGM Scomberomorus cavalla Atlantijas austrumu makrele SSM Scomberomorus maculatus Seerfishes, n.n.c. KGX Scomberornorus spp. Makreļtunzivis FRZ Auxis thazard, A. rochei Mazā tunzivs LTA Euthynnus alletteratus Svītrainā tunzivs SKJ Katsuwonus pelamis Ziemeļu tunzivs BFT Thunnus thynnus Melnspuru tunzivs BLF Thunnus atlanticus Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Dienvidu zilspurtunzivs SBF Thunnus maccoyii Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Lielace BET Thunnus obesus Tunzivis, n.n.c. TUN Thunnini Atlantijas buruzivs SAI Istiophorus albicans Zilā marlīne BUM Makaira nigricans Baltā marlīne WHM Tetrapturus albidus Marlīnes, buruzivis BIL Istiophoridae Zobenzivs SWO Xiphias gladius Tunzivjveidīgās zivis, n.n.c. TUX Scornhroidei White snake mackerel WSM Thyrsitops lepidopodes Mataste LHT Trichiurus lepturus Austrumu makrele MAS Scomber japonicus Jūras lapsa BTH Alopias superciliosus Īsspuru mako SMA Isurus oxyrinchus Zilā haizivs BSH Prionace glauca Silky shark FAL Carcharhinus falciformis Copper shark BRO Carcharhinus brachyurus Gludā āmurzivs SPZ Sphyrna zygaena Robainā āmurzivs SPL Sphyrna lewini Tope shark GAG Galeorhinus galeus Dzeloņu haizivs DGS Squalus acanthias Angel sharks, sand devils, n.n.c. ASK Squatinidae Chola guitarfish GUD Rhinobatis percellens Zāģzivis SAW Pristidae Elephantfishes, n.n.c. ELF Callorhinchus spp. Patagonian smoothhound SDP Mustelus schmitti Smoothhounds SDV Mustelus spp. Liveroil sharks LSK Galeorhinus spp. Raju dzimtas zivis, n.n.c. SRX Rajiformes Plātņžauņi, n.n.c. SKX Elasmobranchii Jūras zivis, n.n.c. MZZ Osteichthyes Dana swimcrab CRZ Callinectes danae Southern kingcrab KCR Lithodes antarcticus Softshell red crab PAG Paralomis granulosa Dziļjūras krabji, n.n.c. GER Geryon spp. Jūras krabji, n.n.c. CRA Reptantia Karību omārs SLC Panulirus argus Tropu omāri, n.n.c. SLV Panulirus spp. Brūnā ziemeļgarnele ABS Penaeus aztecus Brazīlijas tīģergarnele PNB Penaeus brasiliensis Tīģergarneles, n.n.c. PEN Penaeus spp. Atlantic seabob BOB Xiphopenaeus kroyeri Argentine stiletto shrimp ASH Arternesia longinaris Argentīnas sarkanā garnele LAA Pleoticus muelleri Peldvēži, n.n.c. DCP Natantia Krils KRX Euphausia superba Jūras vēžveidīgie, n.n.c. CRU Crustacea Gliemeži, n.n.c. GAS Gastropoda Austeres, n.n.c. OYC Crassostrea spp. Laplatas ēdamgliemene MSR Mytilus platensis Magelāna ēdamgliemene MSC Aulacornya afer Ķemmīšgliemenes, n.n.c. SCX Pectinidae Donax ģints gliemenes DON Donax spp. Gliemenes, n.n.c. CLX Bivalvia Sēpijas CTL Sepiidae, Sepiolidae Argentīnas kalmārs SQP Loligo gahi Kalmāri SQC Loligo spp. Argentīnas īsspuru kalmārs SQA Illex argentinus Sevenstar flying squid SQS Martialia hyadesi Astoņķāji OCT Octopodidae Kalmāri, n.n.c. SQU Loliginidee, Ommastrephidae Jūras mīkstmieši, n.n.c. MOL Mollusca Jūras bruņurupuči, n.n.c. TTX Testudinata







Dienvidaustrumu Atlantija (47. galvenais zvejas apgabals) Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums Plekstveidīgās zivis, n.n.c. FLX Pleuronectiformes West coast sole SOW Austroglossus microlepis Mud sole SOE Austroglossus pectoralis Dienvidaustrumu Atlantijas jūras mēles, n.n.c. SOA Austroglossus spp. Tonguefishes, n.n.c. TOX Cynoglossidae Benguela hake HKB Merluccius polli Shallow—water Cape hake HKK Merluccius capensis Deepwater Cape hake HKO Merluccius paradoxus Cape hakes HKC Merluccius capensis, M. parad. Merlūzas HKZ Merlucciidae Mencveidīgās zivis, n.n.c. GAD Gadiformes Hatchetfishes HAF Sternoptychidae Lightfishes, n.n.c. MAU Maurolicus spp. Silver lightfish MAV Maurolicus muelleri Greeneyes GRE Chlorophthalmidae White barbel GAT Galeichthyes fericeps Smoothmouth sea catfish SMC Arius heudoloti Jūras vilkzivis, n.n.c. CAX Arildae Greater lizardfish LIG Saurida tumbil Lizardfishes, n.n.c. LIX Synodontidae Jūras zuši, n.n.c. COX Congridae Slender snipefish SNS Macrorhamphosus scolopax Snipefishes SNI Macroramphosidae Beriksas ALF Beryx spp. Beriksas, n.n.c. BRX Berycidae Parastā dorija JOD Zeus faber Sudrabotā dorija JOS Zenopsis conchifer Dorijas, n.n.c. ZEX Zeidae Boarfishes BOR Caproidae Boarfish BOC Capros aper Bentiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. DPX Perciformes Jūras asari, n.n.c. GPX Epinephelus spp. Poliprions WRF Polyprion americanus Jūras asari, labraki, n.n.c. BSX Serranidae Teleskopzivis, n.n.c. BIG Priacanthus spp. Teleskopzivis PRI Priacenthidae Kardinālzivis, n.n.c. APO Apogonidae Glow—bellies, splitfins ACR Acropomatidae Blackmouth splitfin SYN Synagrops japonicus Splitfins, n.n.c. SYS Synagrops spp. Cape bonnetmouth EMM Emmelichthys nitidus Bonnetmouths, rubyfishes u.c. EMT Emmerichthyidae Lutjānzivis, n.n.c. SNX Lutjanidae Threadfin breams THB Nemipterus spp. Threadfin, monocle, dwarf breams THD Nemipteridae Angolas lielacu jūrasbreksis GRB Brachydeuterus auratus Pomadasīda BRL Plectorhinchus mediterraneus Pomadasīda BUR Pomadasys jubelini Pomadasīdas, n.n.c. GRX Haemulidae (= Pornadasyidae) Dienvidu ērgļzivs KOB Argyrosomus hololepidofus Geelbek croaker AWE Atractoscion aequidens Tigertooth croaker LKR Otolithes ruber West African croakers CKW Pseudotolithus spp. Croakers, bungzivis, n.n.c. CDX Sciaenidae Kanāriju bungzivs (= baardman) UCA Umbrina canariensis Weakfishes, n.n.c. WKX Cynoscion spp. Natalas pagele TJO Pagellus natalensis Sparīdas, jūras karūsas, n.n.c. SBX Sparidae Pageles, n.n.c. PAX Pagellus spp. Jūras brekši, n.n.c. SRG Diplodus spp. Lielacu zobaine DEL Dentex macrophthaImus Angolas zobaine DEA Dentex angolensis Kanāriju zobaine DEN Dentex canariensis Zobaines, n.n.c. DEX Dentex spp. Melnā sparīda BRB Spondyliosorna cantharus Carpenter seabream SLF Argyrozona argyrozona Santer seabream SLD Cheimerius nufar Red steenbras RER Petrus rupestris Panga seabream PGA Pterogymnus laniarius White stumpnose WSN Rhahdosargus globiceps Jūraskarūsas, n.n.c. SBP Sparus (= Pagrus) spp. Bopsa BOG Boops boops Stumpnose, dageraadbreams, n.n.c. RSX Chrysoblephus spp. Whitesteenbras SNW Lithognathus lithognathus Steenbrasses, n.n.c. STW Lithognathus spp. Sand steenbras SSB Lithognathus mormyrus Copper breams CPP Pachymetopon spp. Salema (= Strepie) SLM Sarpa salpa Polystegan seabreams, n.n.c. PLY Polysteganus spp. Scotsman seabream SCM Polysteganus praeorbitalis Seventyfour seabream SEV Polysteganus undulosus Blueskin seabream SBU Polysteganus coeruleopunctatus Sparīdas, jūras karūsas, n.n.c. SBX Sparidae Smarīdas PIC Spicara spp. Safjānzivis, jūras barbes, n.n.c. MUM Mullidae Jūras barbes MUX Mulius spp. Galjoens, n.n.c. COT Coracinidae Galjoen GAJ Coracinus capensis Spadefishes SPA Ephippidae Āfrikas sirpjzivs SIC Drepane africana Cuskeels, brotulas, n.n.c. OPH Ophidiidae Kingclip KCP Genypterus capensis Jūrasgrunduļu dzimtas zivis, n.n.c. GPA Gobiidae Cape redfish REC Sebastes capensis Sarkanasari, n.n.c. ROK Helicolenus spp. Zilmutes sarkanasaris BRF Helicolenus dactylopterus Skorpionzivis, n.n.c. SCO Scorpaenidae Piper gurnard GUN Trigia lyra Cape gurnard GUC Chelidonichthys capensis Jūras gailīši, n.n.c. GUX Triglidae Jūras gailīši GUY Trigla spp. Triggerfishes, durgons TRI Balistidae Kapzemes jūrasvelns MOK Lophius upsicephalus Jūrasvelni, n.n.c. ANF Lophiidae Lukturzivs LAN Lampanyctodes hectoris Lukturzivis LXX Myctophidae Vējzivis, n.n.c. BEN Belonidae Vējzivis NED Tylosaurus spp. Sairas, n.n.c. SAX Scomberesocidae Atlantijas saira SAU Scomberesox saurus Barakudas BAR Sphyraena spp. Barakudas BAZ Sphyraenidae Kefales, n.n.c. MUL Mugilidae Threadfins, tasselfishes, n.n.c. THF Polynemidae Lesser African threadfin GAL Galeoides dedactylus Pelaģiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. PPX Perciformes Lufārs BLU Pomatomus saltatrix Lufāri, n.n.c. POT Pomatomidae Kobija CBA Rachycentron canadum Kobijas, n.n.c. CBX Rachycentridae Kapzemes stavrida HMC Trachurus capensis Cunene horse mackerel HMZ Trachurus trecae Stavridas, n.n.c. JAX Trachurus spp. Stavridas SDX Decapterus spp. Karanga CVJ Caranx hippos Neīstā stavrida HMV Decapterus rhonchus Karangas, n.n.c. TRE Caranx spp. Sudrabkupris LUK Selene dorsalis Pampano POX Trachinotus spp. Dzeltenastes seriola YTC Seriola lalandi Seriolas (dzeltenastes), n.n.c. AMX Seriola spp. Lihija LEE Lichia amia Atlantic bumper BUA Chioroscombrus chrysurus Stavridu dzimtas zivis, n.n.c. CGX Carangidae Jūras plauži, n.n.c. BRZ Bramidae Jūras plaudis jeb jūras breksis POA Brama brama Delfīnzivs DOL Coryphaena hippurus Delfīnzivis, n.n.c. DOX Coryphaenidae Atlantijas taukzivs BLB Stromateus fiatola Taukzivis BUX Stromateidae Bonefishes ALU Albulidae Longfin bonefish BNF Pterothrissus belloci Apaļā sardinella SAA Sardinella aurita Plakanā sardinella SAE Sardinella maderensis Dienvidāfrikas sardīne PIA Sardinops ocellatus Whitehead's round herring WRR Etrumeus whiteheadi Dienvidāfrikas anšovs ANC Engraulis capensis Anšovi, n.n.c. ANX Engraulidae Siļķes, sardīnes, n.n.c. CLP Clupeidae Sardinellas, n.n.c. SIX Sardinella spp. Siļķu dzimtas zivis, n.n.c. CLU Clupeoidei Pelamīda BON Sarda sarda Vahū WAH Acanthocybium solandri Fregates makreļtunzivs FRI Auxis thazard Makreļtunzivis FRZ Auxis thazard, A. rochei Narrow—banded Spanish mackerel COM Scomberomorus guttatus Ķēniņmakrele SSM Scornberomorus maculatus Rietumāfrikas austrumu makrele MAW Scornberomorus tritor Kanadi kingfish KAK Scomberomorus plurilineatus Seerfishes, n.n.c. KGX Scomberomorus spp. Mazā tunzivs LTA Euthynnus alletteratus Kawakawa KAW Euthynnus affinis Svītrainā tunzivs SKJ Katsuwonus pelamis Ziemeļu tunzivs BFT Thunnus thynnus Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Dienvidu zilā tunzivs SBF Thunnus maccoyji Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Lielace BET Thunnus obesus Atlantijas buruzivs SAI Istiophorus albicans Zilā marlīne BUM Makaira nigricans Melnā marlīne BLM Makaira indica Baltā marlīne WHM Tetrapturus albidus Marlīnes, buruzivis BIL Istiophoridae Zobenzivs SWO Xiphias gladius Zobenzivis XIP Xiphiidae Tunzivjveidīgās zivis, n.n.c. TUX Scombroidei Snake mackerels, escolars, n.n.c. GEP Gempylidae Snoek SNK Thyrsites atun Mataste LHT Trichiurus lepturus Matastes, n.n.c. CUT Trichiuridae Lepidops SFS Lepidopus caudatus Austrumu makrele MAS Scomber japonicus Skumbriju dzimtas zivis, n.n.c. MAX Scombridae Skumbrijveidīgās zivis, n.n.c. MKX Scombroidei Īsspuru mako SMA Isurus oxyrinchus Zilā haizivs BSH Prionace glauca Gludā āmurzivs SPZ Sphyrna zygaena Smooth—hounds, n.n.c. SDV Mustelus spp. Tope shark GAG Galeorhinus galeus Angelsharks, sand devils, n.n.c. ASK Squatinidae Rajas, n.n.c. SKA Raja spp. Raju dzimtas zivis, n.n.c. SRX Rajiformes Cape elephantfish CHM Callorhinchus capensis Plātņžauņi, n.n.c. SKX Elasmobranchii Vaļu haizivis, siļķu haizivis MSK Lamnidae Kaķu haizivis SYX Scyliorhinidae Requiem sharks RSK Cercharhinidae Zilā haizivs BSH Prionace glauca Bonnethead, hammerhead sharks SPY Sphyrnidae Smoothhound SMD Mustelus mustelus Dzeloņu haizivis, n.n.c. DGX Squalidae Dzeloņu haizivs DGS Squalus acanthias Īspurna dzeloņhaizivs DOP Squalus megalops Guitarfishes GTF Rhinobatidae Zāģzivis SAW Pristidae Rajas, n.n.c. RAJ Rajidae Rajas SKA Raja spp. Stingrays, butterfly rays STT Dasyaididae (= Trygonidae) Eagle rays EAG Myliobatidae Mantas MAN Mobulidae Elektriskās rajas TOD Torpedinidae Elephantfishes, n.n.c. CAH Callorhinchidae Raju dzimtas zivis, n.n.c. BAI Batoidimorpha (Hypotremata) Dažādas haizivis, n.n.c. SKH Selachimorpha (Pleurotremata) Plātņžauņi, n.n.c. SKX Elasmobranchii Skrimšļzivis, n.n.c. CAR Chondrychthyes Himeras, n.n.c. HOL Holocephali Jūras zivis, n.n.c. MZZ Osteichthyes Ēdamais krabis CRE Cancer pagurus Krabji CAD Cancridae Peldošie krabji, n.n.c. SWM Portunidae Šķēpastes krabji, n.n.c. KCX Lithodidae Southern king crabs KCR Lithodes antarcticua Šķēpastes krabis KCA Lithodes ferox Rietumāfrikas dziļjūras krabis CGE Geryon (= Chaceon) maritae Dziļjūras krabji, n.n.c. GER Geryon spp. Dziļjūras krabji GEY Geryonidae Jūras krabji, n.n.c. CRA Reptantia Tropu omāri, n.n.c. SLV Panulirus spp. Karaliskais omārs LOV Panulirus regius Robainais omārs LOK Panulirus homarus Cape rock lobster LBC Jasus lalandii Tristan da Cunha rock lobster LBT Jasus tristani Natālas omārs SLN Palinuris delagoae South coast spiny lobster SLS Palinurus gilchristi Omāri, n.n.c. VLO Palinuridae Slipper lobsters LOS Scyllaridae Indian Ocean lobsterette NES Nephropsis stewarti Omāri NEX Nephropidae Karamote TGS Penaeus kerathurus Indian white prawn PNI Penarus indicus Tīģergarnele SOP Penaeus notiatis Tīģergarneles, n.n.c. PEN Penaeus spp. Dziļūdens rozā garnele DPS Parapenaeus longirostris Tīģergarneles PEZ Penaeidae Svītrainā sarkanā garnele ARV Aristeus varidens Aristeid shrimps ARI Aristeidae Klinšu garnele CPR Palaemon serratus Solenocerid shrimps SOZ Solenoceridae Knife shrimps KNI Haliporoides spp. Knife shrimp KNS Haliporoides triarthrus Jack—knife shrimp JAQ Haliporoides sibogae Peldvēži, n.n.c. DCP Natantia Jūras vēžveidīgie, n.n.c. CRU Crustacea Jūras auss ABP Haliotis midae Ēdamais milzu jūras gliemezis GIW Turbo sarmaticus Austeres, n.n.c. OYX Ostrea spp. Denticulate rock oyster ODE Ostrea denticulata Lielā austere OYG Crassostrea gigas Austeres, n.n.c. OYC Crassostrea spp. Rock mussel MSL Perna perna Ēdamgliemenes, n.n.c. MSX Mytilidae … PSU Pecten sulcicostatus Ķemmīšgliemenes, n.n.c. SCX Pectinidae Smooth mactra MAG Mactra glabrata Mactra surf clams MAT Mactridae Cietgliemeņu dzimta CLV Veneridae … DOR Dosinia orbignyi Donax ģints gliemenes DON Donax spp. Kapzemes makstgliemenes RAC Solen capensis Makstgliemenes SOI Solenidae Gliemenes, n.n.c. CLX Bivalvia Sēpijas CTL Sepiidae, Sepiolidae Chokker squid CHO Loligo reynaudi Angolas šautras kalmārs SQG Todarodes sagittatus angolen. Kalmāri SQC Loligo spp. Astoņķāji OCT Octopodidae Kalmāri, n.n.c. SQU Loliginidae, Ommastrephidae Jūras gliemji, n.n.c. MOL Mollusca Dienvidāfrikas kotiks SEK Arctocephalus pusillus Red bait SSR Pyura stolonifera … URR Parechinus angulosus Jūras gurķi, n.n.c. CUX Holothurioidea Ūdens bezmugurkaulnieki, n.n.c. INV Invertebrata







Indijas okeāna rietumdaļa (51. galvenais zvejas apgabals) Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums Kelee shad HIX Hilsa kelee Hilsa shad HIL Tenualosa ilisha Milkfish MIL Chanos chanos Giant seaperch (= Barramundi) GIP Lates calcarifer Plekstveidīgās zivis, n.n.c. FLX Pleuronectiformes Paltuss HAI Psettodes erumei Tonguefishes, n.n.c. TOX Cynoglossidae Unicorn cod UNC Bregmaceros macclellandi Mencveidīgās zivis, n.n.c. GAD Gadiformes Bombay duck BUC Harpadon nehereus Jūras vilkzivis, n.n.c. CAX Ariidae Greater lizardfish LIG Saurida tumbil Brushtooth lizardfish LIB Saurida undosquamis Lizardfishes, n.n.c. LIX Synodontidae Pike congers, n.n.c. PCX Muraenesox spp. Jūras zuši, n.n.c. COX Congridae Beriksas ALF Beryx spp. Japānas dorija JJD Zeus japonicus Bentiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. DPX Perciformes Jūras asari, n.n.c. GPX Epinephelus spp. Jūras asari, labraki, n.n.c. BSX Serranidae Lielaces, n.n.c. BIG Priacanthus spp. Sillago whitings WHS Sillaginidae False trevally TRF Lactarius lactarius Bonnetmouths, rubyfishes u.c. EMT Emmelichthyidae Mangrove red snapper RES Lutjanus argentimaculatus Lutjānzivis, n.n.c. SNA Lutjanus spp. Lutjānzivis, n.n.c. SNX Lutjanidae Threadfin breams THB Nemipterus spp. Threadfin, monocle, dwarf breams THD Nemipteridae Ponyfishes (= Slipmouths), n.n.c. POY Leiognathidae Pomadasīdas, n.n.c. GRX Haemulidae (= Pomadasyidae) Dienvidu ērgļzivs KOB Argyrosomus hololepidotus Geelbek croaker AWE Atractoscion aequidens Croakers, bungzivis , n.n.c. CDX Sciaenidae Imperatorzivis (letrinīdas) EMP Lethrinidae Pageles, n.n.c. PAX Pagellus spp. Zobaines, n.n.c. DEX Dentex spp. King soldier bream KBR Argyrops spinifer Santer seabream SLD Cheimerius nufar Red steenbras RER Petrus rupestris Stumpnose, dageraadbreams, n.n.c. RSX Chrysoblephus spp. Sparīdas, jūras karūsas, n.n.c. SBX Sparidae Jūras barbes MUX Mullus spp. Safjānzivis GOX Upeneus spp. Safjānzivis, jūras barbes, n.n.c. MUM Mullidae Plankumainā sirpjzivs SPS Drepane punctata Wrasses, hogfishes u.c. WRA Labridae Mojarras (= Silver—biddies) MOJ Gerres spp. Asarveidīgās zivis, n.n.c. PRC Percoidei Himeras SPI Siganus spp. Skorpionzivis, n.n.c. SCO Scorpaenidae Flatheads FLH Platycephalidae Triggerfishes, durgons TRI Balistidae Lukturzivis LXX Myctophidae Vējzivis NED Tylosurus spp. Halfbeaks, n.n.c. HAX Hemirhamphus spp. Lidzivis, n.n.c. FLY Exocoetidae Barakudas BAR Sphyraena spp. Parastā kefale MUF Mugil cephalus Kefales, n.n.c. MUL Mugilidae Fourfinger threadfin FOT Eleutheronema tetradactylum Threadfins, tasselfishes, n.n.c. THF Polynemidae Pelaģiskās asarveidīgās zivis, n.n.c. PPX Perciformes Lufārs BLU Pomatomus saltatrix Kobija CBA Rachycentron canadum Kobijas, n.n.c. CBX Rachycentridae Stavridas, n.n.c. JAX Trachurus spp. Indian scad RUS Decapterus russelli Stavridas SDX Decepterus spp. Karangas, n.n.c. TRE Caranx spp. Pampano POX Trachinotus spp. Dzeltenastes seriola YTC Seriola lalandi Seriolas (dzeltenastes), n.n.c. AMX Seriola spp. Rainbow runner RRU Elagatis bipinnulata Golden trevally GLT Gnatanodon speciosus Torpedo scad HAS Megalaspis cordyla Queenfishes QUE Scomberoides (= Chorinemus) spp. Lielacu stavrida BIS Selar crumenophthalmus Dzeltensvītru stavrida TRY Selaroides leptolepis Stavridu dzimtas zivis, n.n.c. CGX Carangidae Black pomfret POB Formio niger Delfīnzivs DOL Coryphaene hippurus Silver pomfret SIP Pampus argenteus Sviestzivis BUX Stromateidae Goldstripe sardinella SAG Sardinella gibbosa Indian oil sardine IOS Sardinella longiceps Sardinellas, n.n.c. SIX Sardinella spp. Dienvidāfrikas sardīne PIA Sardinops ocellatus Redeye round herring RRH Etrumeus teres Stolephorus anšovi STO Stolephorus spp. Anšovi, n.n.c. ANX Engraulidae Siļķu dzimtas zivis, n.n.c. CLU Clupeoidei Dorab wolf—herring DOB Chirocentrus dorab Wolf-herrings DOS Chirocentrus spp. Vahū WAH Acanthocybium solandri Narrow—barred Spanish mackerel COM Scomberomorus ommerson Indo—Pacific king mackerel GUT Scomberomorus guttatus Streaked seerfish STS Scomberomorus lineolatus Seerfishes, n.n.c. KGX Scomberomorus spp. Makreļtunzivis FRZ Auxis thazard, A rochei Kawakawa KAW Euthynnus affinis Svītrainā tunzivs SKJ Katsuwonus pelamis Garastes tunzivs LOT Thunnus tonggol Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Dienvidu zilā tunzivs SBF Thunnus maccoyii Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Lielace BET Thunnus obesus Klusā okeāna buruzivs SFA Istiophorus platypterus Klusā okeāna zilā marlīne BLZ Makaira mazara Melnā marlīne BLM Makaira indica Svītraina marlīne MLS Tetrapturus audax Marlīnes, buruzivis BIL Istiophoridae Tunzivjveidīgās zivis, n.n.c. TUX Scombroidei Snoek SNK Thyrsites atun Mataste LHT Trichiurus lepturus Lepidops SFS Lepidopus caudatus Matastes, n.n.c. CUT Trichiuridae Austrumu makrele MAS Scomber japonicus Indian mackerel RAG Rastrelliger kanagurta Indian mackerels, n.n.c. RAX Rastrelliger spp. Skumbrijveidīgās zivis, n.n.c. MKX Scombroidei Zobenzivs SWO Xiphias gladius Īsspuru mako SMA Isurus oxyrinchus Zilā haizivs BSH Prionace glauca Oceanic whitetip shark OCS Carcharhinus longimanus Spot—tail shark CCQ Carcharhinus sorrah Dusky shark DUS Carcharhinus obscurus Silky shark FAL Carcharhinus falciformis Milk shark RHA Rhizoprionodon acutus Requiem sharks, n.n.c. RSK Carcharhinidae Āmurzivis u.c., n.n.c. SPY Sphyrnidae Guitarfishes u.c., n.n.c. GTF Rhinobatidae Zāģzivis SAW Pristidae Raju dzimtas zivis, n.n.c. SRX Rajiformes Plātņžauņi, n.n.c. SKX Elasmobranchii Jūras zivis, n.n.c. MZZ Osteichthyes Swimcrabs CRS Portunus spp. Mud crab MUD Scylla serrata Dziļjūras krabji, n.n.c. GER Geryon spp. Jūras krabji, n.n.c. CRA Reptantia Tropu omāri, n.n.c. SLV Panulirus spp. Natālas omārs SLN Palinurus delagoae Slipper lobsters LOS Scyliaridae Andaman lobster NEA Metanephrops andamanicus Tīģergarnele GIT Penaeus monodon Green tiger prawn TIP Penaeus semisulcatus Indijas baltā garnele PNI Penaeus indicus Tīģergarneles, n.n.c. PEN Penaeus spp. Knife shrimp KNS Haliporoides triarthrus Jack—knife shrimp JAQ Haliporoides sibogae Knife shrimps KNI Haliporoides spp. Peldvēži, n.n.c. DCP Natantia Jūras vēžveidīgie, n.n.c. CRU Crustacea Jūras ausis, n.n.c. ABX Haliotis spp. Klinšu austere CSC Crassostrea cucullata Austeres, n.n.c. OYC Crassostrea spp. Galvkāji, n.n.c. CEP Cephalopoda Sēpijas CTL Sepiidae, Sepiolidae Kalmāri SQC Loligo spp. Astoņķāji OCT Octopodidae Kalmāri, n.n.c. SQU Loliginidee, Ommastrephidae Jūras gliemji, n.n.c. MOL Mollusca Zaļais jūras bruņurupucis TUG Chelonia mydas Jūras bruņurupuči, n.n.c. TTX Testudinata Jūras gurķi, n.n.c. CUX Holothurioidea Ūdens bezmugurkaulnieki, n.n.c. INV Invertebrata

▼B









5. PIELIKUMS

FORMĀTS, KĀDĀ JĀIESNIEDZ DATI PAR NOZVEJU REĢIONOS ĀRPUS ZIEMEĻATLANTIJAS

Magnētiskie datu nesēji

Datorlentes: Deviņceliņu ar 1 600 vai 6 250 BPI blīvumu un EBCDIC vai ASCII kodu, vēlams nemarķētas. Ja tās ir marķētas, ir jāpievieno datnes beigu kods.

Lokanie diski: MS-DOS formatēti 3,5′ 720 K vai 1,4 MB, vai 5,25′ 360 K vai 1,2 MB diski.

Reģistrācijas formāts







Baitu nr. Postenis Piezīmes 1 līdz 4 Valsts (ISO 3 burtu un ciparu kods) piem., FRA = Francija 5 līdz 6 Gads piem., 93 = 1993 7 līdz 8 Galvenais zvejas apgabals 34 = Vidusatlantijas austrumu daļa 9 līdz 15 Rajons 3.3. = 3.3. rajons 16 līdz 18 Sugas 3 burtu norāde 19 līdz 26 Nozveja Tonnas

Piezīmes:

a) Nozvejas lauciņu (19 līdz 26 baiti) būtu jāpielīdzina pie labās malas ar tukšu vietu pirms ieraksta. Visi pārējie lauciņi būtu jāpielīdzina pie kreisās malas ar noslēgumiezīmi pirms ieraksta.

b) Nozveja būtu jāreģistrē ar krastā izkrautā loma dzīvsvara ekvivalentu, noapaļojot līdz tuvākajai tonnai.

c) Daudzumus (19 līdz 26 baiti), kas ir mazāki par pusi vienības, reģistrē kā “1”.

d) Nezināmu daudzumu (19 līdz 26 baiti) reģistrē kā “2”.