02016R0072 — LV — 01.11.2016 — 001.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2016/72

(2016. gada 22. janvāris),

ar ko 2016. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un groza Regulu (ES) 2015/104







I SADAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2016. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2017. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2016. gada 1. februāra līdz 2017. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 9., 31. un 32. pantā un IIE pielikumā ir noteikti citi laikposmi;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2015. gada 1. decembra līdz 2016. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 28. pantā noteiktas tajā pašā pantā norādītajiem 2016. un 2017. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības zvejas kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus tām piemēro šādas definīcijas:

a) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

b) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums, – zivju daudzums, ko katru gadu var nozvejot no katra krājuma;

ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu var izkraut no katra krājuma;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 1 );

h) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 ( 2 ) III pielikumā;

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 53° 30′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) “ICES IXa rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 43° 00′ N 8° 00′ W,

— 43° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) “ICES IXa rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 42° 00′ N 8° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

h) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 3 ) II pielikumā;

i) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 ( 4 ) III pielikumā;

j) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 5 );

k) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu ( 6 );

l) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 7 ) 2. panta a) punktā;

m) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (“Antigvas Konvencija”) ( 8 );

n) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 9 );

o) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 10 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem;

p) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 11 );

q) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

r) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 130° rietumu garuma meridiāns,

— 4° dienvidu platuma paralēle,

— 50° dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un tās sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 12 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

b) nodrošina šādu rezultātu:

i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2016. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam;

ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2016. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtā KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1. Nozveja, uz kuru neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturēta uz kuģa vai tiek izkrauta tikai tad, ja:

a) to ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b) tā ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

a) IIA pielikumu konkrētu mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu pārvaldībā Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;

b) IIB pielikumu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.

9. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 ( 13 ) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.

2. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

Dalībvalstis nodrošina, lai 2016. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā uzskaitīto dziļūdens sugu zivis.

10. pants

Pasākumi attiecībā uz jūrasasara (labraka) zveju

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) ICES VIIb, VIIc, VIIj un VIIk rajonā, kā arī ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošajos ūdeņos vairāk nekā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

2. No 2016. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus), kā arī paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti šādos apgabalos:

a) ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf un VIIh rajonā;

b) ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

Atkāpjoties no pirmās daļas, tajā minētajos apgabalos piemēro šādus pasākumus:

a) Savienības zvejas kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus ( 14 ), drīkst paturēt uz kuģa jūrasasara (labraka) nozvejas, kuru apjoms nepārsniedz 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara;

b) 2016. gada janvārī un no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam Savienības zvejas kuģi, kuri izmanto āķus un āķu rindas un nostiprinātus žaunu tīklus ( 15 ), drīkst zvejot jūrasasarus (labrakus) un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotus jūrasasarus (labrakus), kuru daudzums nepārsniedz 1 300 kilogramus (vienam kuģim mēnesī).

3. No 2016. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto āķus, āķu rindas un nostiprinātus žaunu tīklus, ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) daudzumos, kas pārsniedz 1 300 kilogramus (vienam kuģim mēnesī), bet Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto citus zvejas rīkus, ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) daudzumos, kas pārsniedz 1 000 kilogramus (vienam kuģim mēnesī), šādos apgabalos:

a) ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf un VIIh rajonā;

b) ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

Minētajā laikposmā Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētajos apgabalos nozvejotus jūrasasara (labraka) daudzumus, kas pārsniedz pirmajā daļā noteiktos daudzumus.

4. Šā panta 2. un 3. punktā noteiktie nozvejas limiti nav pārceļami uz citu mēnesi un nav nododami citam kuģim. Dalībvalstis ne vēlāk kā 20 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai ar katru zvejas rīka tipu gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.

Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 3. punktā.

5. No 2016. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam atpūtas zvejā ICES IVb, IVc, VIIa rajonā un no VIId līdz VIIh rajonam ir atļauta vienīgi jūrasasara (labraka) nozveja un atlaišana atpakaļ ūdenī, tostarp no krasta. Šajā periodā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

6. Atpūtas zvejā, tostarp no krasta, turpmāk minētajos periodos un turpmāk minētajos apgabalos viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā vienu jūrasasara (labraka) īpatni dienā:

a) no 2016. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim – ICES IVb, IVc, VIIa un VIId–VIIh rajonā;

b) no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim – ICES VIIj un VIIk rajonā.

11. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 21. pantu;

h) papildu iedalījumus, kas veikti, ievērojot šīs regulas 15. pantu.

2. Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

12. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2016. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta piemērošanas nolūkā Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1. 52° 27′ N 12° 19′ W 2. 52° 40′ N 12° 30′ W 3. 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4. 52° 47′ N 12° 56′ W 5. 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6. 51° 22′ N 14° 24′ W 7. 51° 22′ N 14° 03′ W 8. 52° 10′ N 13° 25′ W 9. 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10. 52° 43′ N 12° 55′ W 11. 52° 43′ N 12° 43′ W 12. 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13. 52° 27′ N 12° 23′ W 14. 52° 27′ N 12° 19′ W

Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2016. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā.

13. pants

Aizliegumi

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;

b) baltā haizivs (Carcharodon carcharías) visos ūdeņos;

c) pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

d) baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

e) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) visos ūdeņos;

f) melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

g) gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

h) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

i) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

j) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

k) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas nozvejota ar āķu jedām Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

l) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

m) rifu velnraja (Manta alfredi) visos ūdeņos;

n) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos;

o) šādas Mobula ģints raju Sugas visos ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular);

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica);

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni);

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana);

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

p) šādas zāģzivju (Pristidae) Sugas visos ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidate);

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata);

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

q) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

r) Norvēģijas raja (Raja (Dipturus) nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;

s) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI un X apakšapgabalā;

t) baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

u) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

v) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

14. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

15. pants

Papildu zvejas iespēju iedalīšana

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

16. pants

Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi

1. Papildu zvejas iespējas, kas minētas 15. pantā, iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) dalībvalstis nodrošina detalizētu un precīzu dokumentāciju par visiem zvejas reisiem, kā arī pietiekamas spējas un līdzekļus, piemēram, novērotājus, slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) u. c. To darot, dalībvalstis ievēro efektivitātes un proporcionalitātes principu;

b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus:

i) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas;

ii) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;

c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 ( 16 ) XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras iedalītas saskaņā ar šīs regulas 15. pantu;

d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;

e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.

2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ar noteikumu, ka:

a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;

b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu izmantotos novērošanas līdzekļus;

c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.

3. Pirms 15. pantā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2015. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

17. pants

Personas datu apstrāde

Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar šīs regulas 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.

18. pants

Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana

Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 16. pantā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2016. gada laikposmā.

19. pants

Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana

Lai uzraudzītu 16. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.







III NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

20. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā.







IV NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

21. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO Līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO Līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO Līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO Līgumslēdzējai pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO Līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO Līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

▼M3

5. Attiecībā uz RZPO Līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to turpmāku piešķiršanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2017. gada 31. janvārim.

▼B







1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

22. pants

Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

23. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu atpūtas zvejai.

24. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).







2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

25. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

26. pants

Izpētes zveja

1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR locekles, 2016. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2016. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejniecības potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

27. pants

Krilu zveja 2016./2017. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2016./2017. gada zvejas sezonā zvejot krilus (Euphausia superba) CCAMLR konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2016. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilus. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2016. gada 30. maijā iesniedz paziņojumus CCAMLR Sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānotajiem aizstājējkuģiem, tostarp Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







3. iedaļa

IOTC konvencijas apgabals

28. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.

5. Dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktos limitus.

29. pants

Dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI)

Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienā reizē neizvieto vairāk par 550 aktīvu dreifējošu zivju pievilināšanas ierīču (ZPI).

30. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

31. pants

Pelaģiskā zveja

1. Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2016. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.

2. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās, lai šo informāciju paziņotu SPRFMO Sekretariātam.

32. pants

Grunts zveja

1. Dalībvalstis grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2016. gadā ierobežo šādi: tā tiek attiecīgi īstenota vai gūta tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir veikta grunts zveja, un netiek pārsniegts gada vidējais nozvejas apjoms vai piepūles parametri, kas reģistrēti minētajā laikposmā. Dalībvalstis drīkst zvejot virs minētā reģistrētā apjoma vai parametriem tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, nedrīkst zvejot, ja vien SPRFMO neapstiprina to plānu zvejot arī tad, ja grunts zvejas piepūle vai nozveja nav reģistrēta.







5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

33. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2016. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2016. gada 18. novembra līdz 2017. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:

— Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 40° ziemeļu platuma paralēle,

— 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2016. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:

— 96° rietumu garuma meridiāns,

— 110° rietumu garuma meridiāns,

— 4° ziemeļu platuma paralēle,

— 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2016. gada 1. aprīļa paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

34. pants

Okeāna baltspuru haizivju zvejas aizliegums

1. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atlaiž ūdenī.

3. Kuģu operatori:

a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie tie ir. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis nosūta Komisijai līdz tā gada 31. janvārim, kurā stājas spēkā šī regula.

35. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (pie kurām pieder velnrajas un Mobula ģints rajas) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļu vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atlaiž ūdenī.







6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

36. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— dūmakainā gludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis,

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).







7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

37. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2016. gadā nepārsniedz 2 000 tonnu.

38. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2016. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2016. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Minētajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

a) neizmantotu ZPI vai ar to saistītu elektronisku ierīci;

b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

39. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir izklāstīts VII pielikumā.

40. pants

Zīdainās haizivis un okeāna baltspuru haizivis

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

41. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta r) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta r) punktā, piemēro 33. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2.–4. punktā un 34. pantā izklāstītos pasākumus.







8. iedaļa

Beringa jūra

42. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

43. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.

44. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kā izklāstīts VIII pielikumā.

45. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 44. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. pantā izklāstītos nosacījumus.

46. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;

b) šādas zāģzivju Sugas Savienības ūdeņos:

— šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidate),

— pundurzāģzivs (Pristis clavata),

— sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata),

— lielzobu zāģzivs (Pristis pristis),

— zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

c) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;

d) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas nozvejota ar āķu jedām Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

f) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

g) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV un XIV apakšapgabalā;

h) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

i) rifu velnraja (Manta alfredi) Savienības ūdeņos;

j) divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos;

k) šādas Mobula ģints raju Sugas Savienības ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular);

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica);

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni);

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana);

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

l) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

m) Norvēģijas raja (Raja (Dipturus) nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;

n) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

o) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

p) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







IV SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS 2015. GADAM

47. pants

Grozījums Regulā (ES) 2015/104

Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumā KPN tabula attiecībā uz raju dzimtas zivīm Savienības ūdeņu VIId zonā tiek aizstāta ar šādu tabulu:







Suga: Raju dzimtas zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi VIId zonā (SRX/07D.) Beļģija 79 (1) (2) (3) Francija 663 (1) (2) (3) Nīderlande 4 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 132 (1) (2) (3) Savienība 878 (1) (2) (3) KPN 878 (3) Piesardzīga KPN (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/07D.) un cirtaino raju (Raja undulata) (RJU/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Īpašais nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*67AKD) un sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). ( 3 ) Neattiecas uz cirtaino raju ( Raja undulata ). Šīs Sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izraušanas pienākums, cirtainās rajas piezveju šīs KPN apgabalos drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu un ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 20 kilogramus dzīvsvara katrā zvejas reisā. Nozveja ietilpst kvotās, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 12. un 44. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar šādu kodu: (RJU/07D.). Ievērojot iepriekš minēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem cirtainās rajas daudzumiem:



Suga: Cirtainā raja Raja undulata Zona: Savienības ūdeņi VIId zonā (RJU/07D.) Beļģija 1 Francija 8 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 2 Savienība 11 KPN 11 Piesardzīga KPN Īpašais nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIIe zonā, un par to ziņo saskaņā ar šādu kodu: (RJU/*67AKD). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 12. un 44. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.







V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

48. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

▼M3

48.a pants

Pārejas noteikumi

Regulas 10. panta 1., 2. un 5. punktu, 12. panta 2. punktu un 13., 24., 25., 30., 34., 35., 36., 40., 42. un 46. pantu turpina piemērot mutatis mutandis 2017. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2017. gadam.

▼B

49. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Tomēr regulas 8. pantu piemēro no 2016. gada 1. februāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 25., 26. un 27. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS







I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS: Tālu migrējošas zivis – visi apgabaali IE PIELIKUMS: Antarktika –CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS: Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS: Dienvidu tunzivis –visi apgabali IH PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas apgabals IIA PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā IIB PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci IIC PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES VIIe rajonā IID PIELIKUMS: Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā III PIELIKUMS: Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS: IOTC konvencijas apgabals VII PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS: Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.

Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dicentrarchus labrax BSS Jūrasasaris (labraks) Dipturus batis (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Pelaģiskais bruņgalvis Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelni ANF Lophiidae Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Blondā raja RJH Raja brachyura Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Kaproīdas BOR Caproidae Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Menca COD Gadus morhua Limanda DAB Limanda limanda Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji GER Chaceon spp. Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Divragainā velnraja RMB Manta birostris Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zaļā nototēnija NOG Gobionotothen gibberifrons Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūras līdaka LIN Molva molva Makrele MAC Scomber scombrus Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelaģiskais bruņgalvis EDW Pseudopentaceros spp. Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Saida POK Pollachius virens Tūbītes SAN Ammodytes spp. Smilšu raja RJI Raja circularis Jūrasasaris (labraks) BSS Dicentrarchus labrax Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Sīkacu raja RJE Raja microocellata Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Jūrasmēles SOO Solea spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Plankumainā raja RJM Raja montagui Brētliņa SPR Sprattus sprattus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Zobenzivs SWO Xiphias gladius Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā raja RJA Raja alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼M2







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) Dānija 74 273 (2) Apvienotā Karaliste 1 799 (2) Vācija 126 (2) Zviedrija 3 021 (2) Savienība 79 219 KPN 79 219 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Neskarot izkraušanas pienākumu, limandas, merlanga un makreles nozveju drīkst ne vairāk kā 2 % apmērā atskaitīt no kvotas (OT1/*2A3A4) ar noteikumu, ka šī nozveja un tādu sugu piezveja, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā, kopumā neveido vairāk kā 9 % no šīs tūbīšu kvotas. Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Zona: 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Dānija 12 263 4 717 51 428 5 659 0 206 0 Apvienotā Karaliste 268 103 1 299 124 0 5 0 Vācija 19 7 91 9 0 0 0 Zviedrija 450 173 2 182 208 0 8 0 Savienība 13 000 5 000 55 000 6 000 0 219 0 Kopā 13 000 5 000 55 000 6 000 0 219 0

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90 Analītiska KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) Dānija 911 Vācija 9 Francija 7 Īrija 7 Nīderlande 43 Zviedrija 35 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 1 028 KPN 1 028 Analītiska KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 329 Francija 7 Īrija 305 Nīderlande 3 434 Apvienotā Karaliste 241 Savienība 4 316 KPN 4 316 Analītiska KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) Dānija 15 Zviedrija 7 Vācija 7 Savienība 29 KPN 29 Analītiska KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 64 Vācija 19 Francija 44 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 96 Citi 6 (1) Savienība 235 KPN 235 Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija 13 Spānija 46 Francija 548 Īrija 53 Apvienotā Karaliste 264 Citi 13 (1) Savienība 937 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) (5) KPN 3 860 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Ieskaitot jūras līdakas. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 6 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) Dānija 10 463 Īrija 29 464 Apvienotā Karaliste 2 710 Savienība 42 637 KPN 42 637 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 21 178 (2) Vācija 339 (2) Zviedrija 22 154 (2) Savienība 43 671 (2) Norvēģija 6 813 Fēru Salas 600 (3) KPN 51 084 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.). (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 91 628 Vācija 55 471 Francija 24 669 Nīderlande 63 556 Zviedrija 5 273 Apvienotā Karaliste 70 348 Savienība 310 945 Norvēģija 150 290 (2) KPN 518 242 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) gūtās siļķu nozvejas. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos IVa un IVb zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem (HER/*4AB-C): 50 000 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/*4AN.) un IVb zonā (HER/*4BN.) gūtās siļķu nozvejas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 1 184 (1) Savienība 1 184 KPN 518 242 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 65 Dānija 12 601 Vācija 65 Francija 65 Nīderlande 65 Zviedrija 62 Apvienotā Karaliste 239 Savienība 13 162 Fēru salas 220 KPN 13 382 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 9 567 (3) Dānija 1 359 (3) Vācija 823 (3) Francija 14 224 (3) Nīderlande 25 488 (3) Apvienotā Karaliste 5 546 (3) Savienība 57 007 KPN 518 242 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.).

▼M3







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 466 (2) Francija 88 (2) Īrija 630 (2) Nīderlande 466 (2) Apvienotā Karaliste 2 520 (2) Savienība 4 170 (2) KPN 4 170 Analītiska KPN (1) Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu. (2) Ir aizliegts zvejot siļķes to ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Īrija 1 482 Nīderlande 148 Savienība 1 630 KPN 1 630 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.

▼B







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka (2) Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) Piesardzīga KPN ( 1 ) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55° 17,9′ N, 05° 47,8′ W), — punktu ar koordinātām 55° 04′ N, 05° 23′ W un — Korsvolas ragu (55° 00,5′ N, 05° 09,4′ W). (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 191 Apvienotā Karaliste 3 384 Savienība 4 575 KPN 4 575 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ( 1 ) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 465 Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 172 Francija 953 Īrija 13 345 Nīderlande 953 Apvienotā Karaliste 19 Savienība 15 442 KPN 15 442 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ( 1 ) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

▼M2







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: VIII (ANE/08.) Spānija 29 700 Francija 3 300 Savienība 33 000 KPN 33 000 Analītiska KPN

▼M5







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 7 174 Portugāle 7 826 Savienība 15 000 KPN 15 000 Piesardzīga KPN

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 12 (1) Dānija 3 846 (1) Vācija 96 (1) Nīderlande 24 (1) Zviedrija 673 (1) Savienība 4 651 KPN 4 807 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 228 (1) Vācija 5 (1) Zviedrija 137 (1) Savienība 370 (1) KPN 370 (1) Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 994 (1) Dānija 5 713 (1) Vācija 3 622 (1) Francija 1 228 (1) Nīderlande 3 228 (1) Zviedrija 38 (1) Apvienotā Karaliste 13 107 (1) Savienība 27 930 Norvēģija 5 721 (2) KPN 33 651 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) Savienība 24 276







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) Analītiska KPN (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 2 Francija 5 Īrija 97 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 42 Savienība 146 KPN 146 Analītiska KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 193 Francija 3 166 Īrija 864 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 341 Savienība 4 565 KPN 4 565 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 84 Francija 1 647 Nīderlande 49 Apvienotā Karaliste 181 Savienība 1 961 KPN 1 961 Analītiska KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 8 Dānija 7 Vācija 7 Francija 43 Nīderlande 34 Apvienotā Karaliste 2 540 Savienība 2 639 KPN 2 639 Analītiska KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) Spānija 592 Francija 2 312 Īrija 675 Apvienotā Karaliste 1 635 Savienība 5 214 KPN 5 214 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 493 (1) Spānija 5 476 (2) Francija 6 647 (2) Īrija 3 021 (1) Apvienotā Karaliste 2 617 (1) Savienība 18 254 KPN 18 254 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) 5 % no šīs kvotas drīkst izmantot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā. (2) 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 997 Francija 805 Savienība 1 802 KPN 1 802 Analītiska KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 258 Francija 63 Portugāle 42 Savienība 1 363 KPN 1 363 Analītiska KPN







Suga: Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (DAB/2AC4-C) limandai; (FLE/2AC4-C) plekstei Beļģija 503 Dānija 1 888 Vācija 2 832 Francija 196 Nīderlande 11 421 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 588 Savienība 18 434 KPN 18 434 Piesardzīga KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 398 (1) Dānija 878 (1) Vācija 429 (1) Francija 82 (1) Nīderlande 301 (1) Zviedrija 10 (1) Apvienotā Karaliste 9 169 (1) Savienība 11 267 (1) KPN 11 267 Analītiska KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VI zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 45 Dānija 1 152 Vācija 18 Nīderlande 16 Apvienotā Karaliste 269 Savienība 1 500 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) Beļģija 229 Vācija 262 Spānija 245 Francija 2 818 Īrija 638 Nīderlande 221 Apvienotā Karaliste 1 962 Savienība 6 375 KPN 6 375 Piesardzīga KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 3 097 (1) Vācija 345 (1) Spānija 1 231 (1) Francija 19 875 (1) Īrija 2 540 (1) Nīderlande 401 (1) Apvienotā Karaliste 6 027 (1) Savienība 33 516 (1) KPN 33 516 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 368 Francija 7 612 Savienība 8 980 KPN 8 980 Analītiska KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 2 141 Francija 2 Portugāle 426 Savienība 2 569 KPN 2 569 Analītiska KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 19 Dānija 3 163 Vācija 201 Nīderlande 4 Zviedrija 374 Savienība 3 761 KPN 3 926 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 354 Dānija 2 434 Vācija 1 549 Francija 2 699 Nīderlande 266 Zviedrija 245 Apvienotā Karaliste 40 141 Savienība 47 688 Norvēģija 14 245 KPN 61 933 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) Savienība 35 473







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 7 Vācija 24 Francija 332 Īrija 353 Apvienotā Karaliste 2 509 Savienība 3 225 KPN 3 225 Analītiska KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 11 Vācija 13 Francija 549 Īrija 1 008 Apvienotā Karaliste 4 881 Savienība 6 462 KPN 6 462 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 81 Francija 4 838 Īrija 1 613 Apvienotā Karaliste 726 Savienība 7 258 KPN 7 258 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 26 Francija 120 Īrija 716 Apvienotā Karaliste 792 Savienība 1 654 KPN 1 654 Analītiska KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 929 Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050 Piesardzīga KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 270 Dānija 1 167 Vācija 304 Francija 1 754 Nīderlande 675 Zviedrija 2 Apvienotā Karaliste 8 438 Savienība 12 610 Norvēģija 1 068 (1) KPN 13 678 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) Savienība 8 543







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) Vācija 1 Francija 26 Īrija 64 Apvienotā Karaliste 122 Savienība 213 KPN 213 Analītiska KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07A.) Beļģija 0 Francija 3 Īrija 46 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 31 Savienība 80 KPN 80 Analītiska KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) Beļģija 222 Francija 13 668 Īrija 6 333 Nīderlande 111 Apvienotā Karaliste 2 444 Savienība 22 778 KPN 22 778 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII (WHG/08.) Spānija 1 016 Francija 1 524 Savienība 2 540 KPN 2 540 Piesardzīga KPN







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (WHG/04-N.) merlangam; (POL/04-N.) pollakam Zviedrija 190 (1) Savienība 190 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) Dānija 2 762 (2) Zviedrija 235 (2) Savienība 2 997 KPN 2 997 (1) Analītiska KPN (1) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 108 784 (2) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 50 (1) Dānija 2 018 (1) Vācija 232 (1) Francija 447 (1) Nīderlande 116 (1) Apvienotā Karaliste 629 (1) Savienība 3 492 (1) KPN 3 492 (2) Analītiska KPN (1) Piezvejas vajadzībām zonā IIIa (HKE/*03A.) var izmantot ne vairāk kā 10 % šīs kvotas (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 108 784







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) Beļģija 569 (1) Spānija 18 248 Francija 28 178 (1) Īrija 3 415 Nīderlande 367 (1) Apvienotā Karaliste 11 125 (1) Savienība 61 902 KPN 61 902 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 108 784 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) Beļģija 74 Spānija 2 943 Francija 2 943 Īrija 368 Nīderlande 37 Apvienotā Karaliste 1 656 Savienība 8 022







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) Beļģija 18 (1) Spānija 12 429 Francija 27 910 Nīderlande 36 (1) Savienība 40 393 KPN 40 393 (2) Analītiska KPN (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un Savienības ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 108 784 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) Beļģija 4 Spānija 3 600 Francija 6 480 Nīderlande 11 Savienība 10 095







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 6 830 Francija 656 Portugāle 3 188 Savienība 10 674 KPN 10 674 Analītiska KPN







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN

▼M1







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 31 704 (3) Vācija 12 327 (3) Spānija 26 878 (2) (3) Francija 22 063 (3) Īrija 24 550 (3) Nīderlande 38 659 (3) Portugāle 2 497 (2) (3) Zviedrija 7 842 (3) Apvienotā Karaliste 41 137 (3) Savienība 207 657 (1) (3) Norvēģija 75 000 Fēru Salas 9 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN (1) Īpašs nosacījums: no Savienības kvotām Savienības un starptautiskos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV (WHB/*NZJM1) zonā un VIIIc, IX un X zonā; Savienības ūdeņi zonā CECAF 34.1.1 (WHB/*NZJM2), Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu drīkst nozvejot šādu daudzumu: 149 506 (2) Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %

▼B







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 23 931 Portugāle 5 983 Savienība 29 914 (1) KPN Nepiemēro Analītiska KPN (1) Īpašs nosacījums: no Savienības kvotām Savienībā un starptautiskos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV (WHB/*NZJM1) un VIIIc, IX un X zonā; Savienības ūdeņi zonā CECAF 34.1.1 (WHB/*NZJM2), Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu drīkst nozvejot šādu daudzumu: 149 506







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 149 506 (1) (2) Fēru Salas 21 500 (3) (4) KPN Nepiemēro Analītiska KPN (1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 37 377 (3) Jāatskaita no Fēru Salu nozvejas limitiem. (4) Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī VIb zonā (WHB/*06B-C). Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 5 375







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEM/2AC4-C) mazmutes plekstei; (WIT/2AC4-C) sarkanajai plekstei Beļģija 346 Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 794 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 904 Savienība 6 391 KPN 6 391 Piesardzīga KPN







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (BLI/5B67-) Vācija 50 Igaunija 8 Spānija 157 Francija 3 586 Īrija 14 Lietuva 3 Polija 2 Apvienotā Karaliste 912 Citi 14 (1) Savienība 4 746 Norvēģija 150 (2) Fēru Salas 150 (3) KPN 5 046 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). (3) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo ES ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′N un VIb zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) Igaunija 1 (1) Spānija 426 (1) Francija 10 (1) Lietuva 4 (1) Apvienotā Karaliste 4 (1) Citi 1 (1) Savienība 446 (1) KPN 446 (1) Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā (BLI/24-) Dānija 4 Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citi 4 (1) Savienība 53 KPN 53 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā (BLI/03-) Dānija 3 Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIIa; Savienības ūdeņi IIIb, c, d zonā (LIN/3A/BCD) Beļģija 6 (1) Dānija 50 Vācija 6 (1) Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 (1) Savienība 87 KPN 87 Analītiska KPN (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā un Savienības ūdeņos IIIb, c, d zonā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) Beļģija 19 Dānija 291 Vācija 180 Francija 162 Nīderlande 6 Zviedrija 12 Apvienotā Karaliste 2 242 Savienība 2 912 KPN 2 912 Analītiska KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 39 Dānija 7 Vācija 140 Spānija 2 837 Francija 3 025 Īrija 758 Portugāle 7 Apvienotā Karaliste 3 484 Savienība 10 297 Norvēģija 6 500 (1) (2) (3) Fēru Salas 200 (4) (5) KPN 16 997 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 3 000 ( 2 ) Ietverot brosmes. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā, un to apjoms ir šāds:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 6 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (3) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000 (4) Ietverot brosmes. Jāzvejo VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). (5) Īpašs nosacījums: no tās VIa un VIb zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VIa un VIb zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (OTH/*6AB.): 75

▼M1







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 9 Dānija 1 164 Vācija 33 Francija 13 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 104 Savienība 1 325 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) Dānija 8 085 Vācija 23 Zviedrija 2 893 Savienība 11 001 KPN 11 001 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 717 Dānija 717 Vācija 11 Francija 21 Nīderlande 369 Apvienotā Karaliste 11 865 Savienība 13 700 KPN 13 700 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija 947 Vācija 0 Apvienotā Karaliste 53 Savienība 1 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) Spānija 33 Francija 134 Īrija 223 Apvienotā Karaliste 16 134 Savienība 16 524 KPN 16 524 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII (NEP/07.) Spānija 1 401 Francija 5 678 Īrija 8 610 Apvienotā Karaliste 7 659 Savienība 23 348 KPN 23 348 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): Spānija 558 Francija 349 Īrija 671 Apvienotā Karaliste 272 Savienība 1 850







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) Spānija 234 Francija 3 665 Savienība 3 899 KPN 3 899 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc (NEP/08C.) Spānija 46 Francija 2 Savienība 48 KPN 48 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 80 (1) Portugāle 240 (1) Savienība 320 (1) KPN 320 Analītiska KPN (1) No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES IXa rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267).

▼M3







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa (PRA/03A.) Dānija 3 813 Zviedrija 2 054 Savienība 5 867 KPN 10 987 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 1 818 Nīderlande 17 Zviedrija 73 Apvienotā Karaliste 538 Savienība 2 446 KPN 2 446 Analītiska KPN

▼M3







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 357 Zviedrija 155 (1) Savienība 512 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām.

▼B







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija tiks noteikta (1) (2) Savienība tiks noteikta (1) (3) KPN tiks noteikta (1) (3) Piesardzīga KPN (1) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 70 Dānija 9 161 Vācija 47 Nīderlande 1 762 Zviedrija 491 Savienība 11 531 KPN 11 766 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 2 089 Vācija 23 Zviedrija 235 Savienība 2 347 KPN 2 347 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 7 538 Dānija 24 499 Vācija 7 067 Francija 1 414 Nīderlande 47 112 Apvienotā Karaliste 34 864 Savienība 122 494 Norvēģija 9 220 KPN 131 714 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) Savienība 50 264







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) Francija 9 Īrija 261 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 658 KPN 658 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa (PLE/07A.) Beļģija 28 Francija 12 Īrija 768 Nīderlande 9 Apvienotā Karaliste 281 Savienība 1 098 KPN 1 098 Analītiska KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIb un VIIc (PLE/7BC.) Francija 11 Īrija 63 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIId un VIIe (PLE/7DE.) Beļģija 2 037 Francija 6 788 Apvienotā Karaliste 3 621 Savienība 12 446 KPN 12 446 Analītiska KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIf un VIIg (PLE/7FG.) Beļģija 59 Francija 106 Īrija 200 Apvienotā Karaliste 55 Savienība 420 KPN 420 Analītiska KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) Beļģija 8 Francija 17 Īrija 59 Nīderlande 34 Apvienotā Karaliste 17 Savienība 135 KPN 135 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 66 Francija 263 Portugāle 66 Savienība 395 KPN 395 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) Spānija 6 Francija 190 Īrija 56 Apvienotā Karaliste 145 Savienība 397 KPN 397 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII (POL/07.) Beļģija 420 (1) Spānija 25 (1) Francija 9 667 (1) Īrija 1 030 (1) Apvienotā Karaliste 2 353 (1) Savienība 13 495 (1) KPN 13 495 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (POL/*8ABDE).







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) Spānija 252 Francija 1 230 Savienība 1 482 KPN 1 482 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc (POL/08C.) Spānija 208 Fr