02004A0206(02) — LV — 01.09.2017 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Kanādu par tirdzniecību ar vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem







EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena” un KANĀDA, turpmāk kopā sauktas par “Līgumslēdzējām pusēm”, ATZĪDAMAS Līgumslēdzēju pušu vēlmi veidot ciešākus sakarus vīna un stipro alkoholisko dzērienu nozarē, VĒLĒDAMĀS radīt labvēlīgākus nosacījumus vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības harmoniskai attīstībai, kuras pamatā ir līdztiesība un savstarpējs izdevīgums, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







I SADAĻA

SĀKUMA NOTEIKUMI

1. pants

Mērķi

1. Līgumslēdzējas puses nediskriminējoši un savstarpīgi atvieglo un veicina tirdzniecību ar Kanādā un Kopienā ražotiem vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ievērojot šajā Nolīgumā paredzētos nosacījumus.

2. Līgumslēdzējas puses veic visus pamatotos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šajā nolīgumā paredzēto saistību izpildi un šajā nolīgumā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

2. pants

Darbības joma un piemērošanas joma

Šis nolīgums attiecas uz tādiem vīniem 22.04. pozīcijā un tādiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 22.08. pozīcijā Briseles 1983. gada 14. jūnija Starptautiskajā konvencijā par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“harmonizētā sistēma”), kas ražoti saskaņā ar tiesību aktiem attiecībā uz vīnu un stipro alkoholisko dzērienu ražošanu Līgumslēdzējas puses teritorijā.

3. pants

Definīcijas

1. Šajā nolīgumā, ja vien nav paredzēts citādi:

— “marķējums” ir visu veidu etiķetes, zīmoli, atšķirības zīmes, ilustratīvs vai cits aprakstošs materiāls, kas uzrakstīts, uzdrukāts, uzkrāsots ar šablonu, iezīmēts, iespiests vai uzspiests uz vīna vai stiprā alhoholiskā dzēriena taras vai ir tai piestiprināts,

— “PTO nolīgums” ir Marrākešas Nolīgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju,

— “TRIPS nolīgums” ir PTO nolīguma 1C pielikumā ietvertais Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību,

— “1989. gada nolīgums” ir 1989. gada 28. februārī noslēgtais Eiropas Ekonomikas kopienas un Kanādas Nolīgums par alkoholisko dzērienu tirdzniecību.

2. Šajā nolīgumā “izcelsme”, ja tā attiecas uz nosaukumu Kopienā vai kādā no tās dalībvalstīm vai Kanādā, norāda, ka konkrētais vīns vai stiprais alkoholiskais dzēriens ir ražots attiecīgajā jurisdikcijā un – vīna gadījumā – ka tas ir ražots tikai no tādām vīnogām, kas novāktas minētajā jurisdikcijā esošā teritorijā.

4. pants

Vispārēji importa un realizācijas noteikumi

Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, tad importu un realizāciju veic atbilstīgi tiesību aktiem, kas ir spēkā importējošās Līgumslēdzējas puses teritorijā.







II SADAĻA

VĪNDARĪBAS PRAKSE UN PROCESI UN PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS

5. pants

Vīndarības prakses un procesu, un produkta specifikāciju savstarpēja atzīšana

1. Kopiena savā teritorijā ļauj importēt un realizēt vīnus, kuriem ir Kanādas izcelsme un kuri ražoti saskaņā ar:

— I.A pielikumā izklāstīto vīndarības praksi un procesiem un

— II.A pielikumā paredzētajām produkta specifikācijām.

2. Kanāda savā teritorijā ļauj importēt un realizēt vīnus, kuru izcelsme ir Kopienā un kuri ražoti saskaņā ar:

— I.B pielikumā izklāstīto vīndarības praksi un procesiem un

— II.B pielikumā paredzētajām produkta specifikācijām.

3. Līgumslēdzējas puses atzīst, ka I pielikumā izklāstītā vīndarī-bas prakse un procesi atbilst 6. panta 2. punkta prasībām.

6. pants

Jauna prakse vai prakses pārveidojumi

1. Katra Līgumslēdzēja puse saskaņā ar VII sadaļā izklāstīto procedūru attiecīgā gadījumā iespējami drīz cenšas informēt otru Līgumslēdzēju pusi par notikumiem, kuru rezultātā attiecībā uz pirmās teritorijā ražotu vīnu var tikt apstiprināta tāda vīndarības prakse, process vai tā pārveidojums, kas nav minēts atbilstīgajā I pielikuma punktā, un šādi rīkojas, lai vienotos par kopēju pieeju.

2. Neskarot 35. pantu, jaunai vīna ražošanā izmantotai vīndarī-bas praksei, procesam vai tā pārveidojumam jāatbilst šādām prasībām:

a) tam jāaizsargā patērētāji pret viltus vai maldinošu praksi, kas var radīt kļūdainu iespaidu par produkta īpašībām, sastāvu, kvalitāti vai vērtību;

b) tam jāatbilst labas vīndarības prakses standartam. Konkrēti vīndarības praksei, procesam vai tā pārveidojumam:

— jābūt atļautam saskaņā ar izcelsmes valsts tiesību aktiem,

— jāaizsargā produkta autentiskums, sargājot priekšstatu par to, ka konkrētam vīnam tipiskās iezīmes nosaka vīnogas, no kurām tas ražots, kā arī šo vīnogu audzēšanas reģions, jo sevišķi klimatiskie, ģeoloģiskie un citi audzēšanas apstākļi,

— jābūt balstītam pamatotā tehniskā vai praktiskā vajadzībā uzlabot vīna uzglabājamību, stabilitāti vai patērētāju apmierinātību un

— jānodrošina tas, lai procesi vai to papildinājumi nepārsniegtu minimālo apjomu, kas vajadzīgs vēlamā rezultāta sasniegšanai.

3. Ja Līgumslēdzēja puse attiecībā uz tās teritorijā ražotu vīnu ir apstiprinājusi atbilstīgajā I pielikuma punktā neminētu vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu, tad tā 90 dienās paziņo par to otrai Līgumslēdzējai pusei.

4. Paziņojumā ietver atbilstīgajā I pielikuma punktā neminētās vīndarības prakses, procesa vai tā pārveidojuma aprakstu.

5. Ja otra Līgumslēdzēja puse to pieprasa, tad paziņojumu izdarījusī Līgumslēdzēja puse iesniedz tehniskus dokumentus, pamatojot attiecīgās vīndarības prakses, procesa vai tā pārveidojuma apstiprināšanu, jo sevišķi attiecībā uz 2. punktā norādītajām prasībām.

7. pants

Pagaidu atļauja

Neskarot ar 35. pantu paredzētos pasākumus, piešķir pagaidu atļauju tādu vīnu importēšanai un realizēšanai otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, kas ražoti saskaņā ar vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu, par kuru Līgumslēdzēja puse ir paziņojusi saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

8. pants

Iebildumu procedūra

1. Desmit mēnešos pēc tam, kad Līgumslēdzēja puse izdarījusi paziņojumu saskaņā ar 6. panta 3. punktu, otra Līgumslēdzēja puse var rakstveidā iebilst pret paziņoto vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu, ja iebilduma pamatojums ir neatbilstība 6. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkta prasībām. ►M1 Līgumslēdzēja puse var pieprasīt apspriešanos, kā paredzēts Eiropas Savienības un Kanādas visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) 29.4. pantā (Apspriešanās). Ja apspriešanās jautājumu neatrisina, Līgumslēdzēja puse var rakstveidā paziņot otrai Līgumslēdzējai pusei par lēmumu nodot lietu izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar CETA 29.6.–29.10. pantu. ◄

2. Līgumslēdzēja puse nedrīkst iebilst pret paziņotu vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu, ja šo pašu vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu attiecībā uz savā teritorijā realizētajiem vīniem tā jau ir apstiprinājusi nolūkā, kas nav pagaidu eksperimentāls nolūks, un ja attiecīgo vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu ir pamats piemērot izmantošanai paredzēto apgabalu klimatiskajos, ģeoloģiskajos vai citos ražošanas apstākļos.

3. Šis nolīgums neierobežo tādas vīndarības prakses, procesa vai tā pārveidojuma izmantošanu, ko Līgumslēdzēja puse nav pieņēmusi saskaņā ar šā nolīguma procedūru, ja attiecīgo produktu realizē vai nu otras Līgumslēdzējas puses vietējā tirgū, vai trešās valsts tirgū.

9. pants

I pielikuma pārveidošana

1. Līgumslēdzējas puses 12 mēnešos pēc veiktā paziņojuma pārveido atbilstīgo I pielikuma punktu, tajā iekļaujot vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu, kas paziņots, ievērojot 6. panta 3. punktu.

2. ►M1 Atkāpjoties no 1. punkta, ja Līgumslēdzēja puse ir ierosinājusi iebildumu procedūru, kas paredzēta 8. pantā (Iebildumu procedūra), tad Līgumslēdzējas puses rīkojas saskaņā ar apspriešanās rezultātu, ja vien lietu nenodod izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar CETA 29.6.–29.10. pantu, un pēdējā gadījumā –: ◄

a) ja šķīrējtiesneši nolemj, ka paziņotā vīndarības prakse, process vai tā pārveidojums atbilst 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, tad Līgumslēdzējas puses 90 dienās pēc šāda nolēmuma groza atbilstīgo I pielikuma punktu, papildinot to ar minēto vīndarības praksi vai procesu;

b) ja tomēr šķīrējtiesneši nolemj, ka paziņotā vīndarības prakse, process vai tā pārveidojums neatbilst 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, tad pagaidu atļauja to vīnu importam un realizācijai, kuru izcelsme ir paziņojumu izdarījušās Līgumslēdzējae puses teritorijā un kuri ražoti saskaņā ar attiecīgo vīndarības praksi, procesu vai tā pārveidojumu, kā minēts 7. pantā, zaudē spēku 30 dienas pēc šāda nolēmuma. Minētais nolēmums neietekmē 7. panta piemērojamības turpināšanos attiecībā uz tā vīna realizāciju, kas attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā importēts pirms nolēmuma dienas.

▼M1

3. Ja CETA 29.6.–29.10. pantu piemēro procedūrā, kas minēta 2. punktā, tos piemēro mutatis mutandis.

▼B







III SADAĻA

VĪNA ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES

10. pants

Reģistrācija un aizsardzība Kanādā

1. Šā nolīguma III.a pielikumā minētos nosaukumus, ar ko vīnu identificē kā cēlušos konkrētā Kopienas teritorijā – ja attiecīgā vīna kvalitāte, reputācija vai citas īpašības pēc būtības ir attiecināmas uz minētā vīna izcelsmes ģeogrāfisko vietu – un kas ar atbilstīgajiem Kopienas tiesību aktiem ir oficiāli atzīti un aizsargāti kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes TRIPS nolīguma 22. panta 1. punkta nozīmē, ir tiesības Kanādā reģistrēt kā aizsargātas vīna ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

2. Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nedrīkst izmantot, lai raksturotu vīnu, kura izcelsme nav vietā, kas minēta attiecīgajā aizsargātajā ģeogrāfiskās izcelsmes norādē, un tas attiecas arī uz tās tulkojumiem, kam ir vai nav pievienoti izteicieni, kuros minēts “veids”, “tips”, “stils”, “atdarinājums” vai kas tamlīdzīgs, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir papildināta ar norādi uz vīna patieso izcelsmes vietu.

3. Saskaņā ar Kanādas tiesību aktos paredzēto pieteikumu iesniegšanas procedūru Kanāda attiecīgi rīkojas, lai pēc likumīga un spēkā esoša reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas nosaukumus, kas minēti III.a pielikumā, iekļautu Kanādā aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstā.

11. pants

Aizsardzība Kopienā

1. Šā nolīguma III.b pielikumā minētos nosaukumus, ar ko vīnu identificē kā cēlušos konkrētā Kanādas teritorijā – ja attiecīgā vīna kvalitāte, reputācija vai citas īpašības pēc būtības ir attiecināmas uz minētā vīna izcelsmes ģeogrāfisko vietu – un kas ar attiecīgajiem Kanādas tiesību aktiem ir oficiāli atzīti par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm TRIPS nolīguma 22. panta 1. punkta nozīmē, ir tiesības Kopienā aizsargāt kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

2. Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kā minēts 1. punktā, nedrīkst izmantot, lai raksturotu vīnu, kura izcelsme nav vietā, kas minēta attiecīgajā aizsargātajā ģeogrāfiskās izcelsmes norādē, un tas attiecas arī uz tās tulkojumiem, kam ir vai nav pievienoti izteicieni, kuros minēts “veids”, “tips”, “stils”, “atdarinājums” vai kas tamlīdzīgs, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir papildināta ar norādi uz vīna patieso izcelsmes vietu.

3. Īstenojot 1. un 2. punktu, pēc oficiāla pieteikuma saņemšanas ar Kanādas iesniegtu diplomātisko notu, kurā apstiprināts, ka 1. punktā minētie nosaukumi ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, Kopiena attiecīgi rīkojas, lai par izpildi atbildīgās kompetentās iestādes aizsargātu III.b pielikumā minētos nosaukumus, nelaižot tirgū vai atsaucot no tā vīnus, kas ir kļūdaini raksturoti ar aizsargātu Kanādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

12. pants

Ierastie termini un pārejas pasākumi

1. No turpmāk norādītā pārejas laika beigām Kanāda vairs neuzskata, ka turpmāk minētie vīnu nosaukumi Kanādā ir ierasti, ikdienas valodā lietoti sugasvārdi, ko izmanto vīnu apzīmēšanai, kā paredzēts TRIPS nolīguma 24. panta 6. punktā.







Nosaukums Pārejas laika beigas Bordeaux šā nolīguma spēkā stāšanās diena Chianti šā nolīguma spēkā stāšanās diena Claret šā nolīguma spēkā stāšanās diena Madeira šā nolīguma spēkā stāšanās diena Malaga šā nolīguma spēkā stāšanās diena Marsala šā nolīguma spēkā stāšanās diena Medoc šā nolīguma spēkā stāšanās diena Médoc šā nolīguma spēkā stāšanās diena Mosel šā nolīguma spēkā stāšanās diena Moselle šā nolīguma spēkā stāšanās diena Chablis 2013. gada 31. decembris Champagne 2013. gada 31. decembris Bourgogne 2008. gada 31. decembris Burgundy 2008. gada 31. decembris Port 2013. gada 31. decembris Porto 2013. gada 31. decembris Rhin 2008. gada 31. decembris Rhine 2008. gada 31. decembris Sauterne 2008. gada 31. decembris Sauternes 2008. gada 31. decembris Sherry 2013. gada 31. decembris.

2. No šā nolīguma spēkā stāšanās dienas nevienu no 1. punktā minētajiem vīnu nosaukumiem nedrīkst izmantot, lai raksturotu Kanādas vīnu, kas ir sertificēts kā atbilstošs VQA prasībām.

13. pants

III pielikuma grozījumi

Līgumslēdzējas puses pēc vienas Līgumslēdzējas puses lūguma var grozīt III pielikumu, lai ņemtu vērā grozījumus attiecīgās puses tiesību aktos.







IV SADAĻA

STIPRIE ALKOHOLISKIE DZĒRIENI

14. pants

Reģistrācija un aizsardzība Kanādā

1. Šā Nolīguma IV.a pielikumā minētos nosaukumus, ar ko stipro alkoholisko dzērienu identificē kā cēlušos konkrētā Kopienas teritorijā – ja attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena kvalitāte, reputācija vai citas īpašības pēc būtības ir attiecināmas uz tā izcelsmes ģeogrāfisko vietu – un kas ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem ir oficiāli atzīti par aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm TRIPS nolīguma 22. panta 1. punkta nozīmē, ir tiesības Kanādā reģistrēt kā aizsargātas stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

2. Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nedrīkst izmantot, lai raksturotu stipro alkoholisko dzērienu, kura izcelsme nav vietā, kas minēta attiecīgajā aizsargātajā ģeogrāfiskās izcelsmes norādē, un tas attiecas arī uz tās tulkojumiem, kam ir vai nav pievienoti izteicieni, kuros minēts “veids”, “tips”, “stils”, “atdarinājums” vai kas tamlīdzīgs, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir papildināta ar norādi uz patieso izcelsmes vietu.

3. Saskaņā ar Kanādas tiesību aktos paredzēto pieteikumu iesniegšanas procedūru Kanāda attiecīgi rīkojas, lai pēc likumīga un spēkā esoša reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas nosaukumus, kas minēti IV.a pielikumā, iekļautu Kanādā aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstā.

15. pants

Aizsardzība Kopienā

1. Šā nolīguma IV.b pielikumā minētos nosaukumus, ar ko stipro alkoholisko dzērienu identificē kā cēlušos konkrētā Kanādas teritorijā - ja attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena kvalitāte, reputācija vai citas īpašības pēc būtības ir attiecināmas uz tā izcelsmes ģeogrāfisko vietu - un kas ar attiecīgajiem Kanādas tiesību aktiem ir oficiāli atzīti par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm TRIPS nolīguma 22. panta 1. punkta nozīmē, ir tiesības Kopienā aizsargāt kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

2. Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kā minēts 1. punktā, nedrīkst izmantot, lai raksturotu stipro alkoholisko dzērienu, kura izcelsme nav vietā, kas minēta attiecīgajā aizsargātajā ģeogrāfiskās izcelsmes norādē, un tas attiecas arī uz tās tulkojumiem, kam ir vai nav pievienoti izteicieni, kuros minēts “veids”, “tips”, “stils”, “atdarinājums” vai kas tamlīdzīgs, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir papildināta ar norādi uz patieso izcelsmes vietu.

3. Īstenojot 1. un 2. punktu, pēc oficiāla pieteikuma saņemšanas ar Kanādas iesniegtu diplomātisko notu, kurā apstiprināts, ka 1. punktā minētie nosaukumi ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, Kopiena attiecīgi rīkojas, lai par izpildi atbildīgās kompetentās iestādes aizsargātu IV.b pielikumā minētos nosaukumus, nelaižot tirgū vai atsaucot no tā stipros alkoholiskos dzērienus, kas ir kļūdaini raksturoti ar aizsargātu Kanādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

16. pants

IV pielikuma grozījumi

Līgumslēdzējas puses pēc vienas Līgumslēdzējas puses lūguma var grozīt IV pielikumu, lai ņemtu vērā grozījumus attiecīgās puses tiesību aktos.

17. pants

Stipro alkoholisko dzērienu nosaukumi

1. Divus gadus ilgā pārejas laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Kanāda sāk atzīt turpmāk minētos stipro alkoholisko dzērienu nosaukumus par tādiem, kuri apzīmē tikai tādus stipros alkoholiskos dzērienus, kas ražoti vienīgi turpmāk norādītajās valstīs, un neļauj minētos nosaukumus izmantot attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas nav ražoti attiecīgajā turpmāk norādītajā valstī:







Grappa: Itālija Jägertee, Jagertee, Jagatee: Austrija Korn, Kornbrand: Vācija, Austrija Ouzo, Ούζο: Grieķija Pacharán: Spānija.

2. Divus gadus ilgā pārejas laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Kopiena sāk atzīt nosaukumu “Rye Whisky” par tādu, kas apzīmē tikai Kanādas izcelsmes stipro alkoholisko dzērienu, un neļauj šo nosaukumu izmantot attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuru izcelsme nav Kanādā.

3. Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, Līgumslēdzēja puse pēc Apvienotās komitejas ieteikuma var atļaut izmantot 1. vai 2. punktā minētu stiprā alkoholiskā dzēriena nosaukumu trešā valstī ražota stiprā alkoholiska dzēriena apzīmēšanai, ja:

a) attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena reputācija nav atkarīga no Līgumslēdzējas puses teritorijā ražotā stiprā alkoholiskā dzēriena reputācijas;

b) šāda rīcība nemaldina patērētājus.

18. pants

Stipro alkoholisko dzērienu marķēšana

1. Kanādas teritorijā stipros alkoholiskos dzērienus nedrīkst marķēt ar nosaukumu, kas ir nepatiess vai maldinošs vai kas varētu radīt kļūdainu iespaidu par stiprā alkoholiskā dzēriena īpašībām, sastāvu, kvalitāti, izcelsmi vai vērtību, jo īpaši tad, ja stipros alkoholiskos dzērienus marķē ar Kopienas dalībvalsts nosaukumu vai ar atsauci uz šādu nosaukumu.

2. Kopienas teritorijā stipros alkoholiskos dzērienus nedrīkst marķēt ar nosaukumu, kas ir nepareizs vai kas varētu radīt neskaidrības vai maldināt tā adresātus, jo īpaši tad, ja stipros alkoholiskos dzērienus marķē ar Kanādas nosaukumu vai ar atsauci uz šādu nosaukumu.

19. pants

Viskija ražošana

1. Kanāda nodrošina to, ka no Kanādas uz Kopienu eksportētais viskijs, tostarp “Canadian Whisky”, “Canadian Rye Whisky” un “Rye Whisky”, ir tāds stiprais alkoholiskais dzēriens, kurš iegūts, destilējot labības misu, kas:

— pārcukurota tajā esošās iesala diastāzes iedarbībā, ar vai bez citiem dabīgajiem fermentiem,

— fermentēta ar raugu,

— destilēta spirta koncentrācijā, kas nepārsniedz 94,8 % tilpuma, lai destilātam piemistu izmantoto izejvielu smarža un garša,

— vismaz trīs gadus nogatavināta koka mucās, kuru mucas tilpums nepārsniedz 700 litru,

— iepildīta pudelēs, kur spirta saturs ir vismaz 40 % tilpuma un

— kam pievienots tikai ūdens un karamele.

2. Attiecībā uz viskija maksimālo destilācijas pakāpi destilātu, kas no 1990. gada 31. decembra līdz 2002. gada 31. decembrim saražots Kanādā tādā destilācijas pakāpē, ka tam piemīt izmantoto izejvielu smarža un garša, uzskata par atbilstošu maksimālajai destilācijas pakāpei, kā aprakstīts 1. punkta trešajā ievilkumā, un minētais destilāts drīkst būt tā viskija sastāvā, ko līdz 2008. gada 31. decembrim eksportē no Kanādas uz Kopienu, lai arī ziņas par tā faktisko destilācijas pakāpi var nebūt pieejamas.







V SADAĻA

VĪNA MARĶĒŠANA

20. pants

Vīna marķēšanas principi

Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka informācija uz vīna etiķetēm:

— nedrīkst būt nepareiza vai kļūdaina,

— nedrīkst būt maldinoša vai tāda, kas varētu radīt neskaidrības vai maldināt adresātus vai atstāt kļūdainu iespaidu par vīna īpašībām, sastāvu, kvalitāti, izcelsmi vai vērtību.

21. pants

Jauni marķēšanas noteikumi

Lai panāktu vienošanos, Līgumslēdzējas puses turpina Apvienotajā komitejā apspriest vīnu marķēšanā piemērojamos noteikumus.

22. pants

Pagaidu noteikumi

Līdz 21. pantā minēto apspriežu noslēgumam vīnus, kas marķēti saskaņā ar V pielikumā izklāstītajiem pagaidu noteikumiem, drīkst realizēt attiecīgajās Līgumslēdzēju pušu teritorijās.







VI SADAĻA

IMPORTĒTĀ VĪNA SERTIFIKĀCIJAS UN REALIZĀCIJAS PRASĪBAS

23. pants

Kopienas veiktā vīna sertificēšana

1. Kanādas izcelsmes vīnu, kura ražošanu uzrauga un kontrolē kāda no VI pielikumā minētajām kompetentajām iestādēm, drīkst importēt saskaņā ar Kopienas noteikumos paredzētajām vienkāršotajām sertifikācijas normām.

2. Atsevišķi ražotāji drīkst sastādīt un parakstīt sertifikācijas dokumentu, ja kāda no kompetentajām iestādēm pilnvaro viņus to darīt.

3. Kanāda nodrošina to, ka pilnvarotos atsevišķos ražotājus uzrauga un pārbauda kompetenta iestāde un ka ražotājiem ir sertifikācijas dokumentu un analīzes protokolu sastādīšanai vajadzīgā kompetence.

4. Kanāda pēc Kopienas pieprasījuma paziņo to ražotāju nosaukumus un adreses, kas ir pilnvaroti sastādīt 2. punktā minēto sertifikācijas dokumentu.

5. Kopiena uz Kanādas izcelsmes vīna importu neattiecina tādu sertifikācijas sistēmu, kas ir ierobežojošāka vai vispārīgāka nekā tā, kuru piemēro šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, un tā, kuru var attiecināt uz vīniem, kas importēti no citām valstīm, kurās piemēro līdzvērtīgus uzraudzības un kontroles pasākumus, izņemot uz laiku noteiktas papildu sertifikācijas prasības sabiedriskās kārtības likumīgās interesēs.

24. pants

Kanādas veiktā vīna sertificēšana

1. Kanāda uz Kopienas izcelsmes vīna importu neattiecina tādas sertifikācijas, analīzes vai pārbaudes sistēmu, kas jāveic piegādātājam vai jāveic Kanādas kompetentajām iestādēm un jāapmaksā piegādātājam, ja šī sistēma ir ierobežojošāka vai vispārīgāka nekā tā, kuru piemēro šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, izņemot uz laiku noteiktas papildu sertifikācijas prasības sabiedriskās kārtības likumīgās interesēs.

2. Kanādas kompetentās iestādes gada laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā samazina 1. punktā minētās sertifikācijas, analīzes vai pārbaudes prasības, lai tās neuzliktu vairāk ierobežojumu, nekā ir nepieciešams.

25. pants

Vīns no vīnogām, kas sasalušas vīnogulājos

Nosaukumu “Icewine” vai, ja produkts ražots Kanādā vai Luksem-burgā, “Vin de glace” vai, ja tas ražots Austrijā vai Vācijā, “Eiswein” drīkst izmantot vienīgi tāda vīna aprakstīšanai, kas ražots no vīnogulājos sasalušām vīnogām un šādos apstākļos:

a) vīnogām jābūt sasalušām kā novākšanas, tā spiešanas laikā, vēlams, temperatūrā, kas nepārsniedz –7 °C;

b) nav atļauta nekāda veida mākslīga sasaldēšana;

c) visu ražošanā izmantoto vīnogu izcelsmei jābūt vienā un tajā pašā reģionā;

d) nav atļauta nekāda bagātināšana;

e) minimālajam dabīgajam spirta saturam jābūt 15 % no tilpuma;

f) minimālajam faktiskajam spirta saturam jābūt 5,5 % no tilpuma;

g) kopējais sēra dioksīda saturs nedrīkst pārsniegt 400 mg/l;

h) gaistošais skābums nedrīkst pārsniegt 2,1 g/l.







VII SADAĻA

SADARBĪBA

26. pants

Līgumslēdzēju pušu uzdevumi

1. Līgumslēdzējas puses tiešā veidā vai ar atbilstīgi 27. pantam izveidotās Apvienotās komitejas starpniecību uztur sakarus visos jautājumos, kas attiecas uz šā nolīguma īstenošanu un darbību.

2. Konkrēti Līgumslēdzējas puses var:

a) grozīt pielikumus, kā paredzēts šajā nolīgumā;

b) informēt viena otru par nodomu izstrādāt jaunus pasākumus vai esošo pasākumu grozījumus tādos sabiedriskās kārtības jautājumos, kā veselības vai patērētāju tiesību aizsardzība, kam ir ietekme uz vīna vai stipro alkoholisko dzērienu nozari;

c) paziņot viena otrai par tiesību aktiem, administratīviem pasākumiem un tiesas nolēmumiem attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu un informēt viena otru par pasākumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz tādiem lēmumiem.

27. pants

Apvienotā komiteja

1. Saskaņā ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kurā ir Kopienas un Kanādas pārstāvji.

2. Apvienotā komiteja var sniegt ieteikumus vienojoties. Tā nosaka savu reglamentu. Tā sanāk pēc Līgumslēdzējas puses lūguma ne vēlāk kā 90 dienās no minētā lūguma saņemšanas dienas pārmaiņus Kopienā un Kanādā un tādā laikā un vietā, un veidā, kuru kopīgi nosaka Līgumslēdzējas puses, tostarp videokonferencē.

3. Apvienotā komiteja raugās, lai šis nolīgums darbotos pareizi, un tā var izskatīt jebkuru jautājumu saistībā ar šā nolīguma īstenošanu un darbību. Konkrēti tā ir atbildīga par:

— ►M1 šā nolīguma pielikumu grozījumu pieņemšanu, pieņemot lēmumu Apvienotajā komitejā, ◄

— tādu ieteikumu sniegšanu, kas varētu sekmēt šā nolīguma vai 1989. gada nolīguma mērķu sasniegšanu,

— informācijas apmaiņu nolūkā optimizēt šā nolīguma darbību,

— priekšlikumu sniegšanu abas Līgumslēdzējas puses interesējošos jautājumos vīna un stipro alkoholisko dzērienu nozarē,

— šā nolīguma VII pielikuma 9. punktā minēto maksu un izmaksu grafika sastādīšanu.

28. pants

Pārkāpumi

1. Ja Līgumslēdzējai pusei ir iemesls domāt, ka:

a) vīns vai stiprais alkoholiskais dzēriens, ar ko tirgojas vai ir tirgojušās Līgumslēdzējas puses vai kas ir realizēts kādas Līgumslēdzējas puses teritorijā, neatbilst šim Nolīgumam vai grozītajam 1989. gada nolīgumam un ka

b) šī neatbilstība dod konkrētas priekšrocības otrai Līgumslēdzējai pusei,

tad tā attiecīgi tūlīt informē otru Līgumslēdzēju pusi saskaņā ar šā nolīguma vai grozītā 1989. gada nolīguma noteikumiem.

2. Informācijai, kas jāsniedz saskaņā ar 1. punktu, pievieno atbilstīgus dokumentus, un konkrēti tai jāietver šādas ziņas par attiecīgo vīnu vai stipro alkoholisko dzērienu, ciktāl Līgumslēdzējaipusei tās ir zināmas:

a) ražotājs un persona, kam ir tiesības realizēt attiecīgo vīnu vai stipro alkoholisko dzērienu;

b) ziņas par iespējamo neatbilstību.

▼M1 —————

▼B







IX SADAĻA

VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

32. pants

Tranzīts. Nelieli daudzumi

Šā nolīguma II, III, IV, V un VI sadaļa neattiecas uz:

a) vīniem vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kurus tranzītā ved caur Līgumslēdzējas puses teritoriju;

b) vīniem vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuru izcelsme ir Līgumslēdzējas puses teritorijā un kurus nelielos daudzumos sūta no vienas Līgumslēdzējas puses otrai saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas paredzētas Līgumslēdzēju pušu normatīvajos aktos.

33. pants

Piemērošanas teritorija

Šis nolīgums attiecas uz Kanādas teritoriju un uz teritorijām, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un to piemēro saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem.

34. pants

Izņēmumi

1. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu homonīmiem:

a) aizsardzību atbilstīgi 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 14. panta 2. punktam un 15. panta 2. punktam piešķir visām norādēm ar nosacījumu, ka konkrētā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, lai arī burtiski tā atbilst vīna vai stiprā alkoholiskā dzēriena izcelsmes teritorijas, reģiona vai apvidus nosaukumam, sabiedrībai neliek maldīgi ticēt, ka attiecīgā vīna vai stiprā alkoholiskā dzēriena izcelsme ir citā valstī;

b) Līgumslēdzējas puses var savstarpēji noteikt praktiskos lietojuma nosacījumus, saskaņā ar kuriem atšķir šajā punktā minētos homonīmos nosaukumus, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un nemaldināt patērētājus.

2. Šis nolīgums neuzliek Līgumslēdzējai pusei par pienākumu aizsargāt otras Līgumslēdzējas puses ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apstākļos, kas paredzēti TRIPS nolīguma 24. panta 6. punkta otrajā teikumā, 24. panta 7. punktā, 24. panta 8. punktā un 24. panta 9. punktā.

3. Šā nolīguma 17. panta 1. punktā nav prasīts Kanādas valdībai nepieļaut tāda reģistrēta zīmola izmantošanu, kas reģistrēts vaiiesniegts reģistrēšanai pirms 1996. gada 1. janvāra, un nosaukuma “Grappa di Ticino” izmantošanu attiecībā uz konkrētiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ražoti Tesīnas reģionā Šveicē.

4. Šā nolīguma 17. panta 2. punktā nav prasīts Kopienai nepieļaut nosaukuma “Rye Whisky” izmantošanu attiecībā uz konkrētiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas atbilst (grozītajā) Regulā (EEK) Nr. 1576/89 paredzētajiem noteikumiem un kas ražoti Amerikas Savienotajās Valstīs.

35. pants

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

1. Šā nolīguma noteikumi neierobežo Līgumslēdzēju pušu tiesības veikt sanitāros un fitosanitāros pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu cilvēka, dzīvnieku vai augu dzīvību vai veselību, ja šādi pasākumi nav pretrunā ar noteikumiem, kuri paredzēti PTO nolīguma 1A pielikumā ietvertajā Nolīgumā par sanitāro un fitosani-tāro pasākumu piemērošanu.

2. Neierobežojot 1. punktu, katra no Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar VII sadaļā paredzēto procedūru attiecīgā gadījumā iespējami drīz cenšas informēt otru Līgumslēdzēju pusi par notikumiem, kuru rezultātā attiecībā uz pirmās teritorijā realizētu vīnu vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem var tikt pieņemti minētie pasākumi, jo sevišķi saistībā ar konkrētu limitu noteikšanu piesārņojošām vielām un atlikumvielām, un šādi rīkojas, lai vienotos par kopēju pieeju.

36. pants

Iepriekš izveidoto krājumu realizācija

1. Vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus, kuri šā nolīguma spēkā stāšanās dienā vai pirms tam ir saražoti vai importēti Līgumslēdzējas puses teritorijā saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, bet kuru realizēšana minētās Līgumslēdzējas puses teritorijā citādi būtu aizliegta ar šo nolīgumu, drīkst realizēt ar šādiem nosacījumiem:

a) ja vīns ražots, izmantojot vienu vai vairākas vīndarības prakses vai procesus, kas nav minēti I vai II pielikumā, tad šo vīnu attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā var tirgot, līdz izbeidzas krājumi;

b) ja vīnu vai stipros alkoholiskos dzērienus raksturo veidā, kas neatbilst III sadaļai, IV sadaļai vai V sadaļai, tad tos var turpināt realizēt attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā, izmantojot tās pašas marķējuma norādes, ko lieto minēto produktu likumīgā ražošanā vai importēšanā:

i) vairumtirgotāji vai ražotāji – trīs gadus;

ii) mazumtirgotāji – līdz izbeidzas krājumi.

2. Vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus, kuri Līgumslēdzējas puses teritorijā saražoti vai importēti saskaņā ar šo nolīgumu, bet kuru realizēšana minētās Līgumslēdzējas puses teritorijā citādi būtu aizliegta ar šo nolīgumu pēc tā grozīšanas, drīkst realizēt, līdz izbeidzas krājumi, ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi.

37. pants

Saistība ar PTO nolīgumu

Līgumslēdzējas puses saglabā savas tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO nolīgumu.

38. pants

1989. gada nolīguma grozījums

1989. gada nolīgumu groza, kā norādīts VIII pielikumā.

39. pants

Pielikumi

Pielikumi ir neatņemama šā nolīguma daļa.

40. pants

Autentiskās valodas

Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visas versijas ir vienlīdz autentiskas.

41. pants

Stāšanās spēkā

Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā Līgumslēdzējas puses ir apmainījušās ar diplomātiskajām notām, apstiprinot to, ka pušu iekšējās procedūras attiecībā uz šā nolīguma stāšanos spēkā ir pabeigtas.

42. pants

Atsevišķu noteikumu pagaidu nepiemērošana un līguma laušana

1. Ja III.a pielikumā minētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Kanādā izmanto apstākļos, kas paredzēti TRIPS nolīguma 24. panta 4. punktā, 24. panta 5. punktā un 24. panta 6. punkta pirmajā teikumā, tad Kanāda var izvēlēties minimālajā vajadzīgajā apmērā nepiemērot šā nolīguma 10. panta 2. punkta un 14. panta 2 punkta noteikumus. Ja rodas šajā punktā aprakstītie apstākļi, tad Kanāda pēc iespējas drīzāk rakstveidā paziņo par to Kopienai. Ja Kanāda paļaujas uz TRIPS nolīguma 24. panta 6. punkta pirmo teikumu, tad jāpiemēro 12. pants.

2. Saņemot 1. punktā minēto paziņojumu, Kopiena var pieprasīt sasaukt Apvienotās komitejas sanāksmi, kurai, atkāpjoties no 27. panta 2. punkta, jāsanāk 10 dienās, ja tā tiek prasīts. Šādā Apvienotās komitejas sanāksmē izskata visas Līgumslēdzēju pušu rīcībā esošās iespējas risināt jautājumu, kura dēļ Kanāda paļaujas uz 1. punktu.

3. Ja Kanāda nepiemēro 10. panta 2. punktu vai 14. panta 2. punktu atbilstīgi 1. punktam un ja Apvienotā komiteja 30 dienās pēc tam, kad notikusi Apvienotās komitejas sanāksme atbilstīgi 2. punktam, nerod savstarpēji saskaņotu risinājumu, tad Kopiena var pieņemt lēmumu pilnībā vai daļēji nepiemērot konkrētus šā Nolīguma vai 1989. gada nolīguma noteikumus. Šādiem Kopienas veiktiem pasākumiem jābūt proporcionāliem tai kaitīgajai ietekmei uz tirdzniecību, ko izraisījusi Kanādas paļaušanās uz 1. punktu, un tos nedrīkst piemērot ilgāk par laika posmu, kurā Kanāda nepiemēro iepriekšminētos pantus.

4. Kopiena nepieņem pasākumus saskaņā ar 3. punktu, ja apstākļi, kuru dēļ Kanāda paļaujas uz 1. punktu, attiecas uz nosaukumu, kā izmantošanai Kopienas tirgū vai eksporta tirgos Kopiena ir piekritusi atbilstīgi nolīgumiem ar trešām valstīm.

5. Jebkura no Līgumslēdzējām pusēm var lauzt šo nolīgumu, gadu iepriekš rakstveidā darot to zināmu otrai Līgumslēdzējai pusei. Tomēr ja III.a vai IV.a pielikumā minētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Kanādā izmanto saskaņā ar TRIPS nolīguma 24. panta 6. punkta pirmo teikumu, kā paredzēts 1. punktā, tad Kopiena var lauzt šo nolīgumu, par to rakstveidā paziņojot Kanādai trīs mēnešus iepriekš.

6. Ja kāda no Līgumslēdzējām pusēm lauž 1989. gada nolīgumu, kas grozīts ar šo nolīgumu, tad tas nozīmē arī vienlaicīgu šā nolīguma laušanu.

EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.

IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.

Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.

Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.

Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.

Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.

Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.

Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.

Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.

Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.

Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.

Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por el Gobierno de Canadá

For Canadas regering

Für die Regierung Kanadas

Για την κυβέρνηση του Καναδά

For the Government of Canada

Pour le gouvernement du Canada

Per il governo del Canada

Voor de Regering van Canada

Pelo Governo do Canadá

Kanadan hallituksen puolesta

På Kanadas regerings vägnar

I PIELIKUMS

kā minēts 5. pantā

A. KANĀDA

To vīndarības prakšu (tostarp piedevu un procesu) uzskaitījums, kas attiecībā uz Kanādas izcelsmes vīniem ir atļautas, ievērojot turpmāk minētās prasības un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti VI pielikumā minētas kompetentās iestādes noteikumos:

1. Raugs.

2. Koncentrēta vīnogu sula.

3. Cukuri (izņemot izoglikozi), lai palielinātu dabīgo spirta koncentrāciju vīnogās, vīnogu misā vai vīnā.

4. Raugam pievienotās piedevas (amonija difosfāts, amonija monofosfāts, amonija sulfāts, kālija difosfāts, kālija monofosfāts).

5. Kalcija sulfāts tādā daudzumā, ka šķīstošo sulfātu koncentrācija gatavajā vīnā nepārsniedz 0,2 % svara attiecībā pret tilpumu, izsakot ar kālija sulfātu.

6. Kalcija karbonāts tādā daudzumā, ka vīnskābes koncentrācija gatavajā vīnā nav mazāka par 0,15 % svara attiecībā pret tilpumu.

7. Sērpaskābe un tās sāļi.

8. Vīnskābe vai citronskābe.

9. Amilāze un pektināze.

10. Askorbīnskābe vai eritorbīnskābe, vai to sāļi. Pievienotās eritorbīnskābes daudzums nedrīkst pārsniegt 100 mg/l.

11. Dimetilpolisiloksāns kā pretputošanas viela, gatavajā vīnā ne vairāk kā 10 miljondaļu.

12. Jebkurš no šādiem apretiem: aktivētā ogle, agars, albumīns, kazeīns, mālains diatomīts, želatīns, zivju līme, kālija ferocianīds, miecskābe un olas baltums.

13. Karamele; to drīkst izmantot tikai stiprinātajos vīnos.

14. Brendijs, augļu spirts vai spirts, ko iegūst pārtikas izejvielu alkoholiskā fermentācijā un kas destilēts, līdz spirta saturs tajā ir ne mazāk kā 94 % tilpuma; to drīkst izmantot tikai stiprinātajos vīnos.

15. Oglekļa dioksīds, skābeklis, ozons vai argons.

16. Sorbīnskābe vai tās sāļi, nepārsniedzot 200 miljondaļas, ko izsaka ar sorbīnskābi.

17. Fumārskābe, gatavajā vīnā nepārsniedzot 2,4 g/l.

18. Pienskābe.

19. Ābolskābe.

20. Metavīnskābe (lietojuma pakāpe 0,01 %).

21. Kālija citrāts.

22. Kālija hidrogēntartrāts (lietojuma pakāpe 0,42 %).

23. Polivinilpolipirolidons un silīcija dioksīds (galaproduktā nedrīkst būt vairāk nekā 2 miljondaļas).

24. Akācijas sveķi.

25. Vara sulfāts (0,001 %, tādējādi vara koncentrācija galaproduktā ir 0,0001 %).

26. Pienskābes baktērijas: ģintis Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus.

27. Kālija karbonāts.

28. Kālija bikarbonāts.

29. Slāpeklis.

30. Ozolkoka gabaliņi, skaidas vai daļiņas, ko izmanto kā apstrādes palīglīdzekļus un ko pirms vīna iepildīšanas pudelēs no tā izfiltrē.

31. Pirms galīgās filtrēšanas vīnu var apstrādāt ar stipra skābuma katjonu apmaiņas sveķiem nātrija jonu veidā, lai stabilizētu vīna vīnskābi.

32. Centrifugēšana un filtrēšana ar inertu filtrēšanas aktīvo vielu vai bez tās ar noteikumu, ka tādā veidā apstrādātos produktos nepaliek nekādas nevēlamas atlikumvielas.

33. Daļēja koncentrēšana, izmantojot fizikālus procesus, tostarp apgriezto osmozi, lai palielinātu dabīgo spirta koncentrāciju vīnogu misā vai vīnā.

B. KOPIENA

To vīndarības prakšu un procesu uzskaitījums, kas attiecībā uz Kopienas izcelsmes vīniem ir atļauti, ievērojot turpmāk minētās prasības un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Kopienas noteikumos.

1. Aerēšana ar skābekli vai burbuļošana, izmantojot argonu vai slāpekli.

2. Termiskā apstrāde.

3. Tādu svaigu vīna nogulšņu izmantošana sausajos vīnos, kas ir nebojātas un neatšķaidītas un satur raugus, kuri nesen radušies sausā vīna ražošanā.

4. Centrifugēšana un filtrēšana ar inertu filtrēšanas aktīvo vielu vai bez tās ar noteikumu, ka tādā veidā apstrādātos produktos nepaliek nekādas nevēlamas atlikumvielas.

5. Raugu izmantošana vīna ražošanai.

6. Rauga šūnu sienas sagatavju izmantošana.

7. Polivinilpolipirolidona izmantošana.

8. Pienskābes baktēriju vīna suspensijā izmantošana.

9. Vienas vai vairāku šādu vielu pievienošana, lai veicinātu raugu augšanu:

i) pievienotās vielas:

— diamonija fosfāts vai amonija sulfāts,

— amonija sulfīts vai amonija bisulfīts;

ii) tiamīna hidrogēnhlorīda pievienošana.

10. Oglekļa dioksīda, argona vai slāpekļa izmantošana atsevišķi vai kopā tikai tādēļ, lai radītu inertu atmosfēru un rīkotos ar produktu, kas ir pasargāts no gaisa iedarbības.

11. Oglekļa dioksīda pievienošana.

12. Sēra dioksīda, kālija bisulfīta vai kālija metabisulfīta, ko var saukt arī par kālija disulfītu vai kālija pirosulfītu, izmantošana.

13. Sorbīnskābes vai kālija sorbāta pievienošana.

14. L-askorbīnskābes pievienošana.

15. Citronskābes pievienošana vīna stabilizācijas nolūkā ar noteikumu, ka apstrādātajā vīnā tās galīgais saturs nepārsniedz 1 g/l.

16. Vīnskābes izmantošana paskābināšanas nolūkā ar noteikumu, ka sākotnējo skābuma saturu palielina ne vairāk kā par 2,5 g/l, ko izsaka ar vīnskābi.

17. Vienas vai vairāku šādu vielu izmantošana atskābināšanas nolūkā:\

— neitrāls kālija tartrāts,

— kālija bikarbonāts,

— kalcija karbonāts, kas nelielā daudzumā var saturēt L(+) vīnskābes un L(-) ābolskābes kalcija dubultsāļus,

— homogēns preparāts, kas sastāv no smalkā pulverī saberztas vīnskābes un kalcija karbonāta līdzvērtīgās proporcijās,

— kalcija tartrāts vai vīnskābe.

18. Dzidrināšana vīndarības nolūkā, izmantojot vienu vai vairākas šādas vielas:

— pārtikas želatīns,

— bentonīts,

— zivju līme,

— kazeīns un kālija kazeināts,

— olu albumīns, piena albumīns,

— kaolīns,

— pektināze,

— silīcija dioksīds kā gels vai kā koloidāls šķīdums,

— tanīns,

— betaglikonāzes fermentu preparāti.

19. Tanīna pievienošana.

20. Balto vīnogu misu vai baltvīnu apstrāde ar kokogli, ko izmanto vīndarībā (aktivētā ogle).

21. Šāda apstrāde:

— baltvīnu un sārtvīnu apstrāde ar kālija ferocianīdu;

— sarkanvīnu apstrāde ar kālija ferocianīdu vai ar kalcija fitātu ar noteikumu, ka šādi apstrādāts vīns satur dzelzs atlikumus.

22. Metavīnskābes pievienošana.

23. Akācijas sveķu jeb arabika sveķu izmantošana pēc fermentēšanas beigām.

24. DL-vīnskābes, ko sauc arī par vīnogskābi, vai tās neitrālā kālija sāls izmantošana, lai nogulsnētu lieko kalciju.

25. Šādu vielu izmantošana, lai ražotu dzirkstošos vīnus, kuri iegūti, tos fermentējot pudelē, un kuru nogulsnes atdala dekantējot:

— kalcija algināts vai

— kālija algināts.

26. Vara sulfāta izmantošana.

27. Kālija bitartrāta vai kalcija tartrāta pievienošana, lai veicinātu vīnakmens nogulsnēšanos.

28. Karameles pievienošana, lai pastiprinātu deserta vīnu krāsu.

29. Kalcija sulfāta izmantošana konkrētu NRR kvalitatīvu deserta vīnu ražošanā.

30. Alepo priedes sveķu izmantošana, lai ražotu galda vīnu “Retsina”, ko drīkst ražot tikai Grieķijas ģeogrāfiskajā teritorijā, saskaņā ar Kopienas noteikumos paredzētajiem nosacījumiem.

31. Lizocīma pievienošana.

32. Elektrodialīze, lai garantētu vīna vīnskābes stabilizāciju.

33. Ureāzes izmantošana, lai samazinātu urīnvielas saturu vīnā.

34. Vīnogu misas vai rektificētas koncentrētas vīnogu misas pievienošana, lai vīnu saldinātu.

35. Daļēja koncentrēšana, izmantojot fizikālus procesus, tostarp apgriezto osmozi, lai palielinātu dabīgo spirta koncentrāciju vīnogu misā vai vīnā.

36. Saharozes, koncentrētas vīnogu misas vai rektificētas koncentrētas vīnogu misas pievienošana, lai palielinātu dabīgo spirta koncentrāciju vīnogās, vīnogu misā vai vīnā.

37. Vīna vai žāvētu vīnogu destilāta vai neitrāla, vīna izcelsmes spirta izmantošana deserta vīnu ražošanā.

II PIELIKUMS,

kā minēts 5. pantā

A. KANĀDA

Ievērojot šā nolīguma 5. pantu, Kopiena atļauj tās teritorijā importēt un realizēt Kanādas izcelsmes vīnus, kas atbilst šādām sastāva un citām produkta specifikācijām.

Turpmāk minēto parametru limitus nosaka šādus:

1. Spirta koncentrācija: a) ne mazāka par 8,5 % un ne lielāka par 24 % no faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas, izņemot dažus vīnus, kam ir augsts atlikumcukuru saturs un kas nav tikuši bagātināti, un kam faktiskā spirta koncentrācija var būt mazāka par 8,5 %, bet ne mazāka par 4,5 %; b) ne lielāka par 20 % no kopējās spirta tilpumkoncentrācijas, izņemot dažus vīnus, kam ir augsts atlikumcukuru saturs un kas nav tikuši bagātināti, un kam kopējā spirta koncentrācija var pārsniegt 20 % robežu, un ko ir tiesības aprakstīt ar šādiem nosaukumiem: i) “Icewine” ii) “Vin du curé” iii) “Special select late harvest wine” iv) “Select late harvest wine” v) “Late harvest wine” vi) “Winter harvest wine” vii) “Autumn harvest wine” c) stiprinātam vīnam – ne mazāka par 15 % un ne lielāka par 24 % no faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas.

2. Gaistošais skābums: a) vīniem, kas nav minēti b) apakšpunktā – ne vairāk par 1,3 g/l (21,7 mekv./l), ko izsaka ar etiķskābi; b) šādiem konkrētiem vīniem: i) 1,5 g/l (25 mekv./l) vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Late harvest wine”; ii) 1,8 g/l (30 mekv./l) vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Autumn harvest wine”, “Select late harvest wine” un “Special select late harvest wine”; iii) 2,1 g/l (35 mekv./l) vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Icewine”, “Winter harvest wine” un “Vin du curé”.

3. Kopējais sēra dioksīda daudzums: a) 200 miljondaļas vīnos (tostarp dzirkstošajos vīnos), kuros atlikumcukuru nav vairāk par 5 g/l; b) 250 miljondaļas vīnos (tostarp dzirkstošajos vīnos), kuros atlikumcukuru ir vairāk par 5 g/l; c) 400 miljondaļas vīnos, ko ir tiesības aprakstīt ar šādiem nosaukumiem: i) “Late harvest wine” ii) “Icewine” iii) “Special select late harvest wine” iv) “Select late harvest wine” v) “Vin du curé” vi) “Winter harvest wine” vii) “Autumn harvest wine”

4. Skābums: a) paskābināšanās nedrīkst pārsniegt 4 g/l, ko izsaka ar vīnskābi; b) kopējais skābums: ne mazāks par 3,5 g/l, ko izsaka ar vīnskābi.

5. Dabīgās spirta koncentrācijas pieaugums: spirta saturs nedrīkst pārsniegt 3,5 % no tilpuma. Gados, kad klimatiskie apstākļi bijuši ārkārtīgi nelabvēlīgi, spirta koncentrācijas pieauguma limitus drīkst pārsniegt ne vairāk kā par 1 % no tilpuma.

6. Ūdens pievienošana: aizliegta, izņemot, ja pēc tās ir īpaša tehniska vajadzība.

B. KOPIENA

Ievērojot šā nolīguma 5. pantu, Kanāda atļauj tās teritorijā importēt un realizēt Kopienas izcelsmes vīnus, kas atbilst šādām sastāva un citām produkta specifikācijām:

1. Vīniem, kas nav minēti 2. punktā, turpmāk minēto parametru limitus nosaka šādus: 1.1. Spirta koncentrācija: a) ne mazāka par 8,5 % un ne lielāka par 20 % no faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas, izņemot dažus NRR kvalitatīvus vīnus, kam ir augsts atlikumcukuru saturs un kas nav tikuši bagātināti, un kam faktiskā spirta koncentrācija var būt mazāka par 8,5 %, bet ne mazāka par 4,5 %; b) ne lielāka par 20 % no kopējās spirta tilpumkoncentrācijas, izņemot dažus vīnus, kam ir augsts atlikumcukuru saturs un kas nav tikuši bagātināti, un kam kopējā spirta koncentrācija var pārsniegt 20 %. 1.2. Gaistošais skābums: a) vīniem, kas nav minēti b) apakšpunktā – ne vairāk par 1,20 g/l (20 mekv./l), ko izsaka ar etiķskābi; b) šādiem konkrētiem vīniem: i) vīniem, kuru izcelsme ir Vācijā: 1) 1,8 g/l (30 mekv./l) NRR kvalitatīviem vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Eiswein” vai “Beerenauslese”; 2) 2,1 g/l (35 mekv./l) NRR kvalitatīviem vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Trockenbeerenauslese”; ii) atsevišķiem Apvienotās Karalistes, Francijas un Itālijas izcelsmes vīniem, kā paredzēts Kopienas noteikumos: 1,5 g/l (25 mekv./l); iii) vīniem, kuru izcelsme ir Austrijā: 1) 1,8 g/l (30 mekv./l) NRR kvalitatīviem vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Beerenauslese” vai “Eiswein”; 2) 2,4 g/l (35 mekv./l) NRR kvalitatīviem vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Ausbruch”, “Trockenbeerenauslese” vai “Strohwein”. 1.3. Kopējais skābums: ne mazāks par 3,5 g/l, ko izsaka ar vīnskābi. 1.4. Kopējais sēra dioksīda daudzums: a) vīniem, kas nav minēti b), c), d) un e) apakšpunktā: — sarkanvīniem: ne lielāks par 160 mg/l. Ja atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l, tad maksimālais pieļaujamais daudzums nepārsniedz 210 mg/l, — baltvīniem: ne lielāks par 210 mg/l. Ja atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l, tad maksimālais pieļaujamais daudzums nepārsniedz 260 mg/l; b) dzirkstošajiem vīniem: ne lielāks par 235 mg/l; c) ne lielāks par 300 mg/l atsevišķiem vīniem, kam atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l, kā paredzēts Kopienas noteikumos; d) ne lielāks par 350 mg/l vīniem, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Auslese”, ja atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l; e) ne lielāks par 400 mg/l šādiem vīniem, kam atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l: i) NRR kvalitatīvi vīni, ko ir tiesības aprakstīt ar nosaukumu “Ausbruch”, “Ausbruchwein”, “Beerenauslese”, “Trockenbeerenauslese” vai “Eiswein”; ii) šādi NRR kvalitatīvi baltvīni: — Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace un Alsace grand cru, ko apraksta ar izteicieniem “vendanges tardives” vai “sélection de grains nobles”; iii) šādi no pārgatavinātām vīnogām ražoti NRR kvalitatīvi pussaldie vīni un no sažuvušām vīnogām ražoti NRR kvalitatīvi pussaldie vīni ar izcelsmi Grieķijā, kam atlikumcukuru saturs, kuru izsaka kā invertcukuru, nav mazāks par 45 g/l un ko ir tiesības aprakstīt ar kādu no šādām izcelsmes norādēm: Samos, Rhodes, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Daphnes.

2. Deserta vīniem turpmāk minēto parametru limitus nosaka šādus: 2.1. Spirta koncentrācija: ne mazāka par 15 % un ne lielāka par 22 % no faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas. 2.2. Kopējais sēra dioksīda daudzums: ne lielāks par 150 mg/l. Ja atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l, tad maksimālais pieļaujamais daudzums nepārsniedz 200 mg/l.

3. Ūdens pievienošana: aizliegta, izņemot, ja pēc tās ir īpaša tehniska vajadzība.

C. ANALĪZES METODES

Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka kontroles darbībās, nosakot vīna analītisko sastāvu, par standartmetodēm pārsvarā izmanto tās analīzes metodes, kuras par standartmetodēm ir atzinis un publicējis Starptautiskais Vīna dārzu un vīnu birojs (OIV), vai AOAC International analīzes metodes.

III.a PIELIKUMS

Kopienas izcelsmes vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu uzskaitījums

(kā minēts 10. pantā)

BEĻĢIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Beļģijā ir atzīti un aizsargāti ar “9 juillet 1997 Arrêté ministériel portant agrément comme vin de qualité d’appellation d’origine contrôlée v.q.p.r.d.” un “6 janvier 2000 Arrêté ministériel portant agrément de “Haspengouwse Wijn” comme vin de qualité d’appellation d’origine contrôlée v.q.p.r.d.”.

Appellation d’origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming:

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

VĀCIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Vācijā ir atzīti un aizsargāti ar “Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002”. Großlagen, Einzellagen, komūnu vai komūnu daļu nosaukumi var būt aizsargāti saistībā ar reģionu un apakšreģionu nosaukumiem, kā paredzēts iepriekšminētajos noteikumos.

Noteikto reģionu nosaukumi

Ahr

Baden

Franken

Hessische Bergstraße

Mittelrhein

Mosel-Saar-Ruwer

Nahe

Pfalz

Rheingau

Rheinhessen

Saale-Unstrut

Sachsen

Württemberg

Apakšreģionu nosaukumi

Noteiktais reģions Ahr

Walporzheim/Ahrtal

Noteiktais reģions Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Noteiktais reģions Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Noteiktais reģions Mosel-Saar-Ruwer

Vispārīgi nosaukumi

Mosel

Ruwer

Saar

Apakšreģioni

Bernkastel

Moseltor

Obermosel

Zell/Mosel

Saar

Ruwertal

Noteiktais reģions Nahe

Nahetal

Noteiktais reģions Rheingau

Johannisberg

Noteiktais reģions Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Noteiktais reģions Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße

Südliche Weinstraße

Noteiktais reģions Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Noteiktais reģions Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

Noteiktais reģions Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Noteiktais reģions Saale-Unstrut

Schloss Neuenburg

Thüringen

Mansfelder Seen

Noteiktais reģions Sachsen

Elstertal

Meißen

Citi vīnu nosaukumi

Landwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Fränkischer Landwein

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Tafelwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

GRIEĶIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Grieķijā ir atzīti un aizsargāti saskaņā ar “Εφημερίδα της Κυβερνήσεως” (“Oficiālais Vēstnesis”).

Noteikto reģionu nosaukumi

Σάμος/Samos

Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron

Μοσχάτος Ρίου — Πατρών/Moschatos Riou Patron

Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias

Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou

Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou

Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafhi Kephalinias

Σητεϊα/Sitia

Νεμέα/Nemea

Σαντορίνη/Santorini

Δάφνες/Dames

Ρόδος/Rhodos

Νάουσα/Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias

Ραψάνη/Rapsani

Μανπνεϊα/Mantinia

Μεσενικόλα/Mesenicola

Πεζά/Peza

Αρχάνες/Archanes

Πάτρα/Patra

Ζίτσα/Zitsa

Αμύνταιο/Amynteon

Γουμένισσα/Goumenissa

Πάρος/Paros

Λήμνος/Lemnos

Αγχίαλος/Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona

Galda vīnu nosaukumi ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi

Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis

Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis

Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis

Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis

Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis

Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis

Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis

Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis

Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias

Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias

Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias

Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou

Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon

Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οϊνος/Herakliotikos Topikos Oinos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou

Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias

Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos

Λασαιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos

Μακεδόνικος Τοπικός Οΐνος/Makedonikos Topikos Oinos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos

Μεσσηνιακός Τοπικός Οΐνος/Messiniakos Topikos Oinos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos

Παλληνιώτικος Τοπικός Οϊνος/Palliniotikos Topikos Oinos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας,/Topikos Oinos Playion Parnithas

Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias

Τοπικός Οίνος Τριφυλϊας/Topikos Oinos Trifilias

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou

Σιατιστινός Τοπικός Οϊνος/Siatistinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos.

Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon

Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou

Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas

Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis

Καρυοτινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas

Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron

Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou

Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados

Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Μεταςατων/Topikos Oinos Metaxaton

Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias

Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron

Τοπικός Οίνος Iωavvίvωv/Topikos Oinos loanninon

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Aίvou/Topikos Oinos Playies tou Enou

Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis

Τοπικός Οίνος Iλίου/Topikos Oinos Iliou

Μετ’σοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou

Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas

Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos

Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas

Μονεμβάσιας Τοπικός Οϊνος/Monemvasios Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou

Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos

SPĀNIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Spānijā ir atzīti un aizsargāti saskaņā ar 2003. gada 31. martā“Boletín Oficial” publicētajiem noteikumiem. Šajos noteikumos paredzēti arī komūnu un citu reģionu nosaukumi vai apzīmējumi, ko ir tiesības izmantot saistībā ar turpmāk minētajiem vīnu nosaukumiem.

Noteikto reģionu un apakšreģionu nosaukumi

Abona

Alella

Alicante/Alicante Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava

Bierzo

Binissalem

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Jumilla

La Mancha

La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés

Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros

Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga

Tarragona

Terra Alta

Toro

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

Galda vīnu nosaukumi (Vinos de la tierra)

Junta de Andalucía

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Los Palacios

Diputación General de Aragón

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Principado de Asturias

Vino de la Tierra de Cangas

Comunidad Autónoma de las Illes Balears

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Illes Balears

Gobierno de Canarias

Vino de la Tierra de La Gomera

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Junta de Castilla y León

Vino de la Tierra de Arribes del Duero

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Vino de la Tierra de Valles de Benavente

Junta de Extremadura

Vino de la Tierra de Extremadura

Xunta de Galícia

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Gobierno de La Rioja

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Región de Murcia

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Generalidad Valenciana

Vino de la Terra de Castelló

FRANCIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Francijā ir atzīti un aizsargāti ar “Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2”, Institut National des Appellations d’Origine, Version du 27.2.2002.

Elzasa un citi Austrumfrancijas reģioni

Alsace, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “lieu-dit”

Côtes de Toul

Moselle

Alsace/Vin d’Alsace, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “Edelzwicker”/“dénomination de cépage”/“appellation sous régionale”/“appellation communale”/“appellation locale”

Alsace Grand Cru, kam pievienots apzīmējums “lieu-dit”

Crémant d’Alsace

Šampaņas reģions

Coteaux Champenois, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Rosé des Riceys

Burgundijas reģions

Aloxe-Corton

Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune

Bâtard-Montrachet

Beaujolais, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Beaujolais Supérieur

Beaujolais-Villages

Beaune

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Bonnes Mares

Bourgogne (*2) , kam ir vai nav pievienots apzīmējums “Clairet”/“Rosé”/“appellation sous régionale”/“commune d’origine”/“nom de climat”/“lieu-dit”

Bourgogne Aligoté

Bouzeron

Brouilly

Chablis (*2) , kam ir vai nav pievienots apzīmējums “climat d’origine”/“premier cru”

Chablis (*2) Grand Cru, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “climat d’origine”

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune

Chenas

Chevalier-Montrachet

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune

Clos de la Roche

Clos des Lambrays

Clos de Tart

Clos de Vougeot

Clos Saint-Denis

Corton

Corton-Charlemagne

Côte de Beaune, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes du Forez

Côte Roannaise

Crémant de Bourgogne

Criots Bâtard-Montrachet

Echezeaux

Fixin

Fleurie

Gevrey-Chambertin

Givry

Grands Echezeaux

Griotte-Chambertin

Irancy

Juliénas

La Grande Rue

Ladoix/Ladoix Côte de Beaune

Latricières-Chambertin

Mâcon, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon-Villages

Maranges, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “climat d’origine”/“premier cru”

Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages

Marsannay

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Mercurey

Meursault/Meursault Côte de Beaune

Montagny

Monthélie/Monthélie Côte de Beaune

Montrachet

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moulin-à-Vent

Musigny

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune

Petit Chablis, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Pommard

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-Vinzelles

Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune

Régnié

Richebourg

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint-Amour

Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune

Saint-Bris

Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune

Saint-Véran

Santenay/Santenay Côte de Beaune

Savigny-lès-Beaune

Tâche (La)

Vin Fin de la Côte de Nuits

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Juras un Savojas reģioni

Arbois

Arbois Pupillin

Château Châlon

Côtes du Jura

Coteaux du Lyonnais

Crémant du Jura

Crépy

L’Etoile

Macvin du Jura

Vin de Savoie/Vin de Savoie-Ayze, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”/“nom du cru”

Roussette de Savoie, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “nom du cru”

Seyssel

Vin du Bugey, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “nom du cru”

Roussette du Bugey, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “nom du cru”

Kotduronas reģions

Beaumes-de-Venise

Château Grillet

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Clairette de Die

Condrieu

Cornas

Côte Rôtie

Coteaux de Die

Coteaux de Pierrevert

Coteaux du Tricastin

Côtes du Lubéron

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Crozes-Hermitage

Crozes Ermitage

Crémant de Die

Ermitage

Gigondas

Hermitage

Lirac

Saint-Joseph

Saint-Péray

Tavel

Vacqueyras

Provansas un Korsikas reģioni

Ajaccio

Bandol

Bellet

Muscat du Cap Corse

Cassis

Vin de Corse, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “appellation locale”

Coteaux d’Aix-en-Provence

Les-Baux-de-Provence

Coteaux Varois

Côtes de Provence

Palette

Patrimonio

Langdokas-Rusijonas reģions

Banyuls

Blanquette de Limoux

Clairette de Bellegarde

Cabardès

Clairette du Languedoc, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Collioure

Corbières

Costières de Nîmes

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages

Côtes du Roussillon Villages Caramany

Côtes du Roussillon Villages Latour de France

Côtes du Roussillon Villages Lesquerde

Côtes du Roussillon Villages Tautavel

Crémant de Limoux

Faugères

Fitou

Frontignan

Grand Roussillon

Languedoc, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Limoux

Lunel

Maury

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Saint-Jean-de-Minervois

Rasteau

Rasteau Rancio

Rivesaltes

Rivesaltes Rancio

Saint-Chinian

Côtes de la Malepère

Dienvidrietumu Francijas reģions

Béarn/Béarn Bellocq

Bergerac

Buzet

Cahors

Côtes de Bergerac

Côtes de Duras

Côtes du Frontonnais

Côtes du Frontonnais Fronton

Côtes du Frontonnais Villaudric

Côtes du Marmandais

Côtes de Montravel

Floc de Gascogne

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Haut-Montravel

Irouléguy

Jurançon

Madiran

Marcillac

Monbazillac

Montravel

Pacherenc du Vic-Bilh

Pécharmant

Rosette

Saussignac

Coteaux du Quercy

Côtes de Brulhois

Côtes de Millau

Côtes de Saint-Mont

Tursan

Vin d’Entraygues et du Fel

Vin d’Estaing

Vin de Lavilledieu

Bordo reģions

Barsac

Blaye

Bordeaux/Bordeaux Clairet

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux Supérieur

Bordeaux Rosé

Bordeaux mousseux

Bourg

Bourgeais

Côtes de Bourg

Cadillac

Cérons

Côtes Canon-Fronsac

Canon-Fronsac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Castillon

Crémant de Bordeaux

Entre-Deux-Mers

Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Fronsac

Graves

Graves de Vayres

Haut-Médoc

Lalande de Pomerol

Listrac-Médoc

Loupiac

Lussac Saint-Émilion

Margaux

Médoc

Montagne Saint-Émilion

Moulis

Moulis-en-Médoc

Néac

Pauillac

Pessac-Léognan

Pomerol

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Puisseguin Saint-Émilion

Sainte-Croix-du-Mont

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Julien

Valdeluāras reģions

Anjou/Anjou Val de Loire

Anjou Coteaux de la Loire

Anjou-Gamay

Anjou-Mousseux

Anjou-Villages

Anjou-Villages Brissac

Blanc Fumé de Pouilly

Bourgueil

Bonnezeaux

Cabernet d’Anjou

Cabernet de Saumur

Cheverny

Chinon

Coteaux de l’Aubance

Coteaux du Giennois

Coteaux du Layon, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Loir

Coteaux de Saumur

Cour-Cheverny

Crémant de Loire

Jasnières

Menetou Salon, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “commune d’origine”

Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Sèvre-et-Maine

Muscadet Côtes de Grandlieu

Pouilly-sur-Loire

Pouilly Fumé

Quarts-de-Chaume

Quincy

Reuilly

Sancerre

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saumur

Saumur Champigny

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Amboise

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant

Châteaumeillant

Coteaux d’Ancenis, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “nom de cépage”

Coteaux du Vendômois

Côtes d’Auvergne, kam ir vai nav pievienots apzīmējums “appellation locales”

Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Orléans

Orléans-Cléry

Saint-Pourçain

Thouarsais

Valençay

Konjakas reģions

Pineau des Charentes

“Vins de pays” vīnu nosaukumi

Vin de pays de l’Agenais

Vin de pays d’Aigues

Vin de pays de l’Ain

Vin de pays de l’Allier

Vin de pays d’Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l’Ardailhou

Vin de pays de l’Ardèche

Vin de pays d’Argens

Vin de pays de l’Ariège

Vin de pays de l’Aude

Vin de pays de l’Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Catalan

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, kam ir vai nav pievienots nosaukums Ile de Ré/Ile d’oléron/Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d’Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l’Ardèche

Vin de pays des coteaux de l’Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes

Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Quercy

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays du Duché d’Uzès

Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Gorges de l’Hérault

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d Hauterive, kam ir vai nav pievienots nosaukums Val d’orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l’Hérault

Vin de pays de l’Ile de Beauté

Vin de pays de l’Indre et Loire

Vin de pays de l’Indre

Vin de pays de l’Isère

Vin de pays du Jardin de la France, kam ir vai nav pievienots nosaukums Marches de Bretagne/Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d’Oc

Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays de Pézenas

Vin de pays de la Principauté d’Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, kam ir vai nav pievienots nosaukums Coteaux de Chalosse/Côtes de L’Adour/Sables Fauves/Sables de l’Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d’Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays des Vals d’Agly

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l’Yonne

ITĀLIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Itālijā ir atzīti un aizsargāti ar 2002. gada “Codice denominazioni di origine dei vini”.

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Regione Piemonte

Asti Spumante/Asti/Moscato D’Asti

Barbaresco

Barolo

Brachetto d’Acqui/Acqui

Gattinara

Gavi/Cortese di Gavi

Ghemme

Regione Lombardia

Franciacorta

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

Valtellina Superiore, kam ir vai nav pievienots nosaukums Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli vai Valgella

Regione Veneto

Bardolino superiore

Recioto di Soave

Soave superiore

Regione Friuli Venezia Giulia

Ramandolo

Regione Emilia Romagna

Albana di Romagna

Regione Toscana

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, kam ir vai nav pievienots nosaukums Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli vai Rufina

Chianti Classico

Vernaccia di San Gimignano

Vino Nobile di Montepulciano

Regione Umbria

Montefalco Sagrantino

Torgiano

Regione Abruzzo

Montepulciano d’Abruzzo Colline Teramane

Regione Campania

Taurasi

Regione Sardegna

Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Regione Valle d’Aosta

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste, kam ir vai nav pievienots nosaukums Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d’Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave vai Nus

Regione Piemonte

Alta Langa

Albugnano

Barbera d’Alba

Barbera d’Asti

Barbera del Monferrato

Boca

Bramaterra

Canavese

Carema

Cisterna d’Asti

Collina Torinese

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Colli Tortonesi

Cortese dell’Alto Monferrato

Coste della Sesia

Dolcetto d’Acqui

Dolcetto d’Alba

Dolcetto d’Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d’Alba/Diano d’Alba

Dolcetto di Dogliani

Dolcetto di Ovada

Erbaluce di Caluso/Caluso

Fara

Freisa d’Asti

Freisa di Chieri

Gabiano

Grignolino d’Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Langhe

Lessona

Loazzolo

Malvasia di Casorzo d’Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Monferrato/Monferrato Casalese

Nebbiolo d’Alba

Piemonte

Pinerolese

Roero

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Sizzano

Valsusa

Verduno Pelaverga/Verduno

Regione Liguria

Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrá, kam ir vai nav pievienots nosaukums Costa de sera, Costa de Campu vai Costa da Posa

Colli di Luni

Colline di Levanto

Golfo del Tigullio

Riviera Ligure di Ponente, kam ir vai nav pievienots nosaukums Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco

Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua

Val Polcevera/Val Polcevera Coronata

Regione Lombardia

Botticino

Capriano del Colle

Cellatica

Garda

Garda Colli Mantovani

Lambrusco Mantovano, kam ir vai nav pievienots nosaukums Oltrepò Mantovano vai Viadanese-Sabbionetano

Lugana

Oltrepò Pavese

Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano

San Colombano al Lambro/San Colombano

San Martino della Battaglia

Scanzo/Moscato di Scanzo

Terre di Franciacorta

Valcalepio

Valtellina

Regione Trentino Alto Adige

Alto Adige/dell’ Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), kam ir vai nav pievienots nosaukums: — — Colli di Bolzano (Bozner Leiten), — — Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner), — — Santa Maddalena (St. Magdalener), — — Terlano (Terlaner), — — Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler), — — Valle Venosta (Vinschgau)

Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), kam ir vai nav pievienots apzīmējums “Classico”

Casteller

Teroldego Rotaliano

Trentino, kam ir vai nav pievienots nosaukums Sorni, Isera/d’Isera, Ziresi/dei Ziresi

Trento

Valdadige (Etschaler)

Regione Veneto

Arcole

Bagnoli di Sopra/Bagnoli

Bardolino

Bianco di Custoza

Breganze

Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona

Colli Berici/Colli Berici Barbarano

Colli Euganei

Gambellara

Garda

Lison-Pramaggiore

Lugana

Merlara

Montello e Colli Asolani

Monti Lessini/Lessini

Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze

Soave

San Martino della Battaglia

Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti

Valpolicella/Valpolicella Valpantena

Vicenza

Vini del Piave/Piave

Regione Friuli Venezia Giulia

Carso

Collio Goriziano/Collio

Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Lison-Pramaggiore

Regione Emilia Romagna

Bosco Eliceo

Cagnina di Romagna

Colli Bolognesi, kam ir vai nav pievienots nosaukums Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello vai Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli di Faenza

Colli d’Imola

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli Piacentini, kam ir vai nav pievienots nosaukums Vigoleno, Gutturnio, Monterosso Val d’Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure

Colli Romagna Centrale

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro

Reggiano

Reno

Romagna Albana spumante

Sangiovese di Romagna

Trebbiano di Romagna

Regione Toscana

Ansonica Costa dell’Argentario

Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice

Bianco della Valdinievole

Bianco dell’Empolese

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Candia dei Colli Apuani

Capalbio

Colli dell’Etruria Centrale

Colli di Luni

Colline Lucchesi

Cortona

Elba

Montecarlo

Montecucco

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Orcia

Parrina

Pomino

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

San Gimignano

Sant’Antimo

Sovana

Val d’Arbia

Valdichiana

Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Regione Marche

Bianchello del Metauro

Colli Maceratesi

Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia

Esino

Falerio dei Colli Ascolani/Falerio

Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d’Alba

Offida

Rosso Conero

Rosso Piceno

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Vernaccia di Serrapetrona

Regione Umbria

Assisi

Colli Alto Tiberini

Colli Amerini

Colli del Trasimeno/Trasimeno

Colli Martani/Colli Martani Todi

Colli Perugini

Lago di Corbara

Montefalco

Orvieto

Rosso Orvietano/Orvietano Rosso

Torgiano

Regione Abruzzo

Controguerra

Montepulciano d’Abruzzo

Trebbiano d’Abruzzo

Regione Molise

Biferno

Molise

Pentro di Isernia

Regione Lazio

Aleatico di Gradoli

Aprilia

Atina

Bianco Capena

Castelli Romani

Cerveteri

Cesanese di Affile/Affile

Cesanese di Olevano Romano

Cesanese del Piglio

Circeo

Colli Albani

Colli della Sabina

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Lanuvini

Cori

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

Frascati

Genazzano

Marino

Montecompatri Colonna

Nettuno

Orvieto

Tarquinia

Velletri

Vignanello

Zagarolo

Regione Campania

Aversa

Campi Flegrei

Capri

Castel San Lorenzo

Cilento

Costa d’Amalfi/Costa d’Amalfi Furore/Costa d’Amalfi Ravello/Costa d’Amalfi Tramonti

Falerno del Massico

Fiano di Avellino

Galluccio

Greco di Tufo

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Ischia

Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento

Sannio

Sant’Agata de Goti

Solopaca

Aglianico del Taburno/Taburno

Vesuvio

Regione Puglia

Aleatico di Puglia

Alezio

Brindisi

Cacc’e mmitte di Lucera

Castel del Monte

Copertino

Galatina

Gioia del Colle

Gravina

Leverano

Lizzano

Locorotondo

Martina/Martina Franca

Matino

Moscato di Trani

Nardò

Orta Nova

Ostuni

Primitivo di Manduria

Rosso Barletta

Rosso Canosa

Rosso di Cerignola

Salice Salentino

San Severo

Squinzano

Regione Basilicata

Aglianico del Vulture

Regione Calabria

Bivongi

Cirò

Donnici

Greco di Bianco

Lamezia

Melissa

Pollino

Sant’Anna di Isola di Capo Rizzuto

San Vito di Luzzi

Savuto

Scavigna

Verbicaro

Regione Sicilia

Alcamo

Cerasuolo di Vittoria

Contessa Entellina

Contea di Sclafani

Delia Nivolelli

Eloro/Eloro Pachino

Etna

Faro

Malvasia delle Lipari

Marsala

Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera

Monreale

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria

Moscato di Siracusa

Riesi

Sambuca di Sicilia

Santa Margherita di Belice

Sciacca/Sciacca Rayana

Regione Sardegna

Alghero/Sardegna Alghero

Arborea/Sardegna Arborea

Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba

Cannonau di Sardegna, kam ir vai nav pievienots nosaukums Capo Ferrato, Oliena vai Nepente di Oliena Jerzu

Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis

Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari

Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari

Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai

Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Sardegna, kam ir vai nav pievienots nosaukums Gallura, Tempio Pausania vai Tempio

Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori

Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari

Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari

Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano

Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani

Regione Lombardia

Alto Mincio

Benaco bresciano

Bergamasca

Collina del Milanese

Montenetto di Brescia

Provincia di Mantova

Provincia di Pavia

Quistello

Ronchi di Brescia

Sabbioneta

Sebino

Terrazze Retiche di Sondrio

Regione Trentino — Alto Adige

Delle Venezie

Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Vallagarina

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Veneto

Alto Livenza

Colli Trevigiani

Conselvano

Delle Venezie

Marca Trevigiana

Provincia di Verona/Veronese

Vallagarina

Veneto

Veneto Orientale

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Friuli Venezia Giulia

Alto Livenza

Delle Venezie

Venezia Giulia

Regione Liguria

Colline del Genovesato

Colline Savonesi

Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti

Regione Emilia Romagna

Bianco di Castelfranco Emilia

Emilia/dell’Emilia

Forlì

Fortana del Taro

Modena/Provincia di Modena

Ravenna

Rubicone

Sillaro/Bianco del Sillaro

Terre di Veleja

Val Tidone

Regione Toscana

Alta Valle della Greve

Colli della Toscana centrale

Maremma toscana

Toscana/Toscano

Val di Magra

Regione Umbria

Allerona

Bettona

Cannara

Narni

Spello

Umbria

Regione Marche

Marche

Regione Lazio

Civitella d’Agliano

Colli Cimini

Frusinate/del Frusinate

Lazio

Regione Abruzzo

Alto Tirino

Colli Aprutini

Colli del Sangro

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Teatine

Del Vastese/Histonium

Terre di Chieti

Valle Peligna

Regione Molise

Osco/Terre degli Osci

Rotae

Regione Campania

Beneventano

Colli di Salerno

Dugenta

Epomeo

Irpinia

Paestum

Pompeiano

Roccamonfina

Terre del Volturno

Regione Puglia

Daunia

Murgia

Puglia

Salento

Tarantino

Valle d’Itria

Regione Basilicata

Basilicata

Grottino di Roccanova

Regione Calabria

Arghillà

Calabria

Condoleo

Costa Viola

Esaro

Lipuda

Locride

Palizzi

Pellaro

Scilla

Valdamato

Val di Neto

Valle del Crati

Regione Sicilia

Camarro

Colli Ericini

Fontanarossa di Cerda

Salemi

Salina

Sicilia

Valle Belice

Regione Sardegna

Barbagia

Colli del Limbara

Isola dei Nuraghi

Marmilla

Nurra

Ogliastra

Parteolla

Planargia

Provincia di Nuoro

Romangia

Sibiola

Tharros

Trexenta

Valle del Tirso

Valli di Porto Pino

LUKSEMBURGĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Luksemburgas Lielhercogistē ir atzīti un aizsargāti ar noteikumiem, kuri publicēti “Mémorial — Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971”.

Noteiktā reģiona nosaukums

Moselle Luxembourgeoise

Komūnu vai komūnu daļu nosaukumi

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

AUSTRIJĀ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Austrijā ir atzīti un aizsargāti ar “Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein – Weingesetz 1999”. Vīnogu audzēšanas apgabalu nosaukumus drīkst izmantot apvienojumā ar Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen nosaukumiem un administratīvo rajonu un to daļu nosaukumiem, kā paredzēts iepriekšminētajos noteikumos.

Vīnogu audzēšanas reģionu nosaukumi

Weinland

Bergland

Steirerland

Wien

Vīnogu audzēšanas apgabalu nosaukumi

Weinland reģionā noteiktie apgabali

Niederösterreich

Burgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Mittelburgenland

Südburgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kremstal

Thermenregion

Traisental

Wachau

Weinviertel

Bergland reģionā noteiktie apgabali

Salzburg

Oberösterreich

Kärnten

Tirol

Vorarlberg

Steirerland reģionā noteiktie apgabali

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Weststeiermark

Steiermark

Wien reģionā noteiktie apgabali

Wien

PORTUGĀLĒ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Portugālē ir atzīti un aizsargāti ar noteikumiem (Decreto-Lei), kuri publicēti 2003. gada 31. martā Diário da República.

Noteikto reģionu nosaukumi

Alcobaça

Alenquer

Alentejo

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão/Dão Nobre

Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro

Encostas de Aire

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira/Madère/Madera/Vinho da Madeira/Madeira Weine/Madeira Wine/Vin de Madère/Vino di Madera/Madera Wijn

Óbidos

Palmela

Pico

Planalto Mirandês

Portimão

Porto ( *4 )/Port (*4) /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto (*4) /Vin de Porto (*4) /Port (*4) Wine

Ribatejo

Setúbal

Tavira

Távora-Vorosa

Torres Vedras

Valpaços

Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante

Apakšreģionu nosaukumi

Noteiktais reģions Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Noteiktais reģions Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Noteiktais reģions Dão

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Noteiktais reģions Douro

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Noteiktais reģions Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Noteiktais reģions Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

Galda vīnu nosaukumi

Alentejano

Algarve

Beira Litoral

Beira Alta

Beiras

Estremadura

Ribatejano

Minho

Terras de Sicó

Terras do Sado

Trás-os-Montes

Noteiktais reģions Estremadura

Alta Estremadura

Palhete de Ourém vinho regional Estremadura

Noteiktais reģions Trás-os-Montes

Terras Durienses

APVIENOTAJĀ KARALISTĒ

Turpmāk uzskaitīti vīnu nosaukumi, kas Apviernotajā Karalistē ir atzīti un aizsargāti ar “Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003” un “Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998”.

Noteiktos reģionos ražoti kvalitatīvi vīni

English vineyards

Welsh vineyards

III.b PIELIKUMS

Kanādas izcelsmes vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu uzskaitījums

(kā minēts 11. pantā)

Fraser Valley

Lake Erie North Shore

Niagara Peninsula

Okanagan Valley

Pelee Island

Similkameen Valley

Vancouver Island

IV.a PIELIKUMS

Kopienas izcelsmes stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas atzītas un aizsargātas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1576/89

(kā minēts 14. pantā)

1. Rums

Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

Ron de Málaga

Ron de Granada

Rum da Madeira

2. a) Viskijs

Scotch Whisky

Irish Whisky

Whisky español

(Šos apzīmējumus var papildināt ar norādi “malt” vai “grain”.)

2. b) Viskijs

Irish Whiskey

Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

(Šos apzīmējumus var papildināt ar norādi “Pot Still”.)

3. Graudu spirts

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

4. Vīna spirts

Eau-de-vie de Cognac

Eau-de-vie des Charentes

Cognac Apzīmējumu “Cognac” var papildināt ar šādām norādēm: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Champagne — Petite Fine Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois.)

Fine Bordeaux

Armagnac

Bas-Armagnac

Haut-Armagnac

Ténarèze

Eau-de-vie de vin de la Marne

Eau-de-vie de vin originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Eau-de-vie de vin de Savoie

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Aguardente do Minho

Aguardente do Douro

Aguardente da Beira Interior

Aguardente da Bairrada

Aguardente do Oeste

Aguardente do Ribatejo

Aguardente do Alentejo

Aguardente do Algarve

5. Brendijs

Brandy de Jerez

Brandy del Penedés

Brandy italiano

Brandy Αττικής/Brandy of Attica

Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Péloponnèse

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

Deutscher Weinbrand

Wachauer Weinbrand

Weinbrand Dürnstein

6. Vīnogu čagu spirts

Eau-de-vie de marc de Champagne

Marc de Champagne

Eau-de-vie de marc originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Marc de Bourgogne

Marc de Savoie

Marc d’Auvergne

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Marc d’Alsace Gewürztraminer

Marc de Lorraine

Bagaceira do Minho

Bagaceira do Douro

Bagaceira da Beira Interior

Bagaceira da Bairrada

Bagaceira do Oeste

Bagaceira do Ribatejo

Bagaceira do Alentejo

Bagaceira do Algarve

Orujo gallego

Grappa di Barolo

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Südtiroler Grappa/Grappa dell’Alto Adige

Τσικοuδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

Τσίπουρο Τuρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

7. Augļu spirts

Schwarzwälder Kirschwasser

Schwarzwälder Himbeergeist

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Schwarzwälder Williamsbirne

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Fränkisches Zwetschgenwasser

Fränkisches Kirschwasser

Fränkischer Obstler

Mirabelle de Lorraine

Kirsch d’Alsace

Quetsch d’Alsace

Framboise d’Alsace

Mirabelle d’Alsace

Kirsch de Fougerolles

Südtiroler Williams/Williams dell’Alto Adige

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell’Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell’Alto

Adige

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell’Alto Adige

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell’Alto Adige

Südtiroler Obstler/Obstler dell’Alto Adige

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell’Alto Adige

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell’Alto Adige

Williams friulano/Williams del Friuli

Sliwovitz del Veneto

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Williams trentino/Williams del Trentino

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Medronheira do Algarve

Medronheira do Buçaco

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Aguardente de pêra da Lousã

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Wachauer Marillenbrand

8. Degvīns no ābolu vai bumbieru sidra

Calvados

Calvados du Pays d’Auge

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Eau-de-vie de cidre du Maine

Aguardiente de sidra de Asturias

Eau-de-vie de poiré du Maine

9. Genciāna degvīns

Bayerischer Gebirgsenzian

Südtiroler Enzian/Genziana dell’Alto Adige

Genziana trentina/Genziana del Trentino

10. Augļu spirta dzērieni

Pacharán navarro

11. Kadiķa aromatizētie stiprie alkoholiskie dzērieni

Ostfriesischer Korngenever

Genièvre Flandres Artois

Hasseltse jenever

Balegemse jenever

Péket de Wallonie

Steinhäger

Plymouth Gin

Gin de Mahón

12. Ķimeņu aromatizētie stiprie alkoholiskie dzērieni

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

13. Anīsa aromatizētie stiprie alkoholiskie dzērieni

Anis español

Évora anisada

Cazalla

Chinchón

Ojén

Rute

14. Liķieri

Berliner Kümmel

Hamburger Kümmel

Münchener Kümmel

Chiemseer Klosterlikör

Bayerischer Kräuterlikör

Cassis de Dijon

Cassis de Beaufort

Irish Cream

Palo de Mallorca

Ginjinha portuguesa

Licor de Singeverga

Benediktbeurer Klosterlikör

Ettaler Klosterlikör

Ratafia de Champagne

Ratafia catalana

Anis português

Finnish berry/Finnish fruit liqueur

Grossglockner Alpenbitter

Mariazeller Magenlikör

Mariazeller Jagasaftl

Puchheimer Bitter

Puchheimer Schlossgeist

Steinfelder Magenbitter

Wachauer Marillenlikör

15. Stiprie alkoholiskie dzērieni

Pommeau de Bretagne

Pommeau du Maine

Pommeau de Normandie

Svensk Punsch/Swedish Punch

16. Degvīns

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

IV.b PIELIKUMS

Kanādas izcelsmes stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu uzskaitījums

(kā minēts 15. pantā)

Canadian Rye Whisky

Canadian Whisky

V PIELIKUMS

VĪNA MARĶĒŠANAS PAGAIDU NOTEIKUMI

A pants

Vispārīgie noteikumi

1. Vīnus marķē atbilstīgi importējošās Līgumslēdzējas puses tiesību aktiem, ja vien šajā pielikumā nav paredzēts citādi.

2. Kopienas teritorijā vīnus nedrīkst marķēt ar nosaukumu, kas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir nepareizs vai kas varētu mulsināt vai maldināt tā adresātus, jo īpaši tad, ja vīnus marķē ar Kanādas nosaukumu vai ar atsauci uz šādu nosaukumu.

3. Kanādas teritorijā vīnus nedrīkst marķēt ar nosaukumu, kas saskaņā ar Kanādas tiesību aktiem ir nepatiess vai maldinošs vai kas varētu radīt kļūdainu iespaidu par vīna īpašībām, sastāvu, kvalitāti, izcelsmi vai vērtību, jo īpaši tad, ja vīnus marķē ar:

— 1.(i) papildinājumā minētu nosaukumu vai apzīmējumu vai

— Kopienas dalībvalsts nosaukumu