2013D0115 — LV — 18.02.2015 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (2013. gada 26. februāris) par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1043) (Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā) (2013/115/ES) (OV L 071, 14.3.2013, p.1)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 26. februāris)

par SIRENE rokasgrāmatu un citiem īstenošanas pasākumiem otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1043)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

(2013/115/ES)







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu ( 1 ) un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 3. punktu, 22. panta a) punktu, 36. panta 4. punktu un 37. panta 7. punktu un Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu ( 2 ) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu, 20. panta 4. punktu, 22. panta a) punktu, 51. panta 4. punktu un 52. panta 7. punktu, pēc apspriešanās ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, tā kā: (1) Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma (SIS II) sāks darboties 2013. gada pirmajā pusē. Tā ietvers tikai būtiski svarīgu informāciju, kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Turklāt, lai SIS II darbotos pienācīgi, dalībvalstis apmainīsies ar papildu informāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem. Šo papildu informācijas apmaiņu veic SIRENE biroji. (2) Lai atvieglotu darbu SIRENE birojiem un SIS II lietotājiem, kas savā ikdienas darbā ir iesaistīti SIRENE darbībās, 2008. gadā tika pieņemta SIRENE SIS II rokasgrāmata, izmantojot iepriekšējā pirmā pīlāra tiesisko instrumentu – Komisijas Lēmumu 2008/333/EK ( 3 ), kā arī iepriekšējā trešā pīlāra instrumentu – Komisijas Lēmumu 2008/334/TI ( 4 ). (3) Ir nepieciešami grozījumi SIRENE SIS II rokasgrāmatā, lai tā labāk atbilstu lietotāju un SIRENE operācijās iesaistīto darbinieku operatīvajām vajadzībām, lai uzlabotu darba procedūru saskanīgumu un nodrošinātu, ka tehniskie noteikumi atbilst reālajai situācijai. (4) Dalībvalstis ir izstrādājušas atšķirīgus noteikumus par iestādēm, kurām ir piekļuve SIS II un kuras ir pilnvarotas izveidot, atjaunināt vai dzēst brīdinājumus. Turklāt daudzām dalībvalstīm ir integrēti starptautiskās policijas sadarbības biroji, kuri nodarbojas ar Eiropola, Interpola un SIRENE lietām un kuru darbinieki veic visas nepieciešamās darbības šajās lietās. Tādēļ ir lietderīgi paplašināt SIRENE rokasgrāmatas darbības jomu, aptverot visus SIS II lietotājus un visus darbiniekus, kas ir iesaistīti SIRENE operācijās. (5) SIRENE rokasgrāmatas noteikumus nepieciešams pārskatīt, lai cita starpā aptvertu jaunās tehniskās iespējas veikt meklēšanu SIS II; SIRENE biroju savstarpējās komunikācijas tehnisko līdzekļu atjauninātu aprakstu; brīdinājumu par ieceļošanas atteikumu procedūru precizējumu; SIS II brīdinājumu pārvaldības precizētas procedūras, tostarp jaunas priekšmetu kategorijas, kas ieviestas ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI; papildinformācijas apmaiņas procedūras, kad noskaidrojas, ka SIS II brīdinājums attiecas uz transportlīdzekli, kura dati ir kopēti noziedzīgos nolūkos. (6) Lai panāktu transkripcijas un transliterācijas noteikumu saskanību starp SIS II un SIRENE, transkripcijas un transliterācijas noteikumi būtu pilnībā jāsaskaņo ar ICD 3.0 SIS II – Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 189/2008 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) testiem ( 5 ) minētā saskarnes kontroldokumenta jaunāko versiju. Turklāt veidlapas, ko SIRENE biroji izmanto papildinformācijas apmaiņai, būtu jāsaskaņo ar dokumentā “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem (DEBS)” noteikto tehnisko arhitektūru. Šīm veidlapām būtu arī jāizmanto saprotamāks, lietotājdraudzīgāks formāts. Turklāt ir lietderīgi iekļaut procedūru izskaidrojumu attiecībā uz statistikas vākšanu par SIS II trāpījumiem un par papildinformācijas apmaiņu un šos skaidrojumus iekļaut rokasgrāmatā kā jaunu papildinājumu. (7) Tā kā ir veikts ievērojams skaits izmaiņu SIRENE SIS II rokasgrāmatā, kas tika pieņemta 2008. gadā, ir lietderīgi pieņemt jaunu SIRENE rokasgrāmatu. Tādēļ Lēmumi 2008/333/EK un 2008/334/TI būtu jāatceļ. (8) Noteikumi par personas datu aizsardzību un datu drošību SIS II ir iekļauti Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1987/2006 nav iekļauti konkrēti noteikumi, papildinformācijas apmaiņai attiecībā uz brīdinājumiem, kas ir balstīti uz Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. pantu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 6 ). Tā kā Lēmumā 2007/533/TI nav iekļauti konkrēti noteikumi, papildinformācijas apmaiņai attiecībā uz visiem citiem brīdinājumiem piemēro Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās ( 7 ). (9) Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija ar 2007. gada 15. jūnija vēstuli paziņoja par šā acquis transponēšanu savos valsts tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmumā 2007/533/TI. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu. (10) Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā, ciktāl tas neattiecas uz papildinformācijas apmaiņu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā ( 8 ). (11) Īrija piedalās šajā lēmumā, ciktāl tas neattiecas uz papildinformācijas apmaiņu saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pantu, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā ( 9 ). (12) Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. (13) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā ( 10 ), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK ( 11 ) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. (14) Attiecībā uz Šveici saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā ( 12 ) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2004/860/EK ( 13 ) 4. panta 1. punktu. (15) Attiecībā uz Lihtenšteinu saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā ( 14 ) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES ( 15 ) 3. pantu. (16) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II) nosaka pielikumā un tā papildinājumos. Tie attiecas uz darbiniekiem, kas ir iesaistīti SIRENE darbībās, kā arī visiem SIS II lietotājiem.

2. pants

Atceļ Lēmumus 2008/333/EK un 2008/334/TI.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro no dienas, kuru nosaka Padome ar to Padomes locekļu vienprātīgu lēmumu, kuri pārstāv to dalībvalstu valdības, kas piedalās SIS 1+ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 2. punktu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ungārijai, Maltas Republikai, Nīderlandes Karalistei, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai, Slovākijas Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

▼M1









PIELIKUMS

SIRENE rokasgrāmata un citi īstenošanas pasākumi otrās paaudzes šengenas informācijas sistēmai (SIS II)

SATURS IEVADS 1. SIRENE BIROJI UN PAPILDINFORMĀCIJA 1.1. SIRENE birojs 1.2. SIRENE rokasgrāmata 1.3. SIRENE rokasgrāmatas papildinājumi 1.4. Ieteikumu katalogs Šengenas acquis un paraugprakses pareizai piemērošanai (Šengenas Informācijas sistēma) 1.5. SIRENE biroju loma policijas sadarbības jomā Eiropas Savienībā 1.5.1. SIS II datu un papildu informācijas nodošana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām 1.6. SIRENE biroju un Eiropola attiecības 1.7. SIRENE biroju un Eurojust attiecības 1.8. SIRENE biroju un Interpola attiecības 1.8.1. SIS II brīdinājumu prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem 1.8.2. Komunikācijas kanālu izvēle 1.8.3. Interpola informācijas izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs 1.8.4. Pozitīva atbilde un brīdinājuma dzēšana 1.8.5. Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB 1.9. Standarti 1.9.1. Pieejamība 1.9.2. Nepārtrauktība 1.9.3. Konfidencialitāte 1.9.4. Pieejamība 1.10. Paziņojumi 1.10.1. Komunikācijas valoda 1.10.2. Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem 1.10.3. Tīkls, ziņojumi un pastkastītes 1.10.4. Komunikācija ārkārtas apstākļos 1.11. SIRENE adrešu grāmata (SAB) 1.12. SIRENE darbplūsmas sistēma 1.13. Atbilžu sniegšanas termiņi 1.13.1. Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās, tostarp steidzama ziņošana par pozitīvu atbildi 1.14. Transliterācijas/transkripcijas noteikumi 1.15. Datu kvalitāte 1.16. Arhivēšana 1.17. Personāls 1.17.1. SIRENE biroju vadītāji 1.17.2. SIRENE kontaktpersona (SIRCoP) 1.17.3. Zināšanas 1.17.4. Mācības 1.17.5. Darbinieku apmaiņa 2. VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS 2.1. Definīcijas 2.2. Vairāki brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts) 2.2.1. Brīdinājumu savietojamība 2.2.2. Brīdinājumu prioritātes secība 2.2.3. Nesavietojamības pārbaudes un vairāku brīdinājumu ievadīšana 2.2.4. Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija 2.3. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā 2.4. Ja nav iespējams izpildīt pozitīvai atbildei sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants) 2.5. Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts) 2.6. Apzīmēšana ar karodziņu 2.6.1. Ievads 2.6.2. Konsultēšanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot karodziņu 2.6.3. Karodziņa dzēšanas lūgums 2.7. Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants) 2.8. Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants) 2.8.1. Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi 2.8.2. Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem 2.8.3. Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis 2.9. Dzēšana, beidzoties brīdinājuma saglabāšanas nosacījumiem 2.10. Personvārdu ievadīšana 2.11. Dažādas identitātes kategorijas 2.11.1. Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants) 2.11.2. Pieņemtās identitātes ievadīšana 2.11.3. Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai 2.12. Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā 2.12.1. Darbības noteikumi 2.13. Biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II 2.13.1. Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu 2.13.2. Apmaiņa ar pirkstu nospiedumiem un fotogrāfijām 2.13.3. Tehniskās prasības 2.13.4. Biometrisko datu formāts un kvalitāte 2.14. Speciālie meklēšanas veidi 2.14.1. Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana 2.14.2. Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību 3. BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS) 3.1. Brīdinājuma ievadīšana 3.2. Vairāki brīdinājumi 3.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte 3.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana 3.5. Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija 3.5.1. Attiecībā uz pagaidu apcietināšanu nosūtāma papildinformācija 3.6. Apzīmēšana ar karodziņu 3.6.1. Sistemātiski lūgumi apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI 3.7. SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu 3.8. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā 3.9. Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu 3.10. Papildinformācijas apmaiņa par tranzītu caur citu dalībvalsti 3.11. Brīdinājumu dzēšana pēc nodošanas vai izdošanas 4. BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS) 4.1. Brīdinājuma ievadīšana 4.2. Vairāki brīdinājumi 4.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte 4.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana 4.5. Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas 4.5.1. Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts 4.5.2. Procedūra gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta c) apakšpunkts 4.6. Vispārīgie noteikumi par 4.5. punktā minētajām procedūrām 4.7. Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes un atsakot ieceļošanu Šengenas zonā vai izraidot no tās 4.8. Informācijas apmaiņa pēc pozitīvas atbildes attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos 4.9. Informācijas apmaiņa, ja, neesot pozitīvai atbildei, dalībvalsts atklāj, ka ir brīdinājums par ieceļošanas atteikšanu trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir tiesības brīvi pārvietoties 4.10. Brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu dzēšana 5. BRĪDINĀJUMI PAR PAZUDUŠĀM PERSONĀM (SIS II LĒMUMA 32. PANTS) 5.1. Vairāki brīdinājumi 5.2. Ļaunprātīgi izmantota identitāte 5.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana 5.4. Apzīmēšana ar karodziņu 5.5. Aprakstošu datu sniegšana par pazudušām nepilngadīgām personām un citām personām, ko uzskata par apdraudētām 5.6. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā 5.7. Brīdinājumu dzēšana par pazudušām personām 5.7.1. Nepilngadīgās personas 5.7.2. Pieaugušie, ja nav jāveic nekādi aizsardzības pasākumi 5.7.3. Pieaugušie, kuriem nepieciešami aizsardzības pasākumi 6. BRĪDINĀJUMI PAR PERSONĀM, KURAS MEKLĒ TIESAS PROCESAM (SIS II LĒMUMA 34. PANTS) 6.1. Vairāki brīdinājumi 6.2. Ļaunprātīgi izmantota identitāte 6.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana 6.4. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā 6.5. Brīdinājumu dzēšana par personām, kuras meklē tiesas procesam 7. BRĪDINĀJUMI PAR DISKRĒTĀM UN ĪPAŠĀM PĀRBAUDĒM (SIS II LĒMUMA 36. PANTS) 7.1. Vairāki brīdinājumi 7.2. Ļaunprātīgi izmantota identitāte 7.3. Pieņemtās identitātes ievadīšana 7.4. Citu dalībvalstu informēšana, izdodot brīdinājumus 7.5. Apzīmēšana ar karodziņu 7.6. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā 7.7. Brīdinājumu dzēšana par diskrētām un īpašām pārbaudēm 7.8. Automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas 8. BRĪDINĀJUMI PAR PRIEKŠMETIEM, KAS JĀKONFISCĒ VAI JĀIZMANTO PAR PIERĀDĪJUMU (SIS II LĒMUMA 38. PANTS) 8.1. Vairāki brīdinājumi 8.2. Brīdinājumi par transportlīdzekļiem 8.2.1. Vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude 8.2.2. VIN (TIN) dvīņi 8.3. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā 8.4. Brīdinājumu dzēšana par priekšmetiem, ko meklē, lai konfiscētu vai lai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā, dzēšana 9. AUTOMĀTISKĀS NUMURA ZĪMES ATPAZĪŠANAS (ANPR) SISTĒMAS 10. STATISTIKA

IEVADS

Šengenas zona

1985. gada 14. jūnijā nelielā Luksemburgas pilsētā Šengenā Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes valdības parakstīja nolīgumu ar mērķi atļaut “(…) visiem dalībvalstu pilsoņiem brīvi šķērsot iekšējās robežas (…)” un atļaut “brīvu preču un pakalpojumu apriti”.

Piecas dibinātājvalstis 1990. gada 19. jūnijā parakstīja Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu ( 16 ), kurai vēlāk 1990. gada 27. novembrī pievienojās Itālijas Republika, 1991. gada 25. jūnijā pievienojās Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, 1992. gada 6. novembrī pievienojās Grieķijas Republika, 1995. gada 28. aprīlī pievienojās Austrijas Republika un 1996. gada 19. decembrī – Dānijas Karaliste, Zviedrijas Karaliste un Somijas Republika.

No 1995. gada 26. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Beļģijā, Vācijā, Francijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Spānijā un Portugālē ( 17 ). No 1998. gada 31. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Austrijā un Itālijā ( 18 ); no 2000. gada 26. marta Šengenas acquis pilnībā piemēro Grieķijā ( 19 ) un, visbeidzot, no 2001. gada 25. marta – Norvēģijā, Islandē, Zviedrijā, Dānijā un Somijā ( 20 ).

Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās tikai atsevišķu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecīgi saskaņā ar Lēmumu 2000/365/EK un Lēmumu 2002/192/EK.

Attiecībā uz Apvienoto Karalisti noteikumi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste vēlējās piedalīties (izņemot SIS), ir piemērojami no 2005. gada 1. janvāra ( 21 ).

Šengenas acquis tika iestrādāts Eiropas Savienības tiesību sistēmā, izmantojot protokolus, kas pievienoti Amsterdamas līgumam ( 22 ) 1999. gadā. Padome 1999. gada 12. maijā pieņēma lēmumu, kurā tika noteikts katra Šengenas acquis veidojošā noteikuma vai lēmuma juridiskais pamats saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem.

No 2004. gada 1. maija Šengenas acquis, kas Eiropas Savienības tiesību sistēmā ir iekļauts ar Protokolu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (turpmāk “Šengenas protokols”), kā arī akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir saistoši Čehijas Republikai, Igaunijas Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Ungārijai, Maltas Republikai, Polijas Republikai, Slovēnijas Republikai un Slovākijas Republikai. Šīs dalībvalstis 2007. gada 21. decembrī kļuva par pilntiesīgām Šengenas zonas dalībniecēm.

Kipra ir parakstījusi Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, bet saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu bauda izņēmuma statusu.

Bulgārijas Republika un Rumānija pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī; no minētās dienas Šengenas acquis un akti, kas to pilnveido vai ir citādi ar to saistīti, ir tām saistoši, ievērojot to 2005. gada Pievienošanās aktā paredzēto izņēmumu.

Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. Tā Šengenas acquis piemēro, ievērojot tās 2011. gada Pievienošanās aktā paredzēto izņēmumu.

Daži Šengenas acquis noteikumi ir piemērojami no jaunu dalībvalstu pievienošanās ES. Citi noteikumi šajās dalībvalstīs ir piemērojami tikai saskaņā ar šim nolūkam pieņemtu Padomes lēmumu. Visbeidzot, Padome pieņem lēmumu par robežkontroles atcelšanu pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamām Šengenas novērtēšanas procedūrām ir pārbaudīts, vai attiecīgajā dalībvalstī ir ievēroti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai piemērotu visas attiecīgā acquis daļas, un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

Šengenas zonai ir pievienojušās dažas citas Eiropas valstis. Norvēģijas Karaliste un Islandes Republika 1999. gada 18. maijā noslēdza ar dalībvalstīm asociācijas nolīgumus ( 23 ), lai pievienotos Šengenas konvencijai.

Šveices Konfederācija 2004. gadā parakstīja nolīgumu ar Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā ( 24 ), pamatojoties uz to, 2008. gada 12. decembrī kļuva tā par Šengenas zonas dalībnieci.

Pamatojoties uz 2008. gadā parakstīto Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā ( 25 ), Lihtenšteinas Firstiste 2011. gada 19. decembrī kļuva par Šengenas zonas dalībnieci.

Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II)

SIS II, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI (SIS II lēmums) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (kopā dēvēti “SIS II tiesību akti”), kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 ( 26 ), ir kopīga informācijas sistēma, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm sadarboties, veicot informācijas apmaiņu, un ir būtisks instruments, lai piemērotu Eiropas Savienības tiesību sistēmā iekļautā Šengenas acquis noteikumus. No 2013. gada 9. aprīļa, kad sāka piemērot šos tiesību aktus, tika atcelta Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, IV sadaļa. Ar SIS II aizstāj pirmās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu, kas sāka darboties 1995. gadā un tika paplašināta 2005. un 2007. gadā.

Kā noteikts SIS II tiesību aktu 1. pantā, SIS II mērķis ir “(…) nodrošināt augstu drošības līmeni Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp dalībvalstu teritorijā nodrošināt sabiedrības drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu un piemērot (EK) Līguma (turpmāk – “EK līgums”) IV sadaļas trešās daļas noteikumus par personu pārvietošanos to teritorijās, izmantojot šīs sistēmas izplatīto informāciju”.

Saskaņā ar SIS II tiesību aktiem, izmantojot automatizētu konsultēšanās procedūru, SIS II nodrošina piekļuvi brīdinājumiem par personām un priekšmetiem šādām iestādēm:

a) iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 ( 27 );

b) iestādēm, kas valstī veic un koordinē citus policijas un muitas pārbaudes pasākumus;

c) valstu tiesu iestādēm un to koordinācijas iestādēm;

d) iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu izsniegšanu; centrālajām iestādēm, kas ir atbildīgas par vīzu pieteikumu izskatīšanu; iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju izsniegšanu un tiesību aktu administrēšanu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem sakarā ar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuri attiecas uz personu pārvietošanos;

e) iestādēm, kas ir atbildīgas par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1986/2006).

Saskaņā ar SIS II lēmumu piekļuve atsevišķām brīdinājumu kategorijām ir arī Eiropolam un Eurojust.

SIS II veido šādi komponenti:

1) centrālā sistēma (centrālā SIS II), ko veido: a) tehniskā nodrošinājuma vienība (CS-SIS), kurā ietverta datubāze (SIS II datubāze), b) vienota valsts saskarne (NI-SIS);

2) katras dalībvalsts valsts sistēma (N.SIS II), kas sastāv no valsts datu sistēmām, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija;

3) tāda komunikācijas infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS, kura nodrošina kodētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem, kā noteikts turpmāk.

1. SIRENE BIROJI UN PAPILDINFORMĀCIJA

1.1. SIRENE birojs

SIS II ietver tikai būtiski svarīgu informāciju (t. i., brīdinājumu datus), kas ļauj identificēt personu vai priekšmetu un noteikt nepieciešamo veicamo darbību. Papildus tam saskaņā ar SIS II tiesību aktiem dalībvalstis veic ar brīdinājumu saistītas papildinformācijas apmaiņu, kas nepieciešama, lai īstenotu konkrētus noteikumus, kuri paredzēti SIS II tiesību aktos, un lai SIS II pienācīgi darbotos tiklab uz divpusēja, kā daudzpusēja pamata.

Šai struktūrai, kas izveidota, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu, ir dots nosaukums SIRENE, kas ir struktūras definīcijas angļu valodā akronīms: Supplementary Information Request at the National Entries.

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 7. panta 2. punktu katra dalībvalsts izveido SIRENE biroju. Tas ir vienots dalībvalstu kontaktpunkts, kas pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, lai veiktu papildinformācijas apmaiņu saistībā ar brīdinājumu ievadīšanu un lai būtu iespējams veikt atbilstošas darbības gadījumos, kad pozitīvu atbilžu rezultātā tiek atrastas personas un priekšmeti, par kuriem SIS II ir ievadīti dati. SIRENE biroju galvenie uzdevumi ietver ( 28 ) visas papildinformācijas apmaiņas nodrošināšanu saskaņā ar šīs SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem, kā noteikts SIS II tiesību aktu kopīgajā 8. pantā, šādos gadījumos:

a) lai dalībvalstis varētu konsultēties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumus (piemēram, ievadot brīdinājumus par apcietināšanu);

b) pēc pozitīvas atbildes, lai varētu attiecīgi rīkoties (piemēram, konstatēt atbilstību brīdinājumam);

c) ja pieprasīto darbību nevar veikt (piemēram, apzīmējot ar karodziņu);

d) attiecībā uz SIS II datu kvalitāti (piemēram, ja dati ievadīti nelikumīgi vai tajos ir faktu kļūdas), ieskaitot izejošo brīdinājumu validēšanu un ienākošo brīdinājumu pārbaudīšanu, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos;

e) attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti (piemēram, pārbaudot vairāku brīdinājumu esību);

f) attiecībā uz datu subjektu tiesībām, jo īpaši tiesībām piekļūt datiem.

Dalībvalstis ir aicinātas organizēt visu valsts iestāžu, kuras ir atbildīgas par policijas starptautisko sadarbību, tostarp SIRENE birojus, darbu strukturēti, lai izvairītos no kompetences konfliktiem un darba dublēšanās.

1.2. SIRENE rokasgrāmata

SIRENE rokasgrāmata ir norādījumu kopums, kurā ir sīki aprakstīti noteikumi un procedūras, kas reglamentē divpusēju vai daudzpusēju papildinformācijas apmaiņu.

1.3. SIRENE rokasgrāmatas papildinājumi

Tā kā daži tehniska rakstura noteikumi tieši ietekmē lietotāju, tostarp SIRENE biroju, darbu dalībvalstīs, ir lietderīgi iekļaut šos noteikumus SIRENE rokasgrāmatā. Tāpēc šīs rokasgrāmatas papildinājumos cita starpā paredzēti noteikumi par transliterāciju, kodu tabulas, papildinformācijas paziņošanas veidlapas un citi datu apstrādei vajadzīgi tehniski īstenošanas pasākumi.

1.4. Ieteikumu katalogs Šengenas acquis un paraugprakses pareizai piemērošanai (Šengenas Informācijas sistēma)

Kataloga uzdevums ir sniegt dalībvalstīm juridiski nesaistošus ieteikumus un paraugprakses piemērus, ņemot vērā uzkrāto pieredzi. Katalogs turklāt ir izmantojams kā atsauces līdzeklis, lai izvērtētu, vai SIS II tiesību akti tiek īstenoti pareizi. Tātad tajā iekļautā informācija būtu pēc iespējas jāievēro.

1.5. SIRENE biroju loma policijas sadarbības jomā Eiropas Savienībā

Papildinformācijas apmaiņa neskar uzdevumus, kas SIRENE birojiem policijas starptautiskās sadarbības jomā ir uzticēti valsts tiesību aktos, ar kuriem īsteno citus Eiropas Savienības tiesību aktus.

SIRENE birojiem papildu uzdevumus var uzticēt jo īpaši saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 39. un 46. pantu, ciktāl tie nav aizstāti ar Pamatlēmumu 2006/960/TI, Šengenas konvencijas 40. vai 41. pantu, kā arī gadījumos, kad informācija attiecas uz savstarpējas tiesiskās palīdzības jomu.

Ja SIRENE birojs no cita SIRENE biroja saņem pieprasījumu, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ārpus tā kompetences, tas nekavējoties nosūta šo pieprasījumu kompetentajai iestādei un par šo darbību informē pieprasītāju SIRENE biroju. Vajadzības gadījumā tas sniedz atbalstu pieprasītājam SIRENE birojam, lai atvieglotu komunikāciju.

1.5.1. SIS II datu un papildu informācijas nodošana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām

Saskaņā ar SIS II regulas 39. pantu un SIS II lēmuma 54. pantu datus, kas apstrādāti SIS II, piemērojot šos divus juridiskos instrumentus, nenodod un nedara pieejamus trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Šis aizliegums attiecas uz papildinformācijas nodošanu trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. SIS II lēmuma 55. pantā paredzēta atkāpe no šā vispārīgā noteikuma attiecībā uz datu apmaiņu ar Interpolu par zagtām, nelikumīgi piesavinātām, pazaudētām vai nederīgām pasēm, ievērojot minētajā pantā ietvertos nosacījumus.

1.6. SIRENE biroju un Eiropola attiecības

Eiropolam ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 36. un 38. pantu. Saskaņā ar Eiropola lēmumu ( 29 ) Eiropols var lūgt attiecīgajām dalībvalstīm sīkāku informāciju. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ļoti ieteicams izveidot sadarbību ar Eiropola valsts vienību (ENU), lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs tiek informēts par visu papildinformācijas apmaiņu starp Eiropolu un ENU par brīdinājumiem SIS II. Izņēmuma gadījumos, kad komunikāciju par SIS II brīdinājumiem valsts līmenī veic ENU, par šo faktu būtu jāinformē visas komunikācijā iesaistītās personas, jo īpaši SIRENE birojs, lai izvairītos no neskaidrībām.

1.7. SIRENE biroju un Eurojust attiecības

Eurojust valstu locekļiem un viņu asistentiem ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas SIS II ievadīti saskaņā ar SIS II lēmuma 26., 32., 34. un 38. pantu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar tiem būtu jāizveido sadarbība, lai pozitīvas atbildes gadījumā nodrošinātu raitu informācijas apmaiņu. Jo īpaši attiecībā uz papildinformāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem SIS II, SIRENE birojam vajadzētu būt Eurojust valstu locekļu un viņu asistentu kontaktpunktam.

1.8. SIRENE biroju un Interpola attiecības ( 30 )

SIS II loma nav ne aizstāt, ne dublēt Interpola lomu. Lai gan uzdevumi var pārklāties, regulējošie principi rīcībai un sadarbībai starp dalībvalstīm Šengenas ietvaros ievērojami atšķiras no tiem, kas ir Interpola darbības pamatā. Tāpēc ir nepieciešams izstrādāt sadarbības noteikumus starp SIRENE birojiem un VCB (valstu centrālajiem birojiem) valstu līmenī.

Ievēro turpmāk minētos principus.

1.8.1. SIS II brīdinājumu prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem

Attiecībā uz dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem SIS II brīdinājumiem un informācijas apmaiņai saistībā ar šiem brīdinājumiem vienmēr ir piešķirama prioritāte salīdzinājumā ar tiem brīdinājumiem un informācijas apmaiņu, kas tiek veikta ar Interpola starpniecību. Jo īpaši svarīgi tas ir gadījumos, kad starp brīdinājumiem ir pretruna.

1.8.2. Komunikācijas kanālu izvēle

Ievēro principu, ka Šengenas brīdinājumiem ir priekšroka salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, un nodrošina, ka to ievēro arī dalībvalstu VCB. Pēc tam, kad ir izveidots SIS II brīdinājums, visu komunikāciju, kas ir saistīta ar šo brīdinājumu un tā izveidošanas iemeslu un veicamās darbības izpildi, nodrošina SIRENE biroji. Ja dalībvalsts vēlas mainīt komunikācijas kanālus, pirms tam jākonsultējas ar pārējām iesaistītajām personām. Šāda kanālu maiņa ir iespējama tikai īpašos gadījumos.

1.8.3. Interpola informācijas izmantošana un izplatīšana Šengenas valstīs

Tā kā SIS II brīdinājumiem ir piešķirta prioritāte salīdzinājumā ar Interpola brīdinājumiem, Interpola brīdinājumu izmantošana attiecas tikai uz ārkārtas gadījumiem (t. i., kad nav piemērojams neviens noteikums ne SIS II Konvencijā, ne tehniskajos noteikumos, uz kuru pamata var ievadīt brīdinājumu SIS II, vai arī ja nav pieejama visa nepieciešamā informācija, lai izveidotu SIS II brīdinājumu). Šengenas zonā būtu jāizvairās no paralēliem SIS II un Interpola brīdinājumiem. Brīdinājumus, ko izplata ar Interpola kanālu starpniecību un kas aptver arī Šengenas zonu vai tās daļas, apzīmē ar norādi: “izņemot Šengenas valstis”.

1.8.4. Pozitīva atbilde un brīdinājuma dzēšana

Lai nodrošinātu, ka SIRENE birojs veic koordinatora uzdevumus SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudei, dalībvalstis nodrošina, ka SIRENE biroji un VCB cits citu informē par pozitīvajām atbildēm un brīdinājumu dzēšanu.

1.8.5. Sadarbības uzlabošana starp SIRENE birojiem un Interpola VCB

Saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem katra dalībvalsts veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu valsts līmenī starp SIRENE biroju un VCB.

1.9. Standarti

Ar SIRENE biroju starpniecību veiktās sadarbības pamatā ir turpmāk minētie standarti.

1.9.1. Pieejamība

Katrs SIRENE birojs pilnībā darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, lai varētu reaģēt 1.13. punktā noteiktajā termiņā. Arī tehniskās un juridiskās analīzes, atbalsta un risinājumu pieejamību nodrošina 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā.

1.9.2. Nepārtrauktība

Katrā SIRENE birojā izveido iekšējo struktūru, kas garantē vadības, personāla un tehniskās infrastruktūras nepārtrauktību.

1.9.3. Konfidencialitāte

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 11. pantu uz visu SIRENE personālu attiecas atbilstoši valsts noteikumi par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti. Šīs prasības ir spēkā arī pēc tam, kad darbinieki vairs neieņem attiecīgos amatus vai netiek nodarbināti.

1.9.4. Pieejamība

Lai izpildītu prasību sniegt papildinformāciju, SIRENE darbiniekiem ir tieša vai netieša piekļuvei visai attiecīgajai valsts informācijai un ekspertu padomiem.

1.10. Paziņojumi

1.10.1. Komunikācijas valoda

Lai panāktu SIRENE biroju divpusējas komunikācijas augstāko efektivitāti, izmanto abām pusēm saprotamu valodu.

1.10.2. Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz informācijas apmaiņu starp SIRENE birojiem ir noteiktas dokumentā “Datu apmaiņa starp SIRENE birojiem (DEBS)”. Šie norādījumi tiek ievēroti.

1.10.3. Tīkls, ziņojumi un pastkastītes

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu kopīgo 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 8. panta 1. punktu SIRENE biroji komunikācijai izmanto kodētu virtuālu tīklu, kas atvēlēts vienīgi SIS II datiem un SIRENE biroju savstarpējai papildinformācijas apmaiņai. Tikai tad, ja šis kanāls nav pieejams, var izmantot citu atbilstīgi nodrošinātu un atbilstošu komunikācijas līdzekli. Iespēja izvēlēties kanālu nozīmē, ka par to lemj katrā gadījumā atsevišķi atbilstoši tehniskajām iespējām un drošības un kvalitātes prasībām, kurām komunikācijai jāatbilst.

Rakstiskos ziņojumus iedala divās kategorijās: brīvā teksta ziņojumi un standartveida veidlapas. Rokasgrāmatas 3. papildinājumā ir sniegts to veidlapu apraksts, ar kurām apmainās SIRENE biroji, un sniegti norādījumi par lauku paredzamo saturu, tostarp par to, vai lauki ir vai nav obligāti.

Iepriekšminētajā tīklā ir četras dažādas pastkastītes brīvā teksta ziņojumiem un SIRENE veidlapām.







Pastkastīte Pastkastītes adrese Nolūks Operatīvā oper@xx.sirenemail2.eu Izmanto veidlapu un pielikumu apmaiņai starp SIRENE birojiem. Tehniskā tech@xx.sirenemail2.eu Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE biroju tehniskā atbalsta darbiniekiem. SIRENE biroju vadītāji director@xx.sirenemail2.eu Izmanto e-pasta ziņojumu apmaiņai ar SIRENE biroju vadītājiem. E-pasts message@xx.sirenemail2.eu Izmanto brīvā teksta ziņojumu apmaiņai starp SIRENE birojiem.

Testēšanas nolūkiem pastāv otrs domēns ( 31 ) (testxx.sirenemail2.eu), kurā testēšanas nolūkiem ir iespējams replicēt jebkuru no tabulā norādītajām pastkastītēm, neskarot tiešo ziņojumu apmaiņu un darbplūsmas vidi.

Piemēro DEBS aprakstītos, sīki izstrādātos noteikumus par SIRENE pastkastītēm un SIRENE veidlapu nosūtīšanu.

SIRENE darbplūsmas sistēma (sk. 1.12. punktu) uzrauga operatīvo un e-pasta pastkastīti (“oper” un “message”), lai konstatētu ienākošās veidlapas, saistītos e-pasta ziņojumus un pielikumus. Steidzamus ziņojumus sūta tikai uz operatīvo pastkastīti.

1.10.4. Komunikācija ārkārtas apstākļos

Gadījumos, kad parastie komunikācijas kanāli nav pieejami un standarta veidlapas ir jāsūta, piemēram, pa faksu, piemēro DEBS aprakstīto procedūru.

1.11. SIRENE adrešu grāmata (SAB)

SIRENE biroju kontaktinformāciju un ar savstarpēju komunikāciju un sadarbību saistītu būtisku informāciju vāc un iekļauj SIRENE adrešu grāmatā (SAB). Komisija atjauninās SAB. Atjaunināto SAB Komisija izdod vismaz divreiz gadā. Katrs SIRENE birojs nodrošina, lai

a) SAB informācija netiktu atklāta trešām personām;

b) SIRENE personāls būtu informēts par SAB un to izmantotu;

c) ikviens SAB iekļautās informācijas atjauninājums tiktu nekavējoties paziņots Komisijai.

1.12. SIRENE darbplūsmas sistēma

SIRENE biroju darba apjoma efektīvu pārvaldību vislabāk var nodrošināt, ja katram SIRENE birojam ir datorizēta pārvaldības sistēma (darbplūsmas sistēma), kas ļauj lielā mērā automatizēt ikdienas darbplūsmas pārvaldību.

Lai nodrošinātu darbplūsmu gadījumos, kad SIRENE birojā rodas nopietna ārkārtas situācija, SIRENE birojam var būt rezerves datora un datubāzes sistēma citā vietā. Tai būtu jāietver pietiekama rezerves elektroapgāde un komunikācijas nodrošinājums.

SIRENE darbplūsmas sistēmai būtu jāsniedz atbilstošs IT atbalsts, lai nodrošinātu tās augstu pieejamības līmeni.

1.13. Atbilžu sniegšanas termiņi

SIRENE birojs pēc iespējas drīz atbild uz visiem informācijas pieprasījumiem par brīdinājumiem un procedūrām pozitīvu atbilžugadījumā, kurus citas dalībvalstis iesniegušas ar savu SIRENE biroju starpniecību. Jebkurā gadījumā atbilde ir jāsniedz 12 stundu laikā. (Sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību SIRENE veidlapās).

Ikdienas darba prioritātes ir atkarīgas no brīdinājuma veida un lietas nozīmīguma.

1.13.1. Norāde par steidzamību SIRENE veidlapās, tostarp steidzama ziņošana par pozitīvu atbildi

SIRENE veidlapas, kas SIRENE birojam, kuram tiek lūgta darbība, jāizskata visaugstākās prioritātes kārtā, laukā 311 (“Svarīgs paziņojums”) var apzīmēt ar norādi “STEIDZAMI”, minot steidzamības iemeslu. Steidzamības iemeslu izskaidro SIRENE veidlapu attiecīgajos laukos. Ja nepieciešama steidzama atbilde, var izmantot arī komunikāciju vai paziņošanu pa tālruni.

Ja to prasa saistībā ar brīdinājumu konstatēta pozitīvas atbildes apstākļi, piemēram, patiesa steidzamība vai ļoti svarīga nozīme, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kas konstatējusi atbilstību brīdinājumam, vajadzības gadījumā pēc G veidlapas nosūtīšanas informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju par pozitīvu atbildi pa tālruni.

1.14. Transliterācijas/transkripcijas noteikumi

Transliterācijas un transkripcijas definīcijas un noteikumi ir izklāstīti 1. papildinājumā. Tos ievēro komunikācijā starp SIRENE birojiem (sk. arī 2.10. punktu par personvārdu ievadīšanu).

1.15. Datu kvalitāte

Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 7. panta 2. punktu SIRENE biroji koordinē SIS II ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudi. SIRENE birojiem vajadzētu būt nepieciešamajai valsts līmeņa kompetencei, lai veiktu šos uzdevumus. Tāpēc nosaka atbilstošu valsts datu kvalitātes revīzijas veidu, kas ietver pārskatu par brīdinājumu/pozitīvu atbilžu skaitu un datu saturu.

Lai katrs SIRENE birojs varētu veikt datu kvalitātes pārbaudes koordinatora uzdevumus, jānodrošina nepieciešamais IT atbalsts un attiecīgās tiesības sistēmās.

Sadarbībā ar valsts SIRENE biroju dalībvalstīm būtu jānosaka valsts standarti lietotāju apmācībai par datu kvalitātes principiem un praksi. Dalībvalstis var aicināt SIRENE biroju personālu iesaistīties visu to iestāžu apmācībā, kuras ievada brīdinājumus, uzsverot datu kvalitātes un SIS II maksimālas izmantošanas nozīmi.

1.16. Arhivēšana

a) Visas dalībvalstis izveido nosacījumus informācijas uzglabāšanai.

b) Izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs glabā visu informāciju par saviem brīdinājumiem tā, lai tā būtu pieejama pārējām dalībvalstīm, tostarp atsauci uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam.

c) Arhīvi katrā SIRENE birojā nodrošina ātru piekļuvi būtiskajai informācijai, lai ievērotu ļoti īsos informācijas nosūtīšanas termiņus.

d) Saskaņā ar SIS II tiesību aktu 12. panta 4. punktu personas datus, kas pēc informācijas apmaiņas glabājas SIRENE biroja datnēs, glabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem dati sniegti. Parasti šo informāciju dzēš uzreiz pēc tam, kad attiecīgais brīdinājums ir dzēsts no SIS II, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena gada. Tomēr datus, kas attiecas uz kādu konkrētu brīdinājumu, ko dalībvalsts izdevusi, vai uz brīdinājumu, ar kuru saistībā tās teritorijā veikta darbība, saskaņā ar valsts tiesību aktiem var uzglabāt ilgāk.

e) Papildinformāciju, ko nosūtījušas citas dalībvalstis, glabā saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts datu aizsardzības tiesību aktiem. Piemēro arī SIS II tiesību aktu kopīgo 12. pantu, Direktīvu 95/46/EK un Pamatlēmumu 2008/977/TI.

f) Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti dzēš pēc attiecīgā brīdinājuma dzēšanas.

g) Piekļuvi arhīviem reģistrē, kontrolē un atļauj vienīgi norīkotiem darbiniekiem.

1.17. Personāls

Augsta līmeņa pieredzējuši darbinieki ir tāds darbaspēks, kas spēj darboties pēc savas iniciatīvas un līdz ar to spēj efektīvi izskatīt lietas. Tāpēc ir vēlama zema kadru mainība, kam ir nepieciešams nepārprotams vadības atbalsts, lai izveidotu decentralizētu darba vidi. Dalībvalstis ir aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai izvairītos no kvalifikācijas un pieredzes zuduma, ko rada kadru mainība.

1.17.1. SIRENE biroju vadītāji

SIRENE biroju vadītājiem būtu jātiekas vismaz divreiz gadā, lai novērtētu dienestu sadarbības kvalitāti, sarežģījumu gadījumā apspriestu nepieciešamos tehniskos vai organizatoriskos pasākumus un vajadzības gadījumā precizētu procedūras. SIRENE biroju vadītāju tikšanos rīko dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts.

1.17.2. SIRENE kontaktpersona (SIRCoP)

Gadījumos, kad standarta procedūras var būt nepietiekamas, SIRENE kontaktpersona (SIRCoP) var izskatīt lietas, kuru virzība ir sarežģīta, problemātiska vai sensitīva un problēmas atrisināšanai var būt nepieciešama zināma kvalitātes nodrošināšana un/vai ilgstošāka saziņa ar citu SIRENE biroju. SIRENE kontaktpersona nav paredzēta steidzamiem gadījumiem, kad principā izmanto diennakts klientu apkalpošanas dienestu.

SIRENE kontaktpersona var formulēt priekšlikumus, lai uzlabotu kvalitāti, un izklāstīt šādu problēmu iespējamos risinājumus ilgtermiņā.

SIRENE kontaktpersonas parasti var sazināties ar citām SIRENE kontaktpersonām tikai darba laikā.

Gada novērtējumu veic ikgadējā statistikas pārskata ietvaros, kā izklāstīts 5. papildinājumā, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

a) SIRCoP iesaistīšanās gadījumu skaits katrā dalībvalstī;

b) saziņas iemesls;

c) iesaistīšanās rezultāti, pamatojoties uz pārskata periodā pieejamo informāciju.

1.17.3. Zināšanas

SIRENE biroja darbinieku valodu zināšanas aptver pēc iespējas plašu valodu klāstu, bet dienesta pienākumus pildošie darbinieki spēj sazināties ar visiem SIRENE birojiem.

Viņiem ir nepieciešamās zināšanas par:

— valsts, Eiropas un starptautisko tiesību aspektiem,

— savas valsts tiesībaizsardzības iestādēm un

— valsts un Eiropas tiesu un imigrācijas administrācijas sistēmām.

Viņiem ir jābūt pilnvarām patstāvīgi izskatīt jebkuru ienākošo lietu.

Operatoriem, pildot dienesta pienākumus ārpus darba laika, ir tāda pati kompetence, zināšanas un pilnvaras, un viņiem ir jābūt iespējai vērsties pie ekspertiem, kas ir pieejami pēc pieprasījuma.

SIRENE birojā jābūt pieejamām speciālajām juridiskajām zināšanām, lai aptvertu gan parastos, gan izņēmuma gadījumus. Atkarībā no gadījuma to var nodrošināt jebkurš darbinieks, kam ir nepieciešamā juridiskā izglītība, vai eksperti no tiesu iestādēm.

1.17.4. Mācības

Valsts līmenī nodrošina pietiekamu apmācību, lai darbinieki atbilstu šajā rokasgrāmatā noteiktajiem standartiem. Pirms darbiniekiem piešķir atļauju apstrādāt SIS II uzglabātos datus, viņus pienācīgi apmāca jo īpaši par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem, kā arī informē par jebkuru attiecīgi piemērojamu kriminālatbildību un sodiem.

Kopīgus mācību kursus organizē ne retāk kā vienu reizi gadā, lai veicinātu sadarbību starp SIRENE birojiem, ļaujot darbiniekiem tikties ar kolēģiem no citiem SIRENE birojiem, dalīties informācijā par darba metodēm valstī un veidot konsekventu un līdzvērtīgu zināšanu līmeni. Tas turklāt ļauj darbiniekiem izprast sava darba nozīmīgumu un vajadzību pēc savstarpējas solidaritātes dalībvalstu kopējās drošības labad.

Mācībām būtu jānotiek saskaņā ar SIRENE instruktoru rokasgrāmatu.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1077/2011 ( 32 ) 3. pantu Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Aģentūra”) veic uzdevumus saistībā ar mācībām par SIS II tehnisko izmantošanu, jo īpaši SIRENE personāla mācībām.

1.17.5. Darbinieku apmaiņa

Cik vien iespējams, SIRENE birojiem vajadzētu arī paredzēt darbinieku apmaiņu ar citiem SIRENE birojiem vismaz reizi gadā. Šāda apmaiņa ir paredzēta, lai uzlabotu darbinieku zināšanas par darba metodēm, lai parādītu, kā ir organizēti citi SIRENE biroji, un veidotu personīgos kontaktus ar kolēģiem citās dalībvalstīs.

2. VISPĀRĪGĀS PROCEDŪRAS

Turpmāk aprakstītās procedūras ir piemērojamas visām brīdinājumu kategorijām. Katrai brīdinājumu kategorijai konkrēti atbilstošās procedūras ir atrodamas attiecīgajās šīs rokasgrāmatas nodaļās.

2.1. Definīcijas

“Izdevēja dalībvalsts” – dalībvalsts, kas SIS II ievadījusi brīdinājumu.

“Izpildītāja dalībvalsts” – dalībvalsts, kas izpilda pēc pozitīvas atbildes veicamās darbības.

“Paziņotājs SIRENE birojs” – SIRENE birojs dalībvalstī, kurai ir tās personas pirkstu nospiedumi vai attēli, par kuru cita dalībvalsts ir ievadījusi ziņojumu.

“Pozitīva atbilde” –

sistēmā SIS II ir tad, ja:

a) lietotājs veic meklēšanu;

b) meklēšanā tiek konstatēts, ka SIS II ir ārvalsts brīdinājums;

c) dati, kas attiecas uz SIS II atrodamo brīdinājumu, atbilst meklētajiem datiem; un

d) pēc pozitīvas atbildes tiek pieprasītas turpmākas darbības.

“Karodziņš” – derīguma apturēšana valsts līmenī, ko var pievienot brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par pārbaudēm, ja dalībvalsts uzskata, ka brīdinājuma izpilde nav saderīga ar tās tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām vai būtiskām valsts interesēm. Ja brīdinājums ir apzīmēts ar karodziņu, pieprasīto darbību, kas jāveic, pamatojoties uz brīdinājumu, šīs dalībvalsts teritorijā neveic.

2.2. Vairāki brīdinājumi (SIS II regulas 34. panta 6. punkts un SIS II lēmuma 49. panta 6. punkts)

Par vienu personu vai priekšmetu viena dalībvalsts SIS II drīkst ievadīt tikai vienu brīdinājumu.

Tādēļ, ja ir iespējams un nepieciešams, otro un turpmākos brīdinājumus par to pašu personu vai priekšmetu glabā pieejamus valsts līmenī tā, lai tos varētu ievadīt, kad pirmajam brīdinājumam beidzas termiņš vai tas tiek dzēsts.

Dažādas dalībvalstis par vieniem un tiem pašiem subjektiem var ievadīt vairākus brīdinājumus. Svarīgi, lai tas neradītu neskaidrības lietotājiem un lai viņiem būtu skaidrs, kādi pasākumi jāveic, lai ievadītu brīdinājumu, un kāda procedūra jāievēro, konstatējot pozitīvu atbildi. Tāpēc jāizveido procedūras vairāku brīdinājumu atklāšanai, kā arī prioritātes mehānisms to ievadīšanai SIS II.

Tam ir nepieciešamas:

— pārbaudes pirms brīdinājuma ievadīšanas, lai noteiktu, vai subjekts jau nav SIS II,

— konsultēšanās ar pārējām dalībvalstīm, ja brīdinājuma ievadīšana izraisa vairākus brīdinājumus, kas nav savietojami.

2.2.1. Brīdinājumu savietojamība

Brīdinājumu par vienu un to pašu personu vai priekšmetu var ievadīt vairākas dalībvalstis, ja brīdinājumi ir savietojami.







Brīdinājumu par personām savietojamības tabula Secība pēc nozīmīguma Brīdinājums par apcietināšanu Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība Brīdinājums par īpašu pārbaudi Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība Brīdinājums par diskrētu pārbaudi Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) Brīdinājums par tiesas procesu Brīdinājums par apcietināšanu jā jā jā nē nē nē nē jā jā Brīdinājums par ieceļošanas atteikumu jā jā nē nē nē nē nē nē nē Brīdinājums par pazudušu personu (aizsardzība) jā nē jā nē nē nē nē jā jā Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība nē nē nē jā jā nē nē nē nē Brīdinājums par īpašu pārbaudi nē nē nē jā jā nē nē nē nē Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība nē nē nē nē nē jā jā nē nē Brīdinājums par diskrētu pārbaudi nē nē nē nē nē jā jā nē nē Brīdinājums par pazudušu personu (atrašanās vieta) jā nē jā nē nē nē nē jā jā Brīdinājums par tiesas procesu jā nē jā nē nē nē nē jā jā







Brīdinājumu par priekšmetiem savietojamības tabula Secība pēc nozīmīguma Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu Dokuments, kas anulēts ceļošanai Brīdinājums par konfiskāciju Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība Brīdinājums par īpašu pārbaudi Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība Brīdinājums par diskrētu pārbaudi Brīdinājums par izmantošanu par pierādījumu jā jā jā nē nē nē nē Dokuments, kas anulēts ceļošanai jā jā jā nē nē nē nē Brīdinājums par konfiskāciju jā jā jā nē nē nē nē Brīdinājums par īpašu pārbaudi – tūlītēja rīcība nē nē nē jā jā nē nē Brīdinājums par īpašu pārbaudi nē nē nē jā jā nē nē Brīdinājums par diskrētu pārbaudi – tūlītēja rīcība nē nē nē nē nē jā jā Brīdinājums par diskrētu pārbaudi nē nē nē nē nē jā jā

2.2.2. Brīdinājumu prioritātes secība

Nesavietojamu brīdinājumu gadījumā brīdinājumu par personām prioritātes secība ir šāda:

— apcietināšana ar mērķi nodot vai izdot (Lēmuma 26. pants),

— atteikums ieceļot vai uzturēties Šengenas zonā (Regulas 24. pants),

— aizsardzības piešķiršana (Lēmuma 32. pants),

— īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

— īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants),

— diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

— diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants),

— atrašanās vietas paziņošana (Lēmuma 32. un 34. pants).

Brīdinājumu par priekšmetiem prioritātes secība ir šāda:

— izmantošana par pierādījumu (Lēmuma 38. pants),

— dokumenta, kas anulēts ceļošanai, konfiskācija (Lēmuma 38. pants),

— konfiskācija (lēmuma 38. pants),

— īpaša pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

— īpaša pārbaude (Lēmuma 36. pants),

— diskrēta pārbaude – tūlītēja rīcība (Lēmuma 36. pants),

— diskrēta pārbaude (Lēmuma 36. pants).

Atkāpes no šādas prioritātes secības var tikt veiktas pēc dalībvalstu konsultēšanās, ja tiek apdraudētas būtiskas valsts intereses.

2.2.3. Nesavietojamības pārbaudes un vairāku brīdinājumu ievadīšana

Lai izvairītos no vairākiem nesavietojamiem brīdinājumiem, ir svarīgi precīzi atšķirt personas vai priekšmetus, kam ir līdzīgs raksturojums. Tādēļ ir būtiska konsultēšanās un sadarbība starp SIRENE birojiem, un katra dalībvalsts izveido atbilstošas tehniskās procedūras, lai pirms ievadīšanas atklātu šādus gadījumus.

Ja brīdinājuma pieprasījums ir pretrunā tās pašas dalībvalsts ievadītam brīdinājumam, SIRENE birojs nodrošina, lai saskaņā ar valsts procedūru SIS II būtu tikai viens brīdinājums.

Lai pārbaudītu, vai par vienu un to pašu personu vai priekšmetu nav vairāku brīdinājumu, piemēro šādu procedūru:

a) nosakot, vai nepastāv vairāki brīdinājumi, salīdzina šādus obligātos identitātes apraksta elementus: i) par personu: — uzvārds, — vārds, — dzimšanas datums, — dzimums; ii) par transportlīdzekli: — VIN (TIN) numurs, — reģistrācijas numurs un reģistrācijas valsts, — marka, — tips; iii) par gaisa kuģi: — gaisa kuģa kategorija, — ICAO reģistrācijas numurs; iv) par kuģi: — kuģa kategorija, — korpusu skaits, — kuģa ārējais identifikācijas numurs (nav obligāts, bet var izmantot); v) par konteineru: — BIC numurs ( 33 );

b) ievadot jaunu brīdinājumu par transportlīdzekli vai citu priekšmetu ar VIN (TIN) vai reģistrācijas numuru, sk. 8.2.1. punktā aprakstītās procedūras;

c) citiem priekšmetiem vairāku brīdinājumu atklāšanai piemērotākie ir obligāti aizpildāmie lauki, kuri visi jāizmanto, sistēmai veicot automātisko salīdzināšanu.

Lai gadījumos, kad kļūst skaidrs, ka diviem līdzīgiem priekšmetiem ir viens un tas pats sērijas numurs, SIS II atšķirtu citu kategoriju priekšmetus, izmanto 8.2.1. punktā (vairāku brīdinājumu par transportlīdzekli esības pārbaude) aprakstītās procedūras.

Ja pārbaudes rezultāti liecina par to, ka dati attiecas uz divām dažādām personām vai priekšmetiem, SIRENE birojam ir jāapstiprina jauna brīdinājuma ievadīšanas pieprasījums ( 34 ).

Gadījumos, kad pēc vairāku brīdinājumu esības pārbaudes izrādās, ka informācija ir identiska un attiecas uz vienu un to pašu personu vai priekšmetu, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura gatavojas ievadīt jaunu brīdinājumu, konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, ja brīdinājumi ir nesavietojami.

Lai pārbaudītu brīdinājumu savietojamību, piemēro šādu procedūru:

a) pirms brīdinājuma ievadīšanas obligāti jāveic pārbaude, lai pārliecinātos, ka nav nesavietojamu brīdinājumu;

b) ja ir cits brīdinājums, kas ir savietojams, SIRENE birojiem nav savstarpēji jākonsultējas. Taču, ja jānoskaidro, vai brīdinājums attiecas uz vienu un to pašu personu, SIRENE birojs konsultējas ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot L veidlapu;

c) ja brīdinājumi nav savietojami, SIRENE biroji savstarpēji konsultējas, izmantojot E veidlapu, lai rezultātā tiktu ievadīts tikai viens brīdinājums;

d) brīdinājumus par apcietināšanu ievada tūlīt, negaidot konsultēšanās ar citām dalībvalstīm rezultātus;

e) ja brīdinājumam, kas nav savietojams ar esošajiem brīdinājumiem, pēc konsultēšanās tiek piešķirta prioritāte, tad, jauno brīdinājumu ievadot, dalībvalstis, kuras ir ievadījušas citus brīdinājumus, tos dzēš. Visas domstarpības dalībvalstis risina ar SIRENE biroju starpniecību;

f) dalībvalstis, kas nevar ievadīt brīdinājumu, var pieteikties, lai CS-SIS tām paziņotu par brīdinājuma dzēšanu;

g) tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura nav varējusi ievadīt brīdinājumu, var lūgt tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura ievadījusi brīdinājumu, to informēt par pozitīvu atbildi attiecībā uz šo brīdinājumu.

2.2.4. Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija

Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās SIS II regulas īstenošanā, līdz ar to tās nevar piekļūt brīdinājumiem par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu (SIS II regulas 24. un 26. pants). Tomēr tām ir saistoši noteikumi par brīdinājumu savietojamību, kā noteikts 2.2. punktā, un jo īpaši tās piemēro 2.2.3. punktā minēto procedūru.

Piemēro šādu procedūru:

a) ja Apvienotā Karaliste vai Īrija ievadītu brīdinājumu, kas varētu nebūt savietojams ar esošo brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu saskaņā ar 2.2.1. punktu, centrālā SIS II šīm divām dalībvalstīm paziņo par iespējamo nesavietojamību, paziņojot vienīgi esošā brīdinājuma Šengenas identifikācijas numuru;

b) ja attiecībā uz Apvienotās Karalistes vai Īrijas ievadītu brīdinājumu tiek ziņots par iespējamu nesavietojamību ar citas dalībvalsts ievadītu brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu, Apvienotās Karalistes vai Īrijas SIRENE birojs ar izdevēju dalībvalsti sāk konsultēšanos, izmantojot brīvā teksta ziņojumus, un konsultēšanās laikā potenciāli nesavietojamos brīdinājumus dzēš;

c) atkarībā no konsultēšanās rezultātiem Apvienotā Karaliste vai Īrija var atkārtoti iekļaut brīdinājumu, kas bija izrādījies nesavietojams.

2.3. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Ja lietotājs pēc pozitīvas atbildes pieprasa papildinformāciju, SIRENE birojs nekavējoties sazinās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju un lūdz nepieciešamo informāciju. Vajadzības gadījumā SIRENE biroji darbojas kā starpnieki starp valsts iestādēm un sniedz papildinformāciju, kas attiecas uz konkrēto brīdinājumu, vai veic tās apmaiņu.

Ja nav norādīts citādi, izdevēju dalībvalsti informē par pozitīvo atbildi un tās rezultātu (sk. arī 1.13.1. punktu, kas attiecas uz norādi par steidzamību).

Piemēro šādu procedūru:

a) neskarot šīs rokasgrāmatas 2.4. punktu, par vienu pozitīvu atbildi attiecībā uz personu vai priekšmetu, par kuru ir ievadīts brīdinājums, principā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot vienu G veidlapu;

b) paziņojot izdevējai dalībvalstij par pozitīvu atbildi, G veidlapas laukā 090 norāda SIS II tiesību aktu piemērojamo pantu, vajadzības gadījumā pievienojot papildu informāciju (piemēram, NEPILNGADĪGAIS); G veidlapā sniedz cik iespējams daudz informācijas par pozitīvo atbildi, tostarp laukā 088 – par veikto darbību. Laukā 089 izdevējai dalībvalstij var lūgt sniegt papildinformāciju;

c) ja izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs pēc G veidlapas nosūtīšanas plāno sniegt sīkāku informāciju, tas izmanto M veidlapu;

d) nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas pēc tā lūguma jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam.

Procedūru ziņošanai par pozitīvām atbildēm, kas gūtas, izmantojot automātiskās numura zīmes atpazīšanas (ANPR) sistēmas, sk. 9. punktā.

2.4. Ja nav iespējams izpildīt pozitīvai atbildei sekojošās procedūras (SIS II lēmuma 48. pants un SIS II regulas 33. pants)

Saskaņā ar SIS II lēmuma 48. pantu un SIS II regulas 33. pantu piemēro šādas procedūras:

a) dalībvalsts, kas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, noteikti nespēj izpildīt minēto procedūru, ar sava SIRENE biroja starpniecību nekavējoties informē izdevēju dalībvalsti par to, ka tā nespēj izpildīt pieprasīto rīcību, un H veidlapas laukā 083 norāda iemeslus;

b) attiecīgās dalībvalstis var vienoties par veicamo darbību saskaņā ar saviem tiesību aktiem un SIS II tiesību aktiem.

2.5. Datu apstrāde citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti SIS II (SIS II lēmuma 46. panta 5. punkts)

SIS II ievadītos datus drīkst apstrādāt tikai mērķiem, kas noteikti katrai brīdinājumu kategorijai.

Tomēr, ja ir saņemta izdevējas dalībvalsts iepriekšēja atļauja, datus drīkst apstrādāt citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, lai novērstu tūlītējus nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai un drošībai, pamatojoties uz svarīgiem valsts drošības apsvērumiem, vai lai novērstu smagu noziedzīgu nodarījumu.

Ja dalībvalsts gatavojas apstrādāt SIS II datus citiem mērķiem nekā tiem, kādēļ tie ievadīti, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) dalībvalsts, kas gatavojas izmantot datus citādam mērķim, ar sava SIRENE biroja starpniecību izskaidro dalībvalstij, kas ievadījusi brīdinājumu, iemeslus datu apstrādei citam mērķim, izmantojot I veidlapu;

b) izdevēja dalībvalsts pēc iespējas drīz izskata iespēju apmierināt šo lūgumu un ar sava SIRENE biroja starpniecību, izmantojot M veidlapu, informē otru dalībvalsti par savu lēmumu;

c) vajadzības gadījumā dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, var izsniegt atļauju saskaņā ar konkrētiem datu izmantošanas nosacījumiem. Šo atļauju nosūta, izmantojot M veidlapu.

Kad dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, ir devusi piekrišanu, otra dalībvalsts izmanto datus tikai mērķim, kuram tā ir saņēmusi atļauju. Tā ņem vērā visus nosacījumus, kādus noteikusi izdevēja dalībvalsts.

2.6. Apzīmēšana ar karodziņu

2.6.1. Ievads

a) SIS II lēmuma 24. pantā ir paredzēti šādi gadījumi, kad dalībvalsts var lūgt atļauju izmantot karodziņu: i) ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot karodziņu, ar ko norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība tās teritorijā netiks veikta. Karodziņu pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs; ii) lai dalībvalstīm dotu iespēju pieprasīt karodziņu pievienot saskaņā ar 26. pantu izdotam brīdinājumam, visām dalībvalstīm automātiski paziņo par ikvienu jaunu šajā kategorijā izdotu brīdinājumu, veicot papildinformācijas apmaiņu; iii) ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos brīdinājuma izdevēja dalībvalsts lūdz veikt rīcību, brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto karodziņu. Ja brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka rīcību var veikt nekavējoties.

b) Alternatīva procedūra pastāv tikai attiecībā uz brīdinājumiem par apcietināšanu (sk. 3.6. punktu).

c) Ja karodziņu pievieno brīdinājumiem par pazudušām personām un brīdinājumiem par diskrētām vai īpašām pārbaudēm, attiecīgais brīdinājums neparādās uz ekrāna, kad lietotājs sistēmā meklē informāciju.

d) Neskarot 3.6.1. punktu, dalībvalsts nelūdz veikt apzīmēšanu ar karodziņu, pamatojoties uz to, ka attiecīgā dalībvalsts ir izdevēja dalībvalsts. Karodziņi tiek lūgti katrā gadījumā atsevišķi.

2.6.2. Konsultēšanās ar dalībvalstīm nolūkā pievienot karodziņu

Karodziņu pievieno vienīgi pēc citas dalībvalsts lūgumu vai piekrišanas.

Piemēro šādu procedūru:

a) ja dalībvalsts lūdz pievienot karodziņu, tā, izmantojot F veidlapu un norādot pievienošanas iemeslu, lūdz, lai izdevēja dalībvalsts pievieno karodziņu. Šim nolūkam izmanto lauku 071, bet laukā 080 paskaidro karodziņa pievienošanas iemeslu. Citai papildinformācijai attiecībā uz brīdinājumu izmanto lauku 083;

b) dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu, nekavējoties to apzīmē ar lūgto karodziņu;

c) kad ir veikta informācijas apmaiņa, pamatojoties uz informāciju, ko konsultēšanās procesā sniegusi dalībvalsts, kura lūdz pievienot karodziņu, brīdinājumu var nākties grozīt vai dzēst vai pieprasījumu var atsaukt, atstājot brīdinājumu negrozītu.

2.6.3. Karodziņa dzēšanas lūgums

Dalībvalstis lūdz dzēst iepriekš lūgto karodziņu, tiklīdz vairs nav spēkā karodziņa pievienošanas iemesls. Tas jo īpaši var notikt, ja ir grozīti valsts tiesību akti vai turpmākā informācijas apmaiņā par lietu atklājas, ka vairs nepastāv SIS II lēmuma 24. panta 1. punktā vai 25. pantā minētie apstākļi.

Piemēro šādu procedūru:

a) SIRENE birojs, kas iepriekš ir lūdzis pievienot karodziņu, lūdz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju dzēst karodziņu, izmantojot F veidlapu. Šim nolūkam izmanto lauku 075 ( 35 ). Sīkākai informācijai par valsts tiesību aktiem izmanto lauku 080, bet papildinformācijai, kas izskaidro karodziņa dzēšanas iemeslu, un citai papildinformācijai, kas attiecas uz brīdinājumu, vajadzības gadījumā izmanto lauku 083;

b) izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs karodziņu nekavējoties dzēš.

2.7. Dati, kuros konstatē juridiskas vai faktu kļūdas (SIS II regulas 34. pants un SIS II lēmuma 49. pants)

Ja datos konstatē faktu kļūdas vai tie ir nelikumīgi uzglabāti SIS II, papildinformācijas apmaiņu veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti SIS II regulas 34. panta 2. punktā un SIS II lēmuma 49. panta 2. punktā, kuros noteikts, ka vienīgi brīdinājuma izdevēja dalībvalsts ir tiesīga grozīt, papildināt, labot, atjaunināt vai dzēst ievadītos datus.

Dalībvalsts, kas ir konstatējusi, ka datos ir kļūda vai tie ir uzglabāti nelikumīgi, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā desmit kalendārās dienās pēc tam, kad tai kļuvis zināms minētais pierādījums, kas norāda uz kļūdu, ar sava SIRENE biroja starpniecību informē brīdinājuma izdevēju dalībvalsti. Informācijas apmaiņa būtu jāveic, izmantojot J veidlapu.

a) Atbilstīgi konsultēšanās rezultātiem izdevējai dalībvalstij var nākties dzēst vai labot datus saskaņā ar savām valsts procedūrām attiecīgo labojumu veikšanai.

b) Ja divu mēnešu laikā vienošanās netiek panākta, tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura konstatējusi kļūdu vai to, ka dati ir uzglabāti nelikumīgi, iesaka savas valsts atbildīgajai iestādei šo jautājumu nodot izskatīšanai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš kopā ar attiecīgajām valstu uzraudzības iestādēm darbojas kā mediators.

2.8. Tiesības piekļūt datiem un tos labot (SIS II regulas 41. pants un SIS II lēmuma 58. pants)

2.8.1. Datu piekļuves un labošanas pieprasījumi

Neskarot valstu tiesību aktus, kad nepieciešams informēt valsts iestādes par datu piekļuves vai labošanas pieprasījumu, informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) katrs SIRENE birojs piemēro savas valsts tiesību aktus par tiesībām piekļūt personas datiem. Atkarībā no lietas apstākļiem un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem SIRENE biroji visus pieprasījumus piekļūt datiem vai labot tos nosūta kompetentajām valsts iestādēm vai arī tie pieņem lēmumus par šiem pieprasījumiem savas kompetences robežās;

b) ja kompetentās valsts iestādes pieprasa, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nosūta tām informāciju par tiesību piekļūt datiem īstenošanu.

2.8.2. Informācijas apmaiņa par piekļuves pieprasījumiem citu dalībvalstu izdotajiem brīdinājumiem

Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem piekļūt brīdinājumiem, ko SIS II ir ievadījusi cita dalībvalsts, notiek ar valstu SIRENE biroju starpniecību, izmantojot K veidlapu attiecībā uz personām vai M veidlapu attiecībā uz priekšmetiem.

Piemēro šādu procedūru:

a) piekļuves pieprasījumu pēc iespējas drīz nosūta izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, lai tas šajā jautājumā varētu pieņemt nostāju;

b) izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par savu nostāju informē tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu;

c) izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja atbildē tiek ņemti vērā pieprasījuma apstrādes termiņi, ko noteicis tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu;

d) tās dalībvalsts SIRENE birojs, kura saņēmusi datu piekļuves, labošanas vai dzēšanas pieprasījumu no indivīda, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu laicīgu atbildi.

Ja izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta savu nostāju tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura saņēmusi piekļuves pieprasījumu, SIRENE birojs saskaņā ar valsts tiesību aktiem un savas kompetences robežās pieņem lēmumu par pieprasījumu vai nodrošina, ka nostāja pēc iespējas drīz tiek nosūtīta iestādei, kas ir atbildīga par lēmuma pieņemšanu.

2.8.3. Informācijas apmaiņa par pieprasījumiem labot vai dzēst datus, kurus ievadījušas citas dalībvalstis

Ja persona pieprasa, lai tiktu laboti vai dzēsti tās dati, to var darīt vienīgi dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu. Ja persona vēršas pie dalībvalsts, kas nav dalībvalsts, kura ievadījusi brīdinājumu, SIRENE birojs dalībvalstī, pie kuras persona vērsusies, informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot K veidlapu, un tiek piemērota 2.8.2. punktā aprakstītā procedūra.

2.9. Dzēšana, beidzoties brīdinājuma saglabāšanas nosacījumiem

SIS II ievadītos brīdinājumus glabā tikai tik ilgu laiku, kāds nepieciešams, lai izpildītu mērķus, kuriem tie ievadīti.

Tiklīdz brīdinājuma saglabāšanas nosacījumu vairs nav, izdevēja dalībvalsts nekavējoties attiecīgo brīdinājumu dzēš. Kad būs pienācis brīdinājuma beigu termiņš, tas CS-SIS tiks dzēsts automātiski. Pozitīvas atbildes gadījumā piemēro 3.11., 4.10., 5.7., 6.5., 7.7. un 8.4. punktā aprakstītās procedūras.

CS-SIS ziņojumu par dzēšanu automātiski apstrādā N.SIS II.

Dalībvalstīm ir iespēja pieteikties, lai saņemtu automātiskus paziņojumus par brīdinājumu dzēšanu.

2.10. Personvārdu ievadīšana

Ievērojot ierobežojumus, kas datu ievadīšanai un pieejamībai noteikti valstu sistēmās, personvārdus (vārdus un uzvārdus) SIS II ievada formātā (alfabētā un rakstībā), ko izmanto oficiālos ceļošanas dokumentos, saskaņā ar ICAO ceļošanas dokumentu standartiem, ko izmanto arī centrālās SIS II transliterācijas un transkripcijas funkcijās. Apmainoties ar papildinformāciju, SIRENE biroji izmanto personvārdus tādā veidā, kādā tie ievadīti SIS II. Lietotāji un SIRENE biroji izdevējās dalībvalstīs datu ievadīšanai SIS II parasti izmanto latīņu alfabēta rakstzīmes, neskarot 1. papildinājumā ietvertos transliterācijas un transkripcijas noteikumus.

Gadījumos, kad jāapmainās ar papildinformāciju par personu, kas nav brīdinājuma subjekts, bet var būt ar to saistīta (piemēram, persona, kas var pavadīt pazudušu nepilngadīgo), vārda/uzvārda attēlojumā un rakstībā ievēro 1. papildinājumā izklāstītos noteikumus un izmanto latīņu alfabēta rakstzīmes un oriģinālo formātu, ja dalībvalstij, kas sniedz informāciju, ir iespējams oriģinālajā formātā iekļaut arī speciālās rakstzīmes.

2.11. Dažādas identitātes kategorijas

Apstiprināta identitāte

Apstiprināta identitāte nozīmē, ka identitāte ir apstiprināta, pamatojoties uz īstiem personu apliecinošiem dokumentiem, ar pasi vai kompetentu iestāžu paziņojumu.

Neapstiprināta identitāte

Neapstiprināta identitāte nozīmē, ka nav pietiekamu identitātes pierādījumu.

Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Ļaunprātīgi izmantota identitāte (uzvārds, vārds, dzimšanas datums) ir tad, ja SIS II ievadīta persona izmanto citas reālas personas identitāti. Tas var notikt, piemēram, ja kādu dokumentu izmanto, kaitējot tā īstajam īpašniekam.

Pieņemtā identitāte

Pieņemtā identitāte ir pieņemta identitāte, ko izmanto persona, kas zināma ar citu identitāti.

2.11.1. Ļaunprātīgi izmantota identitāte (SIS II regulas 36. pants un SIS II lēmuma 51. pants)

Ņemot vērā ļaunprātīgi izmantotas identitātes gadījumu sarežģītību, kad kļūst zināms, ka persona, par kuru ir brīdinājums SIS II, ļaunprātīgi izmanto citas personas identitāti, izdevēja dalībvalsts pārbauda, vai SIS II brīdinājumā ir jāsaglabā ļaunprātīgi izmantotā identitāte.

Tiklīdz kļūst skaidrs, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ar šīs personas nepārprotamu piekrišanu brīdinājumam SIS II pievieno papildu datus, lai izvairītos no nepareizas identifikācijas negatīvajām sekām. Persona, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, var saskaņā ar valsts procedūru kompetentajai iestādei sniegt SIS II regulas 36. panta 3. punktā un SIS II lēmuma 51. panta 3. punktā minēto informāciju. Visām personām, kuru identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, ir tiesības atsaukt savu piekrišanu informācijas apstrādei.

Izdevēja dalībvalsts ir atbildīga par to, lai brīdinājumā tiktu ievadīta piezīme “ļaunprātīgi izmantota identitāte” un lai par personu, kas ir cietusi no identitātes ļaunprātīgas izmantošanas, tiktu ievadīti papildu dati, piemēram, fotogrāfijas, pirkstu nospiedumi un informācija par derīgiem personu apliecinošiem dokumentiem.

Ja dalībvalsts atklāj, ka citas dalībvalsts ievadīts brīdinājums par personu attiecas uz identitātes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu, un ir konstatēts, ka personas identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, tā par to informē izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju, izmantojot Q veidlapu, lai ļaunprātīgi izmantotās identitātes paplašinājumu var izmantot SIS II brīdinājumā.

Ņemot vērā šāda veida datu ievadīšanas mērķi, ja ir pieejamas tās personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, tos pievieno brīdinājumam. Lai varētu runāt par identitātes ļaunprātīgu izmantošanu, nevainīgas personas datiem jāatbilst pastāvošai identitātei brīdinājumā. Q veidlapā jānorāda brīdinājumā iekļautā informācija par identitāti, tostarp pieņemtās identitātes numurs, lai izdevēja dalībvalsts varētu noteikt, uz kuru identitāti brīdinājumā veidlapa attiecas. Q veidlapā šādos gadījumos obligāti aizpildāmie lauki ir norādīti 3. papildinājumā.

Personas, kuras identitāte ir ļaunprātīgi izmantota, datiem ir jābūt pieejamiem tikai nolūkā noteikt pārbaudāmās personas identitāti, un tos nekādā gadījumā nedrīkst izmantot kādā citā nolūkā. Informāciju par ļaunprātīgi izmantotu identitāti, tostarp pirkstu nospiedumus un fotogrāfijas, dzēš vienlaikus ar brīdinājumu vai agrāk, ja attiecīgā persona to lūdz.

2.11.2. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Lai izvairītos no jebkādu kategoriju nesavietojamiem brīdinājumiem, tāpēc ka jāievada pieņemtā identitāte, lai izvairītos no problēmu radīšanas nevainīgiem cietušajiem un lai nodrošinātu datu pietiekamu kvalitāti, dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, informē cita citu par pieņemtajām identitātēm un apmainās ar visu attiecīgo informāciju par meklēto subjektu īsto identitāti.

Dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu, ir atbildīga par pieņemtās identitātes ievadīšanu. Ja cita dalībvalsts atklāj pieņemto identitāti, tā, izmantojot M veidlapu, informē izdevēju dalībvalsti.

2.11.3. Sīkāka informācija personas identitātes noteikšanai

Ja SIS II dati ir nepietiekami, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs arī var sniegt sīkāku informāciju pēc konsultēšanās, pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma, lai palīdzētu noskaidrot personas identitāti. Šim nolūkam izmanto L veidlapu (un pielikumus). Šī informācija jo īpaši ietver turpmāk minēto:

— meklētās personas rīcībā esošās pases vai personu apliecinošā dokumenta izcelsme,

— pases vai personu apliecinošā dokumenta numurs, izdošanas datums, vieta un izdevēja iestāde, kā arī derīguma termiņš,

— meklētās personas apraksts,

— meklētās personas mātes un tēva vārds un uzvārds,

— meklētās personas uzvārda un vārdu citi iespējamie rakstības varianti,

— fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja pieejami,

— pēdējā zināmā adrese.

Ciktāl iespējams, šī informācija ir pieejama SIRENE birojos vai arī tie var tai uzreiz un vienmēr piekļūt, lai varētu to ātri nosūtīt.

Galvenais uzdevums ir samazināt tādas personas kļūdainas aizturēšanas risku, kuras identitātes informācija ir līdzīga tai personai, par kuru ir izdots brīdinājums.

2.12. Informācijas apmaiņa sasaistītu brīdinājumu gadījumā

Katra sasaiste ļauj noteikt saistību starp vismaz diviem brīdinājumiem.

Dalībvalsts var veikt to brīdinājumu sasaisti, kurus tā ievada SIS II, un tikai šī dalībvalsts var mainīt vai dzēst sasaisti. Lietotājiem sasaistes ir redzamas tikai tad, ja tiem ir pareizas lietotāju piekļuves tiesības, saskaņā ar kurām tiem ir redzami vismaz divi sasaistes brīdinājumi. Dalībvalstis nodrošina, ka iespējama tikai atļauta piekļuve sasaistei.

2.12.1. Darbības noteikumi

Brīdinājumu sasaistei nav nepieciešamas īpašas procedūras papildinformācijas apmaiņai. Tomēr ievēro šādus principus:

ja ir pozitīva atbilde par katru no diviem vai vairākiem sasaistītiem brīdinājumiem, izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta G veidlapu par katru no tiem, laukā 086 norādot, ka par sasaistītajiem brīdinājumiem tiks nosūtītas citas G veidlapas;

veidlapas nenosūta par brīdinājumiem, kuri, kaut arī ir sasaistīti ar brīdinājumu, par kuru ir pozitīva atbilde, nav attiecīgās pozitīvās atbildes objekts. Taču gadījumos, kad pastāv sasaistīts brīdinājums par nodošanu/izdošanu vai par pazudušu personu (personas pašas aizsardzībai vai draudu novēršanai), par šo konstatējumu paziņo, izmantojot M veidlapu, ja tas ir vajadzīgs un ir pieejama informācija.

2.13. Biometrisko datu formāts un kvalitāte SIS II

Saskaņā ar SIS II lēmuma 23. panta 2. punktu brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, tiklīdz tie ir pieejami.

SIRENE birojiem ir iespējas veikt pirkstu nospiedumu un attēlu apmaiņu, lai pilnībā noformētu brīdinājumu un/vai atbalstītu pieprasītās veicamās darbības īstenošanu. Ja dalībvalstij ir tādas personas attēls vai pirkstu nospiedumi, par kuru cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu, tā pielikumā var nosūtīt attēlus un pirkstu nospiedumus, lai izdevēja dalībvalsts pilnībā varētu noformēt brīdinājumu.

Šī apmaiņa notiek, neskarot apmaiņu policijas sadarbības ietvaros, kas notiek, piemērojot Pamatlēmumu 2006/960/TI.

2.13.1. Apmaiņas datu turpmākā izmantošana, ieskaitot arhivēšanu

Ierobežojumi to datu izmantošanai, kas sniegti SIS II brīdinājumu vajadzībām, ir noteikti SIS II tiesību aktos. Jebkāda turpmāka apmaiņas ceļā iegūto attēlu un pirkstu nospiedumu izmantošana, tostarp arhivēšana, notiek saskaņā ar attiecīgajiem SIS II tiesību aktiem, datu aizsardzības jomā piemērojamiem valstu noteikumiem, Direktīvu 95/46/EK un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

Glabājot pirkstu nospiedumus valsts līmenī, tiek pilnībā ievēroti SIS II datu aizsardzības noteikumi. Dalībvalstis pirkstu nospiedumu datus, kas lejupielādēti no CS-SIS, glabā atsevišķi no valsts pirkstu nospiedumu datubāzēm, un šādus datus dzēš vienlaikus ar brīdinājumiem un papildinformāciju.

2.13.2. Apmaiņa ar pirkstu nospiedumiem un fotogrāfijām

Piemēro šādu procedūru:

a) paziņotājs SIRENE birojs parastā elektroniskā veidā nosūta L veidlapu un L veidlapas laukā 083 norāda, ka pirkstu nospiedumi un attēli tiek nosūtīti, lai pilnībā noformētu brīdinājumu SIS II;

b) izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pievieno pirkstu nospiedumus vai attēlus brīdinājumam SIS II vai nosūta tos kompetentajai iestādei, lai pilnībā noformētu ziņojumu.

2.13.3. Tehniskās prasības

Pirkstu nospiedumus un attēlus vāc un nosūta saskaņā ar standartiem, kas jānosaka īstenošanas noteikumos par biometrisko datu ievadīšanu SIS II.

Katrs SIRENE birojs ievēro minētos tehniskos standartus.

2.13.4. Biometrisko datu formāts un kvalitāte

Visiem sistēmā ievadāmajiem biometriskajiem datiem veic īpašu kvalitātes pārbaudi, lai nodrošinātu kvalitātes standarta minimumu, kas kopīgs visiem SIS II lietotājiem.

Pirms ievadīšanas veic pārbaudes valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka

a) pirkstu nospiedumu dati atbilst ANSI/NIST–ITL 1-2000 noteiktajam formātam, kas ieviests Interpola vajadzībām un pielāgots SIS II;

b) fotogrāfijas, kuras izmanto vienīgi tam, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura identificēta SIS II burtciparu meklēšanas rezultātā, atbilst šādām prasībām: sejas pretskatā pilna attēla malu attiecība, ciktāl tas iespējams, ir 3:4 vai 4:5. Ja pieejama, izmanto vismaz 480 × 600 pikseļu izšķirtspēju ar 24 bitu krāsu dziļumu. Ja attēls jāiegūst ar skeneri, attēla izmērs, ciktāl tas iespējams, nedrīkst būt lielāks par 200 KB.

2.14. Speciālie meklēšanas veidi

2.14.1. Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana ir meklēšana, ko veic situācijā, kad dalībvalstij ir droši pierādījumi, ka persona vai priekšmets, uz kuriem attiecas brīdinājums, atrodas kādā ģeogrāfiski ierobežotā teritorijā.

Ģeogrāfiski mērķtiecīga meklēšana Šengenas zonā notiek, pamatojoties uz brīdinājumu SIS II. Apstākļos, kad ir zināma personas vai priekšmeta atrašanās vieta, var aizpildīt lauku 311 (“Svarīgs paziņojums”), norādot, ka tiek veikta ģeogrāfiska meklēšana, un izvēloties attiecīgās valstis. Turklāt, ja, izdodot brīdinājumu par apcietināšanu, ir zināma atrašanās vieta, A veidlapas laukā 061 iekļauj informāciju par meklētās personas atrašanās vietu. Visos citos gadījumos, tostarp, lai paziņotu priekšmetu atrašanās vietu, izmanto M veidlapu (lauks 083). Brīdinājumu par meklēto personu ievada SIS II, lai nodrošinātu, ka veicamās darbības pieprasījums tiek izpildīts nekavējoties (Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI ( 36 ) 9. panta 3. punkts).

Ja ģeogrāfiskās meklēšanas subjekts atrodas citur, nevis paziņojumā par ģeogrāfisko meklēšanu norādītajā atrašanās vietā, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, paziņo šo faktu ģeogrāfiskajā meklēšanā iesaistītajām dalībvalstīm, lai tās pārtrauktu visas saistītās darbības.

2.14.2. Meklēšana ar mērķtiecīgās meklēšanas īpašo policijas vienību (FAST) līdzdalību

SIRENE birojiem dalībvalstīs, kas saņēmušas pieprasījumu, atbilstošos gadījumos būtu jāizmanto arī mērķtiecīgā meklēšanā iesaistīto īpašo vienību (bēguļojošu personu aktīvas meklēšanas grupas jeb “FAST”) pakalpojumi. SIS II brīdinājumu nevajadzētu aizstāt ar iepriekš minēto policijas vienību starptautisku sadarbību. Šai sadarbībai nebūtu jāpārklājas ar SIRENE biroja lomu būt par centrālo iestādi meklēšanā, izmantojot SIS II.

Attiecīgos gadījumos būtu jāizveido sadarbība, lai nodrošinātu, ka izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs saņem informāciju no savas valsts FAST par visām notiekošām operācijām, kas saistītas ar SIS II ievadītu brīdinājumu. Vajadzības gadījumā šis SIRENE birojs sniedz minēto informāciju citiem SIRENE birojiem. Par visām ENFAST (Eiropas Tīkls bēguļojošu personu aktīvas meklēšanas grupām) veiktajām koordinētajām darbībām, kas ietver SIRENE biroju sadarbību, tiek ziņots iepriekš SIRENE birojam.

SIRENE biroji nodrošina papildinformācijas, tostarp informācijas par pozitīvu atbildi, ātru sniegšanu valsts FAST, ja pēdējās minētās ir iesaistītas meklēšanā.

3. BRĪDINĀJUMI PAR APCIETINĀŠANU NOLŪKĀ NODOT VAI IZDOT (SIS II LĒMUMA 26. PANTS)

3.1. Brīdinājuma ievadīšana

Lielākajai daļai brīdinājumu par apcietināšanu ir pievienots Eiropas apcietināšanas orderis (EAO). Tomēr brīdinājuma par apcietināšanu gadījumā ir iespējama arī pagaidu apcietināšana līdz izdošanas lūguma (IL) saņemšanai saskaņā ar Eiropas Konvencijas par izdošanu 16. pantu.

EAO/IL izdod kompetenta tiesu iestāde, kas veic šo funkciju izdevējā dalībvalstī.

Ievadot brīdinājumu par apcietināšanu nolūkā personu nodot, SIS II kā pielikumu ievada EAO oriģināla kopiju. Var ievadīt EAO tulkojumu vienā vai vairākās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

Turklāt brīdinājumam pievieno personas fotogrāfijas un pirkstu nospiedumus, ja tie ir pieejami.

Kad tiek ievadīts brīdinājums, SIRENE birojam ir pieejama attiecīgā informācija, tostarp EAO vai IL, kas sniegta par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā nodot vai izdot. Veic pārbaudi, lai pārliecinātos, ka informācija ir pilnīga un pareizi noformēta.

Attiecībā uz vienu brīdinājumu par apcietināšanu dalībvalstīm ir iespēja ievadīt vairāk nekā vienu EAO. Izdevējas dalībvalsts pienākums ir dzēst EAO, kas zaudē derīgumu, un pārbaudīt, vai brīdinājumam nav pievienoti citi EAO, kā arī vajadzības gadījumā pagarināt brīdinājumu.

Papildus EAO, ko dalībvalsts pievieno brīdinājumam par apcietināšanu, dalībvalstij ir iespēja pievienot arī Eiropas apcietināšanas orderu tulkojumus, vajadzības gadījumā atsevišķās binārās datnēs.

Skenētiem dokumentiem, ko paredzēts pievienot brīdinājumiem, pēc iespējas izmanto vismaz 150 DPI izšķirtspēju.

3.2. Vairāki brīdinājumi

Par vispārīgām procedūrām skatīt 2.2. punktu.

Turklāt piemēro šādus noteikumus:

vairākas dalībvalstis drīkst ievadīt brīdinājumu par apcietināšanu attiecībā uz vienu un to pašu personu. Ja divas vai vairākas dalībvalstis ir izdevušas brīdinājumu par vienu un to pašu personu, lēmumu par to, kurš orderis tiks izpildīts apcietināšanas gadījumā, pieņem izpildītāja tiesu iestāde dalībvalstī, kur notiek apcietināšana. Izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta katrai iesaistītajai dalībvalstij G veidlapu.

3.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

3.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.2. punktā.

Brīdinājumu par apcietināšanu gadījumos, informējot pārējās dalībvalstis par pieņemtām identitātēm, kas attiecas uz brīdinājumu par apcietināšanu, ja SIRENE birojam šī informācija ir pieejama, SIRENE birojs izmanto A veidlapas ( 37 ) lauku 011 (brīdinājuma ievadīšanas laikā) vai vēlāk M veidlapu.

3.5. Dalībvalstīm nosūtāmā papildinformācija

Ievadot brīdinājumu, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, kas attiecas uz šo brīdinājumu.

Informāciju, kas minēta 3.5.1. punktā, nosūta pārējiem SIRENE birojiem brīdinājuma ievadīšanas laikā, izmantojot A veidlapu. Sīkāku informāciju, kas ir nepieciešama identifikācijas mērķiem, nosūta pēc konsultēšanās un/vai pēc citas dalībvalsts lūguma.

Ja par vienu un to pašu personu ir vairāki EAO vai IL, par katru EAO vai IL aizpilda atsevišķu A veidlapu.

EAO/IL un A veidlapā ir ietverti pietiekami detalizēti dati (jo īpaši EAO e) sadaļā: “to apstākļu apraksts, kādos noziedzīgais(-ie) nodarījums(-i) izdarīts(-i), ieskaitot laiku un vietu”, lauki 042, 043, 044, 045: “apstākļu apraksts”), lai citi SIRENE biroji varētu pārbaudīt brīdinājumu. Nepieciešamā informācija un tās saistība ar EAO laukiem ir norādīta 3. papildinājumā.

Kad EAO tiek aizstāts vai atcelts, to norāda A veidlapas laukā 267 (SIS II lēmuma 26. pants) vai A veidlapas laukā 044 (izdošanas lūgums/migrēti brīdinājumi), izmantojot šādu tekstu: “Ar šo veidlapu aizstāj veidlapu (atsauces numurs), kas attiecas uz (datums) izdotu EAO (atsauces numurs)”.

3.5.1. Attiecībā uz pagaidu apcietināšanu nosūtāma papildinformācija

3.5.1.1. Ja tiek ievadīts brīdinājums, pamatojoties gan uz EAO, gan uz izdošanas lūgumu(IL)

Ja tiek ievadīts brīdinājums par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu. Ja brīdinājumā ietvertie dati un attiecībā uz EAO dalībvalstīm nosūtītā papildinformācija nav pietiekama izdošanas nolūkiem, sniedz papildinformāciju.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas gan uz EAO, gan IL.

3.5.1.2. Ja tiek izdots brīdinājums, pamatojoties vienīgi uz IL

Ja tiek ievadīts brīdinājums par apcietināšanu nolūkā izdot, visām dalībvalstīm nosūta papildinformāciju, izmantojot A veidlapu.

Laukā 239 norāda, ka veidlapa attiecas uz IL.

3.6. Apzīmēšana ar karodziņu

Vispārīgos noteikumus sk. 2.6. punktā.

Ja vismaz vienu no brīdinājumam pievienotajiem EAO var izpildīt, brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Ja EAO ietver vairāk nekā vienu nodarījumu un ja attiecībā uz vismaz vienu no šiem nodarījumiem ir iespējams veikt nodošanu, attiecīgo brīdinājumu ar karodziņu neapzīmē.

Kā minēts 2.6. punktā, tik ilgi, kamēr karodziņš ir spēkā, ar karodziņu apzīmētu brīdinājumu, uz kuru attiecas SIS II lēmuma 26. pants, uzskata par tādu, kas ievadīts, lai ziņotu par tās personas atrašanās vietu, par kuru tas izdots.

3.6.1. Sistemātiski lūgumi apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI

Piemēro šādu procedūru:

a) attiecībā uz brīdinājumiem par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā izdot, ja nav piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI, SIRENE birojs var lūgt citiem SIRENE birojiem sistemātiski apzīmēt ar karodziņu brīdinājumus, kas saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu ievadīti par tā valstspiederīgajiem;

b) ikviens SIRENE birojs, kas vēlas šādi rīkoties, nosūta rakstisku lūgumu citiem SIRENE birojiem;

c) visi SIRENE biroji, kam tiek adresēts šāds lūgums, pievieno karodziņu attiecībā uz konkrēto dalībvalsti uzreiz pēc tam, kad ir izdots brīdinājums;

d) karodziņu saglabā, līdz pieprasītājs SIRENE birojs lūdz to dzēst.

3.7. SIRENE biroju rīcība, saņemot brīdinājumu par apcietināšanu

Kad SIRENE birojs saņem A veidlapu, tas pēc iespējas drīz veic meklēšanu visos pieejamajos avotos, lai mēģinātu noteikt subjekta atrašanās vietu. Ja izdevējas dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama, lai saņēmējai dalībvalstij tā būtu pieņemama, tas nedrīkst aizkavēt meklēšanu. Saņēmējas dalībvalstis veic meklēšanu tiktāl, ciktāl tā ir pieļaujama saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Ja brīdinājums par apcietināšanu ir pārbaudīts un subjekts dalībvalstī ir atrasts vai apcietināts, saņēmējs SIRENE birojs A veidlapā ietverto informāciju var nosūtīt tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas izpilda EAO vai IL. Ja ir vajadzīgs EAO vai IL oriģināls, izdevēja tiesu iestāde to var nosūtīt tieši izpildītājai tiesu iestādei (ja vien izdevēja un/vai izpildītāja dalībvalsts nav vienojušās par citādu kārtību).

3.8. Informācijas apmaiņa pozitīvas atbildes gadījumā

Vispārīgo procedūru sk. 2.3. punktā.

Turklāt piemēro šādu procedūru:

a) par pozitīvu atbildi, kas attiecas uz indivīdu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, vienmēr nekavējoties paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam. Turklāt, pēc G veidlapas nosūtīšanas izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojs vajadzības gadījumā paziņo izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam par pozitīvo atbildi arī pa tālruni;

b) nepieciešamības gadījumā izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs pēc tam nosūta visu attiecīgo specifisko informāciju un norāda visus konkrētos pasākumus, kas jāveic izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam;

c) G veidlapas laukā 091 norāda iestādi, kas ir kompetenta saņemt EAO vai IL, tās pilnu kontaktinformāciju (pasta adrese, tālruņa numurs un, ja pieejams, faksa numurs un e-pasta adrese), atsauces numuru (ja zināms), kompetento personu (ja zināma), prasīto valodu, piegādes termiņu un veidu;

d) izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, par pozitīvo atbildi turklāt informē citus SIRENE birojus, ja lietas fakti un sāktā turpmākā izmeklēšana ir ļāvusi konstatēt nepārprotamu saikni ar konkrētām dalībvalstīm;

e) SIRENE biroji var nosūtīt sīkāku informāciju par brīdinājumiem saskaņā ar SIS II lēmuma 26. pantu un, to darot, rīkoties tiesu iestāžu vārdā, ja šī informācija ietilpst savstarpējās tiesiskās palīdzības jomā.

3.9. Papildinformācijas apmaiņa par nodošanu vai izdošanu

Kad kompetentās tiesu iestādes sniedz izpildītājas dalībvalsts SIRENE birojam informāciju par to, vai var nodot vai izdot personu, par kuru ir izdots brīdinājums par apcietināšanu, šis SIRENE birojs nekavējoties sniedz šo informāciju izdevējas dalībvalsts SIRENE birojam, izmantojot M veidlapu, kur laukā 083 ir atzīmēts vārds “NODOŠANA” vai “IZDOŠANA” ( 38 ). Sīki izstrādātu nodošanas vai izdošanas kārtību vajadzības gadījumā pēc iespējas drīz paziņo ar SIRENE biroju starpniecību.

3.10. Papildinformācijas apmaiņa par tranzītu caur citu dalībvalsti

Ja ir nepieciešams personas tranzīts, tās dalībvalsts SIRENE birojs, caur kuru persona jāved, sniedz vajadzīgo informāciju un atbalstu, atbildot uz izdevējas dalībvalsts SIRENE biroja vai kompetentās tiesu iestādes lūgumu, ko nosūta SIRENE birojs, izmantojot M veidlapu, kur lauka 083 sākumā ir atzīmēts vārds “TRANZĪTS”.

3.11. Brīdinājumu dzēšana pēc nodošanas vai izdošanas

Brīdinājumus par apcietināšanu nolūkā nodot vai izdot dzēš pēc tam, kad persona ir nodota vai izdota izdevējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, bet var dzēst arī tad, ja kompetentā tiesu iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atcēlusi brīdinājuma pamatā esošo tiesas lēmumu.

4. BRĪDINĀJUMI PAR IECEĻOŠANAS VAI UZTURĒŠANĀS ATTEIKŠANU (SIS II REGULAS 24. PANTS)

Ievads

Informācijas apmaiņa par trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir izdots brīdinājums, pamatojoties uz SIS II regulas 24. pantu, ļauj dalībvalstīm pieņemt lēmumus ieceļošanas vai vīzas pieteikuma gadījumā. Ja persona jau atrodas dalībvalsts teritorijā, valsts iestādēm ir iespējams atbilstoši rīkoties, lai izsniegtu uzturēšanās atļaujas, ilgtermiņa vīzas vai veiktu izraidīšanu. Šajā punktā atsauces uz vīzām attiecas uz ilgtermiņa vīzām, ja nav skaidri norādīts citādi (piemēram, minēta atkārtotas ieceļošanas vīza).

Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punktā noteikto informēšanas procedūru un Šengenas konvencijas 25. pantā noteikto konsultēšanās procedūru veikšana ir to iestāžu kompetencē, kas ir atbildīgas par robežkontroli un uzturēšanās atļauju vai vīzu izsniegšanu. Principā SIRENE birojs ir iesaistīts šajās procedūrās, tikai lai nosūtītu ar brīdinājumiem tieši saistītu papildinformāciju (piemēram, paziņojums par pozitīvo atbildi, identitātes noskaidrošana) vai dzēstu brīdinājumus.

Tomēr SIRENE biroji var arī būt iesaistīti papildinformācijas nosūtīšanā, kas nepieciešama trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanai vai tā ieceļošanas atteikšanai, un tie var būt iesaistīti visas papildinformācijas nosūtīšanā, kas tiek iegūta šo darbību rezultātā.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK ( 39 ) nav piemērojama Šveicē. Tāpēc pozitīvas atbildes gadījumā, ja tas attiecas uz trešās valsts valstspiederīgo, kam ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, notiek parastā konsultēšanās procedūra, kurā piedalās Šveice, izdevēja dalībvalsts un jebkura cita dalībvalsts, kuras rīcībā var būt svarīga informācija par trešās valsts valstspiederīgā tiesībām uz brīvu pārvietošanos.

4.1. Brīdinājuma ievadīšana

Saskaņā ar SIS II regulas 25. pantu trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas tiesības uz brīvu pārvietošanos Direktīvas 2004/38/EK izpratnē, piemēro īpašus noteikumus. SIRENE birojs, ciktāl iespējams, var darīt pieejamu jebkādu informāciju, kas tikusi izmantota, lai noteiktu, vai attiecībā uz personu, kurai ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu ( 40 ). Ārkārtas gadījumā, kad ir ievadīts brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs nosūta visām pārējām dalībvalstīm M veidlapu, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi iestāde, kura ir ievadījusi brīdinājumu (sk. 4.6. un 4.7. punktu).

Turklāt SIS II regulas 26. pantā noteikts, ka, ievērojot konkrētus specifiskus nosacījumus, ievada arī brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ierobežojošs pasākums, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu ( 41 ) paredzēts, lai atteiktu ieceļošanu dalībvalstu teritorijā vai tranzītu caur to. Brīdinājumus ievada un atjaunina tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kura pasākuma pieņemšanas laikā ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts. Ja attiecīgajai dalībvalstij nav piekļuves SIS II vai brīdinājumiem saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu, atbildību uzņemas dalībvalsts, kas būs nākamā prezidentvalsts un kam ir piekļuve SIS II, tostarp piekļuve brīdinājumiem saskaņā ar SIS II regulas 24. pantu.

Dalībvalstis ievieš procedūras, kas vajadzīgas, lai ievadītu, atjauninātu un dzēstu šādus brīdinājumus.

4.2. Vairāki brīdinājumi

Vispārīgo procedūru sk. 2.2. punktā.

4.3. Ļaunprātīgi izmantota identitāte

Vispārīgo procedūru sk. 2.11.1. punktā.

Ja trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, cenšas ieceļot, nelikumīgi izmantojot Eiropas Savienības dalībvalsts pilsoņa identitāti, var rasties problēmas. Ja tiek konstatēta šāda situācija, dalībvalstu kompetentās iestādes var tikt informētas par ļaunprātīgi izmantotas identitātes funkcijas pareizu izmantošanu SIS II. Brīdinājumus par ieceļošanas atteikšanu nedrīkst izdot galvenā pilsoņa identitātes dalībvalsts.

4.4. Pieņemtās identitātes ievadīšana

Vispārīgos noteikumus sk. 2.11.2. punktā.

4.5. Informācijas apmaiņa, izsniedzot uzturēšanās atļaujas vai vīzas

Piemēro šādu procedūru:

a) neskarot īpašo procedūru attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas notiek saskaņā ar Šengenas konvencijas 25. pantu, un neskarot 4.8. punktu, kas attiecas uz informācijas apmaiņu pozitīvas atbildes gadījumā attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos (šajā gadījumā konsultēšanās ar izdevējas dalībvalsts SIRENE biroju ir obligāta), izpildītāja dalībvalsts var informēt brīdinājuma izdevēju dalībvalsti, ka uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanas procedūras laikā konstatēta atbilstība brīdinājumam par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu. Ja tas ir piemēroti, izdevēja dalībvalsts pēc tam var informēt citas dalībvalstis, izmantojot M veidlapu;

b) ja tas tiek prasīts un ievērojot valsts tiesību aktus, attiecīgo dalībvalstu SIRENE biroji var sniegt atbalstu nepieciešamās informācijas nosūtīšanā attiecīgajām iestādēm, kas ir atbildīgas par uzturēšanās atļauju un vīzu piešķiršanu.

Šengenas konvencijas 25. pantā noteiktās īpašās procedūras

Ja dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, atklāj, ka par attiecīgo pieteikuma iesniedzēju cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, tā ar SIRENE biroju starpniecību konsultējas ar izdevēju dalībvalsti. Dalībvalsts, kas apsver uzturēšanās atļaujas vai vīzas piešķiršanu, izmanto N veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu piešķirt uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja dalībvalsts nolemj piešķirt uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut izdevējas dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Ja dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, atklāj, ka personai, par kuru izdots brīdinājums, ir piešķirta uzturēšanās atļauja vai vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību ierosina konsultēšanās procedūru ar dalībvalsti, kas piešķīrusi attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai izdevēju dalībvalsti informētu par lēmumu anulēt vai neanulēt attiecīgo uzturēšanās atļauju vai vīzu. Ja šī dalībvalsts nolemj paturēt spēkā uzturēšanās atļauju vai vīzu, brīdinājumu dzēš. Tomēr personu var iekļaut dalībvalsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu valsts sarakstā.

Konsultēšanās ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot O veidlapu, notiek arī tad, ja dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, vēlāk atklāj, ka SIS II ir ievadīts brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu šai personai ( 42 ).

Ja trešā dalībvalsts (t. i., kas nav nedz izsniegusi uzturēšanās atļauju/vīzu, nedz izdevusi brīdinājumu) atklāj, ka ir brīdinājums par trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir kādas dalībvalsts izsniegta uzturēšanās atļauja vai vīza, tā ar SIRENE biroju starpniecību, izmantojot H veidlapu, to paziņo gan dalībvalstij, kas izsniegusi atļauju/vīzu, gan [brīdinājuma] izdevējai dalībvalstij.

Ja Šengenas konvencijas 25. pantā paredzētā procedūra paredz dzēst brīdinājumu par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, SIRENE biroji, ievērojot savas valsts tiesību aktus, piedāvā atbalstu, ja tāds tiek lūgts.

Īpašās procedūras, kas noteiktas Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) un c) apakšpunktā

4.5.1. Procedūras gadījumos, uz kuriem attiecas 5. panta 4. punkta a) apakšpunkts

Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 4. punkta a) apakšpunktu trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem ir brīdinājums par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikšanu, bet kuriem vienlaikus ir kādas dalībvalsts izdota uzturēšanās atļauja, ilgtermiņa vīza vai atkārtotas ieceļošanas vīza, šķērsojot trešās dalībvalsts robežu, ir atļauts tranzītā ieceļot, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izdevusi uzturēšanās atļauju vai atkārtotas ieceļošanas vīzu. Ieceļošanu var atteikt, ja šī dalībvalsts ir izdevusi valsts brīdinājumu par ieceļošanas atteikšanu. Abos gadījumos pēc kompetentās iestādes lūguma tās dalībvalsts SIRENE birojs, kurā persona vēlas ieceļot, nosūta abu attiecīgo dalībvalstu SIRENE birojiem ziņojumu (H veidlapu, ja tranzīts atļauts/G veidlapu, ja ieceļošana atteikta), informējot tās par pretrunu un lūdzot tām savstarpēji konsultēties, lai dzēstu brīdinājumu SIS II vai anulētu uzturēšanās atļauju/vīzu. Tā var arī lūgt, lai to informē par kādas konsultēšanās rezultātiem.

Ja attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais mēģina ieceļot dalībvalstī, kas ir ievadījusi brīdinājumu SIS II, šī dalībvalsts var viņam atteikt ieceļošanu. Tomēr pēc kompetentās iestādes lūguma šīs dalībvalsts SIRENE birojs konsultējas ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kura ir piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, lai kompetentā iestāde varētu izlemt, vai ir pietiekams pamats uzturēšanās atļaujas/vīzas anulēšanai. Dalībvalsts, kas piešķīrusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, izmanto O veidlapu, lai