02000L0014 — LV — 26.07.2019 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2000/14/EK

(2000. gada 8. maijs)

par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām







1. pants

Mērķi

Šīs direktīvas mērķis ir saskaņot dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz trokšņu emisijas standartiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām, marķēšanu, tehnisko dokumentāciju un datu vākšanu par trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kuras paredzēts izmantot ārpus telpām. Tā palīdzēs iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai, aizsargājot cilvēku veselību un labsajūtu.

2. pants

Darbības joma

1. Šī direktīva attiecas uz iekārtām, kuras ir uzskaitītas 12. un 13. pantā un definētas I pielikumā, kuras paredzēts izmantot ārpus telpām. Šī direktīva aptver vienīgi tās iekārtas, kas tiek laistas tirgū vai nodotas ekspluatācijā kā veselas iekārtas, derīgas paredzētai izmantošanai. Neiekļauj bezmotora palīgierīces, kas laistas tirgū vai nodotas ekspluatācijā atsevišķi, izņemot tās, kas ir paredzētas rokā turamiem betona drupinātājiem un cērtēm, kā arī hidrauliskajiem āmuriem.

2. Šīs direktīvas darbības jomā neiekļauj:

— visas iekārtas, kas paredzētas personu vai preču pārvadāšanai pa autoceļiem, dzelzceļu, gaisu vai ūdensceļiem,

— iekārtas, kas speciāli projektētas un izgatavotas militārām un policijas vajadzībām, kā arī avāriju dienestiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā tiek piemērotas šādas definīcijas:

a) “iekārtas, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām” ir visas mašīnas, kuras definētas 1. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/37/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mašīnām ( 1 ) un ir vai nu pašgājējas, vai var tikt pārvietotas, un neatkarīgi no piedziņas elementa(-iem) pēc to veida ir paredzētas lietošanai ārā, un pakļauj vides trokšņu iedarbībai. Iekārtu izmantošanu vietās, kur netiek vispār vai būtiski traucēta skaņas pārnese (piemēram, teltīs, zem nojumēm, kas aizsargā pret lietu, vai jaunceltņu karkasos), uzskata par izmantošanu ārā. Tās ir arī bezmotora iekārtas rūpniecības vai vides vajadzībām, kas pēc to veida ir paredzētas izmantošanai ārpus telpām un kas pakļauj vides trokšņu iedarbībai. Visi šie iekārtu veidi še turpmāk ir minēti kā “iekārtas”;

b) “atbilstības novērtēšanas procedūras” ir procedūras, kas, pamatojoties uz Lēmumu 93/465/EEK, ir paredzētas V līdz VIII pielikumā;

c) “marķēšana” ir redzama, salasāma un neizdzēšama Lēmumā 93/465/EEK definētā CE marķējuma piestiprināšana iekārtai, ar norādi par garantētu skaņas intensitātes līmeni;

d) “skaņas intensitātes līmenis LWA” ir A-novērtētā skaņas intensitāte (dB) attiecībā uz 1 pW, kā noteikts EN ISO 3744:1995 un EN ISO 3746:1995;

e) “izmērītais skaņas intensitātes līmenis” ir skaņas intensitātes līmenis, ko mēra tā, kā noteikts III pielikumā; izmērītos lielumus var noteikt vai nu pēc konkrēta iekārtas veida vienas mašīnas parauga, vai kā vidējo no vairākām mašīnām;

f) “garantētais skaņas intensitātes līmenis” ir skaņas intensitātes līmenis, ko nosaka saskaņā ar III pielikuma prasībām, ņemot vērā neprecizitātes ražojumu atšķirību un mērīšanas procedūru dēļ, kā arī, ja ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā apliecina, ka šis līmenis nav pārsniegts saskaņā ar piemērotajiem un tehniskajā dokumentācijā minētajiem tehniskajiem līdzekļiem.

4. pants

Laišana tirgū

1. Iekārtas, kas minētas 2. panta 1. punktā, nelaiž tirgū vai nenodod ekspluatācijā, kamēr ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā nenodrošina, ka:

— iekārta atbilst šīs direktīvas prasībām attiecībā uz trokšņa emisiju vidē,

— ir pabeigtas atbilstības novērtēšanas procedūras, kas minētas 14. pantā,

— iekārtai ir CE marķējums un norāde par garantēto skaņas intensitātes līmeni, un ir pievienota EK atbilstības deklarācija.

2. Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, tad šīs direktīvas saistības attiecas uz visām personām, kas iekārtas laiž tirgū vai nodot ekspluatācijā Kopienā.

5. pants

Tirgus uzraudzība

1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. panta 1. punktā minētās iekārtas var laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tikai tad, ja tās atbilst šīs direktīvas prasībām, tām ir CE marķējums un norāde par garantētu skaņas intensitātes līmeni un ir pievienota EK atbilstības deklarācija.

2. Dalībvalstu kompetentās iestādes palīdz cita citai veikt tirgus uzraudzību.

6. pants

Brīva aprite

1. Dalībvalstis savās teritorijās nedrīkst aizliegt, ierobežot vai kavēt laist tirgū vai nodot ekspluatācijā 2. panta 1. punktā minētās iekārtas, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, kam ir CE marķējums un norāde par garantētu skaņas intensitātes līmeni un ir pievienota EK atbilstības deklarācija.

2. Tirdzniecības izstādēs, izstādēs, īpašās skatēs un līdzīgos pasākumos dalībvalstis neaizliedz izstādīt 2. panta 1. punktā minētās iekārtas, kas neatbilst šīs direktīvas noteikumiem, ja par to neatbilstību skaidri informē redzama zīme, kura turklāt norāda, ka iekārtas nav paredzēts laist tirgū vai nodot ekspluatācijā, kamēr ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā nebūs nodrošinājis atbilstību. Demonstrējumu laikā veic pietiekamus drošības pasākumus, lai nodrošinātu cilvēku aizsardzību.

7. pants

Atbilstības prezumpcija

Dalībvalstis uzskata, ka visiem šīs direktīvas noteikumiem atbilst 2. panta 1. punktā minētās iekārtas, kam ir CE marķējums un norāde par garantētu skaņas intensitātes līmeni un ir pievienota EK atbilstības deklarācija.

8. pants

EK atbilstības deklarācija

1. Lai apliecinātu, ka atsevišķa iekārta atbilst šīs direktīvas noteikumiem, 2. panta 1. punktā minēto iekārtu ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā sastāda EK atbilstības deklarāciju par katru ražotās iekārtas veidu; šīs atbilstības deklarācijas obligātais saturs ir noteikts II pielikumā.

2. Dalībvalsts var prasīt, lai atbilstības deklarāciju sastāda vai tulko dalībvalsts noteiktā Kopienas oficiālajā valodā vai valodās, ja šo iekārtu laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā tās teritorijā.

3. 2. panta 1. punktā minēto iekārtu ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā glabā atbilstības deklarācijas eksemplāru kopā ar tehnisko dokumentāciju, kā paredzēts V pielikuma 3. punktā, VI pielikuma 3. punktā, VII pielikuma 2. punktā un VIII pielikuma 3.1. un 3.3. punktā, 10 gadus pēc tam, kad iekārta ražota pēdējoreiz.

9. pants

Iekārtu neatbilstība

1. Ja dalībvalsts noskaidro, ka 2. panta 1. punktā minētā iekārta, kas ir laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, neatbilst šīs direktīvas prasībām, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā nodrošinātu iekārtas atbilstību šīs direktīvas noteikumiem.

2. Ja:

a) ir pārsniegtas 12. pantā minētās robežvērtības; vai

b) neskatoties uz pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu, turpinās neatbilstība citiem šīs direktīvas noteikumiem;

attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu šīs iekārtas laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā, vai nodrošinātu, ka to atsauc no tirgus. Dalībvalsts tūlīt informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par veiktajiem pasākumiem.

3. Komisija pēc iespējas drīzāk apspriežas ar iesaistītajām pusēm. Ja pēc apspriedes Komisija atzīst, ka:

— šie pasākumi ir pamatoti, tā tūlīt dara to zināmu dalībvalstij, kas veikusi šos pasākumus, un pārējām dalībvalstīm,

— šie pasākumi ir nepamatoti, tā tūlīt dara to zināmu dalībvalstij, kas veikusi šos pasākumus, citām dalībvalstīm un ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā.

4. Komisija nodrošina, lai dalībvalstis tiktu pastāvīgi informētas par šīs procedūras norisi un rezultātiem.

10. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Jebkurus pasākumus, ko dalībvalsts veic, ievērojot šo direktīvu, un kas ierobežo laist tirgū vai nodot ekspluatācijā iekārtas, uz kurām attiecas šī direktīva, precīzi motivē. Par tādiem pasākumiem pēc iespējas drīzāk paziņo ieinteresētajai pusei, vienlaikus informējot par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kādi tai ir pieejami saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, un par termiņiem, kas jāievēro attiecībā uz šādiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

11. pants

Marķēšana

1. Iekārtām, kas minētas 2. panta 1. punktā un atbilst šīs direktīvas noteikumiem, laižot tirgū vai nododot ekspluatācijā ir CE atbilstības marķējums. CE marķējumu veido lielie sākumburti “CE”. Lietojamā marķējuma forma parādīta IV pielikumā.

2. CE marķējumam pievieno norādi par garantēto skaņas intensitātes līmeni. Norādes paraugs ir dots IV pielikumā.

3. CE atbilstības marķējumu un norādi par garantēto skaņas intensitātes līmeni piestiprina katrai iekārtai tā, lai tā ir saredzama, viegli izlasāma un neizdzēšama.

4. Aizliegts iekārtām piestiprināt marķējumu vai uzrakstus, kas varētu maldināt attiecībā uz CE marķējuma vai norādes par garantēto skaņas intensitātes līmeni nozīmi. Iekārtām drīkst piestiprināt jebkuru citu marķējumu, ja tas nemazina CE marķējuma un norādes par garantētu skaņas intensitātes līmeni redzamību un salasāmību.

5. Ja uz iekārtām, kas minētas 2. panta 1. punktā, citos aspektos attiecas vēl citas direktīvas, kuras arī paredz CE marķējuma piestiprināšanu, tad marķējumā norāda, ka šī iekārta atbilst arī šo direktīvu noteikumiem. Ja viena vai vairākas no šīm direktīvām pārejas laikā ražotājam ļauj izvēlēties, kurus noteikumus piemērot, tad CE marķējums norāda uz iekārtas atbilstību tikai ražotāja piemērotajām direktīvām. Šajā gadījumā konkrētas šo direktīvu prasības, kas publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, jāizklāsta direktīvās noteiktajos dokumentos, paziņojumos vai instrukcijās, kuri pievienoti šīm iekārtām.

12. pants

Iekārtas, uz kurām attiecas trokšņu ierobežojumi

Turpmāk uzskaitīto iekārtu garantētais skaņas intensitātes līmenis nedrīkst pārsniegt pieļaujamo skaņas intensitātes līmeni, kas norādīts robežvērtību tabulās:

— celtniecības pacēlāji kravu transportēšanai (iekšdedzes dzinēja piedziņa) —

Definīcija:

I pielikuma 3. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 3. punkts

— blīvēšanas mašīnas (tikai vibrējoši un nevibrējoši veltņi, vibroplāksnes un vibroblietes) —

Definīcija:

I pielikuma 8. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 8. punkts

— kompresori (< 350 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 9. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 9. punkts

— rokā turami betona drupinātāji un cērtes —

Definīcija:

I pielikuma 10. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 10. punkts

— celtniecības vinčas (iekšdedzes dzinēja piedziņa) —

Definīcija:

I pielikuma 12. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 12. punkts

— buldozeri (< 500 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 16. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 16. punkts

— pašizgāzēji (< 500 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 18. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 18. punkts

— ekskavatori, hidrauliskie vai ar pārvadu darbināmi (< 500 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 20. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 20. punkts

— krāvējekskavatori (< 500 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 21. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 21. punkts

— greideri (< 500 kW) —

Definīcija

: I pielikuma 23. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 23. punkts

— hidrauliskie spēka agregāti —

Definīcija:

I pielikuma 29. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 29. punkts

— krāvēja tipa pildizgāztuvju blīvētāji ar kausu (< 500 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 31. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 31. punkts

— zāliena pļaujamās mašīnas (izņemot lauksaimniecības un mežkopības iekārtas un universālas ierīces, kuru galveno motorizēto sastāvdaļu jauda pārsniedz 20 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 32. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 32. punkts

— zāliena apgriešanas mašīnas/zāliena malu apgriešanas mašīnas —

Definīcija:

I pielikuma 33. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 33. punkts

— iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvēji ar pretsvaru (izņemot “citi autoiekrāvēji ar pretsvaru” ar nominālo ietilpību ne lielāku kā 10 tonnas, kas definēti I pielikuma 36. punkta otrajā ievilkumā) —

Definīcija:

I pielikuma 36. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 36. punkts

— iekrāvēji (< 500 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 37. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 37. punkts

— autoceltņi —

Definīcija:

I pielikuma 38. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 38. punkts

— motorizēti kapļi (< 3 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 40. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 40. punkts

— ielu seguma klājēji (izņemot ielu seguma klājējus, kas aprīkoti ar augsta blīvuma segumiem). —

Definīcija:

I pielikuma 41. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 41. punkts

— elektroenerģijas ģeneratori (< 400 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 45. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 45. punkts

— torņa celtņi —

Definīcija:

I pielikuma 53. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 53. punkts

— metināšanas ģeneratori —

Definīcija:

I pielikuma 57. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 57. punkts

▼M1







Iekārtas veids Uzstādītā jauda P (kW) Elektriskā jauda P el (1) kW Ierīces masa m (kg) Griešanas platums L (cm) Pieļaujamais skaņas intensitātes līmenis dB/1 pW I posms no 2002. gada 3. janvāra II posms no 2006. gada 3. janvāra Blīvēšanas mašīnas (vibrējoši veltņi, vibroplāksnes un vibroblietes) P ≤ 8 108 105 (2) 8 < P ≤ 70 109 106 (2) P > 70 89 + 11 lg P 86 + 11 lg P (2) Kāpurķēžu buldozeri, kāpurķēžu iekrāvēji, kāpurķēžu krāvējekskavatori P ≤ 55 106 103 (2) P > 55 87 + 11 lg P 84 + 11 lg P (2) Riteņu buldozeri, riteņu iekrāvēji, riteņu krāvējekskavatori, pašizgāzēji, greideri, krāvēja tipa izgāztuvju blīvētāji, iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvēji ar pretsvaru, autoceltņi, blīvēšanas mašīnas (nevibrējošie veltņi), ielu seguma klājēji, hidrauliskie spēka agregāti P ≤ 55 104 101 (2) (3) P > 55 85 + 11 lg P 82 + 11 lg P (2) (3) Ekskavatori, celtniecības pacēlāji kravu transportēšanai, celtniecības vinčas, motorizēti kapļi P ≤ 15 96 93 P > 15 83 + 11 lg P 80 + 11 lg P Rokā turami betona drupinātāji un cērtes m ≤ 15 107 105 15 < m < 30 94 + 11 lg m 92 + 11 lg m (2) m ≥ 30 96 + 11 lg m 94 + 11 lg m Torņa celtņi 98 + lg P 96 + lg P Metināšanas un elektroenerģijas ģeneratori P el ≤ 2 97 + lg P el 95 + lg P el 2 < P el ≤ 10 98 + lg P el 96 + lg P el ►C1 Pel > 10 ◄ 97 + lg P el 95 + lg P el Kompresori P ≤ 15 99 97 P > 15 97 + 2 lg P 95 + 2 lg P Zālienu pļaujamās mašīnas, zālienu apgriešanas mašīnas/zālienu malu apgriešanas mašīnas L ≤ 50 96 94 (2) 50 < L ≤ 70 100 98 70 < L ≤ 120 100 98 (2) L > 120 105 103 (2) (1) P el metināšanas ģeneratoriem: standarta metināšanas strāvas stiprums, kas reizināts ar standarta slodzes spriegumu ražotāja dotā jaudas koeficienta mazākajai vērtībai. ( 2 ) II posma skaitļi ir norādoši tikai šādiem iekārtu veidiem: — ejoša operatora vadītiem vibrējošiem veltņiem; — vibroplāksnēm (> 3kW); — vibroblietēm; — (tērauda kāpurķēžu) buldozeriem; — (tērauda kāpurķēžu > 55 kW) iekrāvējiem; — iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvējiem ar pretsvaru; — ielu seguma klājējiem ar blietētāju; — rokā turamiem betona drupinātājiem un cērtēm ar iekšdedzes dzinēju (15 < m < 30); — zālienu pļaujamām mašīnām, zālienu apgriešanas mašīnām/zālienu malu apgriešanas mašīnām. (3) Viendzinēja autoceltņiem I posma skaitļus turpina piemērot līdz 2008. gada 3. janvārim. Pēc šī datuma piemēro II posma skaitļus. Pieļaujamo skaņas intensitātes līmeni noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim (ja tas ir mazāks par 0,5, tad līdz mazākajam skaitlim; ja tas ir vienāds vai lielāks par 0,5, tad līdz lielākajam skaitlim).

▼B

13. pants

Iekārtas, uz kurām attiecas tikai trokšņu marķēšana

Uz turpmāk uzskaitītajām iekārtām attiecas tikai marķējums par trokšņu līmeni:

— gaisvadu piekļūšanas platformas ar iekšdedzes dzinēju —

Definīcija:

I pielikuma 1. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 1. punkts

— krūmgrieži —

Definīcija:

I pielikuma 2. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 2. punkts

— celtniecības pacēlāji kravu transportēšanai (ar elektromotoru) —

Definīcija:

I pielikuma 3. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 3. punkts

— būvlaukuma lentzāģi —

Definīcija:

I pielikuma 4. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 4. punkts

— būvlaukuma ripzāģi —

Definīcija:

I pielikuma 5. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 5. punkts

— pārnēsājami ķēdes zāģi —

Definīcija:

I pielikuma 6. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 6. punkts

— apvienotie augstspiediena skalošanas un iesūkšanas transportlīdzekļi —

Definīcija:

I pielikuma 7. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 7. punkts

— blīvēšanas mašīnas (iekšdedzes blietes) —

Definīcija:

I pielikuma 8. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 8. punkts

— betona vai javas maisītāji —

Definīcija:

I pielikuma 11. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 11. punkts

— celtniecības vinčas (ar elektromotoru) —

Definīcija

: I pielikuma 12. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 12. punkts

— betona un javas pievades un padeves mašīna —

Definīcija:

I pielikuma 13. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 13. punkts

— transportiera lentes —

Definīcija:

I pielikuma 14. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 14. punkts

— transportlīdzekļu dzesēšanas iekārtas —

Definīcija:

I pielikuma 15. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 15. punkts

— urbšanas ietaises —

Definīcija:

I pielikuma 17. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 17. punkts

— iekārtas tvertņu vai cisternu iekraušanai kravas automobīļos un izkraušanai no tiem —

Definīcija:

I pielikuma 19. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 19. punkts

— stikla pārstrādes konteineri —

Definīcija:

I pielikuma 22. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 22. punkts

— zāliena apgriešanas mašīnas/zāliena malu apgriešanas mašīnas —

Definīcija:

I pielikuma 24. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 24. punkts

— dzīvžogu apgriešanas mašīnas —

Definīcija:

I pielikuma 25. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 25. punkts

— augstspiediena asenizatori —

Definīcija:

I pielikuma 26. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 26. punkts

— augstspiediena ūdensstrūklas mašīnas —

Definīcija:

I pielikuma 27. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 27. punkts

— hidrauliskie āmuri —

Definīcija:

I pielikuma 28. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 28. punkts

— ceļu frēzmašīnas —

Definīcija:

I pielikuma 30. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 30. punkts

— lapu pūtēji —

Definīcija:

I pielikuma 34. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 34. punkts

— lapu savācēji —

Definīcija:

I pielikuma 35. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 35. punkts

— iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvēji ar pretsvaru (izņemot “citi autoiekrāvēji ar pretsvaru” ar nominālo ietilpību ne lielāku kā 10 tonnas, kas definēti I pielikuma 36. punkta otrajā ievilkumā) —

Definīcija:

I pielikuma 36. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 36. punkts

— pārvietojamas atkritumu tvertnes —

Definīcija:

I pielikuma 39. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 39. punkts

— ielu seguma klājēji (aprīkoti ar augsta blīvuma segumiem) —

Definīcija:

I pielikuma 41. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 41. punkts

— pāļu dzīšanas iekārtas —

Definīcija:

I pielikuma 42. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 42. punkts

— cauruļlicēji —

Definīcija:

I pielikuma 43. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 43. punkts

— sniega traktori —

Definīcija:

I pielikuma 44. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 44. punkts

— elektroenerģijas ģeneratori (≥ 400 kW) —

Definīcija:

I pielikuma 45. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 45. punkts

— ielu tīrīšanas iekārtas —

Definīcija:

I pielikuma 46. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 46. punkts

— atkritumu savākšanas transportlīdzekļi —

Definīcija:

I pielikuma 47. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 47. punkts

— ceļu frēzmašīnas —

Definīcija:

I pielikuma 48. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 48. punkts

— irdinātāji —

Definīcija:

I pielikuma 49. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 49. punkts

— sasmalcinātāji/šķeldotāji —

Definīcija:

I pielikuma 50. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 50. punkts

— sniega novākšanas mašīnas ar rotējošiem rīkiem (pašgājēji, izņemot palīgierīces) —

Definīcija:

I pielikuma 51. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 51. punkts

— iesūkšanas transportlīdzekļi —

Definīcija:

I pielikuma 52. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 52. punkts

— tranšeju racēji —

Definīcija:

I pielikuma 54. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 54. punkts

— autobetonmaisītāji —

Definīcija:

I pielikuma 55. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 55. punkts

— ūdenssūkņu iekārtas (izmantotas virs ūdens) —

Definīcija:

I pielikuma 56. punkts. Mērīšana: III pielikuma B daļas 56. punkts

14. pants

Atbilstības novērtēšana

1. Pirms jebkuru 12. pantā minētu iekārtu laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā, ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā katram iekārtu veidam veic vienu no šādām atbilstības novērtēšanas procedūrām:

— ražojumu iekšējo kontroli ar tehniskās dokumentācijas novērtēšanu un periodiskas pārbaudes procedūru, kas minēta VI pielikumā, vai

— eksemplāra verifikācijas procedūru, kas minēta VII pielikumā, vai

— pilnu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kas minēta VIII pielikumā.

2. Pirms jebkuru 13. pantā minētu iekārtu laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā, ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā katram iekārtu veidam veic V pielikumā minēto ražojumu iekšējās kontroles procedūru.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai Komisija un pārējās dalībvalstis pēc pamatota pieprasījuma var iegūt visu informāciju par iekārtas veida atbilstības novērtēšanas procedūru un jo īpaši tehnisko dokumentāciju, kas paredzēta V pielikuma 3. punktā, VI pielikuma 3. punktā, VII pielikuma 2. punktā un VIII pielikuma 3.1. un 3.3. punktā.

15. pants

Pilnvarotās iestādes

1. Dalībvalstis norīko iestādes, uz kurām attiecas to jurisdikcija, veikt vai uzraudzīt 14. panta 1. punktā minētās atbilstības novērtēšanas procedūras.

2. Dalībvalstis norīko tikai tādas iestādes, kas atbilst IX pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Kādas iestādes atbilstība šīs direktīvas IX pielikumā noteiktajiem kritērijiem nenozīmē to, ka dalībvalstij ir jāapstiprina šī iestāde.

3. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par iestādēm, ko tās ir izraudzījušas, kā arī par pārbaudes procedūrām un īpašiem uzdevumiem, kurus minētās iestādes ir norīkotas veikt, un identifikācijas numuriem, ko tām iepriekš ir piešķīrusi Komisija.

4. Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē pilnvaroto iestāžu sarakstu, norādot to identifikācijas numurus, kā arī uzdevumus, kuru izpildei tās ir norīkotas. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

5. Dalībvalstij paziņojums jāatsauc, ja tā konstatē, ka iestāde vairs neatbilst IX pielikumā minētajiem kritērijiem. Tā tūlīt attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

16. pants

Trokšņu datu savākšana

1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā katra 2. panta 1. punktā minētā iekārtas veida EK atbilstības deklarācijas kopiju nosūta Komisijai un tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā viņš dzīvo, laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā 2. panta 1. punktā minētās iekārtas.

2. Komisija savāc saskaņā ar 1. punktu pieejamos datus par visām iekārtām.

3. Dalībvalstis pēc pieprasījuma var iegūt savāktos datus no Komisijas.

4. Komisija regulāri, vēlams reizi gadā, publicē attiecīgo informāciju. Šajās publikācijās par katru iekārtas veidu vai modeli iekļauj vismaz šādus datus:

— uzstādīto jaudu vai jebkādus citus ar troksni saistītus lielumus,

— izmērīto skaņas intensitātes līmeni,

— garantēto skaņas intensitātes līmeni,

— iekārtas aprakstu,

— ražotāja nosaukumu un/vai tirdzniecības nosaukumu,

— modeļa numuru/nosaukumu.

17. pants

Lietošanas instrukcija

Šīs direktīvas noteikumi neskar dalībvalstu tiesības, pienācīgi ievērojot Līgumu, noteikt:

— pasākumus, lai reglamentētu 2. panta 1. punktā minēto iekārtu izmantošanu vietās, ko tās uzskata par jutīgām zonām, ieskaitot iespēju ierobežot iekārtas darba laiku,

— prasības, ko tās uzskata par nepieciešamām, lai nodrošinātu, ka personas, kas izmanto attiecīgās iekārtas, ir aizsargātas, ar noteikumu, ka iekārta nav pārveidota neatbilstīgi šai direktīvai.

18. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja.

▼M3 —————

▼M2 —————

▼M3

18.a pants

III pielikuma grozījumi

Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 18.b pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza III pielikumu, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai. Minētie deleģētie akti nekādā veidā tieši neietekmē 12. pantā uzskaitīto iekārtu izmērīto skaņas intensitātes līmeni, jo īpaši iekļaujot atsauces uz attiecīgiem Eiropas standartiem.

▼M3

18.b pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 18.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 26. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 18.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ( 2 ).

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 18.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

▼B

19. pants

Komitejas pilnvaras

Komiteja:

a) sekmē informācijas un pieredzes apmaiņu par šīs direktīvas īstenošanu un praktisku piemērošanu un apspriežas par kopīgiem jautājumiem šajās jomās;

▼M3 —————

▼B

c) sniedz Komisijai padomus par secinājumiem un grozījumiem, kas minēti 20. panta 2. punktā.

20. pants

Ziņojumi

1. Komisija ►M1 ne vēlāk kā 2007. gada 3. janvārī ◄ un pēc tam ik pēc četriem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Komisijas pieredzi šīs direktīvas īstenošanā un pārvaldīšanā. Šajā ziņojumā jo īpaši iekļauj:

a) pārskatu par trokšņu datiem, kas savākti saskaņā ar 16. pantu, un citu noderīgu informāciju;

b) paziņojumu par vajadzību pārskatīt 12. un 13. panta sarakstus, īpaši par to, vai 12. un 13. pantā nav jāiekļauj jaunas iekārtas, vai iekārta nav jāpārceļ no 13. panta uz 12. pantu;

c) paziņojumu par vajadzību un iespējām pārskatīt 12. pantā noteiktās robežvērtības, ņemot vērā tehnikas attīstību;

d) paziņojumu par to līdzekļu klāstu, kas jāizmanto, lai turpinātu iekārtu trokšņu samazināšanu.

2. Pēc visām vajadzīgajām apspriedēm, jo īpaši ar komiteju, Komisija iepazīstina ar saviem secinājumiem un, vajadzības gadījumā, ar jebkuriem šīs direktīvas grozījumiem.

▼M1 —————

▼B

21. pants

Atcelšana

1. Direktīvas 79/113/EEK, 84/532/EEK, 84/533/EEK, 84/534/EEK, 84/535/EEK, 84/536/EEK, 84/537/EEK, 84/538/EEK un 86/662/EEK atceļ 2002. gada 3. janvārī.

2. Saskaņā ar 1. punktā minētajām direktīvām izdotos EK modeļa pārbaudes sertifikātus un veiktos iekārtu mērījumus var izmantot sastādot tehnisko dokumentāciju, kas paredzēta šīs direktīvas V pielikuma 3. punktā, VI pielikuma 3. punktā, VII pielikuma 2. punktā un VIII pielikuma 3.1. un 3.3. punktā.

22. pants

Pārņemšana un piemērošanas datumi

1. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2001. gada 3. jūlijā pieņem un publicē normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.

2. Šos pasākumus dalībvalstīs piemēro no 2002. gada 3. janvāra. Taču dalībvalstis atļauj ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim Kopienā no 2001. gada 3. jūlija izmantot šīs direktīvas noteikumus.

3. Attiecībā uz 12. pantā minēto II posmā samazināto pieļaujamo skaņas intensitātes līmeni šos noteikumus piemēro no 2006. gada 3. janvāra.

4. Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

5. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, kuru reglamentē šī direktīva.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

24. pants

Direktīvas adresējumi

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.









I PIELIKUMS

IEKĀRTU DEFINĪCIJAS

1. Gaisvadu piekļūšanas platformas ar iekšdedzes dzinējiem

Iekārta, kas sastāv vismaz no darba platformas, pagarinošās ietaises un šasijas. Darba platforma ir iežogota platforma vai kabīne, ko var pārvietot zem kravas vajadzīgajā darba stāvoklī. Pagarinošā ietaise ir pievienota šasijai un atbalsta darba platformu; tā ļauj pārvietot darba platformu vajadzīgajā stāvoklī.

2. Krūmgriezis

Portatīva, rokā turama iekārta ar iekšdedzes dzinēja piedziņu un uzstādītu rotējošu asmeni; izgatavota no metāla vai plastmasas un paredzēta nezāļu, krūmu, mazu koku un līdzīga veida augu griešanai. Griešanas ierīce rotē paralēli zemes virsmai.

3. Celtniecības pacēlājs kravu transportēšanai

Uz laiku uzstādīts celtniecības pacēlājs ar elektrisko piedziņu, kas paredzēts lietošanai personām, kurām ir atļauts ieiet tehnisko pētījumu vietās un būvlaukumos, kas darbojas:

i) noteiktos izkraušanas augstumos, kam ir platforma:

— kura ir paredzēta tikai preču transportēšanai,

— kura ļauj piekļūt personām, kas veic iekraušanu un izkraušanu,

— kura ļauj piekļūt un braukt atsevišķām personām, kas veic montāžu, izjaukšanu un apkalpi,

— vadāma,

— kura pārvietojas vertikāli vai maksimāli 15o slīpumā no vertikāles,

— kura ir atbalstīta vai nostiprināta ar stiepli, virvi, ķēdi, pieskrūvētu vārpstu un uzmavu, zobratu un zobstieni, hidraulisko domkratu (tiešu vai netiešu) vai sajūga mehānismu,

— mastiem var būt vai nebūt vajadzīgi sevišķu struktūru balsti, vai

ii) vai nu augšējā izkraušanas laukumā, vai darba laukumā, kas sniedzas aiz vadāmierīces (piemēram, jumts), kam ir kravas pārvietošanas ierīce:

— kura ir paredzēta tikai preču transportēšanai,

— kura ir projektēta tā, ka nav vajadzības uz tā uzkāpt, veicot iekraušanu vai izkraušanu, vai veicot montāžu, izjaukšanu un apkalpi,

— kur cilvēkiem ir aizliegts atrasties jebkurā laikā,

— vadāma,

— kura ir projektēta kustībai leņķī, kas ir vismaz 30o pret vertikāli, bet to var lietot jebkurā leņķī,

— kuru notur tērauda trose un droša pārvietošanās sistēma,

— kuru vada ar konstanta spiediena kontroli,

— kurā nav vajadzības izmantot pretsvaru,

— kuras maksimālā nominālā slodze ir 300 kg,

— kuras maksimālais ātrums ir 1 m/s,

— un vadsliedēm vajadzīgi sevišķu struktūru balsti.

4. Būvlaukuma lentzāģis

Pašgājējs mehānisms ar rokas padevi, kura svars ir mazāks par 200 kg, kas aprīkotas ar vienu vienīgu zāģa asmeni nepārtrauktas lentes veidā, kura ir uzmontēta un pārvietojas starp diviem vai vairākiem skriemeļiem.

5. Būvlaukuma ripzāģis

Mehānisms ar rokas padevi, kas sver mazāk nekā 200 kg, ir aprīkots ar apaļu zāģa plātni, kuras diametrs ir 350 mm vai vairāk, līdz maksimālajam diametram 500 mm, kura normālas griešanas darbībā ir fiksēta, un horizontālu galdu, kas viss vai tā daļa darbības laikā ir fiksēts. Zāģa plātne ir uzmontēta uz horizontālas nepagriežamas ass, kuras stāvoklis darbības laikā paliek nemainīgs. Mehānismam var būt šādas funkcijas:

— iespēja zāģa plātni pacelt un nolaist caur galdu,

— mehānisma rāmi zem galda var atvērt vai noslēgt,

— zāģim var uzstādīt ar rokām darbināmu pārvietojamu papildu plātni (aizliegt to uzstādīt blakus zāģa plātnei).

6. Pārnēsājams ķēdes zāģis

Darbarīks ar mehānisko piedziņu, paredzēts koku griešanai ar zāģa ķēdi un sastāv no apvienota, kompakta rokturu komplekta, piedziņas un griešanas palīgierīces, paredzēts turēt ar abām rokām.

7. Apvienotais augstspiediena skalošanas un iesūkšanas transportlīdzeklis

Transportlīdzeklis var darboties gan kā augstspiediena skalošanas, gan kā iesūkšanas transportlīdzeklis. Skatīt augstspiediena skalošanas un iesūkšanas transportlīdzekli.

8. Blīvēšanas mašīna

Mašīna, kas sapresē materiālus, piemēram, akmens pildījumus, augsni vai asfalta virsmu velmējot, blietējot vai vibrējoši iedarbojoties ar darbarīku. Tā var būt pašgājēja, velkama, ejoša operatora vadīta vai piestiprināta pie pārvadājošas mašīnas. Blīvēšanas mašīnas iedala šādi:

— sēdoša operatora vadīts veltnis: pašgājēja blīvēšanas mašīna ar vienu vai vairākiem cilindriskas formas metāla darbarīkiem (veltņi) vai gumijas riepām; operatora darbavieta ir mašīnas sastāvdaļa,

— ejoša operatora vadīts veltnis: pašgājēja blīvēšanas mašīna ar vienu vai vairākiem cilindriskas formas metāla darbarīkiem (veltņi) vai gumijas riepām, kur ierīces, ar ko vada braukšanu, stūrēšanu, bremzēšanu un vibrēšanu, ir izvietotas tā, ka mašīnas darbība jākontrolē blakus ejošam operatoram vai ar tālvadību,

— velkams veltnis: blīvēšanas mašīna ar vienu vai vairākiem cilindriskas formas metāla darbarīkiem (veltņi) vai gumijas riepām, kam nav patstāvīgas braukšanas iekārtas un kur operatora darbavieta atrodas uz traktora,

— vibroplāksnes un vibroblietes: blīvēšanas mašīnas ar plakanām vibrējošām pamatnēm. Tās vada blakus ejošs operators vai kā pārvadājošās mašīnas palīgierīces,

— iekšdedzes blietes: blīvēšanas mašīnas, kuru blīvējošais darbarīks ir plakana apakšējā daļa, kam eksplozijas spiediens liek kustēties galvenokārt vertikālā virzienā. Operators atrodas blakus mašīnai.

9. Kompresors

Mašīna ar maināmu aprīkojumu, kas gaisu, gāzes vai tvaikus saspiež līdz spiedienam, kurš pārsniedz ieplūdes spiedienu. Kompresors sastāv no paša kompresora, vilcēja un jebkuras detaļas vai ierīces, kuras ir nepieciešamas kompresora drošai darbībai.

Neapskata šādas ierīču kategorijas:

— ventilatorus, t.i., ierīces, kas rada gaisa cirkulāciju pie paaugstināta spiediena, kurš nepārsniedz 110 000 paskālus,

— vakuumsūkņus, t.i., ierīces gaisa izsūknēšanai no slēgtām telpām pie spiediena, kurš nepārsniedz atmosfēras spiedienu,

— gāzturbīnu dzinējus.

10. Rokā turami betona drupinātāji un cērtes

Jebkura veida pašgājēji betona drupinātāji un cērtes, ko izmanto darbam celtniecībā un inženierbūvēs.

11. Betona vai javas maisītāji

Mašīna betona vai javas pagatavošanai neatkarīgi no piekraušanas, samaisīšanas un iztukšošanas procesa. Tā var darboties periodiski vai pastāvīgi. Betona maisītājus, kas novietoti uz kravas automobīļiem, sauc par autobetonmaisītājiem (skatīt 55. definīciju).

12. Celtniecības vinča

Uz laiku uzstādīta ceļamierīce ar elektrisko piedziņu, kas ir aprīkota, lai paceltu un nolaistu piekārtu kravu.

13. Betona un javas pievades un padeves mašīna

Iekārtas betona vai javas sūknēšanai un padevei ar maisītājiem vai bez tiem, ar ko nogādājamos materiālus pievada novietošanas vietā pa cauruļvadiem, sadales ierīcēm vai manipulatoriem. Pievadi veic:

— betona — mehāniski ar virzuļa vai rotora sūkņiem,

— javas — mehāniski ar virzuļa, gliemežveida, cauruļu un rotora sūkņiem vai pneimatiski ar kompresoriem ar gaisa kameru vai bez tās.

Šīs mašīnas var uzmontēt uz kravas automobīļiem, piekabēm vai speciāliem transportlīdzekļiem.

14. Transportiera lente

Uz laiku uzstādīta mašīna materiālu transportēšanai ar mehāniskās piedziņas lenti.

15. Transportlīdzekļu dzesēšanas iekārtas

Kravas telpas saldēšanas iekārta N2, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem, kas definēti Direktīvā 70/156/EEK.

Saldēšanas iekārtai piedziņu nodrošina tās sastāvdaļa, transportlīdzeklim pievienota atsevišķa sastāvdaļa, transportlīdzekļa dzinējs un neatkarīgs vai rezerves piedziņas avots.

16. Buldozers

Pašgājēja kāpurķēžu vai riteņu mašīna, kuras uzmontētā iekārta darbojas ar grūšanas vai raušanas spēku.

17. Urbšanas ietaise

Mehānisms, kuru izmanto būvlaukumos caurumu urbšanai ar:

— triecienurbšanu,

— rotācijas urbšanu,

— rotācijas triecienurbšanu.

Urbšanas ietaises urbjot ir stacionāras. No vienas darba vietas uz otru tās var pārvietoties patstāvīgi. Pašgājējas urbšanas ietaises ir uzmontētas uz kravas automobīļiem, riteņšasijām, traktoriem, kāpurķēdēm, pārvietojamām kravas platformām (velkot ar vinču). Ja urbšanas ietaises ir uzmontētas uz kravas automobīļiem, traktoriem un piekabēm vai aprīkotas ar riteņiem, tad tās var pārvadāt ar lielāku ātrumu un pa publiskiem ceļiem.

18. Pašizgāzējs

Pašgājēja riteņu vai kāpurķēžu mašīna ar vaļēju korpusu, kas pārvadā un izgāž vai izber materiālu. Pašizgāzēji var būt aprīkoti ar pašiekrāvēja iekārtu.

19. Iekārtas tvertņu vai cisternu iekraušanai kravas automobīļos un izkraušanai no tiem

Pašgājējas iekārtas, kas pievienotas kravas automobīļa tvertnei vai cisternai, šķidrumu vai berama materiāla iekraušanai vai izkraušanai ar sūkni vai līdzīgu iekārtu.

20. Hidraulisks vai ar pārvadu darbināms ekskavators

Pašgājēja kāpurķēžu vai riteņu mašīna, kam augšējā daļa spēj rotēt vismaz par 360o, kas izrok, šūpo un izgāž materiālu jebkurā mašīnas ciklā ar kausu, kurš piestiprināts pie manipulatora un strēles vai teleskopiska manipulatora, nepārvietojot šasiju.

21. Krāvējekskavators

Pašgājēja riteņu vai kāpurķēžu mašīna ar priekšā piestiprinātu iekraušanas mehānisma kausu un aizmugurē piestiprinātu lāpstu. Ar aizmugurē piestiprināto lāpstu mašīna parasti rok zemi ar kausa kustību pret mašīnu. Ar aizmugurē piestiprināto lāpstu paceļ, sašūpo un izber materiālu, kamēr mašīna ir stacionāra. Iekraujot, mašīna iekrauj vai kustībā uz priekšu izrok un paceļ, transportē un izber materiālu.

22. Stikla pārstrādes konteiners

No jebkura materiāla pagatavots konteiners, ko izmanto pudeļu savākšanai. Tam ir vismaz viena atvere pudeļu iepildīšanai un otra — konteinera iztukšošanai.

23. Greiders

Pašgājēja riteņu mašīna ar regulējamu vērstuvi, kas novietota starp priekšējo un pakaļējo asi, ar ko nošķeļ, pārvieto un izlīdzina materiālu pēc prasībām.

24. Zāliena apgriešanas mašīna/zāliena malu apgriešanas mašīna

Portatīva, rokā turama iekārta, kas aprīkota ar elastīgu(-ām) lentu(-ām), stīgu(-ām) vai līdzīgiem elastīgiem nemetāla griežņiem, piemēram, griežņiem, kuri brīvi griežas, un paredzēta nezāļu, zāles vai līdzīga veida mīkstu augu griešanai. Griešanas ierīce rotē apmēram paralēli (zāliena apgriešanas mašīna) vai perpendikulāri (zāliena malu apgriešanas mašīna) zemes virsmai.

25. Dzīvžogu apgriešanas mašīna

Rokā turama, vadāma pašgājēja iekārta, kas ir paredzēta vienam operatoram dzīvžogu un krūmu apgriešanai, ar vienu vai vairākiem lineāri turp un atpakaļ pārvietojamiem asmeņiem.

26. Augstspiediena asenizators

Transportlīdzeklis, kas aprīkots ar ierīci kanalizācijas cauruļu vai līdzīgu sistēmu tīrīšanai ar augsta spiediena ūdensstrūklu. Šo ierīci var uzmontēt uz transportlīdzekļa šasijas vai ievietot savas šasijas korpusā. Iekārta var būt pastāvīgi uzstādīta vai nomontējama kā maināma korpusa sistēma.

27. Augstspiediena ūdensstrūklas mašīna

Mehānisms ar sprauslām vai citām ātrumu palielinošām atverēm, kas ļauj ūdenim, arī ar piemaisījumiem, izplūst kā brīvai strūklai. Augsta spiediena strūklas mašīnas sastāv no piedziņas, spiediena ģeneratora, šļūtenēm, izsmidzināšanas ierīcēm, drošības mehānismiem, kontroles un mērīšanas ierīcēm. Augstspiediena ūdensstrūklas mašīnas var būt mobilas vai stacionāras:

— mobilās augstspiediena ūdensstrūklas mašīnas ir mobilas, viegli pārvadājamas mašīnas, kas ir projektētas izmantošanai dažādās vietās un tādēļ parasti spēj pārvietoties pašas vai ir uzmontētas uz transportlīdzekļa. Visas nepieciešamās padeves līnijas ir elastīgas un viegli atvienojamas,

— stacionārās augstspiediena ūdensstrūklas mašīnas ir projektētas ilgstošai izmantošanai vienā vietā, bet tās var pārvietot uz citu vietu ar piemērotu iekārtu. Parasti ir pārvietojamas vai samontētas uz statnes un ar atvienojamām padeves līnijām.

28. Hidrauliskais āmurs

Iekārta, kurā izmanto pārvadājošās mašīnas hidraulisko piedziņu, lai paātrinātu virzuli (dažreiz ar gāzi), kas pēc tam triec darbarīku. Kinētiskās darbības radīto spriegumu darbarīks pārnes uz materiālu, liekot tam saplīst. Hidraulisko āmuru darbībai nepieciešama eļļas padeve paaugstinātā spiedienā. Pārvadātāju kopā ar āmuru vada operators, kas parasti sēž pārvadājošās mašīnas kabīnē.

29. Hidrauliskais spēka agregāts

Mašīna ar maināmu aprīkojumu, kas gaisu, gāzes vai tvaikus saspiež līdz spiedienam, kurš pārsniedz ieplūdes spiedienu. Tas ir vilcēja, sūkņa (ar rezervuāru vai bez tā) un piederumu (piemēram, kontrolierīces, spiediena maiņas vārsts) apvienojums.

30. Ceļu frēzmašīna

Mobila mašīna savienojumu veidošanai betonā, asfaltā un līdzīgās ceļa virsmās. Griezējinstruments ir ātri rotējošs disks. Ceļu frēzmašīnu var pārvietot uz priekšu

— ar rokām,

— ar rokām, mehāniski palīdzot,

— ar mehānisko piedziņu.

31. Krāvēja tipa pildizgāztuvju blīvētājs ar kausu

Pašgājēja blīvēšanas mašīna ar priekšā piestiprinātu iekrāvēju savienojumā ar kausu un ar tērauda riteņiem (veltņiem), kas projektēta, lai sapresētu, pārvietotu, šķirotu un krautu augsni, atkritumus vai sanitāros (atkritumu) materiālus.

32. Zāliena pļaujamā mašīna

Ejoša vai sēdoša operatora vadīta zāles griešanas mašīna vai mašīna ar zāles griešanas aprīkojumu, kur griešanas ierīce darbojas apmēram paralēli zemes virsmai, griezuma augstumu pret zemi noregulē ar riteņiem, gaisa blīvi vai vadošu sliedi u.c., un piedziņai izmanto dzinēju vai elektromotoru. Griešanas ierīces ir:

— nekustīgi griezējelementi, vai

— nemetāla šķiedras aukla(-as), vai nemetāla grieznis(-žņi), kas brīvi griežas, ar katra kinētisko enerģiju lielāku nekā 10 J; kinētisko enerģiju nosaka izmantojot EN 786:1997 B pielikumu.

Arī ejoša vai sēdoša operatora vadīta zāles griešanas mašīna vai mašīna ar zāles griešanas aprīkojumu, kur griešanas ierīce rotē ap horizontālu asi, griežot ar stacionāru griezējierīces stieni vai nazi (cilindrisks pļāvējs).

33. Zāliena apgriešanas mašīna/zāliena malu apgriešanas mašīna

Ejoša operatora vadīta vai rokā turama zāles griešanas mašīna ar elektrisko piedziņu, kam griešanas ierīce ir nemetāla šķiedras aukla(-a), vai nemetāla grieznis(-žņi), kuri brīvi griežas, ar katra kinētisko enerģiju ne lielāku kā 10 J, paredzēta zāles vai līdzīga veida mīkstu augu griešanai. Griešanas ierīce darbojas apmēram paralēli (zāliena apgriešanas mašīna) vai perpendikulāri (zāliena malu apgriešanas mašīna) zemes virsmai. Kinētisko enerģiju nosaka izmantojot EN 786:1997 B pielikumu.

34. Lapu pūtējs

Pašgājēja mašīna lapu un citu materiālu novākšanai no zālieniem, ceļiem, ielām utt. ar stipru gaisa plūsmu. Tas var būt portatīva (rokā turama) vai nebūt portatīva, bet mobila.

35. Lapu savācējs

Pašgājēja mašīna lapu un citu atlieku savākšanai ar sūkšanas ierīci, kas sastāv no piedziņas, kura mašīnā samazina spiedienu, sūkšanas sprauslas un savāktā materiāla konteinera. Tas var būt portatīva (rokā turama) vai nebūt portatīva, bet mobila.

36. Iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvējs ar pretsvaru

Iekšdedzes dzinēja piedziņas autoiekrāvējs ar pretsvaru un celšanas iekārtu (mastu, teleskopisku vai šarnīrveida strēli). Tie ir šādi:

— kravas automobīļi braukšanai pa nelīdzenu zemes virsmu (kravas automobīļi ar pretsvaru, kas paredzēti galvenokārt darbam uz neapstrādātas zemes virsmas vai izvandītas zemes virsmas, piemēram, būvlaukumos),

— citi autoiekrāvēji ar pretsvaru, izņemot tos autoiekrāvējus ar pretsvaru, kas speciāli konstruētas konteineru pārvietošanai.

37. Krāvējs

Pašgājēja riteņu vai kāpurķēžu mašīna ar priekšā piestiprinātu kausa atbalsta un sakabes iekārtu, kas iekrauj vai kustībā uz priekšu izrok un paceļ, transportē un izber materiālu.

38. Autoceltnis

Pašgājējs strēles krāns, kas ar kravu vai bez tās spēj pārvietoties bez noteiktiem ceļiem, un kam stabilitāti nodrošina svars. Tam ir riepas, kāpurķēdes vai citas mobilas ierīces. Fiksētos stāvokļos to var atbalstīt atliecami vai citādi piederumi, kas palielina stabilitāti. Autoceltņa virsbūve var būt pagriežama par pilnu apli, ierobežoti pagriežama vai nepagriežama. Tas parasti ir aprīkots ar vienu vai vairākiem pacēlājiem un/vai hidrauliskiem cilindriem strēles un kravas pacelšanai un nolaišanai. Autoceltņi ir aprīkoti ar tādas konstrukcijas teleskopiskām strēlēm, vadāmām strēlēm, režģu strēlēm vai to kombināciju, lai tās varētu viegli nolaist. Pakārtās kravas no strēles var regulēt ar āķu bloku komplektu vai citām speciālām kravas celšanas fiksētājierīcēm.

39. Pārvietojama atkritumu tvertne

Attiecīgi projektēts konteiners uz riteņiem, kas paredzēts īslaicīgai atkritumu glabāšanai un ir aprīkots ar vāku.

40. Motorizēts kaplis

Gājēja vadītas pašgājējas mašīnas:

— ar atbalsta riteni(-ņiem) vai bez atbalsta riteņa(-iem), kuru darba elementi darbojas kā kaplēšanas darbarīki, nodrošinot virzību uz priekšu (motorizēts kaplis), un

— kuras dzen uz priekšu viens ritenis vai vairāki riteņi ar tiešu piedziņu no dzinēja un aprīkotas ar kaplēšanas darbarīkiem (motorizēts kaplis ar piedziņas riteni(-ņiem)).

41. Ielu seguma klājējs

Mobila ceļu būves mašīna, ko izmanto celtniecības materiālu, piemēram, bitumena maisījumu, betona un grants uzklāšanai uz ceļa virsmas. Ielu seguma klājēji var būt aprīkoti ar augsta blīvuma segumiem.

42. Pāļu dzīšanas iekārta

Pāļu iedzīšanas un izvilkšanas iekārta, piemēram, iedzīšanas āmuri, izvilkšanas/nolaušanas iekārtas, vibratori vai statiskas pāļu grūšanas/raušanas ierīces, kas ir mašīnai pievienots pāļu iedzīšanas vai izvilkšanas mehānisms, kam pieskaita arī:

— pāļu dzīšanas ietaisi, kura sastāv no pārvadājošās mašīnas (ar kāpurķēdēm, riteņiem vai pa sliedēm braucošas, peldošu fiksētājierīci vai galveno vai virzošo sistēmu),

— piederumus, piemēram, pāļu uzmavas, aizsargcepures, plāksnes, dzenmehānismus, spriegojumierīces, pāļu pārvietošanas ierīces, pāļu vadsliedes, akustiskus pārklājus un triecienus/vibrāciju amortizējošas ierīces, spēka agregātus/ģeneratorus un personāla pacelšanas ierīces vai platformas.

43. Cauruļlicējs

Pašgājēja kāpurķēžu vai riteņu mašīna, kas īpaši paredzēta cauruļu pacelšanai un nolikšanai, kā arī cauruļvadu iekārtu pārvadāšanai. Mašīna, kuras konstrukcijas pamatā ir traktors ar īpaši paredzētām sastāvdaļām, tādām kā šasija, galvenā statne, pretsvars, manipulators un iekraušanas-pacelšanas mehānisms un vertikāli rotējošs sānu manipulators.

44. Sniega traktors

Pašgājēja kāpurķēžu mašīna, kuras uzmontētā iekārta darbojas uz sniegu vai ledu ar grūšanas vai raušanas spēku.

45. Elektroenerģijas ģenerators

Jebkura ierīce, kas sastāv no iekšdedzes dzinēja, kurš darbina rotācijas elektrisko ģeneratoru, kas nepārtraukti ražo elektroenerģiju.

46. Ielu tīrīšanas iekārta

Saslauku savākšanas mašīna ar iekārtu, kas saslauka atkritumus sūkšanas ieejā un tad pneimatiski ar stipru gaisa plūsmu vai ar mehānisku savākšanas sistēmu nogādā atkritumus savākšanas bunkurā. Šo slaucīšanas un savākšanas ierīci var uzmontēt uz transportlīdzekļa šasijas vai ievietot savas šasijas korpusā. Iekārta var būt pastāvīgi uzstādīta vai nomontējama kā maināma korpusa sistēma.

47. Atkritumu savākšanas transportlīdzeklis

Transportlīdzeklis sadzīves un lielgabarīta atkritumu savākšanai un transportēšanai, iekraujot ar konteineriem vai ar rokām. Transportlīdzeklis var būt aprīkots ar blīvēšanas mehānismu. Atkritumu savākšanas transportlīdzeklis sastāv no tādas šasijas ar kabīni, uz kuras ir uzstādīts korpuss. Tas var būt aprīkots ar konteinera ceļamierīci.

48. Ceļu frēzmašīna

Mobila mašīna, ko izmanto materiāla noņemšanai no noklātām virsmām, izmantojot cilindriskas formas darbarīku ar mehānisko piedziņu, kam uz virsmas ir uzmontēti frēzēšanas rīki; griežņa veltņi darbības laikā rotē.

49. Irdinātājs

Ejoša vai braucoša operatora vadīta pašgājēja mašīna, kam griezuma dziļumu noregulē pret zemi un kas ir attiecīgi aprīkota, lai varētu uzirdināt zāliena virsmu dārzos, parkos un citās līdzīgās vietās.

50. Sasmalcinātājs/šķeldotājs

Pašgājēja mašīna, ko paredzēts izmantot stacionārā stāvoklī un kam ir viena vai vairākas griešanas ierīces, lai lielus organiskus materiālus sagrieztu mazākos gabalos. Parasti tas sastāv no padeves atveres, caur ko materiālu (ar kādu ierīci vai bez tās) ievada, ierīces, ar kuru materiālu sagriež, izmantojot vienalga kādu metodi (griešanu, skaldīšanu, drupināšanu vai citas metodes), un izvadīšanas vada, caur ko sagriezto materiālu izvada. Var pievienot savākšanas ierīci.

51. Sniega novākšanas mašīna ar rotējošiem rīkiem

Mašīna, ar kuru no satiksmes vietām var aizvākt sniegu ar rotējošiem līdzekļiem, to paātrinot un izmetot ar pūtējiem.

52. Iesūkšanas transportlīdzeklis

Transportlīdzeklis, kas aprīkots ar ierīci ūdens, dubļu, dūņu, atkritumu vai līdzīgu materiālu savākšanai no kanalizācijas caurulēm vai līdzīgām sistēmām ar vakuuma palīdzību. Šo ierīci var uzmontēt uz transportlīdzekļa šasijas vai ievietot savas šasijas korpusā. Iekārta var būt pastāvīgi uzstādīta vai nomontējama kā maināma korpusa sistēma.

53. Torņa celtnis

Pagriežams strēles krāns, kam strēle atrodas tāda torņa galā, kurš darba stāvoklī paliek apmēram vertikāli. Šī ierīce ar mehānisko piedziņu ir aprīkota, lai paceltu un nolaistu piekārtu kravu un lai šīs kravas pārvietotu, mainot kravas celšanas rādiusu, pagriežot, pārvietojot visu ierīci. Dažas ierīces veic vairākas no šīm kustībām, bet ne noteikti visas. Ierīci var nostādīt noteiktā stāvoklī vai aprīkot ar pārvietošanas vai slīdēšanas līdzekļiem.

54. Tranšeju racējs

Sēdoša operatora vai kājāmgājēja vadīta pašgājēja kāpurķēžu vai riteņu mašīna ar priekšā vai aizmugurē piestiprinātu ekskavatoru, kas galvenokārt projektēta, lai kustības laikā nepārtraukti raktu tranšejas.

55. Autobetonmaisītājs

Ar tvertni aprīkots transportlīdzeklis gatava samaisīta betona transportēšanai no betona rūpnīcas uz būvlaukumu; tvertni var rotēt tad, kad transportlīdzeklis brauc vai stāv. Būvlaukumā tvertni iztukšo, tai rotējot. Tvertnes piedziņai izmanto transportlīdzekļa dzinēju vai papildu dzinēju.

56. Ūdenssūkņa iekārta

Mašīna sastāv no ūdenssūkņa un vadības sistēmas. Ūdenssūknis ir mašīna, ar ko ūdeni paceļ no zemāka enerģijas līmeņa uz augstāku.

57. Metināšanas ģenerators

Jebkura rotējoša ierīce, kas ražo metināšanas strāvu.









II PIELIKUMS

EK ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA

Ek atbilstĪbas deklarācijā jāiekļauj šādas ziņas:

— ražotāja vai viņa pilnvarota pārstāvja Kopienā vārds vai nosaukums un adrese,

— tās personas vārds un adrese, kas glabā tehnisko dokumentāciju,

— iekārtas apraksts,

— atbilstības novērtēšanas procedūra un vajadzības gadījumā pilnvarotās iestādes nosaukums un adrese,

— šā veida iekārtas izmērītais skaņas intensitātes līmenis,

— šīs iekārtas garantētais skaņas intensitātes līmenis,

— atsauce uz šo direktīvu,

— deklarācija, ka iekārta atbilst šīs direktīvas prasībām,

— ja vajadzīgs, atbilstības deklarācija(-as) un norādes uz citām piemērotajām Kopienas direktīvām,

— deklarēšanas vieta un laiks,

— ziņas par personu, kas ir pilnvarota parakstīt juridiski saistošu deklarāciju ražotāja vai viņa pilnvarota pārstāvja Kopienā vārdā.









III PIELIKUMS

GAISA VADĪTA TROKŠŅA MĒRĪŠANAS METODE, KO EMITĒ IEKĀRTA, KURA PAREDZĒTA IZMANTOŠANAI ĀRPUS TELPĀM

Darbības joma

ŠAJĀ PIELIKUMĀ IZKLĀSTĪTAS GAISA Vadīta trokšņa mērīšanas metodes, ko izmanto, lai noteiktu skaņas intensitātes līmeņus iekārtām, uz kurām attiecas šī direktīva, šīs direktīvas atbilstības novērtēšanas procedūru sakarā.

Šā pielikuma A daļā katram 2. panta 1. punktā minēto iekārtu veidam nosaka:

— trokšņa emisijas pamatstandartus,

— šo trokšņa emisijas pamatstandartu vispārīgus papildinājumus

skaņas spiediena līmeņa mērīšanai uz avotu aptverošās mērvirsmas un avota radītās skaņas intensitātes līmeņa aprēķināšanai.

Šā pielikuma B daļā katram 2. panta 1. punktā minēto iekārtu veidam nosaka:

— ieteicamo trokšņa emisijas pamatstandartu, ieskaitot: — — atsauci uz trokšņa emisijas pamatstandartu, ko izvēlas A daļā, — testa laukumu, — konstantes K2A vērtību, — mērvirsmas formu, — izmantojamo mikrofonu skaitu un novietojumu,

— darba apstākļus, ieskaitot: — — atsauci uz standartu, ja tāds ir, — prasības attiecībā uz iekārtas uzstādīšanu, — metodi, lai aprēķinātu radītos skaņas intensitātes līmeņus, ja atsevišķus testus veic citādos darbības apstākļos,

— papildu informāciju.

Ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā, testējot īpašus iekārtu veidus, var izvēlēties vienu A daļas trokšņa emisijas pamatstandartu un piemērot šim īpašajam iekārtas veidam B daļas darbības apstākļus. Tomēr strīda gadījumā ieteicamais trokšņa emisijas pamatstandarts, kas noteikts B daļā, jāizmanto kopā ar B daļas darbības apstākļiem.









A DAĻA

TROKŠŅA EMISIJAS PAMATSTANDARTS

Lai noteiktu skaņas intensitātes līmeni 2. panta 1. punktā definētajām iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām, parasti var izmantot trokšņa emisijas pamatstandartus

EN ISO 3744:1995 un

EN ISO 3746:1995,

ievērojot šādus vispārīgus papildinājumus:

1. Mērījuma nenoteiktība

Mērījumu nenoteiktības nav ņemtas vērā atbilstības novērtēšanas procedūrās projektēšanas fāzē.

2. Trokšņa avota darbība testa laikā

2.1. Ventilatora apgriezienu skaits

Ja iekārtas dzinējs vai tās hidrauliskā sistēma ir aprīkoti ar ventilatoru(-iem), tad tam (tiem) jādarbojas testa laikā. Saskaņā ar vienu no turpmākiem nosacījumiem ventilatora apgriezienu skaitu ir noteicis un norādījis iekārtas ražotājs, un tas jāparāda pārbaudes protokolā; šo apgriezienu skaitu izmanto turpmākajos mērījumos.

a) Ventilatora piedziņa tieši pievienota dzinējam

Ja ventilatoru piedziņa ir tieši pievienota dzinējam un/vai hidrauliskajai iekārtai (piemēram, ar siksnas piedziņu), tad tam jādarbojas testa laikā.

b) Ventilatoru piedziņa ar dažādu noteiktu apgriezienu skaitu

Ja ventilators var darboties ar dažādu noteiktu apgriezienu skaitu, tad testu veic vai nu:

— ar maksimālo darbības apgriezienu skaitu, vai

— pirmajā testā ar ventilatoru miera stāvoklī un otrajā testā ar maksimālo apgriezienu skaitu. Radīto skaņas spiediena līmeni LpA aprēķina, apvienojot abu testu rezultātus ar šādu vienādojumu: —

— kur: — LpA, 0 % ir skaņas spiediena līmenis, kas noteikts ventilatoram miera stāvoklī; — LpA, 100 % ir skaņas spiediena līmenis, kas noteikts ventilatoram ar maksimālo apgriezienu skaitu.

c) Ventilatora piedziņa ar pastāvīgi mainīgu apgriezienu skaitu

Ja ventilators var darboties ar pastāvīgi mainīgu apgriezienu skaitu, tad testu veic saskaņā ar 2.1.b) punktu vai ar ventilatora apgriezienu skaitu vismaz 70 % no ražotāja noteiktā maksimālā apgriezienu skaita.

2.2. Nenoslogotas pašgājējas iekārtas tests

Lai veiktu šos mērījumus, iekārtas dzinējs un hidrauliskā sistēma jāiesilda saskaņā ar instrukcijām un jāievēro drošības prasības.

Testu veic ar iekārtu stacionārā stāvoklī, kad nedarbojas darba iekārta vai pārvietošanas mehānisms. Šajā testā dzinējs darbojas tukšgaitā ar nominālo apgriezienu skaitu, kas atbilst vismaz dzinēja lietderīgajai jaudai ( *1 ).

Ja mašīnas dzinēju darbina ar ģenerators vai no elektrotīkla, ražotāja norādītās motoram piegādātās strāvas frekvences stabilitāte ir ± 1 Hz, ja mašīna ir aprīkota ar indukcijas motoru, un barošanas sprieguma novirze no nominālā sprieguma ir ± 1 %, ja mašīna ir aprīkota ar komutācijas motoru. Barošanas spriegumu mēra pie neatdalāma kabeļa vai auklas kontaktdakšas vai mašīnas pievades, ja izmanto atdalāmu kabeli. Ģeneratora strāvas frekvence ir līdzīga tai, ko iegūst no elektrotīkla.

Ja mašīnu darbina akumulators, tam ir jābūt pilnīgi uzlādētam.

Ātrumu testa laikā un tam atbilstošo dzinēja lietderīgo jaudu ir norādījis iekārtas ražotājs, un tas ir jāparāda testa pārbaudes protokolā.

Ja iekārta ir aprīkota ar vairākiem dzinējiem, tad tiem testu laikā jādarbojas vienlaicīgi. Ja tas nav iespējams, tad jātestē katra iespējamā dzinēju kombinācija.

2.3. Noslogotas pašgājējas iekārtas tests

Lai veiktu šos mērījumus, dzinējs (piedziņas iekārta) un hidrauliskā sistēma jāiesilda saskaņā ar instrukcijām un jāievēro drošības prasības. Testa laikā nedrīkst darboties neviena signalizācijas ierīce, piemēram, brīdinājuma signāltaure vai atpakaļgaitas brīdinājuma signāls.

Iekārtas apgriezienu skaits vai ātrums ir jāreģistrē testa laikā un jāparāda pārbaudes protokolā.

Ja iekārta ir aprīkota ar vairākiem dzinējiem un/vai agregātiem, tad tiem testu laikā jādarbojas vienlaicīgi. Ja tas nav iespējams, tad jātestē katra iespējamā dzinēju un/vai agregātu kombinācija.

Katram iekārtas veidam, kas jātestē noslogots, jānosaka īpaši darbības apstākļi, kuri principā rada sekas un stresus, kas līdzinās faktiskiem darba apstākļiem.

2.4. Ar roku darbināmu iekārtu tests

Vispārpieņemtos darbības nosacījumus ar roku darbināmu iekārtu katram veidam nosaka tā, lai tie radītu sekas un stresus, kas ir līdzinātos faktiskiem darba apstākļiem.

3. Virsmas skaņas spiediena līmeņa aprēķināšana

Virsmas skaņas spiediena līmeni nosaka vismaz trīs reizes. Ja vismaz divas noteiktās vērtības neatšķiras vairāk kā par 1 dB, tad turpmāki mērījumi nav vajadzīgi. Pretējā gadījumā turpina mērīt, kamēr iegūst divas vērtības, kuras neatšķiras vairāk kā par 1 dB. A-novērtētais virsmas skaņas spiediena līmenis, ko izmanto skaņas intensitātes līmeņa aprēķināšanai, ir to divu vērtību aritmētiskā vidējā vērtība, kuras neatšķiras vairāk kā par 1 dB.

4. Sniedzamā informācija

Testētā trokšņa avota A-novērtēto skaņas intensitātes līmeni noapaļo līdz tuvākajam veselam skaitlim (ja mazāks par 0,5, tad izmanto mazāko skaitli; ja vienāds ar vai lielāks par 0,5, tad izmanto lielāko skaitli).

Ziņojumā iekļauj vajadzīgos tehniskos datus, lai identificētu testēto trokšņu avotu, kā arī trokšņa testa kodu un akustiskos datus.

5. Papildu mikrofona pozīcijas uz puslodes veida mērvirsmas (EN ISO 3744:1995)

Papildus EN ISO 3744:1995 7.2.1. un 7.2.2. klauzulai uz puslodes veida mērvirsmas var izmanto 12 mikrofonu tīklu. Dekarta koordinātes 12 mikrofona pozīciju izvietojumam uz puslodes virsmas ar rādiusu r ir uzskaitītas tabulā. Puslodes rādiuss r ir vienāds vismaz ar divām standartparalēlskaldņa lielākajām dimensijām. Standartparalēlskaldnis ir definēts kā vismazākais taisnstūra paralēlskaldnis, kas aptver iekārtu (bez fiksētājierīcēm) un beidzas uz atstarojošās virsmas. Puslodes rādiusu noapaļo uz augšu līdz tuvākajam veselam skaitlim: 4, 10, 16 m.

Mikrofonu skaitu (12) var samazināt līdz sešiem, bet, ievērojot EN ISO 3744:1995 7.4.2. klauzulas prasības, vienmēr jāizmanto mikrofona pozīcijas 2, 4, 6, 8, 10 un 12.

Parasti mikrofoni jānovieto sešās vietās uz puslodes veida mērvirsmas. Ja šajā direktīvā īpašai iekārtai trokšņa testa kodā ir noteiktas citas specifikācijas, tad izmanto šīs specifikācijas.







TABULA 12 mikrofona pozīciju koordinātes Mikrofona numurs X/R y/r z 1 1 0 1,5 m 2 0,7 0,7 1,5 m 3 0 1 1,5 m 4 -0,7 0,7 1,5 m 5 -1 0 1,5 m 6 -0,7 -0,7 1,5 m 7 0 -1 1,5 m 8 0,7 -0,7 1,5 m 9 0,65 0,27 0,71 r 10 -0,27 0,65 0,71 r 11 -0,65 -0,27 0,71 r 12 0,27 -0,65 0,71 r

6. Virsmas korekcija K2A

Iekārtu mēra uz betona vai neporaina asfalta atstarojošās virsmas, tad ir noteikta vides korekcija K2A = 0. Ja šajā direktīvā īpašai iekārtai trokšņa testa kodā ir noteiktas citas specifikācijas, tad izmanto šīs specifikācijas.

Zīmējums

Papildu mikrofonu izvietojums uz puslodes (12 mikrofona pozīcijas)









B DAĻA

ĪPAŠU IEKĀRTU TROKŠŅA TESTA KODI

0. IEKĀRTA, KO TESTĒ BEZ SLODZES

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

Betona vai neporaina asfalta atstarojošā virsma

Virsmas korekcija K2A

K2A = 0

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

i) Ja lielākais standartparalēlskaldņa izmērs nepārsniedz 8 m:

puslode/sešas mikrofona pozīcijas saskaņā ar A daļas 5. punktu/saskaņā ar A daļas 5. punktu.

ii) Ja lielākais standartparalēlskaldņa izmērs pārsniedz 8 m:

paralēlskaldnis saskaņā ar ISO 3744:1995 ar mērīšanas attālumu d = 1 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Tests bez slodzes

Trokšņa testus veic saskaņā ar A daļas 2.2. punktu.

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

1. GAISVADU PIEKĻŪŠANAS PLATFORMAS AR IEKŠDEDZES DZINĒJU

Skatīt Nr. 0.

2. KRŪMGRIEŽI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 10884:1995

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

ISO 10884:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

ISO 10884:1995 5.3. punkts

Novērošanas periods(-i)

ISO 10884:1995

3. CELTNIECĪBAS PACĒLĀJI KRAVU TRANSPORTĒŠANAI

Skatīt Nr. 0.

Dzinēja ģeometriskais centrs atrodas virs puslodes centra; lifts pārvietojas bez kravas un atstāj puslodi — ja vajadzīgs - 1. punkta virzienā.

4. BŪVLAUKUMA LENTZĀĢI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

ISO 7960:1995 J pielikums, d = 1 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Atbilst ISO 7960:1995 J pielikumam (tikai J2.b punkts).

Novērošanas periods

Atbilst ISO 7960:1995 J pielikumam

5. BŪVLAUKUMA RIPZĀĢI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

ISO 7960:1995 A pielikums, mērīšanas attālums d = 1 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

ISO 7960:1995 A pielikums (tikai A2.b punkts)

Novērošanas periods

ISO 7960:1995 A pielikums

6. PĀRNĒSĀJAMI ĶĒDES ZĀĢI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 9207:1995

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

ISO 9207:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes/Tests bez slodzes

Koka zāģēšana pie pilnas slodzes/dzinējs ar maksimālo apgriezienu skaitu bez slodzes

a) iekšdedzes dzinēja piedziņa: ISO 9207:1995 6.3. un 6.4. punkts;

b) ar elektromotoru: tests, kas atbilst ISO 9207:1995 6.3. punktam un tests ar motora maksimālo apgriezienu skaitu bez slodzes

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

ISO 9207:1995 6.3. un 6.4. punkts

Radīto skaņas intensitātes līmeni L WA aprēķina:

,

kur LW1 un LW2 ir divu iepriekš definēto dažādu darbības veidu vidējais skaņas intensitātes līmenis.

7. APVIENOTIE AUGSTSPIEDIENA SKALOŠANAS UN IESŪKŠANAS TRANSPORTLĪDZEKĻI

JA IR IESPĒJAS DARBINĀT ABAS IEKĀRTAS VIENLAICĪGI, TAD TO DARA SASKAŅĀ AR NR. 26. un Nr. 52. Ja nav, tad tās mēra atsevišķi un jānosaka augstākās vērtības.

8. BLĪVĒŠANAS MAŠĪNAS

i) NEVIBRĒJOŠI VELTŅI

Skatīt Nr. 0

ii) SĒDOŠA OPERATORA VADĪTI VIBRĒJOŠI VELTŅI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Vibrējošu veltni uzstāda uz piemērota elastīga materiāla(-iem), tādas kā gaisa blīves(-ēm). Šīs gaisa blīves ir izgatavotas no mīksta materiāla (elastomēra vai tamlīdzīga) un piepūstas līdz spiedienam, kas nodrošina to, ka mašīna ir pacelta vismaz par 5 cm; novērš rezonansi. Blīves(-ju) izmēri nodrošina mašīnas stabilitāti testa laikā.

Tests pie slodzes

Mašīnu testē stacionārā stāvoklī, kad dzinējs darbojas ar nominālo apgriezienu skaitu (norādījis ražotājs) un izslēgtu kustības mehānismu(-iem). Sablīvēšanas mehānisms darbojas ar maksimālo sablīvēšanas jaudu, kas atbilst ražotāja norādītai augstākās frekvences un šai frekvencei atbilstošās amplitūdas kombinācijai.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

iii) VIBROPLĀKSNES, VIBROBLIETES, EKSPLOZĪVAS BLIETES UN EJOŠA OPERATORA VADĪTI VIBRĒJOŠI VELTŅI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

EN 500-4 rev. 1:1998 C pielikums

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

EN 500-4 rev. 1:1998 C pielikums

Novērošanas periods

EN 500-4 rev. 1:1998 C pielikums

9. KOMPRESORI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

puslode/sešas mikrofona pozīcijas saskaņā ar A daļas 5. punktu/saskaņā ar A daļas 5. punktu

vai

paralēlskaldnis saskaņā ar ISO 3744:1995 ar mērīšanas attālumu d = 1 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Kompresorus uzstāda uz atstarojošas virsmas; pārvietojamus kompresorus novieto uz 0,40 m augsta paliktņa, ja vien ražotāja uzstādīšanas nosacījumos nav paredzēts citādi.

Tests pie slodzes

Kompresors testa laikā ir iesildīts un darbojas stabilos apstākļos kā pastāvīgā ekspluatācijā. Tam veic pienācīgu apkopi un to eļļo pēc ražotāja norādījumiem.

Skaņas intensitātes līmeni nosaka pie pilnas slodzes vai tādos darbības apstākļos, kas ir atkārtojami un tipiskas trokšņainākās testējamās mašīnas trokšņainākās darbības paraugs.

Ja ir tāds uzņēmuma plānojums, ka atsevišķas iekārtas, piemēram, starpdzesinātāji ir uzstādīti atstatus no kompresora, tad, veicot trokšņa testu, cenšas atdalīt šo iekārtu radītos trokšņus. Lai atdalītu dažādu trokšņu avotus, var būt nepieciešamas speciālas iekārtas šo avotu trokšņu vājināšanai mērīšanas laikā. Šādu sastāvdaļu trokšņu raksturlielumus un darbības apstākļu aprakstu testa pārskatā norāda atsevišķi.

Testa laikā no kompresora izplūdušās gāzes pilnīgi nosūc no testa laukuma. Jārūpējas par to, lai nodrošinātu, ka izplūdušās gāzes radītais troksnis ir vismaz 10 dB mazāks nekā troksnis, ko mēra visās mērīšanas vietās (piemēram, uzstādot trokšņa slāpētāju).

Jārūpējas par to, lai kompresora izplūde vārsta turbulences dēļ gaisa izplūšana neradītu nekādu papildu troksni.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

10. ROKĀ TURAMI BETONA DRUPINĀTĀJI UN CĒRTES

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

Puslode/sešas mikrofona pozīcijas saskaņā ar A daļas 5. punktu un tabulu/atkarībā no iekārtas masas norādītas tabulā:







Iekārtas masa m (kg) Puslodes rādiuss Mikrofona pozīciju 2, 4, 6 un 8 z koordinātes m < 10 2 m 0,75 m m ≥ 10 4 m 1,50 m

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Visas ierīces testē vertikālā stāvoklī.

Ja no testa ierīces izplūst gaiss, tad tās asīm jāatrodas vienādā attālumā no divu mikrofonu pozīcijām. Energoapgādes trokšņi nedrīkst ietekmēt testējamās ierīces trokšņa emisijas mērīšanu.

Ierīces stiprinājums

Ierīci testa laikā savieno ar rīku, kas iebetonēts zemē ieraktā kubveida betona bluķī, kurš ievietots betona šahtā. Starp ierīci un atbalsta rīku testu laikā var iestiprināt tērauda starpposmu. Starpposms veido stabilu struktūru starp ierīci un atbalsta rīku. Šīs prasības ir ietvertas 10.1. zīmējumā.

Bluķa parametri

Bluķim ir pēc iespējas regulāra kuba forma ar malas garumu 0,60 m ± 2 mm; tas ir izgatavots no dzelzsbetona 0,20 m biezos slāņos ar pamatīgu vibrāciju, lai novērstu pārmērīgu noslāņošanos.

Betona kvalitāte

Betona kvalitāte atbilst ENV 206 C 50/60.

Kubu pastiprina ar nesaistītiem tērauda stieņiem 8 mm diametrā; konstrukcija ir attēlota 10.2. zīmējumā.

Atbalsta rīks

Rīks ir cieši iestiprināts bluķī un sastāv no blietes, kas nav mazāka par 178 mm vai lielāka par 220 mm diametrā, un rīka spīļpatronas, kura atbilst parasti izmantotajai patronai testēt paredzētajā ierīcē, un atbilst ISO 1180:1983, bet ir pietiekami gara, lai praktiski varētu veikt testu.

Rīkojas atbilstoši, lai integrētu abas sastāvdaļas. Rīku bluķī iestiprina tā, lai blietes apakša atrastos 0,30 m no bluķa augšējās virsmas (skatīt 10.2. zīmējumu).

Bluķis paliek mehāniski nebojāts, jo īpaši atbalsta rīka un betona saskares vietā. Pirms un pēc katra testa pārliecinās par to, ka betona bluķī cieši iestiprinātais rīks ir integrēts ar to.

Kuba novietošana

Kubu novieto pilnīgi cementētā šahtā, pārsedz ar ekrānplāksni vismaz 100 kg/m2, kā norādīts 10.3. zīmējumā, lai ekrānplāksnes augšējā virsma ir apbērta ar zemi. Lai novēstu fona trokšņus, bluķi no šahtas apakšas un malām izolē ar elastīgiem klucīšiem, kuru robežfrekvence nepārsniedz pusi no testējamās ierīces sitienu ātruma, izteikta ar sitienu skaitu sekundē.

Ekrānplāksnes caurums, caur kuru iziet rīka spīļpatrona, ir pēc iespējas mazāks un cieši noslēgts ar elastīgu, skaņu izolējošu savienojumu.

Tests pie slodzes

Testējamo ierīci pievieno pie atbalsta rīka.

Testa ierīci darbina stabilos apstākļos un ar tādu pašu akustisko stabilitāti kā normālā ekspluatācijā.

Testa ierīce darbojas ar maksimālo jaudu, kāda norādīta pircējam sniegtajās instrukcijās.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

10.1. zīmējums

Starpposma shematiskā diagramma

10.2. zīmējums

Testa bluķis

10.3. zīmējums

Testēšanas ierīce

A vērtībai vajadzētu būt tādai kā ekrānplāksnei, kas novietota uz elastīga savienojuma J un apbērta ar zemi.

11. BETONA VAI JAVAS MAISĪTĀJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Maisīšanas ierīci (tvertni) līdz nominālajai ietilpībai piepilda ar smiltīm, kuru granulu izmērs 0 līdz 3 mm un mitrums 4 līdz 10 %.

Maisīšanas ierīce darbojas vismaz ar nominālo apgriezienu skaitu.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

12. CELTNIECĪBAS VINČAS

Skatīt Nr. 0

Dzinēja ģeometriskais centrs atrodas virs puslodes centra; vinča ir pieslēgta, bet bez slodzes.

13. BETONA UN JAVAS PIEVADES UN PADEVES MAŠĪNAS

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Ja mašīna ir aprīkota ar manipulatoru, tas ir novietots stāvus, un caurule to savieno ar uzpildes piltuvi. Ja tas tā nav, tad mašīnu aprīko ar horizontālu vismaz 30 m garu cauruli, kas ir savienota ar uzpildes piltuvi.

Tests pie slodzes

i) Mašīnas, kas pievada un padod betonu:

Pievades sistēmu un cauruli piepilda ar betonam līdzīgu vielu, cementu aizstājot ar piejaukumu, piemēram, smalkiem pelniem. Mašīna darbojas ar maksimālo jaudu, vienam darba ciklam ilgstot ne vairāk kā 5 sekundes (ja šo laiku pārsniedz, tad “betonam” pielej ūdeni, lai sasniegtu šo lielumu).

ii) Mašīnas, kas pievada un padod javu:

Pievades sistēmu un cauruli piepilda ar beigu javai līdzīgu vielu, cementu aizstājot ar piejaukumu, piemēram, metilcelulozi. Mašīna darbojas ar maksimālo jaudu, vienam darba ciklam ilgstot ne vairāk kā 5 sekundes (ja šo laiku pārsniedz, tad “javai” pielej ūdeni, lai sasniegtu šo lielumu).

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

14. TRANSPORTIERA LENTES

Skatīt Nr. 0

Dzinēja eometriskais centrs atrodas virs puslodes centra; lenta pĀrvietojas bez kravas un atstāj puslodi, ja vajadzīgs, 1. punkta virzienā.

15. TRANSPORTLĪDZEKĻU DZESĒŠANAS IEKĀRTAS

TrokšņŅa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Dzesēšanas iekārtu uzstāda īstā vai modelētā kravas telpā un testē stacionārā stāvoklī, un dzesēšanas iekārtas augstums atbilst paredzētajām uzstādīšanas prasībām saskaņā ar pircējam sniegtajām instrukcijām. Dzesēšanas iekārtas piedziņa darbojas tā, lai radītu instrukcijās norādīto dzesēšanas kompresora un ventilatora maksimālo ātrumu. Ja paredzēts dzesēšanas iekārtu darbināt ar transportlīdzekļa dzinēju, tad testa laikā dzinēju neizmanto un dzesēšanas iekārtai nodrošina piemērotu elektrisko piedziņu. Pārvietojamu velkošo transportlīdzekli testa laikā aizvāc prom.

Dzesēšanas iekārtu, kas uzstādīta kravas telpas saldēšanas iekārtā un kam ir dažādu piedziņu izvēle, testē katrai piedziņai atsevišķi. Ziņojumā par testa rezultātiem obligāti apraksta to darbības režīmu, kas rada maksimālo troksni.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

16. BULDOZERI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Mērvirsma/mikrofona pozīcijas numurs/mērīšanas attālums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Kāpurķēžu buldozerus testē vietā, kas atbilst ISO 6395:1988 6.3.3. punktam.

Tests pie slodzes

ISO 6395:1988 B pielikums

Novērošanas periods(-i) un apsvērumi par dažādiem darbības apstākļiem, ja tādi ir

ISO 6395:1988 B pielikums

17. URBŠANAS IETAISES

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

EN 791:1995 A pielikums

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

18. PAŠIZGĀZĒJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Līdzvērtīgs ISO 6395:1998 C pielikumam ar šādu grozījumu:

C 4.3. otro daļu aizstāj ar:

“Dzinējs darbojas ar maksimālo apgriezienu skaitu tukšgaitā. Transmisija paliek neitrālā pozīcijā. Trīs reizes paceļ kausu izgāšanas stāvoklī aptuveni līdz 75 % no maksimālā gājiena un nolaiž pārvietošanas stāvoklī. Šo pasākumu secību uzskata par stacionārā hidrauliskā paņēmiena vienu ciklu.

Ja kausa pacelšanai dzinēja jaudu neizmanto, tad dzinējs darbojas tukšgaitā, transmisijai paliekot neitrālā stāvoklī. Mērīšanu veic bez kausa pacelšanas, un novērošanas periods ir 15 sekundes.”

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

ISO 6395:1988 C pielikums.

19. IEKĀRTAS TVERTŅU VAI CISTERNU IEKRAUŠANAI KRAVAS AUTOMOBIĻOS UN IZKRAUŠANAI NO TIEM

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Iekārtu testējot, automobilis atrodas stacionārā stāvoklī. Dzinējs, kas darbina iekārtu, darbojas ar pircējam sniegtajās instrukcijās norādīto maksimālo jaudu.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

20. EKSKAVATORI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

ISO 6395:1988 A pielikums

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

ISO 6395:1988 A pielikums

21. KRĀVĒJEKSKAVATORI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

ISO 6395:1988 D pielikums

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

ISO 6395:1988 D pielikums

22. STIKLA PĀRSTRĀDES KONTEINERI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Šim trokšņa testa kodam skaņas spiediens līmeņa mērīšanā mikrofona atrašanās vietās izmanto atsevišķa gadījuma skaņas spiediena līmeņa Lpls , kas definēts EN ISO 3744:1995 3.2.2. punktā.

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir ≤ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Darbības apstākļi testa laikā

Troksni mēra pilnā ciklā, kas sākas ar tukšu konteineru un beidzas tad, kad konteinerā ir iemestas 120 pudeles.

Stikla pudeles definē šādi:

— tilpums - 75 cl,

— masa — 370 ± 30 g.

Testa veicējs tur katru pudeli aiz kakla ar apakšu pret iepildīšanas atveri un tad uzmanīgi iegrūž to caur iepildīšanas atveri konteinera centra virzienā, ja iespējams, novēršot pudeles atsišanos pret sienām. Pudeles iemet tikai caur vienu iepildīšanas atveri, kas ir tuvākā 12. mikrofonam.

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

Katrai konteinerā iemestajai pudelei atsevišķa gadījuma A-novērtēto skaņas spiediena līmeni mēra vienlaicīgi sešās mikrofona pozīcijās.

Atsevišķa gadījuma A-novērtēto skaņas intensitātes līmeni virs mērvirsmas vidēji aprēķina saskaņā ar EN ISO 3744: 1995, 8.1. punktu.

Atsevišķa gadījuma vidējo A-novērtēto skaņas spiediena līmeni visām 120 iemestajām pudelēm aprēķina kā logaritmisko vidējo vērtību no atsevišķa gadījuma vidējā A-novērtētā skaņas spiediena līmeņa virs mērvirsmas.

23. GREIDERI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Atbilst ISO 6395:1988 B pielikumam

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

ISO 6395:1988 B pielikums

24. ZĀLIENA APGRIEŠANAS MAŠĪNAS/ZĀLIENA MALU APGRIEŠANAS MAŠĪNAS

Skatīt Nr. 2

Ar piemērotu ierīci apgriešanas mašīnu novieto tā, laI griešanas ierīce atrastos virs puslodes centra. Zāliena apgriešanas mašīnu griešanas ierīces centrs atrodas aptuveni 50 mm virs zemes. Lai noregulētu griešanas asmeņus, zāliena malu apgriešanas mašīnas jānovieto pēc iespējas tuvāk testējamai virsmai.

25. DZĪVŽOGU APGRIEŠANAS MAŠĪNAS

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 11094:1991

Domstarpību gadījumā mērīšanu veic ārā uz mākslīgas virsmas (ISO 11094:1991 4.1.2. punkts).

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir ≤ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 11094:1991

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Cilvēks vai piemērota ierīce notur dzīvžogu apgriešanas mašīnu parastajā izmantošanas veidā tā, lai griešanas ierīce atrastos virs puslodes centra.

Tests pie slodzes

Dzīvžogu apgriezējs darbojas ar griešanas ierīces nominālo darba ātrumu.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

26. AUGSTSPIEDIENA ASENIZATORI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Augstspiediena asenizatoru testē stacionārā stāvoklī. Dzinējs un palīgiekārtas darbojas ar ražotāja paredzēto darba iekārtas ātrumu; augstspiediena sūknis(-ņi) darbojas ar ražotāja paredzēto maksimālo ātrumu un darbības spiedienu. Izmantojot pielāgotu sprauslu, spiediena samazināšanas ventilis ir tikai reakcijas punktā. Sprauslas plūsmas troksnis nekādi neietekmē mērījumu rezultātus.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 30 sekundes.

27. AUGSTSPIEDIENA ŪDENSSTRŪKLAS MAŠĪNAS

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

Paralēlskaldnis saskaņā ar EN ISO 3744:1995 ar mērīšanas attālumu d = 1 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Augsta spiediena ūdensstrūklas mašīnu uzstāda uz atstarojošās virsmas; pārvietojamas mašīnas novieto uz 0,40 m augsta paliktņa, ja vien ražotāja uzstādīšanas nosacījumos nav paredzēts citādi.

Tests pie slodzes

Augstspiediena tīrīšanas mašīnu nostāda stabilā stāvoklī, kā norādījis ražotājs. Testēšanas laikā sprauslu pievieno augsta spiediena tīrīšanas mašīnai, kas rada augstāko spiedienu, ja to izmanto saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

28. HIDRAULISKIE ĀMURI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

Puslode/sešas mikrofona pozīcijas saskaņā ar A daļas 5. punktu/r = 10 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Veicot testu, āmuru pievieno balstiekārtai un izmanto īpašu testa bloka struktūru. Šī struktūra parādīta 28.1. zīmējumā un 28.2. zīmējumā parādīts balstiekārtas stāvoklis.

Balstiekārta

Testējamā āmura balstiekārta atbilst testējamā āmura tehnisko specifikāciju prasībām, jo īpaši attiecībā uz svara diapazonu, hidraulisko izejas jaudu, piegādātās eļļas plūsmu un atgriezes vada pretspiedienu.

Uzstādīšana

Mehāniskajai uzstādīšanai un savienojumiem (šļūtenēm, cauruļvadiem…) jāatbilst āmura tehniskajām specifikācijām. Jānovērš visi ievērojami trokšņi, ko rada cauruļvadi un dažādas mehāniskas sastāvdaļas, kuras vajadzīgas uzstādīšanai. Visiem sastāvdaļu savienojumiem jābūt cieši savelkamiem.

Āmura stabilitāte un statiskais noturēšanas spēks

Balstiekārta āmuru notur stingri, lai stabilitāte būtu tāda pati kā parastos darbības apstākļos. Āmuram jādarbojas stateniski.

Darbarīks

Mērīšanai izmanto trulu darbarīku. Darbarīka garumam jāatbilst prasībām, kas norādītas 28.1. zīmējumā (testa bloks).

Tests pie slodzes

Hidrauliskā ieejas jauda un eļļas plūsma

Hidrauliskā āmura darbības apstākļus attiecīgi pielāgo, izmēra un paziņo kopā ar atbilstīgām tehnisko specifikāciju vērtībām. Testējamais āmurs jāizmanto tā, lai āmura maksimālā hidrauliskā ieejas jauda un eļļas plūsma varētu sasniegt 90 % vai vairāk.

Jāraugās, lai ps un Q mērījumu sērijas kopējā neprecizitāte būtu ± 5 %. Tas nodrošina hidrauliskās ieejas jaudas noteikšanu ar precizitāti ± 10 %. Pieņemot lineāru korelāciju starp hidraulisko ieejas jaudu un emitēto skaņas spiediena līmeni, skaņas intensitātes līmeņa noteikšanas vidējā novirze ir mazāka par ± 0, 4 dB.

Regulējamas sastāvdaļas, kas ietekmē āmura jaudu

Sākumā visiem akumulatoriem, galvenajiem spiediena ventiļiem un citām iespējamām regulējamām sastāvdaļām jāatbilst tehnisko datu vērtībām. Ja vairāki paredzētie trieciena parametri nav obligāti, tad mēra, izmantojot visas ierīces. Norāda minimālo un maksimālo vērtību.

Mērāmie lielumi







p s hidrauliskās piegādes spiediena vidējais lielums āmura darbības laikā, ieskaitot vismaz 10 sitienus; Q drupinātāja ieplūdes eļļas plūsmas vidējais lielums, ko mēra vienlaicīgi ar p s; T eļļas temperatūrai mērīšanas laikā jābūt starp + 40 °C un + 60 °C. Pirms sāk mērīšanu, hidrauliskā drupinātāja korpusa temperatūra jāstabilizē līdz parastai darbības temperatūrai; Pa pirms pildīšanas visu akumulatoru gāzes spiedieni jāmēra statiskā stāvoklī (drupinātājs nedarbojas) un stabilā apkārtējā temperatūrā + 15 °C līdz + 25 °C. Izmērītā apkārtējā temperatūra raksturo mērāmo akumulatora gāzes spiedienu pirms pildīšanas.

Parametri, kurus novērtē pēc izmērītajiem darbības parametriem:

PIN Drupinātāja hidrauliskās ieejas jauda PIN = p s . Q

Hidrauliskās piegādes vada spiediena mērījums, ps

— ps jāmēra iespējami tuvu drupinātāja IN pieslēguma vietai,

— ps mēra ar spiediena mērinstrumentu (minimālais diametrs 100 mm; precizitātes klase ± 1, 0 % FSO).

Drupinātāja ieplūdes eļļas plūsma, Q

— Q jāmēra piegādes spiediena vadā iespējami tuvu drupinātāja IN pieslēguma vietai,

— Q jāmēra ar elektrisko caurplūduma mērītāju (precizitātes klase ± 2, 5 % no plūsmas rādījuma).

Eļļas temperatūras (T) mērīšanas punkts

— T jāmēra pārvadātāja eļļas tvertnē vai āmuram pievienotajā hidrauliskajā vadā. Mērīšanas punktu norāda pārskatā,

— temperatūras nolasījuma precizitātei jābūt ± 2 °C no faktiskās vērtības.

Novērošanas periods/radītās skaņas intensitātes līmeņa noteikšana

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

Vajadzības gadījumā mērīšanu atkārto trīs reizes vai vairāk. Gala rezultātu aprēķina kā to divu lielāko vērtību vidējo aritmētisko, kuras neatšķiras vairāk kā par 1dB.

28.1. Attēls

28.2. Attēls

Definīcijas







d darbarīka diametrs (mm), d1 laktas diametrs, 1 200 ± 100 mm, d2 laktas atbalsta struktūra, iekšējais diametrs ≤ 1 800 mm, d3 testa bloka grīdas diametrs, ≤ 2 200 mm, d 4 arbarīka atveres diametrs grīdā, ≤ 350 mm, d 5 darbarīka blīvslēga diametrs, ≤ 1 000 mm, h 1 redzamais darbarīka attālums starp apvalka zemāko vietu un darbarīka blīvslēga augšējo virsmu (mm), h1 = d ± d/2, h 2 darbarīka blīvslēga biezums virs grīdas, ≤ 20 mm (ja darbarīka blīvslēgs atrodas zem grīdas, tā biezums nav ierobežots; tas var būt izgatavots no putu kaučuka), h 3 attālums starp grīdas augšējo virsmu un laktas augšējo virsmu, 250 ± 50 mm, h 4 izolējošā putu kaučuka grīdas blīvslēga biezums, ≤ 30 mm, h 5 laktas biezums, 350 ± 50 mm, h 6 darbarīka iespiešanās, ≤ 50 mm.

Ja izmanto kvadrātveida testa bloka struktūru, maksimālais garuma izmērs ir 0,89 × attiecīgais diametrs.

Tukšo telpu starp grīdu un laktu var aizpildīt ar elastīgu putu kaučuku vai citu absorbējošu materiālu, blīvums < 220 kg/m3

29. HIDRAULISKIE SPĒKA AGREGĀTI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Hidraulisko spēka agregātu uzstāda uz atstarojošas virsmas; pārvietojamus hidrauliskos spēka agregātus novieto uz 0,40 m augsta paliktņa, ja vien ražotāja uzstādīšanas nosacījumos nav paredzēts citādi.

Tests pie slodzes

Testēšanas laikā hidrauliskajam spēka agregātam nepievieno nekādus darbarīkus.

Hidraulisko spēka agregātu nostāda stabilā stāvoklī, kā norādījis ražotājs. Tas darbojas ar nominālo ātrumu un nominālo spiedienu. Nominālais ātrums un spiediens ir norādīts pircējam sniegtajās instrukcijās.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

30. CEĻU FRĒZMAŠĪNAS

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Ceļu frēzmašīnu aprīko ar iespējami lielāko asmeni, kā paredzējis ražotājs pircējam sniegtajās instrukcijās. Dzinējs darbojas ar maksimālo ātrumu un asmeni tukšgaitā.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

31. ATKRITUMU PRESĒTĀJI

Skatīt Nr. 37

32. ZĀLIENA PĻAUJAMĀS MAŠĪNAS

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 11094:1991

Domstarpību gadījumā mērīšanu veic ārā uz mākslīgas virsmas (ISO 11094:1991 4.1.2. punkts).

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir ≤ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 11094:1991

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Ja zāliena pļaujamās mašīnas riteņi spiež uz mākslīgās virsmas, kas ir lielāka par 1 cm, tad riteņus novieto uz atbalstiem tā, lai tie ir vienā līmenī ar mākslīgo virsmu pirms saspiešanas. Ja griešanas ierīci nevar atvienot no zāliena pļaujamās mašīnas piedziņas riteņiem, tad pļaujmašīnu testē uz atbalstiem, un griešanas ierīce darbojas ar ražotāja noteikto maksimālo ātrumu. Atbalstus sagatavo tā, lai tie neietekmē mērīšanas rezultātus.

Tests bez slodzes

ISO 11094:1991

Novērošanas periods

ISO 11094:1991

33. ZĀLIENA APGRIEŠANAS MAŠĪNAS/ZĀLIENA MALU APGRIEŠANAS MAŠĪNAS

Skatīt Nr. 32

Ar piemērotu ierīci apgriešanas mašīnu novieto tā, lai griešanas ierīce atrastos virs puslodes centra. Zāliena apgriešanas mašīnu griešanas ierīces centrs atrodas aptuveni 50 mm virs zemes. Lai noregulētu griešanas asmeņus, zāliena malu apgriešanas mašīnas jānovieto pēc iespējas tuvāk testējamai virsmai.

34. LAPU PŪTĒJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 11094:1991

Domstarpību gadījumā mērīšanu veic ārā uz mākslīgas virsmas (ISO 11094:1991 4.1.2. punkts).

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir £ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 11094:1991

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Lapu pūtēju novieto parastā lietošanas veidā, lai tā pūšanas ierīce atrastos 50 ± 25 mm virs puslodes centra; ja lapu pūtējs ir turams rokā, to notur cilvēks vai piemērota ierīce.

Tests pie slodzes

Lapu pūtējs darbojas ar ražotāja noteikto nominālo ātrumu un nominālo gaisa plūsmu.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

Piezīme:

Ja lapu pūtēju var lietot arī kā lapu savācēju, tad to testē abās konfigurācijās un tādā gadījumā izmanto lielāko vērtību.

35. LAPU SAVĀCĒJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 11094:1991

Domstarpību gadījumā mērīšanu veic ārā uz mākslīgas virsmas (ISO 11094:1991 4.1.2. punkts).

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir ≤ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 11094:1991

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Lapu savācēju novieto parastā lietošanas veidā, lai tā savākšanas ierīces ieplūde atrodas 50 ± 25 mm virs puslodes centra; ja lapu savācējs ir turams rokā, to notur cilvēks vai piemērota ierīce.

Tests pie slodzes

Lapu savācējs darbojas ar ražotāja noteikto savākšanas ierīces nominālo ātrumu un nominālo gaisa plūsmu.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

Piezīme:

Ja lapu savācēju var lietot arī kā lapu pūtēju, tad to testē abās konfigurācijās un tādā gadījumā izmanto lielāko vērtību.

36. AUTOIEKRĀVĒJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Ievēro drošības prasības un ražotāja informāciju.

Celšanas apstākļi

Automobīlis stacionārā stāvoklī paceļ kravu (skaņu neabsorbējošu materiālu, piemēram, tēraudu vai betonu; vismaz 70 % no ražotāja instrukcijā noteiktās faktiskās ietilpības) ar maksimālo ātrumu no zemākā stāvokļa līdz standarta pacelšanas augstumam, kādu piemēro šāda tipa autoiekrāvējam saskaņā ar attiecīgiem Eiropas standartiem sērijā “Pašizgāzēju automobīļu drošība”. Ja faktiskais maksimālais pacelšanas augstums ir mazāks, to var izmantot atsevišķos mērījumos. Pacelšanas augstumu uzskaita testa pārskatā.

Braukšanas apstākļi

Brauc automobīli bez kravas ar pilnu paātrinājumu no apstāšanās līdz sasniedz līniju A-A (līnija, kas savieno 4. un 6. mikrofona pozīciju) trīs savu garumu attālumā un turpina braukt automobīli ar maksimālo paātrinājumu līdz līnijai B-B (līnija, kas savieno 2. un 8. mikrofona pozīciju). Kad automobīļa aizmugure ir šķērsojusi līniju B-B, akseleratoru var atlaist.

Ja automobīlim ir daudzpakāpju zobpārvads, tad izvēlas pārnesumu, kas mērīšanas distancē nodrošina lielāko iespējamo ātrumu.

Novērošanas periods(-i)/radītās skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

Novērošanas periodi:

— celšanas apstākļos: viss pacelšanas cikls,

— braukšanas apstākļos: laika posms, kas sākas tad, kad automobiļa centrs šķērso līniju A-A, un beidzas tad, kad tā centrs sasniedz līniju B-B.

Radīto skaņas intensitātes līmeni visu veidu autoiekrāvējiem aprēķina:

kur indekss “a” norāda “celšanas veidu” un indekss “c” norāda “braukšanas veidu”.

37. IEKRĀVĒJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Kāpurķēžu krāvējus testē vietā, kas atbilst ISO 6395:1988 6.3.3. punktam.

Tests pie slodzes

ISO 6395:1988 C pielikums

Novērošanas periods(-i)/radītās skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

ISO 6395:1988 C pielikums

38. AUTOCELTŅI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Iekārtas uzstādīšana

Ja celtnis ir aprīkots ar balsta ierīcēm, tās ir pilnībā izplestas, un celtnis ir nolīmeņots, noregulējot atbalstu vidējā iespējamajā augstumā.

Tests pie slodzes

Testēšanai nodod ražotāja aprakstīto autoceltņa standarta modeli. Dzinēja jauda, nosakot trokšņa ierobežojumus, ir dzinēja nominālā jauda, kas nepieciešama celtņa kustībai. Celtnis ir aprīkots ar maksimāli atļauto pretsvaru, kas uzstādīts uz pagriežamas ietaises.

Pirms jebkuras mērīšanas autoceltņa dzinēju un hidraulisko sistēmu uzsilda līdz ražotāja norādītai parastajai darba temperatūrai un veic visas lietošanas instrukcijā norādītās drošības procedūras.

Ja autoceltnis ir aprīkots ar vairākiem dzinējiem, tad darbina to dzinēju, kurš nodrošina celtņa darbību. Pārvietošanas dzinējs nedarbojas.

Ja autoceltņa dzinējs ir aprīkots ar ventilatoru, tad tas darbojas testa laikā. Ja ventilatoram ir vairāki darbības ātrumi, tad testa laikā ir vislielākais ātrums.

Autoceltnim veic mērījumus trijiem (a) līdz c)) vai četriem (a) līdz d)) darbības veidiem.

Visiem darbības veidiem piemēro:

— dzinēja darbību ar ¾ no maksimālā apgriezienu skaita, kāds norādīts celtņa darbības režīmam, ar pielaidi ± 2 %;

— maksimālo paātrinājumu un palēninājumu bez bīstamām kravas vai āķu bloka kustībām;

— kustības ar maksimāli iespējamo ātrumu, kāds attiecīgajam veidam norādīts instrukciju apkopojumā.

a) Pacelšana

Autoceltni noslogo ar kravu, kas rada 50 % no maksimālā troses spēka. Testā kravu paceļ un tūlīt nolaiž sākuma stāvoklī. Manipulatora garumu izvēlas tā, lai pilns tests ilgtu 15 līdz 20 sekundes.

b) Pagriešana

Ar manipulatoru, kas noregulēts horizontālā 40o līdz 50o leņķī bez kravas, pagriež augšu 90o pa kreisi un tūlīt atgriež atpakaļ sākuma stāvoklī. Izmanto mazāko strēles garumu. Novērošanas periods vienāds ar darba cikla veikšanas laiku.

c) Celšana

Tests sākas ar īsās strēles pacelšanu no zemākā darba stāvokļa, kam tūlīt seko strēles nolaišana sākotnējā stāvoklī. Kustību izpilda bez kravas. Tests ilgst vismaz 20 sekundes.

d) Izbīdīšana un sabīdīšana (vajadzības gadījumā)

Ar strēli, kas noregulēta horizontālā 40o līdz 50o leņķī bez kravas un ir pilnīgi ievilkta, pirmās sekcijas izbīdīšanas un sabīdīšanas cilindru kopā ar pirmo sekciju izbīda līdz pilnam garumam un tūlīt kopā ar pirmo sekciju sabīda.

Novērošanas periods(-i)/radītās skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

Radīto skaņas intensitātes līmeni aprēķina:

i) ja piemēro izbīdīšanu un sabīdīšanu:

ii) ja nepiemēro izbīdīšanu un sabīdīšanu:

kur

LWAa ir pacelšanas cikla skaņas intensitātes līmenis,

LWAb ir pagriešanas cikla skaņas intensitātes līmenis,

LWAc ir celšanas cikla skaņas intensitātes līmenis,

LWAd ir izbīdīšanas un sabīdīšanas cikla (vajadzības gadījumā) skaņas intensitātes līmenis.

39. PĀRVIETOJAMAS ATKRITUMU TVERTNES

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

— Betona vai neporaina asfalta atstarojošā virsma.

— Laboratorijas telpa, kurā virs atstarojošās virsmas nodrošināta brīva telpa.

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir ≤ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Mērvirsma/mikrofonu skaits/mērīšanas attālums

Puslode/sešas mikrofona pozīcijas saskaņā ar A daļas 5. punktu/r = 3 m.

Darbības apstākļi testa laikā

Visus mērījumus veic ar tukšu konteineru.

Tests Nr. 1: Konteinera vāka brīva aiztaisīšana

Lai samazinātu iedarbību uz mērīšanu, testa veicējs stāv konteinera aizmugurē (eņģu pusē). Palaižot, vāku tur vidū, lai novērstu sagriešanos krišanas laikā.

Mērīšanu veic šādā ciklā, atkārtojot 20 reizes:

— sākumā vāku paceļ vertikāli,

— vāku palaiž uz priekšu, ja iespējams, nedodot impulsu, bet testa veicējs stāv konteinera aizmugurē, nekustoties, kamēr vāks ir aiztaisīts,

— pēc pilnīgas aiztaisīšanas vāku paceļ sākuma stāvoklī.

Piezīme:

Vajadzības gadījumā testa veicējs var īslaicīgi kustēties, lai paceltu vāku.

Tests Nr. 2: Vāka pilnīga atvēršana

Lai samazinātu iedarbību uz mērīšanu, testa veicējs stāv četrriteņu konteinera aizmugurē (eņģu pusē), vai divriteņu konteinera labajā pusē (starp 10. un 12. mikrofonu). Palaižot, vāku tur vidū vai iespējami tuvāk vidum.

Lai novērstu jebkādu konteinera pārvietošanos, testa laikā riteņi ir bloķēti. Divriteņu konteinerus (arī lai novērstu konteinera lēkāšanu) testa veicējs var uzlikt apkalpot, uzliekot roku uz augšmalas.

Mērīšanu veic šādā ciklā:

— sākumā vāku atver horizontāli,

— vāku palaiž, nedodot impulsu,

— pēc pilnīgas atvēršanas un pirms iespējamā atsitiena vāku paceļ tā sākuma stāvoklī.

Tests Nr. 3: Konteinera pārvietošana pa mākslīgu nelīdzenu trasi uz riteņiem

Šajā testā izmanto mākslīgu testa trasi, kas atveido nelīdzenu zemes virsmu. Šī testa trase sastāv no divām paralēlām tērauda pinuma sloksnēm (6 m garām un 400 mm platām), kas aptuveni ik pēc 20 cm ir piestiprinātas pie atstarojošās virsmas. Attālumu starp sloksnēm noregulē atbilstīgi konteinera veidam, lai ļautu riteņiem griezties visā trases garumā. Uzstādīšanu nodrošina līdzena virsma. Vajadzības gadījumā trasi pie zemes piestiprina ar elastīgu materiālu, lai novērstu fona trokšņu emisiju.

Piezīme:

Sloksnes var sastāvēt no atsevišķām savienotām 400 mm platām daļām.

Attiecīgs trases paraugs ir parādīts 39.1. un 39.2. zīmējumā.

Testa veicējs atrodas vāka eņģu pusē.

Mērīšanu veic, testa veicējam velkot konteineru pa mākslīgo trasi starp A un B punktu (attālums 4,24 m — skatīt 39.3. zīmējumu) ar nemainīgu ātrumu aptuveni 1 m/s, kamēr divriteņu konteinera riteņu ass vai četrriteņu konteinera pirmā riteņu ass sasniedz A punktu vai B punktu. Šo procedūru atkārto trīs reizes katrā virzienā.

Divriteņu konteinera testa laikā leņķis starp konteineru un trasi ir 45o. Testa veicējs nodrošina četrriteņu konteinera visu riteņu saskari ar trasi.

Novērošanas periods(-i)/radītā skaņas intensitātes līmeņa noteikšana, ja ir vairāki darbības apstākļi

Tests Nr. 1 un Nr. 2: Konteinera vāka brīva aiztaisīšana un pilnīga atvēršana

Ja iespējams, tad mēra vienlaicīgi sešās mikrofona pozīcijās. Pretējā gadījumā katrā mikrofona pozīcijā izmērītos skaņas līmeņus sašķiro pieaugošā secībā un skaņas intensitātes līmeņus aprēķina, apvienojot vērtības rindas katrā mikrofona pozīcijā.

Atsevišķa gadījuma A-novērtēto skaņas spiediena līmeni mēra katrai no 20 vāka aiztaisīšanas atvēršanas reizēm katrā mērīšanas punktā. Skaņas intensitātes līmeņi LWAaiztaisīšana un LWAatvēršana aprēķina kā iegūto piecu lielāko vērtību vidējo kvadrātisko vērtību.

Tests Nr. 3: Konteinera pārvietošana pa mākslīgu nelīdzenu trasi uz riteņiem

Novērošanas periods T ir vienāds ar laiku, kas vajadzīgs, lai veiktu attālumu starp trases punktiem A un B.

Skaņas intensitātes līmenis LWAriteņiem ir sešu tādu vērtību vidējā vērtība, kas atšķiras mazāk nekā par 2 dB. Ja šo kritēriju ar sešiem mērījumiem neizpilda, tad ciklu atkārto tikreiz, cik vajadzīgs.

Radīto skaņas intensitātes līmeni aprēķina šādi:

39.1. zīmējums

Pārvietošanas trases rasējums

39.2. zīmējums

Pārvietošanas trases uzbūve un uzstādīšana

39.3. zīmējums

Mērīšanas attālums

40. MOTORIZĒTI KAPĻI

Skatīt Nr. 32

Veicot mērīšanu, darbarīks ir atkabināts.

41. IELU SEGUMA KLĀJĒJI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes







pievades sistēma vismaz 10 % no maksimālās vērtības noklāšanas sistēma vismaz 40 % no maksimālās vērtības bliete (ātrums, gājiens) vismaz 50 % no maksimālās vērtības vibrators (ātrums, nelīdzsvarots moments) vismaz 50 % no maksimālās vērtības spiediena barjeras (frekvence, spiediens) vismaz 50 % no maksimālās vērtības

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

42. PĀĻU DZĪŠANAS IEKĀRTA

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Testa laukums

ISO 6395:1988

Darbības apstākļi testa laikā

Tests pie slodzes

Pāļu dzīšanas iekārtu uzstāda virs pāļa, kam zemē ir pietiekama pretestība, lai iekārta varētu darboties ar vienmērīgu ātrumu. Iedzīšanas āmuru uzmavai nodrošina jaunu koka pildījumu. Pāļa augšdaļa ir 0,50 m virs testa laukuma.

Novērošanas periods

Novērošanas periods ir vismaz 15 sekundes.

43. CAURUĻLICĒJI

Skatīt Nr. 0

44. SNIEGA TRAKTORI

Skatīt Nr. 0

45. ELEKTROENERĢIJAS ĢENERATORI

Trokšņa emisijas pamatstandarts

EN ISO 3744:1995

Virsmas korekcija K2A

Mērīšana ārā

K2A = 0

Mērīšana telpās

Konstantes K2A vērtība, ko nosaka bez mākslīgas virsmas un saskaņā ar EN ISO 3744:1995 A pielikumu, ir ≤ 2,0 dB un tādā gadījumā K2A neņem vērā.

Mērvirsma/mikrofonu skaits