2001R0070 — LV — 01.01.2007 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 70/2001

(2001. gada 12. janvāris)

par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. panta piemērošanu dažām horizontālā valsts atbalsta kategorijām ( 1 ), un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un b) apakšpunktu, publicējusi šīs regulas projektu ( 2 ), apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju, tā kā: (1) Regula (EK) Nr. 994/98 pilnvaro Komisiju saskaņā ar Līguma 87. pantu deklarēt, ka ar dažiem nosacījumiem atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem ir saderīgs ar kopīgo tirgu un nav pakļauts Līguma 88. panta 3. punkta prasībai par paziņošanu. (2) Regula (EK) Nr. 994/98 arī pilnvaro Komisiju saskaņā ar Līguma 87. pantu deklarēt, ka atbalsts, kas atbilst Komisijas apstiprinātai reģionālā atbalsta piešķiršanas kartei katrai dalībvalstij, ir saderīgs ar kopējo tirgu un nav pakļauts Līguma 88. panta 3. punkta prasībai par paziņošanu. (3) Komisija piemērojusi Līguma 87. un 88. pantu maziem un vidējiem uzņēmumiem atbalstāmos reģionos un ārpus tiem un nesen arī paziņojusi savu politiku Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem ( 3 ) un pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu ( 4 ). Ņemot vērā Komisijas ievērojamo pieredzi šo pantu piemērošanā maziem un vidējiem uzņēmumiem un ņemot vērā vispārējos dokumentus, kas attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un uz reģionālo atbalstu, par ko Komisija paziņojusi, pamatojoties uz šiem noteikumiem, ir lietderīgi, nevājinot Komisijas uzraudzību, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību un vienkāršotu pārvaldi, ka Komisija izmantotu ar Regulu (EK) Nr. 994/98 nodotās pilnvaras. (4) Šī regula neskar dalībvalstu iespēju paziņot par atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šādus paziņojumus Komisija vērtēs, jo īpaši ņemot vērā šajā regulā izklāstītos kritērijus. Pamatnostādnes par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem būtu jāatceļ no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, jo pamatnostādņu saturu aizstāj šī regula. (5) Maziem un vidējiem uzņēmumiem ir izšķirīga loma darbavietu radīšanā un tie parasti darbojas kā sociālās stabilitātes un ekonomikas attīstības faktors. Tomēr to attīstību var ierobežot tirgus nepilnības. Tiem bieži ir grūtības iegūt kapitālu vai kredītu, ievērojot dažu finanšu tirgu piesardzību un ierobežotās garantijas, kādas minētie uzņēmumi var piedāvāt. Ierobežotie resursi var ierobežot arī to piekļūšanu informācijai, īpaši attiecībā uz jauno tehnoloģiju un potenciāliem tirgiem. Ņemot vērā šos apsvērumus, ar šo regulu atbrīvotā atbalsta mērķis ir atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu komercdarbības attīstību ar nosacījumu, ka šāds atbalsts neietekmē negatīvi tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. (6) Šī regula atbrīvo atbalstu, kas atbilst visām attiecīgajām šīs regulas prasībām, un atbrīvo atbalsta programmas ar nosacījumu, ka atbalsts, ko var piešķirt saskaņā ar šādu programmu, atbilst visām attiecīgajām šīs regulas prasībām. Lai nodrošinātu efektīvu pārraudzību un vienkāršotu pārvaldi, nevājinot Komisijas uzraudzību, atbalsta programmām un individuālajam atbalstam, kas nav ietverts atbalsta programmā, jāsatur skaidri izteikta atsauce uz šo regulu. (7) Šo regulu būtu jāpiemēro, neskarot īpašus noteikumus regulās un direktīvās, kas attiecas uz valsts atbalstu dažās nozarēs un kas pašlaik ir kuģubūvei, un šo regulu nepiemēro lauksaimniecībai, zivsaimniecībai un akvakultūrai. (8) Lai likvidētu atšķirības, kas varētu radīt konkurences traucējumus, lai atvieglotu koordināciju starp dažādām Kopienas un valstu iniciatīvām attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, un administratīvās skaidrības un juridiskās noteiktības dēļ šajā regulā izmantotā mazo un vidējo uzņēmumu definīcija ir tā, kas izklāstīta Komisijas 1996. gada 3. aprīļa Ieteikumā 96/280/EK par mazo un vidējo uzņēmumu definīciju ( 5 ). Šī definīcija izmantota arī Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem ( 6 ). (9) Saskaņā ar izveidoto Komisijas praksi un lai labāk nodrošinātu, ka atbalsts ir samērīgs un nepārsniedz vajadzīgo summu, ierobežojumi jāizsaka kā atbalsta intensitāte attiecībā pret kompensējamo izmaksu kopumu, nevis kā maksimālā atbalsta summa. (10) Lai noteiktu, vai atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar šo regulu, jāņem vērā atbalsta intensitāte un tātad atbalsta summa, kas izteikta kā subsīdijas ekvivalents. Vairākos daļu maksājumos maksājamā atbalsta subsīdijas ekvivalenta aprēķinam un atbalsta aprēķinam aizdevuma veidā ar atvieglotiem nosacījumiem jāizmanto piešķiršanas laikā dominējošās tirgus procentu likmes. Lai vienveidīgi, caurskatāmi un vienkārši piemērotu noteikumus par valsts atbalstu, šajā regulā tirgus likmes būtu jāuzskata par standartlikmēm ar nosacījumu, ka aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem gadījumā aizdevumu garantē standarta nodrošinājums un ka tas nav saistīts ar nesamērīgu risku. Standartlikmēm būtu jābūt tām, ko, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, Komisija periodiski nosaka un publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un internetā. (11) Ņemot vērā atšķirības starp maziem uzņēmumiem un vidējiem uzņēmumiem, būtu jānosaka atšķirīga atbalsta intensitātes augšējā robeža maziem uzņēmumiem un vidējiem uzņēmumiem. (12) Atbalsta intensitātes augšējā robeža, ņemot vērā Komisijas pieredzi, būtu jānosaka līmenī, kas pareizi uztur līdzsvaru starp konkurences izkropļojumu samazināšanu līdz minimumam nozarē, kas saņem atbalstu, un starp mazo un vidējo uzņēmumu komercdarbības attīstības sekmēšanu. (13) Lietderīgi izveidot turpmākus nosacījumus, kādiem būtu jāatbilst atbalsta programmām vai individuālam atbalstam, kas ir atbrīvoti ar šo regulu. Ņemot vērā Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, parasti šāda atbalsta rezultātam nebūtu tikai nepārtraukti vai periodiski jāsamazina darbības izmaksas, kuras parasti būtu jāuzņemas saņēmējam, bet atbalstam jābūt samērīgam ar trūkumiem, kas ir jāpārvar, lai nodrošinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus, kurus uzskata par atbilstīgiem Kopienas interesēm. Tādēļ ir lietderīgi ierobežot šīs regulas darbības jomu ar atbalstu, ko piešķir sakarā ar dažiem materiāliem un nemateriāliem ieguldījumiem, dažiem pakalpojumiem, kurus sniedz atbalsta saņēmējiem, un dažām citām darbībām. Ņemot vērā Kopienas jaudu pārpalikumu transporta nozarē, izņemot dzelzceļu ritošo sastāvu, kompensējamās ieguldījumu izmaksās uzņēmumiem, kuru galvenā saimnieciskā darbība ir transporta nozarē, nebūtu jāietver transportlīdzekļi un aprīkojums. (14) Šī regula neskar atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem neatkarīgi no atrašanās vietas. Ieguldījumi un darbavietu radīšana var veicināt Kopienas mazāk labvēlīgo reģionu attīstību. Mazie un vidējie uzņēmumi šajos reģionos cieš gan no atrašanās vietas strukturāli neizdevīga stāvokļa, gan no grūtībām, kas izriet no uzņēmumu lieluma. Tādēļ lietderīgi, lai mazie un vidējie uzņēmumi atbalstāmos reģionos izmantotu augstākus ierobežojumus. (15) Lai ieguldījumiem kapitālā nedotu priekšrocības pār darbaspēka faktoru, būtu jāparedz iespēja izmērīt atbalstu ieguldījumam, pamatojoties uz ieguldījuma izmaksām vai uz papildus radīto darbavietu izmaksām, kas saistītas ar ieguldījumu projekta veikšanu. (16) Ņemot vērā Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem ( 7 ), šai regulai nebūtu jāatbrīvo eksporta atbalsts vai atbalsts par labu vietējām precēm pret importētām precēm. Atbalsts attiecībā uz izmaksām par dalību gadatirgos vai par mācībām vai konsultantu pakalpojumiem, kas vajadzīgs jauna vai esoša ražojuma laišanai jaunā tirgū, parasti nav eksporta atbalsts. (17) Ņemot vērā vajadzību uzturēt līdzsvaru starp konkurences traucējumu samazināšanu līdz minimumam nozarē, kas saņem atbalstu, un šīs regulas mērķiem, tai nebūtu jāatbrīvo individuālā atbalsta dotācijas, kas pārsniedz noteiktu maksimālo summu, neatkarīgi no tā, vai dotācijas ir vai nav piešķirtas saskaņā ar atbalsta programmu, kas atbrīvota ar šo regulu. (18) Lai nodrošinātu, ka atbalsts nepieciešams un ir kā pamudinājums attīstīt konkrētas darbības, šai regulai nebūtu jāatbrīvo atbalsta darbības, ar ko saņēmējs nodarbotos tikai tirgus nosacījumu dēļ. (19) Šai regulai nebūtu jāatbrīvo atbalsts, kas uzkrāts ar citu valsts atbalstu, tai skaitā ar valsts, reģionālo vai vietējo iestāžu piešķirtu atbalstu vai ar Kopienas līdzdalību attiecībā uz tām pašām kompensējamām izmaksām, ja šāda uzkrāšana pārsniedz šajā regulā noteiktos ierobežojumus. (20) Lai nodrošinātu caurskatāmību un efektīvu uzraudzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 3. pantu, lietderīgi noteikt standarta veidlapu, kurā dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai kopsavilkuma informācija vienmēr, kad saskaņā ar šo regulu īsteno atbalsta programmu vai piešķir individuālu atbalstu ārpus šādām programmām, lai informāciju publicētu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To pašu iemeslu dēļ lietderīgi izveidot noteikumus attiecībā uz uzskaiti, kas dalībvalstīm būtu jāveic par atbalstu, kas ar šo regulu ir atbrīvots. Ir lietderīgi, lai Komisija ikgadējiem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai, noteiktu īpašas prasības, ieskaitot datorizētajai informācijai, ņemot vērā vajadzīgās tehnoloģijas plašo pieejamību. (21) Ņemot vērā Komisijas pieredzi un jo īpaši to, cik bieži parasti jāpārskata valsts atbalsta politika, lietderīgi ierobežot šīs regulas piemērošanas laika posmu. Ja šīs regulas darbības laiks netiek pagarināts, ar šo regulu jau atbrīvoto atbalsta programmu atbrīvojumam ir jāturpinās sešus mēnešus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Darbības joma

1. Neskarot īpašas Kopienas regulas vai direktīvas, kas atbilstīgi EK Līgumam regulē valsts atbalsta piešķiršanu īpašās nozarēs, neatkarīgi no tā, vai tās ir vairāk vai mazāk ierobežojošas nekā šī regula, šo regulu piemēro maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķiramajam atbalstam visās nozarēs.

2. Šī direktīva neattiecas uz:

▼M2

a) zivsaimniecības un akvakultūras produktiem, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 ( 8 ), un darbībām, kas saistītas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu; uz tādu produktu ražošanu un tirdzniecību, kas atdarina vai aizstāj pienu un piena produktus;

▼B

b) atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu, proti, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportējamiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidi vai darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbību;

c) atbalstu, ko nosaka vietējo preču izmantošana par sliktu importētām precēm;

▼M1

d) atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1407/2002 ( 9 ).

▼B

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

a) “atbalsts” ir visi pasākumi, kas atbilst Līguma 87. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem;

b) “mazie un vidējie uzņēmumi” ir uzņēmumi, kas definēti I pielikumā;

c) “materiālie ieguldījumi” ir ieguldījumi noteiktos fiziskajos pamatlīdzekļos, kas attiecas uz jauna uzņēmuma izveidošanu, esoša uzņēmuma paplašināšanu vai iesaistīšanu darbībā, kas ietver esoša uzņēmuma ražojuma vai ražošanas procesa būtisku maiņu (jo īpaši racionalizācijas, diversifikācijas vai modernizācijas dēļ). Ieguldījumu pamatlīdzekļos, kas izdarīts, pārņemot uzņēmumu, kurš ir slēgts vai būtu slēgts, ja tas nebūtu iegādāts, arī uzskata par materiālu ieguldījumu;

d) “nemateriālie ieguldījumi” ir ieguldījumi tehnoloģijas nodošanā, iegādājoties patentu tiesības, licences, speciālo profesionālo informāciju vai nepatentētas tehniskās zināšanas;

e) “bruto atbalsta intensitāte” ir atbalsta summa, kas izteikta procentos no projekta kompensējamām izmaksām. Visi izmantojamie skaitļi ir pirms tiešo nodokļu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summa ir atbalsta subsīdijas ekvivalents. Atbalstu, ko maksā vairākos daļu maksājumos, diskontē atbilstīgi tā vērtībai piešķiršanas brīdī. Diskontēšanā un atbalsta summas aprēķinā aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem izmantojamā procentu likme ir standarta likme, kas piemērojama piešķiršanas laikā. Kas attiecas uz atbalstu pētniecībai un attīstībai (P & A), bruto atbalsta intensitāti P & A projektam, ko īsteno, valsts pētniecības iestādēm sadarbojoties ar uzņēmumiem, aprēķina pēc kopējā atbalsta, kas saņemts no valdības, tai sniedzot tiešu atbalstu konkrētam projektam, un no valsts augstākās izglītības bezpeļņas iestādēm vai pētniecības iestādēm, ja to devums ir pielīdzināms atbalstam;

f) “neto atbalsta intensitāte” ir atbalsta summa pēc nodokļu atskaitīšanas, kas izteikta procentos no projekta kompensējamām izmaksām;

g) “darbinieku skaits” ir gada darba vienību (GDV) skaits, proti, vienā gadā uz pilnu slodzi nodarbināto personu skaits, daļas slodzes un sezonas darbs ir GVD daļas;

▼M1

h) “fundamentālie pētījumi”. ir pētījumi, kas vērsti uz tādām jaunām zinātnes un tehnikas atziņām, kuru iegūšana nav saistīta ar rūpnieciskiem vai komerciāliem mērķiem;

i) “rūpnieciskie pētījumi”. ir plānveida pētījumi vai nozīmīgs izpētes darbs ar mērķi iegūt jaunas atziņas, kā galveno uzdevumu izvēloties šo atziņu izmantošanu jaunas produkcijas, [tehnoloģisko] procesu un pakalpojumu izstrādei vai jau esošās produkcijas, [tehnoloģisko] procesu un pakalpojumu uzlabošanai;

j) “pirmskonkurences attīstība”. ir rūpniecisko pētījumu rezultātu apkopošana plānā, shēmā vai projektā, pēc kura paredzēts iegūt jaunu, pārveidotu vai uzlabotu produkciju, [tehnoloģiskos] procesus vai pakalpojumus, neatkarīgi no tā, vai tie paredzēti pārdošanai vai izmantošanai; tā aptver arī sākotnēja nekomerciāla modeļa izstrādi. Tā var ietvert arī alternatīvu produktu, procesu vai pakalpojumu konceptuālu izstrādāšanu un projektēšanu, kā arī sākotnējus paraugprojektus un izmēģinājumprojektus, ar noteikumu, ka šos projektus nevar pārveidot vai izmantot rūpnieciskām vajadzībām vai komerciāliem mērķiem. Tā neietver ierastās vai regulāras izmaiņas, kas skar produktus, ražošanas līnijas, ražošanas procesus, esošos pakalpojumus un citas darba operācijas, pat ja šādas izmaiņas ir pielīdzināmas uzlabojumiem.

▼M2

k) “lauksaimniecības produkti” ir: i) Līguma I pielikumā minētie produkti, izņemot zivsaimniecības un akvakultūras produktus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 104/2000; ii) produkti ar KN kodiem 4502, 4503 un 4505 (korķa izstrādājumi); iii) produkti, kas paredzēti piena vai piena produktu atdarināšanai vai aizstāšanai, kā minēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 1898/87 ( 10 ) 3. panta 2. punktā;

l) “produkti, kas atdarina vai aizstāj pienu un piena produktus” ir produkti, kurus varētu sajaukt ar pienu un/vai piena produktiem, bet kuru sastāvs atšķiras no šādiem produktiem tādējādi, ka tie satur taukus un/vai olbaltumvielas, kas nav piena tauki un/vai olbaltumvielas, ar vai bez olbaltumvielām, kas iegūtas no piena (“produkti, kas nav piena produkti”, kā minēts Regulas (EEK) Nr. 1898/87 3. panta 2. punktā);

m) “lauksaimniecības produktu pārstrāde” ir jebkura darbība, ko veic ar lauksaimniecības produktu, tās rezultātā iegūstot citu produktu, kas arī ir lauksaimniecības produkts, izņemot lauksaimniecības darbības, kas vajadzīgas, lai dzīvnieku vai augu produktu sagatavotu pirmajai pārdošanai;

n) “lauksaimniecības produktu tirdzniecība” ir glabāšana vai izlikšana pārdošanai, piedāvāšana pārdošanai, piegāde vai jebkāda cita veida laišana tirgū, izņemot sākotnējā ražotāja veiktu pirmo pārdošanu tālākpārdevējiem vai pārstrādātajiem un visas darbības, lai produktu sagatavotu šādai pirmajai pārdošanai; sākotnējā ražotāja veiktu produkta pārdošanu galapatērētājiem uzskata par tirdzniecību, ja tā notiek šim nolūkam īpaši paredzētās vietās.

▼B

3. pants

Atbrīvošanas nosacījumi

1. Individuālais atbalsts ārpus programmām, kas atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un to atbrīvo no Līguma 88. panta 3. punktā minētās paziņošanas prasības ar nosacījumu, ka tajā ir skaidri izteikta atsauce uz šo regulu, citējot tās nosaukumu un publikācijas atsauci Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

2. Atbalsta programmas, kas atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem, ir saderīgas ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un tās atbrīvo no Līguma 88. panta 3. punktā minētās paziņošanas prasības ar nosacījumu, ka

a) atbalsts, ko var piešķirt saskaņā ar šādu programmu, atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem;

b) programmā ir skaidri izteikta atsauce uz šo regulu, kas citē tās nosaukumu un publikācijas atsauci Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

3. Atbalsts, ko piešķir saskaņā ar 2. punktā minētajām programmām, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un to atbrīvo no Līguma 88. panta 3. punktā minētās paziņošanas prasības ar nosacījumu, ka piešķirtais atbalsts tieši atbilst visiem šīs regulas nosacījumiem.

4. pants

Ieguldījumi

1. Atbalsts materiālajiem ieguldījumiem un nemateriālajiem ieguldījumiem Kopienā vai ārpus tās ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un to atbrīvo no Līguma 88. panta 3. punkta prasības par paziņošanu, ja tas atbilst 2. līdz 6. punkta nosacījumiem.

▼M1

2. Ja ieguldījumus veic reģionos vai nozarēs, kam nav paredzēts reģionālais atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, bruto atbalsta intensitāte atbalsta piešķiršanas brīdī nedrīkst pārsniegt:

a) 15 % mazajiem uzņēmumiem;

b) 7,5 % vidējiem uzņēmumiem.

3. Ja ieguldījumus veic reģionos vai nozarēs, kam atbalsta piešķiršanas brīdī paredzēts reģionālais atbalsts, atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt augšējo robežu, kas noteikta reģionālajam ieguldījumu atbalstam kartē, ko katrai dalībvalstij apstiprinājusi Komisija, vairāk nekā:

a) par 10 bruto procentu punktiem reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, ja vien kopējā neto atbalsta intensitāte nepārsniedz 30 %; vai

a) par 15 bruto procentu punktiem reģionos, uz kuriem attiecas 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, ja vien kopējā neto atbalsta intensitāte nepārsniedz 75 %.

Augstākas maksimālās robežas ievēro tikai tad, ja atbalsts ir piešķirts ar nosacījumu, ka veiktie ieguldījumi paliks saņēmējā reģionā vismaz piecus gadus un labuma guvēja līdzdalība tā finansēšanā ir vismaz 25 %.

▼B

4. Augšējo robežu, kas noteikta 2. un 3. punktā, piemēro atbalsta intensitātei, ko aprēķina kā procentus no ieguldījuma kompensējamām izmaksām vai kā procentus no darbaspēka izmaksām, kur radītas darbavietas, īstenojot ieguldījumu (atbalsta darbavietu radīšanai), vai no abu apvienojuma ar nosacījumu, ka atbalsts nepārsniedz labvēlīgāko summu, kas iegūta, piemērojot kādu no aprēķiniem.

5. Ja atbalstu aprēķina, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksām, materiālā ieguldījuma kompensējamās izmaksas ir izmaksas, kas attiecas uz ieguldījumu zemes iegādē, ēkās, iekārtās un aprīkojumā. Transporta nozarē, izņemot dzelzceļa ritošo sastāvu, transportlīdzekļus un transporta aprīkojumu, neiekļauj kompensējamās izmaksās. Nemateriālo ieguldījumu kompensējamās izmaksas ir tehnoloģijas iegādes izmaksas.

6. Ja atbalstu aprēķina, pamatojoties uz radītajām darbavietām, atbalsta summu izsaka kā procentus no darbaspēka izmaksām divu gadu laikā attiecībā uz radītajām darbavietām saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) darbavietu radīšana ir saistīta ar projekta izpildes ieguldījumu materiālos vai nemateriālos aktīvos. Darbavietas rada trīs gadu laikā pēc ieguldījumu pabeigšanas;

b) ieguldījumu projekts izraisa darbinieku skaita tīru pieaugumu attiecīgajā uzņēmumā, salīdzinot ar vidējo pieaugumu iepriekšējos divpadsmit mēnešos un

c) radītās darbavietas saglabā vismaz piecu gadu laikā.

▼M2

7. Ja ieguldījums attiecas uz Līguma I pielikumā minēto lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, bruto atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt:

a) 75 % no attaisnotajiem ieguldījumiem attālākajos reģionos;

b) 65 % no attaisnotajiem ieguldījumiem nelielajās Egejas jūras salās Padomes Regulas (EK) Nr. 2019/93 nozīmē ( 11 );

c) 50 % no attaisnotajiem ieguldījumiem reģionos, kas atbilst EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta kritērijiem;

d) 40 % no attaisnotajiem ieguldījumiem citos reģionos.

▼B

5. pants

Konsultācijas un citi pakalpojumi un darbības

Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem, ir saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un to atbrīvo no Līguma 88. panta 3. punktā minētās paziņošanas prasības:

a) pakalpojumiem, ko sniedz pieaicināti konsultanti, bruto atbalsts nepārsniedz 50 % no šādu pakalpojumu izmaksām. Attiecīgie pakalpojumi nav pastāvīga vai periodiska darbība, un tie neattiecas uz uzņēmuma parasto darbību izdevumiem, tādiem kā kārtējie konsultāciju pakalpojumi nodokļu jautājumos, parastie juridiskie pakalpojumi vai reklāma;

b) līdzdalībai gadatirgos un izstādēs bruto atbalsts nepārsniedz 50 % no papildu izmaksām par stenda nomu, izveidošanu un ekspluatāciju. Atbrīvojumu piemēro tikai uzņēmuma pirmajai dalībai konkrētā gadatirgū vai izstādē.

▼M1

5.a pants

Atbalsts pētniecībai un attīstībai

1. Atbalsts pētniecībai un attīstībai atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un uz to attiecas atbrīvojums no pienākuma sniegt paziņojumu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, ja ir izpildīti 2. līdz 5. punktā izklāstītie nosacījumi.

2. Projektam, kam sniegts atbalsts, pilnībā jāatbilst iedalījumam pētniecības un attīstības stadijās, kas definētas 2. panta h), i) un j) apakšpunktā.

3. Bruto atbalsta intensitāte, kas aprēķināta, pamatojoties uz attaisnotajām projekta izmaksām, nedrīkst pārsniegt:

a) 100 % fundamentāliem pētījumiem;

b) 60 % rūpnieciskiem pētījumiem;

c) 35 %, ja tā ir pirmskonkurences attīstība.

Ja projekts ietver dažādas pētniecības un attīstības stadijas, pieļaujamo atbalsta intensitāti nosaka pēc attiecīgo pieļaujamo atbalsta intensitāšu vidējās svērtās vērtības, kas aprēķināta pēc atbilstīgām attaisnotajām izmaksām.

Kopprojektos maksimālais atbalsta apjoms, ko saņem katrs labuma guvējs, nedrīkst pārsniegt pieļaujamo atbalsta intensitāti, kas aprēķināta pēc attaisnotajām izmaksām, kuras radušās attiecīgajam labuma guvējam.

4. Augšējās robežas, kas minētas 3. punktā, var palielināt līdz maksimālajai bruto atbalsta intensitātei, kas rūpnieciskajiem pētījumiem ir 75 %, un pirmskonkurences attīstībai – 50 %, ievērojot šādus norādījumus:

a) ja projektu īsteno reģionā, kam atbalsta piešķiršanas brīdī paredzēts reģionālais atbalsts, maksimālo atbalsta intensitāti drīkst palielināt par 10 bruto procentu punktiem reģionos, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, un par 5 bruto procentu punktiem reģionos, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts;

b) ja projekta mērķis ir veikt pētījumus, kas var būt izmantojami daudzās nozarēs un kam ir starpnozaru ievirze, ņemot vērā konkrēta projekta vai programmas nozīmi, uzdevumus un tehniskos mērķus, ko īsteno saskaņā ar sesto pamatprogrammu pētniecības un attīstības jomā, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1513/2002/EK ( 12 ) vai saskaņā ar kādu vēlāku pamatprogrammu pētniecības un attīstības jomā, vai Eureka, maksimālo atbalsta intensitāti drīkst palielināt par 15 bruto procentu punktiem;

c) maksimālo atbalsta intensitāti drīkst palielināt par 10 procentu punktiem, ja ir ievērots kāds no šeit minētajiem nosacījumiem: i) projekts paredz aktīvu pārrobežu sadarbību, kurā piedalās vismaz divi neatkarīgi partneri divās dalībvalstīs, proti, veic valsts P & A nostādņu koordinēšanu; viena atsevišķa uzņēmējsabiedrība dalībvalstī, kas piešķīrusi atbalstu, nedrīkst uzņemties vairāk par 70 % attaisnoto izmaksu; vai ii) projekts paredz aktīvu sadarbību starp uzņēmējsabiedrību un valsts pētniecības iestādi, proti, sakarā ar valsts P & A nostādņu koordinēšanu, ja valsts pētniecības iestāde ir uzņēmusies vismaz 10 % no attaisnotajām projekta izmaksām un tai ir tiesības publiskot iegūtos rezultātus, ciktāl tie balstās uz šīs iestādes veiktajiem pētījumiem; vai iii) pētījumu rezultāti ir paziņoti atklātībai, izmantojot zinātniski tehniskās konferences, vai publicēti specializētos zinātniski tehniskajos žurnālos. Apakšuzņēmuma līgumus neuzskata par aktīvu sadarbību i) un ii) punkta kontekstā.

5. Šā panta kontekstā atzīst šādas attaisnotās izmaksas:

a) personāla izdevumi (zinātniski tehniskais personāls un cits palīgpersonāls, kas piedalās zinātniskajā projektā);

b) zinātniskajā projektā izmantotās aparatūras un iekārtu izmaksas. Ja šīs aparatūras un iekārtu mūžs ir garāks par zinātniskā projekta ilgumu, par attaisnotajām izmaksām uzskata tikai amortizācijas izmaksas, kas atbilst zinātniskā projekta ilgumam un ir aprēķinātas saskaņā ar labas grāmatvedības praksi;

c) zinātniskajā projektā izmantoto ēku un zemes izmaksas. Attiecībā uz ēkām par attaisnotajām izmaksām uzskata tikai amortizācijas izmaksas, kuras atbilst zinātniskā projekta ilgumam un ir aprēķinātas saskaņā ar labas grāmatvedības praksi. Attiecībā uz zemi par attaisnotām ir uzskatāmas komerciālās nodošanas izmaksas vai faktiski veikto kapitālieguldījumu izmaksas;

d) konsultantu pakalpojumu un tamlīdzīgu pakalpojumu izmaksas, kuri izmantoti tikai un vienīgi pētniecības pasākumam, tostarp pētījumu, kā arī tehnisko zināšanu un patentu vai to licenču tirgus izmaksas, iegādājot tos no citiem avotiem, ja darījums ir veikts normālas konkurences apstākļos un nav bijušas slepenas norunas. Šīs izmaksas ir uzskatāmas par attaisnotām, ja tās nepārsniedz 70 % no kopējām attaisnotajām projekta izmaksām;

e) papildu pieskaitāmās izmaksas, kas radušās zinātniskā projekta gaitā;

f) citi pamatdarbības izdevumi, ieskaitot materiālu, piederumu un tamlīdzīgu priekšmetu izmaksas, kas tieši saistītas ar zinātniski pētniecisko pasākumu.

5.b pants

Atbalsts tehniskai priekšizpētei

Atbalsts rūpniecisko pētījumu vai pirmskonkurences attīstības pasākumu tehniskai priekšizpētei atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un uz to attiecas atbrīvojums no pienākuma sniegt paziņojumu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, ja bruto atbalsta intensitāte, kas aprēķināta pēc izpētes izmaksām, nepārsniedz 75 %.

5.c pants

Atbalsts patentēšanas izmaksu segšanai

1. Atbalsts patentu iegūšanas un apstiprināšanas izmaksu segšanai, kā arī sakarā ar citām rūpnieciskā īpašuma tiesībām, atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un uz to attiecas atbrīvojums no pienākuma sniegt paziņojumu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, ja tas nepārsniedz atbalsta intensitātes līmeni, kas paredzēts P & A atbalstam, veicot pētījumus, kuru rezultātā ir iegūtas attiecīgās rūpnieciskā īpašuma tiesības.

2. Šā panta 1. punkta kontekstā atzīst šādas attaisnotās izmaksas:

a) visas izmaksas pirms tiesību piešķiršanas pirmajā jurisdikcijā, ieskaitot izmaksas sakarā ar prasības sagatavošanu, iesniegšanu un izskatīšanu tiesā, kā arī prasības atkārtotas iesniegšanas izmaksas pirms tiesību piešķiršanas;

b) tulkošanas un citas izmaksas sakarā ar tiesību piešķiršanu vai apstiprināšanu citās juridiskās piekritības instancēs;

c) tiesību spēkā esamības aizstāvēšanas izmaksas, kas rodas, oficiāli izskatot prasību tiesā un, iespējams, izskatot lietu apelācijas kārtībā, pat ja šīs izmaksas rodas jau pēc tiesību piešķiršanas.

▼M1

6. pants

Lielas individuālā atbalsta subsīdijas

1. Šī regula neparedz atbrīvojumu attiecībā uz individuālā atbalsta subsīdijām, kas atrunātas 4. un 5. pantā, ja ir sasniegts kāds no šeit norādītajiem limitiem:

a) visa projekta kopējās attaisnotās izmaksas ir vismaz 25 000 000 EUR; un i) reģionos vai nozarēs, kam nav paredzēts reģionālais atbalsts, bruto atbalsta intensitāte ir vismaz 50 % no maksimālās vērtības, kas noteikta 4. panta 2. punktā; ii) reģionos vai nozarēs, kam paredzēts reģionālais atbalsts, neto atbalsta intensitāte ir vismaz 50 % no neto atbalsta maksimālās vērtības, kas noteikta pēc attiecīgā reģiona reģionālā atbalsta kartes; vai

b) kopējā bruto atbalsta summa ir vismaz 15 000 000 EUR.

2. Šī regula neparedz atbrīvojumu attiecībā uz individuālā atbalsta subsīdijām, kas atrunātas 5.a 5.b un 5.c pantā, ja ir sasniegti šeit norādītie limiti:

a) visa projekta kopējās attaisnotās izmaksas, kas radušās visām projektā iesaistītajām uzņēmējsabiedrībām, ir vismaz 25 000 000 EUR; un

b) vienai vai vairākām atsevišķām uzņēmējsabiedrībām paredzētais atbalsts atbilst dotācijas bruto ekvivalentam vismaz 5 000 000 EUR apmērā.

Ja atbalsts ir piešķirts Eureka projektam, pirmajā daļā minētos limitus aizstāj ar šādiem:

a) Eureka projekta kopējās attaisnotās izmaksas, kas radušās visām projektā iesaistītajām uzņēmējsabiedrībām, ir vismaz 40 000 000 EUR; un

b) vienai vai vairākām atsevišķām uzņēmējsabiedrībām paredzētais atbalsts atbilst dotācijas bruto ekvivalentam vismaz 10 000 000 EUR apmērā.

▼M1

6.a pants

Atbalsts, par kuru arī turpmāk būs jāsniedz iepriekšējs paziņojums Komisijai

1. Šī regula neparedz atbrīvojumu attiecībā uz individuālo atbalstu vai atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar atbalsta shēmu kā viens vai vairāki aizdevumi, kuri jāatmaksā tikai pēc veiksmīga pētījumu iznākuma, ja kopējā aizdevumu summa, kas izteikta procentos no attaisnotajām izmaksām, pārsniedz 5.a, 5.b un 5.c pantā paredzēto intensitāti vai 6. panta 2. punktā noteikto limitu.

2. Šī regula neskar dalībvalsts pienākumu paziņot individuālus atbalsta piešķīrumus saskaņā ar saistībām, kas ir spēkā sakarā ar citiem valsts atbalsta instrumentiem, jo īpaši pienākumu paziņot Komisijai par atbalstu kādam uzņēmumam, kurš saņem pārstrukturēšanas atbalstu atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai vai pārstrukturēšanai ( 13 ), un pienākumu paziņot par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, ko īsteno pašreizējā daudznozaru kontekstā..

▼B

7. pants

Atbalsta nepieciešamība

Šī regula atbrīvo atbalstu tikai tad, ja pirms darba uzsākšanas pie projekta, kas saņem atbalstu:

— saņēmējs ir iesniedzis atbalsta pieteikumu dalībvalstij vai

— dalībvalsts ir pieņēmusi tiesību normas, kas nosaka juridisko pamatu uz atbalstu saskaņā ar objektīviem kritērijiem, un dalībvalstij papildu lēmumi nav jāpieņem.

8. pants

Uzkrāšana

▼M1

1. Atbalsta augšējo robežu, kas noteikta 4., 5. un 6. pantā, ievēro neatkarīgi no tā, vai atbalstu projektu finansē tikai un vienīgi no valsts līdzekļiem, vai daļēji izmanto Kopienas līdzekļus.

▼B

2. Atbalstu, ko ar šo regulu atbrīvo, neuzkrāj ar citu valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē vai ar citu Kopienas finansējumu attiecībā uz tām pašām kompensējamām izmaksām, ja tāda uzkrāšana radītu atbalsta intensitāti, kas pārsniegtu šajā regulā noteikto.

9. pants

Caurskatāmība un uzraudzība

1. Īstenojot atbalsta programmu vai piešķirto individuālo atbalstu ārpus programmas, kas ir atbrīvots ar šo regulu, 20 darba dienu laikā dalībvalstis nosūta Komisijai informācijas kopsavilkumu saskaņā ar II pielikumā izstrādāto paraugu, lai publicētu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, kas attiecas uz šādu atbalsta programmu vai individuālo atbalstu.

2. Dalībvalstis veic detalizētu uzskaiti par atbalsta programmām, kas atbrīvotas ar šo regulu, par individuālu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar šīm programmām, un individuālu atbalstu, kas atbrīvots ar šo regulu un piešķirts ārpus pastāvošajām atbalsta programmām. Šādi dati ir visa vajadzīgā informācija, lai konstatētu, ka izpildīti visi šajā regulā izklāstītie atbrīvošanas nosacījumi, ieskaitot informāciju par uzņēmējsabiedrības MVU statusu. Datus, kas attiecas uz individuālu atbalstu, dalībvalstis glabā 10 gadus, sākot no dienas, kad tas piešķirts, un attiecībā uz atbalsta programmu — 10 gadus, sākot no dienas, kad saskaņā ar šādu programmu piešķirts pēdējais individuālais atbalsts. Pēc rakstiska uzaicinājuma attiecīgā dalībvalsts sniedz Komisijai 20 darba dienu laikā vai tādā ilgākā laika posmā, kāds var būt noteikts uzaicinājumā, visu informāciju, kādu Komisija uzskata par vajadzīgu, lai novērtētu, vai šīs regulas noteikumi ir izpildīti.

▼M1

3. Dalībvalstis sagatavo gada ziņojumu par šīs regulas piemērošanu saskaņā ar īstenošanas noteikumiem par gada ziņojumu formu un saturu, kas izstrādāti, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 27. pantu ( 14 ).

Kamēr šie noteikumi nav stājušies spēkā, dalībvalstis, arī elektroniski, sagatavo gada ziņojumu par šīs regulas piemērošanu katrā pilnā vai nepilnā kalendārajā gadā, uz kuru attiecas šī regula, izmantojot III pielikumā iekļauto paraugu. Dalībvalstis šo ziņojumu nosūta Komisijai ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā, beidzoties laika posmam, uz ko tas attiecas.

▼M1

9.a pants

Pārejas noteikumi

1. Paziņojumus par atbalstu pētniecībai un attīstībai, kas saņemti līdz 2004. gada 19. martam, turpinās izvērtēt saskaņā ar nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, bet visus pārējos neizskatītos paziņojumus izvērtēs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

2. Atbalsta shēmas, kas īstenotas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar šīm shēmām bez Komisijas atļaujas un neievērojot Līguma 88. panta 3. punkta prasību sniegt paziņojumu, atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē un uz to attiecas atbrīvojums, ja ir izpildīti šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 3. panta 3. punktā izklāstītie nosacījumi.

Individuālais atbalsts, kas piešķirts pirms šīs regulas stāšanās spēkā ārpus atbalsta shēmām bez Komisijas atļaujas un neievērojot Līguma 88. panta 3. punkta prasību sniegt paziņojumu, atbilst kopējam tirgum Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē un uz to attiecas atbrīvojums, ja ir izpildīti visi šīs regulas nosacījumi, izņemot 3. panta 1. punkta prasību iekļaut skaidru atsauci uz šo regulu.

Atbalstu, kas neatbilst šiem nosacījumiem, Komisija izvērtē saskaņā ar attiecīgajām nostādnēm, norādījumiem, paziņojumiem un brīdinājumiem.

▼B

10. pants

Spēkā stāšanās un spēkā esamības laiks

1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

▼M3

To piemēro līdz 2008. gada 30. jūnijam.

▼B

2. Šīs regulas spēkā esamības laika beigās atbalsta programmas, kas ir atbrīvotas saskaņā ar šo regulu, paliek atbrīvotas sešu mēnešu pielāgošanās posma laikā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M1









I PIELIKUMS

Mazo un vidējo uzņēmumu definīcija

(Izvilkums no Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK par mazo un vidējo uzņēmumu definīciju OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.)

KOMISIJAS PIEŅEMTĀ SĪKO, MAZO UN VIDĒJO UZŅĒMUMU DEFINĪCIJA

1. pants

Uzņēmums

Par uzņēmumu uzskata jebkuru saimnieciskās darbības subjektu neatkarīgi no tā juridiskās formas. Pie tiem cita starpā pieder pašnodarbinātas personas un ģimenes uzņēmumi, kas nodarbojas ar amatniecību vai veic citu darbību, kā arī personālsabiedrības un apvienības, kas iesaistītas saimnieciskajā darbībā.

2. pants

Darbinieku skaits un finanšu augšējās robežas, pēc kurām nosaka uzņēmumu kategoriju

1. Sīko, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kategorijā ietilpst uzņēmumi, kam ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 mlj. EUR un/vai gada bilance kopumā nepārsniedz 43 mlj. EUR.

2. MVU kategorijas uzņēmumu definē kā mazu, ja tam ir mazāk nekā 50 darbinieku un tā gada apgrozījums un/vai kopējā gada bilance nepārsniedz 10 mlj. EUR.

3. MVU kategorijas uzņēmumu definē kā sīku, ja tam ir mazāk nekā 10 darbinieku un tā gada apgrozījums un/vai kopējā gada bilance nepārsniedz 2 mlj. EUR.

3. pants

Uzņēmumu tipi, ko ņem vērā, aprēķinot darbinieku skaitu un finanšu rādītājus

1. “Autonoms uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kas nav klasificējams kā partneruzņēmums 2. punkta nozīmē vai kā saistīts uzņēmums 3. punkta nozīmē.

2. “Partneruzņēmumi” ir visi uzņēmumi, kas nav klasificējami kā saistīti uzņēmumi 3. punkta nozīmē un starp kuriem pastāv šādas attiecības: uzņēmums (augšupējs uzņēmums) viens pats vai kopā ar vienu vai vairākiem saistītiem uzņēmumiem 3. punkta nozīmē pārvalda 25 % un vairāk kapitāla vai balsstiesību citā uzņēmumā (lejupējs uzņēmums).

Tajā pašā laikā uzņēmumu var klasificēt kā autonomu, tātad kā uzņēmumu, kam nav partneruzņēmumu, pat ja ir sasniegta vai pārsniegta šī robežvērtība, ko nodrošina tālāk norādītie ieguldītāji, ja vien šie ieguldītāji nav saistīti 3. punkta nozīmē, atsevišķi vai kopā, ar attiecīgo uzņēmumu:

a) atklātas ieguldījumu sabiedrības, riska kapitāla sabiedrības, privātpersonas vai privātpersonu grupas, kas regulāri veic riska kapitālieguldījumus un investē pašu kapitālu (business angels) uzņēmumos, kurus nekotē biržā, ja vien minēto “business angels” kopējie ieguldījumi vienā uzņēmumā nesasniedz 1 250 000 EUR;

b) akadēmiskās augstskolas vai bezpeļņas zinātniskās pētniecības centri;

c) ieguldītājinstitūcijas, arī reģionālās attīstības fondi;

d) autonomas pašvaldības, kuru gada budžets ir mazāks par 10 mlj. EUR un iedzīvotāju skaits mazāks par 5 000.

3. “Saistīti uzņēmumi” ir uzņēmumi, kuru starpā pastāv kādas no šeit norādītajām attiecībām:

a) uzņēmumam ir akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums citā uzņēmumā;

b) uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu citā uzņēmumā;

c) uzņēmumam ir tiesības būt noteicējam citā uzņēmumā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem;

d) uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem.

Pieņemts uzskatīt, ka noteicoša ietekme nepastāv, ja 2. punkta otrajā daļā norādītie ieguldītāji tieši vai netieši neiesaistās attiecīgā uzņēmumā pārvaldīšanā, neskarot viņu kā uzņēmuma akcionāru tiesības.

Uzņēmumi, kurus saista kādas no pirmajā daļā aplūkotajām attiecībām, ko nodrošina viens vai vairāki citi uzņēmumi vai kāds no 2. punktā minētajiem ieguldītājiem, arī ir uzskatāmi par saistītiem.

Uzņēmumi, kurus saista kādas no šīm attiecībām, ko nodrošina fiziska persona vai fizisku personu grupa, kas kopīgi darbojas, arī ir uzskatāmi par saistītiem uzņēmumiem, ja tie pilnībā vai daļēji darbojas attiecīgajā tirgū vai blakustirgos.

Par “blakustirgu” uzskata ražojuma vai pakalpojuma tirgu, kas atrodas tieši augšup vai lejup no attiecīgā tirgus.

4. Izņemot 2. punkta otrajā daļā minētos gadījumus, uzņēmums nav uzskatāms par MVU, ja 25 % un vairāk tā kapitāla vai balsstiesību tieši vai netieši kontrolē, kopā vai atsevišķi, viena vai vairākas valsts iestādes.

5. Uzņēmumi var apliecināt savu statusu kā autonoms uzņēmums, partneruzņēmums vai saistīts uzņēmums, norādot datus par 2. pantā noteiktajām robežvērtībām. Šādu apliecinājumu var sniegt pat tad, ja kapitāls ir sadalīts tā, ka nav iespējams precīzi noteikt, kas to pārvalda, un šajā gadījumā uzņēmums var labā ticībā paziņot, ka tas var likumīgi uzskatīt, ka tā 25 % daļa vai lielāka daļa nepieder kādam atsevišķam uzņēmumam vai savstarpēji saistītiem uzņēmumiem. Šādi apliecinājumi neskar pārbaudes un apstākļu noskaidrošanu, kas paredzēta attiecīgo valstu un Kopienas noteikumos.

4. pants

Dati, ko izmanto darbinieku skaita un finanšu līdzekļu, kā arī atskaites perioda noteikšanai

1. Dati, ko izmanto, nosakot darbinieku skaitu un finanšu līdzekļus, attiecas uz pēdējo apstiprināto grāmatvedības pārskata periodu un ir aprēķināti, ņemot par pamatu kārtējo gadu. Tie iegūti, izmantojot datus kontu slēgšanas dienā. Apgrozījuma summu aprēķina bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem netiešajiem nodokļiem.

2. Ja, ņemot par pamatu kārtējo gadu, uzņēmuma kontu slēgšanas dienā atklājas, ka 2. pantā norādītais darbinieku skaits vai finanšu augšējā robeža ir pārsniegta vai nav sasniegta, tas nenozīmē, ka tas zaudēs savu vidējā, mazā vai sīkā uzņēmuma statusu, ja šīs augšējās robežas nav pārsniegtas divos grāmatvedības pārskata periodos pēc kārtas.

3. Jaunizveidotiem uzņēmumiem, kuru pārskati vēl nav apstiprināti, izmantojamos datus iegūst no labticīgiem aptuveniem aprēķiniem, kas veikti finanšu gada laikā.

5. pants

Darbinieku skaits

Darbinieku skaits atbilst ikgadējā darba vienībām (IDV), tas ir, to personu skaitam, kuri attiecīgajā uzņēmumā vai tā norīkojumā ir strādājuši pilnā slodzē visa apsekojuma gada garumā. To personu darbu, kas nav nostrādājuši pilnu gadu, un to, kas veikuši darbu nepilnā slodzē, neatkarīgi no tā ilguma, kā arī sezonas darba ņēmēju darbu aprēķina IDV daļās. Darbinieku skaitu aprēķina, ņemot vērā:

a) nodarbinātās personas;

b) personas, kas strādā tam pakļautajā uzņēmumā un ir pielīdzināmi nodarbinātām personām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem;

c) īpašniekus vadītājus;

d) partnerus, kas pastāvīgi piedalās uzņēmuma darbā un gūst labumu no uzņēmuma, izmantojot savas finansiālās priekšrocības.

Mācekļi vai arodmācekļi, kam ir mācekļa darba vai arodmācību līgums, neietilpst darbinieku skaitā. Maternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma ilgums netiek ņemts vērā.

6. pants

Uzņēmuma datu apkopošana

1. Datus par autonomu uzņēmumu, tostarp darbinieku skaitu, nosaka, balstoties tikai un vienīgi uz uzņēmuma pārskatiem.

2. Datus par uzņēmumu, kam ir partneruzņēmumi vai saistīti uzņēmumi, nosaka, balstoties uz uzņēmuma pārskatiem un citiem datiem, vai, ja tādi pastāv, uz konsolidētajiem uzņēmuma pārskatiem vai konsolidētajiem pārskatiem, kuros uzņēmums iekļauts konsolidācijas rezultātā.

Datus, kas minēti pirmajā daļā, papildina ar datiem par jebkuru attiecīgā uzņēmuma partneruzņēmumu, kas atrodas tieši augšup vai lejup no tā. Summēšanu veic proporcionāli līdzdalības procentiem kapitālā vai balsstiesībām (ņemot vērā lielāko procentuālo īpatsvaru). Savstarpējas līdzdalības gadījumā ņem vērā lielāko procentuālo īpatsvaru.

Pirmajā un otrajā daļā minētajiem datiem pievieno 100 % datu par jebkuru uzņēmumu, kas ir tieši vai netieši saistīts ar attiecīgo uzņēmumu, ja šie dati vēl nav iekļauti konsolidētajos pārskatos.

3. Piemērojot 2. punktu, datus par attiecīgā uzņēmuma partneruzņēmumiem iegūst no pārskatiem un pārējiem datiem, ja tie pastāv konsolidētā veidā. Tiem pievieno 100 % datu par uzņēmumiem, kas saistīti ar šiem partneruzņēmumiem, ja to pārskata dati vēl nav iekļauti, veicot konsolidāciju.

Piemērojot jau minēto 2. punktu, dati par uzņēmumiem, kas saistīti ar attiecīgo uzņēmumu, ir iegūstami no pārskatiem un pārējiem datiem, ja tie pastāv konsolidētā veidā. Tos proporcionāli papildina ar datiem par šāda saistītā uzņēmuma jebkuru iespējamo partneruzņēmumu, kas atrodas tieši augšpus vai lejpus no tā, ja tie vēl nav iekļauti konsolidētajos pārskatos proporcionāli līdzdalībai, kas ir vismaz proporcionāla 2. punkta otrajā daļā norādītajam procentuālajam īpatsvaram.

4. Ja konsolidētajos pārskatos nav uzrādīti dati par konkrēta uzņēmuma darbinieku skaitu, šos skaitļus aprēķina, proporcionāli summējot datus par tā partneruzņēmumiem un papildinot tos ar datiem par uzņēmumiem, ar kuriem attiecīgais uzņēmums ir saistīts.

▼B









II PIELIKUMS

Iesniedzamās kopsavilkuma informācijas veidlapa ar šo regulu atbrīvoto atbalsta programmu īstenošanai un ar šo regulu atbrīvotā individuālā atbalsta piešķiršanai ārpus atbalsta programmām







Kopsavilkuma informācija par atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 70/2001 piešķirtu valsts atbalstu Ierakstāmā kopsavilkuma informācija Paskaidrojumi Dalībvalsts Reģions Norādīt reģiona nosaukumu, ja atbalstu piešķir centrālajām iestādēm pakļauta iestāde. Atbalsta programmas vai individuāla atbalsta saņēmēja nosaukums Norādīt atbalsta programmas nosaukumu vai individuāla atbalsta gadījumā — saņēmēja nosaukumu. Pēdējā gadījumā vēlāks gada ziņojums nav vajadzīgs. Juridiskais pamats Norādīt atbalsta programmas vai individuāla atbalsta precīzu valsts juridisko atsauci. Atbilstīgi programmai plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa Summas jāuzrāda, izsakot eiro vai, vajadzības gadījumā, valsts valūtā. Atbalsta programmas gadījumā: norādīt ikgadējo budžeta apropriācijas(-u) kopējo summu vai aptuveni novērtētos nodokļu zaudējumus gadā visiem programmā esošajiem atbalsta veidiem. Individuāla atbalsta piešķiršanas gadījumā: norādīt kopējo summu/nodokļu zaudējumu. Vajadzības gadījumā norādīt arī, cik gadus atbalstu maksās pa daļām vai cik gadus radīsies nodokļu zaudējums. Attiecībā uz garantijām abos gadījumos norādīt (maksimālo) garantēto aizdevumu summu. Maksimālā atbalsta intensitāte Norādīt maksimālo atbalsta intensitāti vai maksimālo atbalsta summu uz vienību, kam ir tiesības uz atbalstu. Īstenošanas datums Norādīt datumu, no kura atbalstu var piešķirt saskaņā ar programmu vai kad piešķir individuālo atbalstu. Programmas vai individuālā atbalsta piešķīruma ilgums Norādīt datumu (gadu un mēnesi), līdz kuram atbalstu var piešķirt saskaņā ar programmu vai, individuāla atbalsta gadījumā un vajadzības gadījumā, — pēdējā daļu maksājuma samaksāšanas paredzamo datumu (gadu un mēnesi). Atbalsta mērķis Protams, ka primārais mērķis ir palīdzēt MVU. Šī iedaļa dod iespēju norādīt papildu (sekundāros) mērķus (piem., tikai mazos uzņēmumus vai MVU; ieguldījumu atbalstu/konsultācijas).

►(1) M2









III PIELIKUMS

Komisijai iesniedzamā periodiskā ziņojuma veidlapa

Ikgadējā ziņojuma veidlapa par atbalsta programmām, kas atbrīvotas atbilstīgi grupas atbrīvošanas noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu

Dalībvalstis tiek uzaicinātas izmantot turpmāk doto veidlapu, lai izpildītu savus pienākumus par ziņošanu Komisijai atbilstīgi grupas atbrīvošanas noteikumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98.

Ziņojumus iesniedz arī datorizētā veidā.

Informācija, kas prasīta par visām atbalsta programmām, kuras atbrīvotas saskaņā ar grupas atbrīvošanas noteikumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu

1. Atbalsta programmas nosaukums.

2. Piemērojamais Komisijas atbrīvošanas noteikums.

3. Izdevumi. Par katru atbalsta veidu programmā vai par individuālu atbalstu (piem., dotāciju, aizdevumu ar atvieglotiem nosacījumiem utt.) ir jāsniedz atsevišķi skaitļi. Skaitļi ir jāizsaka eiro vai, vajadzības gadījumā, valsts valūtā. Nodokļu izdevumu gadījumā ir jāziņo par ikgadējiem nodokļu zaudējumiem. Ja precīzi skaitļi nav zināmi, šādus zaudējumus var novērtēt aptuveni. Šo izdevumu skaitļus nosaka, ņemot vērā šādu pamatu. Par pārskata gadu atsevišķi jānorāda katrs atbalsta veids programmā (t.i., dotācijas, aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, garantijas utt.): 3.1. finansējumam paredzētās summas, (aptuveni novērtēti) nodokļu zaudējumi, dati par garantijām u.c. no jauna atbalstāmiem projektiem. Garantiju programmu gadījumā iesniedz jauno izsniegto garantiju kopsummu; 3.2. faktiskie maksājumi, (aptuveni novērtēti) nodokļu zaudējumi vai citi nesaņemtie ieņēmumi, dati par garantijām u.c. jauniem un pašreizējiem projektiem. Garantiju programmu gadījumā jāiesniedz: nesamaksāto garantiju kopējā summa, ienākumi no prēmijām, atgūtās summas, izmaksātās kompensācijas, programmas darbības finanšu rezultāts pārskata gadā; 3.3. jaunu atbalstīto projektu skaits; 3.4. aptuveni novērtētais kopējais ar jauniem projektiem radīto vai saglabāto darbavietu skaits (vajadzības gadījumā); 3.5. jauno projektu, kas saņem atbalstu, aptuvenā kopējā ieguldījumu summa; 3.6. summu iedalījums saskaņā ar 3.1. punktu pa reģioniem, kas definēti NUTS ( 15 ) 2. līmenī vai zemāk, vai pa 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam atbilstīgiem reģioniem, 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam atbilstīgiem reģioniem un neatbalstāmiem reģioniem; 3.7. summu, uz ko attiecas 3.1. punkts, iedalījums pēc saņēmēju darbības nozarēm (ja ir ietverta vairāk nekā viena nozare, norādīt katras daļu): akmeņogļu ieguve, rūpniecība, tajā skaitā: tēraudrūpniecība, kuģubūve, sintētisko šķiedru rūpniecība, mehānisko transportlīdzekļu rūpniecība, pārējā rūpniecība (lūdzu norādīt), pakalpojumi, tajā skaitā: pārvadājumu pakalpojumi, finanšu pakalpojumi, pārējie pakalpojumi (lūdzu norādīt), pārējās nozares (lūdzu norādīt).

4. Cita informācija un piezīmes.