1993L0016 — LV — 01.05.2004 — 008.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:









▼B

PADOMES DIREKTĪVA 93/16/EEK

(1993. gada 5. aprīlis)

par ārstu brīvas pārvietošanās veicināšanu un viņu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 49. pantu, 57. panta 1. punktu un 2. punkta pirmo un trešo teikumu, un 66. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, sadarbībā ar Eiropas Parlamentu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), tā kā Padomes 1975. gada 16. jūnija Direktīva 75/362/EEK ( 3 ) par ārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, ietverot pasākumus, kas ļautu efektīvi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību, kā arī veicina pakalpojumu sniegšanas brīvību, un 1975. gada 16. jūnija Direktīva 75/363/EEK ( 4 ) par normatīvo un administratīvo aktu noteikumu koordinēšanu attiecībā uz ārstu darbību, ir bieži un būtiski grozītas; tā kā līdz ar to skaidrības un racionalitātes labad minētās direktīvas būtu jāapvieno; tā kā papildus tiek ieteikts, apvienojot minētās direktīvas vienā tekstā, iekļaut tajā Padomes 1986. gada 15. septembra Direktīvu 86/457/EEK par speciālajām mācībām vispārējā medicīnas praksē ( 5 ); tā kā, ievērojot Līgumu, jebkāds diskriminējošs režīms, pamatojoties uz pilsonību, attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, ir aizliegts, sākot no pārejas laika beigām; tā kā šāda uz pilsonību pamatota režīma principu konkrēti piemēro, piešķirot jebkuras atļaujas, kas tiek prasītas, lai varētu veikt ārsta praksi un lai reģistrētu profesionālās organizācijas un struktūras vai arī dalību tajās; tā kā tomēr ir vēlams ieviest dažus noteikumus, lai ļautu efektīvi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un veicinātu pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz ārstu darbību; tā kā saskaņā ar Līgumu no dalībvalstīm tiek prasīts nepiešķirt nekādu palīdzību, kura var izkropļot uzņēmējdarbības nosacījumus; tā kā Līguma 57. panta 1. punktā ir noteikts, ka ir jāizdod direktīvas diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpējai atzīšanai; tā kā šīs direktīvas mērķis ir tādu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, kuri dod iespēju uzsākt darbību medicīnas jomā, kā arī ārstu speciālistu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēja atzīšana; tā kā attiecībā uz speciālistu mācībām ir ieteicama mācību kvalifikācijas pierādījumu savstarpēja atzīšana gadījumos, kad šie kvalifikācijas pierādījumi nav nosacījums speciālista prakses uzsākša nai, bet tomēr dod viņam tiesības izmantot speciālista titulu; tā kā, veicot izmaiņas dalībvalstu tiesību aktos, ir kļuvis nepieciešams izdarīt dažus tehniskus grozījumus, lai tiktu ņemtas vērā pārmaiņas diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumos šajās profesijās vai dažu medicīnas specializāciju nosaukumos, kā arī dažu jaunu medicīnas specializāciju nosaukumos vai dažu bijušo specializāciju pārtraukšanā, kas ir noticis dažās dalībvalstīs; tā kā ir vēlams izstrādāt noteikumus attiecībā uz iegūtajām tiesībām uz tādu medicīnas diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, kurus izsniegušas dalībvalstis un kuri apliecina mācības, kas sākušās pirms šīs direktīvas ieviešanas; tā kā, ņemot vērā to, ka direktīva par diplomu savstarpēju atzīšanu obligāti nenozīmē arī līdzvērtību mācībās, attiecībā uz sertifikātu par mācībām izmantošanu, uz kurām attiecas šī direktīva, šādus kvalifikācijas pierādījumus vajadzētu ļaut izmantot tikai izcelsmes dalībvalsts valodā vai tās dalībvalsts valodā, no kuras ārvalstnieks ieradies; tā kā, lai valsts iestādēm būtu vieglāk piemērot šo direktīvu, dalībvalstis drīkst pieprasīt, lai papildus sertifikātiem par mācībām tā persona, kura atbilst mācību nosacījumiem saskaņā ar šo direktīvu, iesniegtu sertifikātu, kuru izsniegusi kompetenta iestāde šīs personas izcelsmes valstī vai tajā valstī, no kurienes šī persona ieradusies, un kurš apliecina, ka šie diplomi ir tie, uz kuriem attiecas šī direktīva; tā kā šī direktīva neietekmē dalībvalstu normatīvos un administratīvajos aktos ietvertos noteikumus, kuri aizliedz kompānijām vai firmām praktizēt medicīnu vai uzliek tām zināmus nosacījumus šādai praksei; tā kā pakalpojumu sniegšanas gadījumā prasība būt reģistrētam profesionālā organizācijā vai struktūrā vai būt tās biedram, kas ir saistīts ar stabilu un pastāvīgu darbību uzņēmējas valsts teritorijā, neapšaubāmi būtu šķērslis personai, kura vēlas sniegt pakalpojumu, ņemot vērā šīs personas darbības pagaidu raksturu; tā kā līdz ar to šāda prasība būtu jāatceļ; tā kā tomēr šajā gadījumā būtu jāgarantē profesionālās disciplīnas kontrole, kas ir šo profesionālo organizāciju vai struktūru pienākums; tā kā tādēļ tā būtu jāgarantē; tā kā tādēļ būtu jāparedz, ievērojot Līguma 62. pantu, ka no konkrētās personas var prasīt, lai tā iesniegtu kompetentai iestādei uzņēmējā dalībvalstī informāciju, kas attiecas uz pakalpojumu sniegšanu; tā kā attiecībā uz prasībām, kas saistītas ar labām personiskajām īpašībām un labu reputāciju, būtu jānošķir tās prasības, kas jāievēro, pirmo reizi sākot profesionālo darbību, no tām, kas jāievēro, praktizējot šo darbību; tā kā, lai savstarpēji atzītu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus specializētajā medicīnā un lai visi profesijas pārstāvji, kas ir dalībvalstu pilsoņi, būtu līdztiesīgi Kopienā, ir nepieciešams zināmā mērā saskaņot mācību nosacījumus specializētajā medicīnā; tā kā šai nolūkā būtu jāizstrādā daži minimālie kritēriji attiecībā uz tiesībām sākt specializēto mācību, minimālo mācību laikposmu, šo mācību metodēm un vietu, kur tās notiks, kā arī kontroli, kurai tās tiks pakļautas; tā kā šādi kritēriji attiecas tikai uz tām specialitātēm, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm vai arī divām vai vairākām dalībvalstīm; tā kā šo darbību veikšanas nosacījumu saskaņošana, kā paredzēts šajā direktīvā, neizslēdz jebkādu turpmāku saskaņošanu; tā kā pašlaik ir jau gandrīz vispāratzīts, ka ģimenes ārstam ir vajadzīgas speciālas mācības, lai viņš spētu labāk pildīt savas funkcijas; tā kā šīs funkcijas, kas lielā mērā ir atkarīgas no ārsta personīgajām zināšanām par savu pacientu vidi, ir dot padomus par slimību efektīvāku novēršanu un par pacientu vispārējās veselības aizsardzību, kā arī nozīmēt atbilstīgu ārstēšanu; tā kā nepieciešamība pēc specializētām mācībām vispārējā medicīnā ir radusies galvenokārt tāpēc, ka, attīstoties medicīnas zinātnei, padziļinās plaisa starp medicīnas izpēti un mācībām no vienas puses un vispārējo medicīnas praksi — no otras puses; tā ka svarīgus vispārējās medicīnas prakses aspektus vairs nevar iemācīt apmierinošā līmenī saskaņā ar to medicīnas mācību sistēmu, kas ir spēkā dalībvalstīs; tā kā līdztekus labumam, ko no tā gūs pacienti, ir atzīts arī, ka ģimenes ārsta speciālo funkciju īstenošanai pilnveidotās mācības palīdzētu uzlabot veselības aprūpi, konkrēti, attīstot diferencētāku pieeju, norīkojot pacientus uz konsultācijām pie speciālistiem, izmantojot laboratorijas un citas specializētas iestādes un iekārtas; tā kā pilnveidotās mācības vispārējā medicīnas praksē paaugstinās ģimenes ārsta statusu; tā kā, kaut arī situācija šķiet neatgriezeniska, dažādās dalībvalstīs tā attīstās dažādos tempos, un tā kā ir vēlams nodrošināt, lai tālākajos posmos šīs dažādās tendences saplūstu vienā, tomēr vienlaikus šo tempu nesasteidzot, tā, lai katrs ģimenes ārsts piedalītos atbilstīgās mācībās, lai viņš spētu izpildīt vispārējās medicīnas prakses specifiskās prasības; tā kā, lai nodrošinātu šīs reformas pakāpenisku ieviešanu, sākotnējā posmā katrā dalībvalstī ir jāizveido speciālās mācības saskaņā ar vispārējo medicīnas praksi, kas atbilstu minimālajām kvalitātes un kvantitātes prasībām un papildinātu minimālās pamatmācības, ko ģimenes ārstiem ir jāsaņem saskaņā ar šo direktīvu; tā kā nav būtiski, vai šīs mācības vispārējās medicīnas praksē tiek pasniegtas kā daļa no medicīnas pamatmācībām, kas ir noteiktas visā valstī, vai atsevišķi no tām; tā kā otrajā posmā ir jāizstrādā noteikumi, lai vispārējo medicīnas praksi iekļautu sociālā nodrošinājuma sistēmā, papildinot speciālās mācības saskaņā ar vispārējo medicīnas praksi; tā kā turpmāk būtu jāiesniedz jauni priekšlikumi, lai pabeigtu reformu; tā kā šī direktīva neietekmē dalībvalstu pilnvaras veidot savas valsts drošības sistēmas un noteikt, kādas darbības ir jāveic saskaņā ar šīm sistēmām; tā kā to minimālo nosacījumu saskaņošana, kas reglamentē tādu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu izsniegšanu, kuri apliecina speciālās mācības saskaņā ar vispārējo medicīnu, ievērojot šo direktīvu, ļauj dalībvalstīm savstarpēji atzīt diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus; tā kā, ievērojot šo direktīvu, uzņēmējai dalībvalstij nav tiesību pieprasīt, lai ārstiem, kuriem ir citā dalībvalstī iegūts un saskaņā ar šo direktīvu atzīts diploms, ārsta darbības veikšanai sociālā nodrošinājuma sistēmā būtu jāpiedalās papildu mācībās, pat ja dalībvalsts tādas mācības pieprasa no to ārsta diplomu īpašniekiem, kuri šo diplomu ir ieguvuši tās teritorijā; tā kā šī direktīvas prasība attiecībā uz vispārējās medicīnas prakses veikšanu sociālā nodrošinājuma sistēmā būs spēkā līdz 1995. gada 1. janvārim un no šī datuma saskaņā ar šo direktīvu visās dalībvalstīs vispārējās medicīnas prakses darbību saskaņā ar sociālā nodrošinājuma sistēmu varēs veikt tikai tad, ja būs apgūts šo speciālo mācību kurss saskaņā ar vispārējās medicīnas praksi; tā kā ārstiem, kuri ir sākuši praksi pirms šī datuma, ievērojot šo direktīvu, ir jābūt iegūtām tiesībām praktizēt kā ģimenes ārstiem valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā uzņēmējā valstī, pat ja viņi nav apguvuši pilnu speciālo mācību kursu saskaņā ar vispārējās medicīnas praksi; tā kā ar šo direktīvu noteiktā koordinēšana attiecas uz ārstu profesionālajām mācībām, un tā kā, runājot par mācībām, vairākums dalībvalstu pagaidām nenošķir ārstus, kuri darbojas kā darbinieki, no ārstiem, kuri ir pašnodarbinātas personas; tā kā attiecīgie noteikumi par labām personiskajām īpašībām vai labu slavu, profesionālo disciplīnu vai nosaukumu izmantošanu profesijām ir vai var būt piemērojami atkarībā no pašu dalībvalstu vēlmes gan darbiniekiem, gan pašnodarbinātām personām; tā kā ārstu darbību visās dalībvalstīs drīkst veikt tikai tad, ja ir diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments; tā kā šādas darbības veic gan darbinieki, gan pašnodarbinātas personas vai arī vienas un tā pašas personas, kuras savas profesionālās karjeras laikā darbojas abos statusos; tā kā, lai pēc iespējas vairāk veicinātu šo profesionālo personu brīvu pārvietošanos Kopienā, šķiet nepieciešams paplašināt šo direktīvu un attiecināt to arī uz algotiem ārstiem; tā kā šī direktīva nedrīkst iespaidot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz transpozīcijas termiņiem, kas izklāstīti III pielikuma B daļā, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.







I SADAĻA

DARBĪBAS JOMA

1. pants

Šo direktīvu piemēro to ārstu darbībām, kuri strādā kā pašnodarbinātas personas vai kā darbinieki un kuri ir dalībvalstu pilsoņi.







II SADAĻA

ĀRSTU DIPLOMU, SERTIFIKĀTU UN CITU KVALIFIKĀCIJU APLIECINOŠU DOKUMENTU SAVSTARPĒJA ATZĪŠANA







I NODAĻA

ĀRSTU DIPLOMI, SERTIFIKĀTI UN CITI KVALIFIKĀCIJU APLIECINOŠI DOKUMENTI

2. pants

Katra dalībvalsts atzīst diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kas dalībvalstu pilsoņiem izsniegti citās dalībvalstīs saskaņā ar 23. pantu un ►M5 kas uzskaitīti A pielikumā ◄ , attiecībā uz ārsta prakses sākšanu un veikšanu, piešķirot tiem savā teritorijā tādu pašu spēku, kādu tā piešķir savā teritorijā izdotiem diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem.

▼M5 —————

▼B







II NODAĻA

▼M5

DIPLOMI, SERTIFIKĀTI UN CITI KVALIFIKĀCIJU APLIECINOŠI DOKUMENTI SPECIALIZĒTAJĀ MEDICĪNĀ

4. pants

Katra dalībvalsts ar noteikumiem šajā jomā, kas izklāstīti normatīvajos vai administratīvajos aktos, atzīst diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus specializētajā medicīnā, kurus dalībvalstu pilsoņiem izdevušas citas dalībvalstis saskaņā ar 24., 25., 26. un 29. pantu un kuri ir uzskaitīti B un C pielikumā, savā teritorijā piešķirot šādiem diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem tādu pašu spēku, kā tiem, ko tā izdod pati.

5. pants

Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, kas minēti 4. pantā, ir tie diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, kurus ir izdevušas kompetentas iestādes vai struktūras, kas uzskaitītas B pielikumā, un kuri attiecīgās specializētās izglītības nolūkā atbilst C pielikumā uzskaitītajiem diplomiem attiecībā uz tām dalībvalstīm, kur ir šāda izglītība.

▼B







III NODAĻA

▼M5 —————

▼B

8. pants

1. Dalībvalstu pilsoņiem, kuri vēlas iegūt kādu no ārstu speciālistu diplomiem, sertifikātiem vai citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kuri nav minēti 4. un ►M5 4. ◄ pants vai kuri, kaut arī ir minēti ►M5 4. ◄ pantā, netiek izsniegti izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ir ieradies, uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt izpildīt mācību nosacījumus, kuri attiecībā uz specialitāti ir noteikti pašas šīs valsts normatīvos un administratīvos aktos.

2. Uzņēmēja dalībvalsts tomēr pilnībā vai daļēji ņem vērā mācību laikposmus, kurus ir pabeiguši 1. punktā minētie pilsoņi un kurus apliecina diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, ko ir izsniegušas kompetentas iestādes izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ierodas, ar noteikumu, ka šādi mācību laikposmi atbilst tiem, ko uzņēmējā dalībvalstī pieprasa konkrētajām speciālajām mācībām.

▼M5

Tajā ņem vērā arī viņu profesionālo pieredzi, papildmācības un tālākizglītību medicīnā.

▼M5

3. “Uzņēmējas dalībvalsts kompetentas iestādes un struktūras, izvērtējušas attiecīgās personas izglītības saturu un ilgumu, pamatojoties uz iesniegtajiem diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, un ņemot vērā tās profesionālo pieredzi, papildapmācību un tālākizglītību medicīnā, informē to par nepieciešamo papildmācību ilgumu un jomām, kas tām jāaptver.”

▼M5

4. “Dalībvalsts pieņem lēmumu četros mēnešos no dienas, kad pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieteikumu kopā ar papilddokumentiem.”

▼B







IV NODAĻA

PASTĀVOŠIE APSTĀKĻI

9. pants

1. Neskarot 3. punktu, gadījumā ar dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārsta diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti neatbilst minimālajām mācību prasībām, kas izklāstītas 23. pantā, katra dalībvalsts atzīst par pietiekamu pierādījumu tos ārsta diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kuri ir izsniegti tajās dalībvalstīs, ja tie attiecas uz mācībām, kas sākušās pirms:

— 1986. gada 1. janvāra Spānijā un Portugālē,

— 1981. gada 1. janvāra Grieķijā,

— 1976. gada 20. decembra pārējās dalībvalstīs,

▼A1

— Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās diena,

▼A2

— attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju — pievienošanās diena,

▼B

un kuriem ir pievienots sertifikāts, kas apliecina, ka šie pilsoņi lietpratīgi un likumīgi ir bijuši iesaistīti minētajās darbībās vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikā pirms datuma, kad tika izsniegts sertifikāts.

2. Neskarot 4. punktu, gadījumā ar dalībvalstu pilsoņiem, kuru specializētie ārsta diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti neatbilst minimālajām mācību prasībām, kas izklāstītas 24. līdz ►M5 26. ◄ pantā, katra dalībvalsts atzīst par pietiekamu pierādījumu tos specializētos ārsta diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kuri ir izsniegti tajās dalībvalstīs, ja tie attiecas uz mācībām, kas sākušās pirms:

— 1986. gada 1. janvāra Spānijā un Portugālē,

— 1981. gada 1. janvāra Grieķijā,

— 1976. gada 20. decembra pārējās dalībvalstīs,

▼A1

— Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās diena,

▼A2

— attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju — pievienošanās diena.

▼B

Uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt, lai specializētajiem ārsta diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem būtu pievienots sertifikāts, kuru izsniegušas kompetentas iestādes vai struktūras izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kurienes viņi ir ieradušies, un kurā ir apliecināts, ka to īpašnieki kā specializētie ārsti ir bijuši iesaistīti minētajā praksē tik ilgu laikposmu, kas ir vienāds ar divkāršu starpību starp speciālo mācību ilgumu, kas tiek prasīts izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kurienes šī persona ierodas, un minimālo mācību ilgumu, kas tiek prasīts III sadaļā, ja šie laikposmi nav vienādi ar minimālajiem mācību laikposmiem, kas noteikti 26. un ►M5 26. ◄ pants.

Tomēr, ja pirms datumiem, kas minēti pirmajā daļā, uzņēmējā dalībvalstī tika prasīts minimālais mācību laikposms mazāks par to, kas minēts 26. un ►M5 26. ◄ pants, tad otrajā daļā minēto starpību var noteikt, tikai atsaucoties uz minimālo mācību laikposmu, kas noteikts tajā valstī.

▼M5

2.a Dalībvalstis atzīst kvalifikācijas apliecinājuma dokumentus specializētajā medicīnā, ko izdod Spānijā ārstiem, kuri ir pabeiguši specializēto izglītību līdz 1995. gada 1. janvārim, un kas neatbilda 24. līdz 27. pantā izklāstītajām izglītības prasībām, ja šim apliecinājumam ir pievienota Spānijas kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts par to, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi speciālās profesionālās kompetences pārbaudi, kura organizēta sakarā ar karaļa Dekrētā 1497/99 paredzētajiem īpašajiem noregulēšanas pasākumiem nolūkā pārbaudīt to, ka attiecīgajai personai ir tāds zināšanu un kompetences līmenis, kas ir salīdzināms ar to ārstu zināšanu un kompetences līmeni, kuriem ir specializēto ārstu diplomi, kas Spānijai ir minēti 5. panta 3. punktā un 7. panta 2. punktā.

▼B

3. Gadījumā ar dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārsta diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti apliecina, ka mācības ir apgūtas bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas teritorijā un neatbilst visām minimālajām mācību prasībām, kas izklāstītas 23. pantā, dalībvalstis, izņemot Vāciju, atzīst šos diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus par pietiekamiem, ja:

— tie apliecina, ka mācības tika sāktas pirms Vācijas apvienošanas,

— tie dod to īpašniekam tiesības veikt ārsta praksi visā Vācijas teritorijā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus dod kvalifikācijas pierādījumi, ko izsniegušas kompetentas Vācijas iestādes un kas minēti ►M5 A pielikumu ◄ ,

— tiem ir pievienots sertifikāts, ko izsniegušas kompetentas Vācijas iestādes un kurš apliecina, ka šie pilsoņi lietpratīgi un likumīgi ir darbojušies minētajā jomā Vācijā vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikā pirms datuma, kad tika izsniegts sertifikāts.

4. Gadījumā ar dalībvalstu pilsoņiem, kuru speciālie ārsta diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti apliecina, ka speciālās mācības ir apgūtas bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas teritorijā un neatbilst visām minimālajām mācību prasībām, kas izklāstītas no 24. līdz ►M5 26. ◄ pantam, dalībvalstis, izņemot Vāciju, atzīst šos diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus par pietiekamiem, ja:

— tie apliecina, ka mācības ir uzsāktas pirms 1992. gada 3. aprīļa, un

— tie atļauj darboties kā minētajam speciālistam visā Vācijas teritorijā ar tiem pašiem nosacījumiem, kādus dod kvalifikācijas pierādījumi, ko izsniegušas kompetentas Vācijas iestādes un kas minēti 5. un ►M5 5. ◄ pants.

Tomēr tās drīkst pieprasīt, lai šiem diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem būtu pievienots sertifikāts, ko izsniegušas kompetentas Vācijas iestādes vai struktūras un kurā ir apliecināts, ka to īpašnieki ir darbojušies kā speciālisti minētajā jomā tik ilgu laikposmu, kas ir vienāds ar divkāršu starpību starp speciālo mācību laikposmu, kas apgūts Vācijas teritorijā, un minimālo mācību laikposmu, kas noteikts III sadaļā, ja tie neatbilst minimālajām prasībām attiecībā uz mācību ilgumu, kā noteikts 26. un ►M5 26. ◄ pants.

5. Gadījumā ar to dalībvalstu pilsoņiem, kuru diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti medicīnā vai specializētajā medicīnā neatbilst kvalifikācijām vai nosaukumiem, kas izklāstīti ►M5 A pielikumu ◄ , 5. vai ►M5 5. ◄ pants, katra dalībvalsts atzīst par pietiekamu pierādījumu tos diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kuri izsniegti tajās dalībvalstīs un kuriem ir pievienots sertifikāts, ko izsniegušas kompetentas iestādes vai struktūras. Sertifikātā ir teikts, ka šie diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti medicīnā vai specializētajā medicīnā tika izsniegti pēc mācību kursa iziešanas saskaņā ar III sadaļas noteikumiem, kas minēti attiecīgi 2. , 4. vai ►M5 4. ◄ pantā, un dalībvalsts, kura tos izsniedza, tos izskata kā kvalifikācijas pierādījumus vai nosaukumus, kas noteikti attiecīgi ►M5 A pielikumu ◄ , 5. vai ►M5 5. ◄ pants.

6. Tās dalībvalstis, kuras ir atcēlušas normatīvo un administratīvo aktu noteikumus attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu piešķiršanu neiropsihiatrijā, radioloģijā, torakālajā ķirurģijā, vaskulārajā ķirurģijā, gastroenteroloģiskajā ķirurģijā, bioloģiskajā hematoloģijā, fizioterapijā vai tropu medicīnā un ir veikušas pasākumus attiecībā uz iegūtajām tiesībām savu pilsoņu vārdā, atzīst dalībvalstu pilsoņu tiesības gūt labumu no šiem pasākumiem ar noteikumu, ka viņu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti neiropsihiatrijā, radioloģijā, torakālajā ķirurģijā, vaskulārajā ķirurģijā, gastroenteroloģiskajā ķirurģijā, bioloģiskajā hematoloģijā, fizioterapijā vai tropu medicīnā atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kuri izklāstīti vai nu šī panta 2. punktā, vai 24., 25. un 26. pantā, un ka minētie diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti tika izsniegti pirms datuma, kad uzņēmējas dalībvalstis pārtrauca izsniegt šādus diplomus, sertifikātus un citus kvali fikāciju apliecinošus dokumentus konkrētajā specialitātē.

7. Datumi, kuros konkrētās dalībvalstis atcēla likumā, normatīvi vai administratīvi noteiktos noteikumus attiecībā uz diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kas minēti 6. punktā, ir izklāstīti II pielikumā.

▼A2

9.a pants

1. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārstu un specializēto ārstu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Čehoslovākijā laikā līdz 1993. gada 1. janvārim, ikviena dalībvalsts atzīst šos ārstu un specializēto ārstu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus par pietiekamiem pierādījumiem, ja Čehijas Republikas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt par ārstu — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā Čehijas Republikā izdotiem ārstu un specializēto ārstu kvalifikācijas pierādījumiem. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Čehijas Republikas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies attiecīgajā profesijā.

2. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārstu vai specializēto ārstu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Padomju Savienībā laikā līdz 1991. gada 20. augustam, ikviena dalībvalsts atzīst šos ārstu vai specializēto ārstu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus par pietiekamiem pierādījumiem, ja Igaunijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt par ārstu — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā Igaunijā izdotiem ārstu vai specializēto ārstu kvalifikācijas pierādījumiem. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Igaunijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies attiecīgajā profesijā.

3. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārstu vai specializēto ārstu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Padomju Savienībā laikā līdz 1991. gada 21. augustam, ikviena dalībvalsts atzīst šos ārstu vai specializēto ārstu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus par pietiekamiem pierādījumiem, ja Latvijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt par ārstu — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā Latvijā izdotiem ārstu vai specializēto ārstu kvalifikācijas pierādījumiem. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Latvijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies attiecīgajā profesijā.

4. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārstu vai specializēto ārstu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Padomju Savienībā laikā līdz 1990. gada 11. martam, ikviena dalībvalsts atzīst šos ārstu vai specializēto ārstu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus par pietiekamiem pierādījumiem, ja Lietuvas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt par ārstu — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā Lietuvā izdotiem ārstu vai specializēto ārstu kvalifikācijas pierādījumiem. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Lietuvas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies attiecīgajā profesijā.

5. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārstu vai specializēto ārstu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās bijušajā Čehoslovākijā laikā līdz 1993. gada 1. janvārim, ikviena dalībvalsts atzīst šos ārstu vai specializēto ārstu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus par pietiekamiem pierādījumiem, ja Slovākijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt par ārstu — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā Slovākijā izdotiem ārstu vai specializēto ārstu kvalifikācijas pierādījumiem. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Slovākijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies attiecīgajā profesijā.

6. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru ārstu vai specializēto ārstu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir piešķirti vai kuru mācības sākušās Dienvidslāvijā laikā līdz 1991. gada 25. jūnijam, ikviena dalībvalsts atzīst šos ārstu vai specializēto ārstu diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošos dokumentus par pietiekamiem pierādījumiem, ja Slovēnijas attiecīgās iestādes apliecina, ka tās teritorijā — attiecībā uz tiesībām strādāt par ārstu — šiem kvalifikācijas pierādījumiem ir tāda pati juridiskā nozīme kā Slovēnijā izdotiem ārstu vai specializēto ārstu kvalifikācijas pierādījumiem. Šādam apliecinājumam pievieno sertifikātu, kuru izsniedz tās pašas iestādes un kurā paziņo, ka piecos gados pirms minētā sertifikāta izdošanas dienas šie dalībvalstu pilsoņi Slovēnijas teritorijā ir vismaz trīs gadus bez pārtraukuma faktiski un likumīgi darbojušies attiecīgajā profesijā.

▼B







V NODAĻA

AKADĒMISKĀ TITULA IZMANTOŠANA

10. pants

1. Neskarot 19. pantu, uzņēmējas dalībvalstis nodrošina, lai tiem dalībvalstu pilsoņiem, kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti 2., 4., ►M5 4. ◄ un 9. pantā, būtu tiesības izmantot savas izcelsmes dalībvalsts vai tās dalībvalsts, no kurienes viņš ierodas, likumīgo akadēmisko titulu, vai, vajadzības gadījumā, tā saīsinājumu tās valsts valodā. Uzņēmējas dalībvalstis drīkst pieprasīt, lai aiz šī titula būtu norādīts tās iestādes vai eksaminācijas komisijas nosaukums un atrašanās vieta, kas šo titulu piešķīra.

2. Ja akadēmisko titulu, kuru izmanto izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kurienes ierodas ārvalstnieks, uzņēmējā dalībvalstī var sajaukt ar titulu, kuram tajā dalībvalstī tiek prasītas papildu mācības, ko konkrētā persona nav apguvusi, tad uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt, lai šī persona izmantotu titulu, kādu lieto izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kurienes viņš ierodas, atbilstīgā formā, kādu norādījusi uzņēmēja dalībvalsts.







VI NODAĻA

NOTEIKUMI, KAS ĻAUTU EFEKTĪVI ĪSTENOT TIESĪBU VEIKT ĀRSTA UZŅĒMĒJDARBĪBU, KĀ ARĪ VEICINA ĀRSTA PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBU







A.

Noteikumi, kas īpaši attiecas uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību

11. pants

1. Uzņēmēja dalībvalsts, kura no saviem pilsoņiem prasa labu personisko īpašību vai labas reputācijas pierādījumus, kad viņi pirmoreiz sāk ārsta darbību, kā pietiekamu pierādījumu no citu dalībvalstu pilsoņiem pieņem sertifikātu, ko izsniegusi kompetenta iestāde izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kurienes ārvalstnieks ierodas, un kurā ir apliecināts, ka dalībvalsts prasības attiecībā uz labām personiskajām īpašībām vai labu reputāciju, lai varētu sākt ārsta darbību, ir izpildītas.

2. Ja izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ierodas, netiek prasīti pierādījumi par tās personas labajām personiskajām īpašībām vai labo reputāciju, kura vēlas pirmoreiz sākt minēto darbību, tad uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt no izcelsmes dalībvalstu pilsoņiem vai to dalībvalstu pilsoņiem, no kuras viņi ierodas, izrakstu no policijas kartotēkas vai, ja tāda nav, līdzvērtīgu dokumentu, kuru izsniegusi kompetenta iestāde izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ierodas.

3. Ja uzņēmēja dalībvalsts uzzina par kādu nopietnu starpgadījumu, kurš ir noticis ārpus tās teritorijas, pirms konkrētā persona ir sākusi uzņēmējdarbību tajā valstī, un kas var iespaidot konkrētās darbības sākšanu tās teritorijā, tad tā drīkst informēt izcelsmes dalībvalsti vai to dalībvalsti, no kuras ierodas ārvalstnieks.

Izcelsmes dalībvalstis vai tā dalībvalsts, no kuras ierodas ārvalstnieks, pārbauda starpgadījuma atbilstību patiesībai. Dalībvalsts iestādes nolemj, kāda veida un cik plaša izmeklēšana ir jāveic, un informē uzņēmēju dalībvalsti par jebkurām turpmākām darbībām, kuras tās veic attiecībā uz sertifikātiem vai dokumentiem, kurus tās ir izsniegušas.

4. Dalībvalstis nodrošina nodotās informācijas konfidencialitāti.

12. pants

1. Ja uzņēmējā dalībvalstī ir spēkā normatīvo un administratīvo aktu noteikumi par labām personiskajām īpašībām vai labu reputāciju, to skaitā noteikumi, kuri paredz disciplināru sodu par nopietniem profesionāliem pārkāpumiem vai notiesāšanu par kriminālpārkāpumiem, un tie attiecas uz jebkuru ārsta darbību, tad izcelsmes dalībvalsts vai tā dalībvalsts, no kurienes ierodas ārzemju pilsonis, nosūta uzņēmējai dalībvalstij visu nepieciešamo informāciju par disciplinārsodiem, kas piemēroti attiecībā uz konkrēto personu, vai par viņa kriminālo sodāmību, kamēr viņš pildīja savus profesionālos pienākumus izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kuras viņš ieradās.

2. Ja uzņēmēja dalībvalsts uzzina par kādu nopietnu starpgadījumu, kurš ir noticis ārpus šīs valsts teritorijas, pirms konkrētā persona ir sākusi tajā uzņēmējdarbību, un kas var iespaidot konkrētās darbības veikšanu tās teritorijā, tad tā drīkst informēt izcelsmes dalībvalsti vai to dalībvalsti, no kuras ierodas ārvalstnieks.

Izcelsmes dalībvalstis vai tā dalībvalsts, no kuras ierodas ārvalstnieks, pārbauda starpgadījuma atbilstību patiesībai. Dalībvalsts iestādes nolemj, kāda veida un cik plaša izmeklēšana ir jāveic, un informē uzņēmēju dalībvalsti par jebkurām tālākām darbībām, kuras tās veic attiecībā uz informāciju, kuru tās ir nodevušas saskaņā ar 1. punktu.

3. Dalībvalstis nodrošina nodotās informācijas konfidencialitāti.

13. pants

Ja uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kuri vēlas uzsākt vai veikt jebkādu ārsta praksi, prasa sertifikātu, kas apliecina fizisko un garīgo veselību, tad tā valsts kā pietiekamu pierādījumu pieņem tādu dokumentu, kādu prasa izcelsmes dalībvalstī vai tajā dalībvalstī, no kuras ierodas ārvalstnieks.

Ja izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ierodas ārvalstnieks, nav šādu prasību attiecībā uz tiem, kuri vēlas sākt vai veikt minēto praksi, tad uzņēmēja dalībvalsts pieņem no šāda pilsoņa sertifikātu, kuru izsniegusi kompetenta iestāde tajā valstī un kurš atbilst tiem sertifikātiem, kuri izsniegti uzņēmējā dalībvalstī.

14. pants

Dokumentus, kuri izsniegti saskaņā ar 11., 12. un 13. pantu, nedrīkst iesniegt vēlāk kā trīs mēnešus pēc to izsniegšanas datuma.

15. pants

1. Procedūra, ar kuru konkrētajai personai izsniedz atļauju sākt ārsta praksi, ievērojot 11., 12. un 13. pantu, ir jāpabeidz pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc visu šīs personas dokumentu iesniegšanas, neierobežojot aizkavēšanos, ko var radīt apelācijas sūdzība, kura var tikt iesniegta pēc šīs procedūras beigām.

2. Gadījumos, kas minēti 11. panta 3. punktā un 12. panta 2. punktā, pārskatīšanas prasība pārtrauc laikposmu, kurš noteikts 1. punktā.

Dalībvalsts, kurai ir lūgta konsultācija, sniedz savu atbildi trīs mēnešu laikā.

Pēc atbildes saņemšanas vai arī laikposma beigās uzņēmēja dalībvalsts turpina procedūru, kura minēta 1. punktā.

16. pants

Ja uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kuri vēlas sākt vai veikt ārsta praksi, pieprasa nodot zvērestu vai svinīgu solījumu un ja šāda zvēresta vai paziņojuma formu nevar izmantot citu dalībvalstu pilsoņi, tad dalībvalsts nodrošina, ka konkrētajai personai tiek piedāvāta atbilstīga un līdzvērtīga zvēresta vai paziņojuma forma.







B.

Īpaši noteikumi attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu

17. pants

1. Ja dalībvalsts saviem pilsoņiem, kuri vēlas sākt vai veikt ārsta praksi, pieprasa atļauju no profesionālas asociācijas vai struktūras vai dalību, vai reģistrāciju tajā, tad dalībvalsts pakalpojumu sniegšanas gadījumā atbrīvo dalībvalstu pilsoņus no šīs prasības.

Konkrētā persona sniedz pakalpojumus ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem, ar kādām uzņēmējas dalībvalsts pilsoņi; it īpaši uz viņu attieksies profesionāla vai administratīva rakstura ētikas noteikumi, kurus piemēro tajā dalībvalstī.

Šim mērķim, un papildu paziņojumam par sniedzamajiem pakalpojumiem, kurš minēts 2. punktā, dalībvalstis, lai atļautu piemērot noteikumus par profesionālo ētiku, kas ir spēkā tās teritorijā, drīkst pieprasīt pagaidu reģistrāciju vai pro forma piederību profesionālā asociācijā vai struktūrā vai, kā alternatīvu, reģistrāciju ar noteikumu, ka šāda reģistrācija vai piederība nekavē vai kaut kādā veidā nesarežģī pakalpojumu sniegšanu vai neprasa papildu izdevumus no personas, kura sniedz pakalpojumus.

Ja uzņēmēja dalībvalsts pieņem mērus, ievērojot otro daļu, vai uzzina par faktiem, kuri ir pretrunā ar šiem noteikumiem, tā nekavējoties informē to dalībvalsti, kurā konkrētā persona veic uzņēmējdarbību.

2. Uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt, lai konkrētā persona kompetentām iestādēm veiktu iepriekšēju paziņojumu par savu pakalpojumu sniegšanu, ja šādu pakalpojumu sniegšana ietver pagaidu uzturēšanos tās teritorijā.

Steidzamos gadījumos šo paziņojumu var veikt pēc iespējas drīzāk pēc pakalpojumu sniegšanas.

3. Ievērojot 1. un 2. punktu, uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt, lai konkrētā persona iesniegtu vienu vai vairākus dokumentus ar šādiem datiem:

— paziņojumu, kas minēts 2. punktā,

— sertifikātu, kurš apliecina, ka konkrētā persona likumīgi veic konkrētās darbības tajā dalībvalstī, kurā tā ir reģistrējusies,

— sertifikātu, ka konkrētajai personai ir kāds no diplomiem, sertifikātiem vai citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kas tiek prasīti, lai varētu sniegt konkrētos pakalpojumus, kas minēti šajā direktīvā.

4. Iesniedzot dokumentu vai dokumentus, kas minēti 3. punktā, tie nedrīkst būt izsniegti agrāk kā pirms 12 mēnešiem.

5. Ja dalībvalsts pilnībā vai daļēji, uz laiku vai pastāvīgi atņem kādam savam pilsonim vai kādam citas dalībvalsts pilsonim, kurš veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, tiesības veikt kādu no ārsta darbībām, tad tā vajadzības gadījumā nodrošina, lai sertifikāts, kurš minēts 3. punkta otrajā ievilkumā, tiktu uz laiku vai pastāvīgi anulēts.

18. pants

Ja uzņēmējā dalībvalstī, lai nokārtotu ar apdrošināšanas organizācijām rēķinus, kas saistīti ar pakalpojumiem, kuri sniegti personām, kas ir apdrošinātas saskaņā ar sociālā nodrošinājuma shēmām, tiek prasīta reģistrācija valsts sociālā nodrošinājuma institūcijā, tad tā dalībvalsts gadījumos, ja pakalpojumu sniegšana ir saistīta ar konkrētās personas ceļošanu, atbrīvo dalībvalstu pilsoņus, kuri ir reģistrējušies citā dalībvalstī, no šīs prasības.

Tomēr konkrētās personas iesniedz šai institūcijai informāciju par sniegtajiem pakalpojumiem jau iepriekš vai, steidzamos gadījumos, pēc pakalpojumu sniegšanas.







C.

Noteikumi, kas kopīgi tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai

19. pants

Ja uzņēmējā dalībvalstī profesionālā titula, kas attiecas uz kādu ārsta darbību, izmantošana ir pakļauta noteikumiem, tad citu dalībvalstu pilsoņi, kas atbilst nosacījumiem, kuri minēti 2. pantā un 9. panta 1., 3. un 5. punktā, izmanto uzņēmējas dalībvalsts profesionālo titulu, kurš tajā valstī atbilst tiem kvalifikācijas nosacījumiem, un izmanto titula saīsinājumu.

Pirmo punktu piemēro arī ārstu speciālistu profesionālo titulu izmantošanai, kuri atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti 4., ►M5 4. ◄ pants un 9. panta 2., 4., 5. un 6. punktā.

20. pants

1. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai dotu konkrētajām personām iespēju saņemt informāciju par veselības un sociālā nodrošinājuma tiesību aktiem, un, ja nepieciešams, par profesionālo ētiku uzņēmējā dalībvalstī.

Tādēļ dalībvalstis drīkst izveidot informācijas centrus, kuros šādas personas var iegūt vajadzīgo informāciju. Uzņēmējdarbības veikšanas gadījumā uzņēmējas dalībvalstis drīkst pieprasīt, lai personas, kas gūst labumu, sazinātos ar šiem centriem.

2. Dalībvalstis drīkst izveidot centrus, kuri minēti 1. punktā, tajās kompetentajās iestādēs un struktūrās, kuras tām ir jānorāda.

3. Dalībvalstis rūpējas, lai nepieciešamības gadījumā konkrētās personas savās un savu pacientu labā apgūtu valodu zināšanas, kas nepieciešamas, lai uzņēmējā dalībvalstī veiktu savu profesionālo darbību.

21. pants

Dalībvalstis, kuras pieprasa no saviem pilsoņiem iziet sagatavošanas mācību laikposmu, lai viņi varētu tikt iecelti par ārstiem sociālā nodrošinājuma sistēmā, drīkst uzstādīt tādu pašu prasību citu dalībvalstu pilsoņiem piecu gadu laikposmā no 1975. gada 20. jūnija. Mācību laikposms tomēr nedrīkst pārsniegt sešus mēnešus.

22. pants

Gadījumā, ja ir pamatotas aizdomas, tad uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt no citas dalībvalsts kompetentām iestādēm apstiprinājumu par to diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu autentiskumu, kuri ir izsniegti tajā otrā dalībvalstī un minēti II sadaļas I — IV nodaļā, kā arī apstiprinājumu tam, ka konkrētā persona ir izpildījusi visas mācību prasības, kuras noteiktas III sadaļā.







III SADAĻA

TO NORMATĪVO UN ADMINISTRATĪVO AKTU NOTEIKUMU KOORDINĒŠANA, KURI ATTIECAS UZ ĀRSTA DARBĪBU

23. pants

1. Dalībvalstis pieprasa no personām, kuras vēlas sākt un veikt ārsta praksi, lai viņām būtu ārsta diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kas minēts A pielikumu, kurš garantē, ka pabeigtā mācību kursa laikā konkrētā persona ir ieguvusi:

a) atbilstīgas zināšanas tajās zinātniskajās jomās, uz kurām pamatojas medicīna, un labu sapratni par zinātniskajām metodēm, tostarp bioloģisko funkciju mērīšanas, zinātniski noteiktu faktu vērtēšanas un datu analīzes principiem;

b) pietiekamu sapratni par veselu un slimu cilvēku ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi;

c) atbilstīgas zināšanas par klīniskajām disciplīnām un metodēm, kuras šai personai sniedz skaidru un loģisku ieskatu par garīgo un fizisko slimību būtību, raugoties no profilakses, diagnozes un terapijas, un cilvēku reprodukcijas viedokļa;

d) atbilstīgu klīnisko pieredzi, kas iegūta pienācīgā uzraudzībā slimnīcās.

2. Pilns šā veida medicīnisko mācību laikposms ietver vismaz sešu gadu kursu vai 5 500 stundas teorētisko un praktisko mācību, kas iegūtas universitātē vai universitātes uzraudzībā.

3. Lai kandidātu uzņemtu šajās mācībās, viņam ir jābūt tāda diploma vai sertifikāta īpašniekam, kas viņam dod tiesības tikt uzņemtam dalībvalsts universitātēs konkrēto studiju kursā.

4. Tām personām, kuras savas mācības ir uzsākušas pirms 1972. gada 1. janvāra, tās mācības, kuras minētas 2. punktā, drīkst iekļaut sešu mēnešu pilna laika praktiskajās mācībās universitātes līmenī kompetentu iestāžu uzraudzībā.

5. Nekas šajā direktīvā neierobežo dalībvalstu spēju piešķirt savā teritorijā un saskaņā ar saviem noteikumiem atļauju uzsākt un veikt ārsta praksi tādu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu īpašniekiem, kuri nav izsniegti dalībvalstī.

▼M5

6. “Tālākizglītība saskaņā ar katrā dalībvalstī spēkā esošo kārtību nodrošina, ka personas, kuras ir pabeigušas studijas, var sekot līdzi attīstībai medicīnā.”

▼B

24. pants

1. Dalībvalstis nodrošina, lai mācības, pēc kuru pabeigšanas tiek izsniegts diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments specializētajā medicīnā, atbilstu vismaz šādām prasībām:

▼M5

a) tajā ietilpst sekmīga sešu gadu studiju pabeigšana saskaņā ar izglītības kursu, kas minēts 23. pantā un kura laikā ir iegūtas pienācīgas zināšanas vispārējā medicīnā;

▼B

b) tās ietver teorētiskās un praktiskās mācības;

c) tas ir pilna laika kurss, kuru pārrauga kompetentas iestādes vai organizācijas, ievērojot I pielikuma 1. punktu;

d) tās notiek universitātes centrā, slimnīcā, kurā notiek mācības, vai, vajadzības gadījumā, veselības aprūpes iestādē, kuru šim nolūkam apstiprinājušas kompetentas iestādes vai organizācijas;

e) ārsts, kurš mācās, lai kļūtu par speciālistu, personīgi piedalās konkrēto pakalpojumu sniegšanā un uzņemas atbildību par paveikto.

2. Dalībvalstis izsniedz ārsta speciālista diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu tikai ar tādu priekšnoteikumu, ka personai jau ir kāds no ārsta diplomiem, sertifikātiem vai citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kuri ir minēti 23. pantā. Arī diploma, sertifikāta vai cita dokumenta par specializāciju zobu, mutes dobuma un sejas un žokļu ķirurģijā (pamata medicīniskā un zobārstniecības izglītība) izsniegšanas priekšnosacījums ir kāds jau iegūts diploms, sertifikāts vai citiem dokuments, kas apliecina zobārsta kvalifikāciju, kurš minēts Direktīvas 78/687/EEK 1. pantā.

25. pants

1. Neskarot pilna laika mācību principu, kurš izklāstīts 24. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un līdz tam laikam, kamēr Padome pieņems lēmumus saskaņā ar 3. punktu, dalībvalstis drīkst atļaut speciālistu daļlaika mācības ar nosacījumiem, ko apstiprinājušas kompetentas valsts iestādes, ja pilna laika mācības nebūtu īstenojamas labi pamatotu individuālo iemeslu dēļ.

2. Daļlaika mācības notiek saskaņā ar šīs direktīvas I pielikuma 2. punktu, un to līmenis kvalitātes ziņā atbilst pilna laika mācībām. Šo līmeni nedrīkst pasliktināt ne tas, ka mācības ir daļlaika, ne tas, ka privātā kārtā tiek veikta atalgota profesionālā darbība.

Kopējo specializēto mācību ilgumu nedrīkst samazināt tajos gadījumos, kad tās tiek organizētas kā daļlaika mācības.

3. Padome ne vēlāk kā 1989. gada 25. janvārī nolemj, vai 1. un 2. punkta noteikumi ir jāsaglabā vai jāatceļ, ņemot vērā situācijas pārskatīšanu un pēc Komisijas ierosinājuma, pienācīgi ņemot vērā to faktu, ka daļlaika mācību iespējai jāturpina pastāvēt zināmos apstākļos, kas jānosaka katrai specialitātei atsevišķi.

Daļlaika speciālistu mācības, kas uzsāktas pirms 1983. gada 1. janvāra, var tikt pabeigtas saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā pirms šī datuma.

▼M5

26. pants

Dalībvalstis ar noteikumiem šajā jomā, kas izklāstīti normatīvajos un administratīvajos aktos, nodrošina, ka specializētās izglītības kursu minimālais ilgums ir ne mazāks kā kursu ilgums, kurš noteikts C pielikumā attiecībā uz katru mācību kursu. Šādus minimālos kursu ilgumus groza, ievērojot 44.a panta 3. punktā noteikto procedūru.

▼B

28. pants

Kā pārejas pasākumu un neatkarīgi no 24. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 25. panta tās dalībvalstis, kuru normatīvo un administratīvo aktu noteikumos 1975. gada 20. jūnijā bija paredzētas speciālistu daļlaika mācības, drīkst turpināt piemērot šos noteikumus tiem kandidātiem, kuri specializētās mācības ir uzsākuši ne vēlāk kā 1983. gada 31. decembrī.

Katrai uzņēmējai dalībvalstij ir atļauts pieprasīt no pirmajā daļā minētajām personām, kas gūst labumu, lai tās, papildus saviem diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, iesniegtu apliecinājumu tam, ka vismaz trīs gadus pēc kārtas pēdējo piecu gadu laikā pirms apliecinājuma izsniegšanas viņi likumīgi ir veikuši ārsta speciālista praksi konkrētajā jomā.

29. pants

Kā pārejas pasākumu un neatkarīgi no 24. panta 2. punkta:

a) attiecībā uz Luksemburgu un attiecībā tikai uz Luksemburgas diplomiem, uz kuriem attiecas 1939. gada Luksemburgas likums par akadēmisko titulu un universitātes kvalifikācijas piešķiršanu, ārsta speciālista sertifikāta piešķiršanas nosacījums ir īpašumā esošs ārsta diploms medicīnā, ķirurģijā un dzemdniecībā, kuru izsniegusi Luksemburgas Valsts Eksaminācijas padome;

b) attiecībā uz Dāniju un attiecībā tikai uz likumīgajiem Dānijas praktizējošo ārstu diplomiem, kurus izsniegusi Dānijas universitātes Medicīnas fakultāte saskaņā ar Iekšlietu ministra 1970. gada 14. maija dekrētu, ārsta speciālista sertifikāta piešķiršanas nosacījums ir īpašumā esoši iepriekš minētie diplomi.

Diplomus, kuri minēti a) un b) punktā, drīkst piešķirt kandidātiem, kuri ir uzsākuši mācības pirms 1976. gada 20. decembra.







IV SADAĻA

SPECIĀLĀS MĀCĪBAS VISPĀRĒJĀ MEDICĪNAS PRAKSĒ

▼M5

30. pants

Katra dalībvalsts, kura savā teritorijā nodrošina 23. pantā minēto izglītību, ievieš īpašas mācības vispārējās medicīnas praksē, kas atbilst prasībām, kuras ir vismaz tikpat stingras, kā 31. un 32. pantā noteiktās prasības, tā, lai pirmos diplomus, sertifikātus vai citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, ko izdod, pabeidzot kursu, izsniegtu ne vēlāk kā 2006. gada 1. janvārī.

▼B

31. pants

1. Speciālajām mācībām vispārējā medicīnas praksē, kas minētas 30. pantā, ir jāatbilst šādām minimālajām prasībām:

a) iestāšanās nosacījums ir veiksmīga sešu gadu mācību kursa pabeigšana saskaņā ar mācību kursu, kurš minēts 23. pantā;

▼M5

b) “tas ir pilna laiks kurss, kas ilgst vismaz trīs gadus un ko uzrauga kompetentas iestādes vai struktūras;”

▼B

c) tā pamats ir drīzāk praktisks, nevis teorētisks; praktiskās mācības notiek, no vienas puses, vismaz sešus mēnešus tādā reģistrētā slimnīcā vai klīnikā, kur ir atbilstīgas iekārtas un tiek sniegti atbilstīgi pakalpojumi, un, no otras puses, vismaz sešus mēnešus reģistrētā vispārējā medicīnas praksē vai reģistrētā centrā, kur ārsti sniedz primāro aprūpi; mācības notiek sadarbībā ar citām veselības iestādēm vai struktūrām, kurās veic vispārējo medicīnas praksi; tomēr, neskarot iepriekš minētos minimālos laikposmus, praktiskās mācības ne ilgāk kā sešus mēnešus var notikt citās reģistrētās veselības iestādēs vai struktūrās, kurās veic vispārējo medicīnas praksi;

d) tās rezultātā praktikants personīgi piedalās to cilvēku profesionālajā darbībā, ar kuriem viņš strādā un ar kuriem dala atbildību.

▼M5

2. Ja 23. pantā minētais mācību kurss ietver praktisku izglītību, ko nodrošina sertificētā slimnīcā vai klīnikā ar atbilstīgām iekārtām un vispārējās medicīnas pakalpojumiem, vai sertificētā vispārējās medicīnas praksē, vai atzītā centrā, kur ārsti sniedz primāro veselības aprūpi, tad attiecīgās izglītības ilgumu, kas nepārsniedz vienu gadu, drīkst iekļaut laikposmā, kas noteikts 1. punkta b) apakšpunktā. Šī iespēja ir pieejama tikai dalībvalstīm, kurās 2001. gada 1. janvārī īpašās mācības vispārējās medicīnas praksē ir divi gadi.

Ja, piemērojot šo punktu, Komisija konstatē, ka dalībvalstij galvenie sarežģījumi rodas saistībā ar izglītības līmeni, kas norādīts 1. punkta b) apakšpunktā, tā pieņem Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komitejas atzinumu, kas ietverts Padomes Lēmumā 75/365/EEK ( 6 ), un informē Eiropas Parlamentu un Padomi. Komisija vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumus ar mērķi labāk saskaņot īpašo mācību vispārējā medicīnā ilgumu.

▼B

3. Dalībvalstis izsniedz diplomus, sertifikātus vai citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus pēc speciālajām mācībām vispārējā medicīnas praksē tikai ar tādu nosacījumu, ka kandidātam jau ir kāds no diplomiem, sertifikātiem vai citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kuri ir minēti ►M5 A pielikumu ◄ .

32. pants

Ja dalībvalstī līdz 1986. gada 22. septembrim mācības vispārējā medicīnas praksē bija līdzeklis, kā izmantot pieredzi vispārējā medicīnas praksē, ko ārsts ieguvis savā praksē atzīta mācību vadītāja uzraudzībā, tad dalībvalsts drīkst saglabāt šādu eksperimentālu mācību veidu ar nosacījumu, ka:

— tās atbilst 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktiem un 3. punktam,

— to ilgums ir vienāds ar divkāršu starpību starp laikposmu, kas noteikts 31. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un laikposmu summu, kas noteikti šā panta trešajā ievilkumā,

— tās ietver laikposmu reģistrētā slimnīcā vai klīnikā ar atbilstīgām iekārtām un pakalpojumiem un laikposmu reģistrētā vispārējā medicīnas praksē vai reģistrētā centrā, kur ārsti sniedz pirmo palīdzību; no 1995. gada 1. janvāra katrs no šiem laikposmiem ilgst vismaz sešus mēnešus.

33. pants

Uz iegūtās pieredzes pamata un ņemot vērā mācību pilnveidi vispārējās medicīnas jomā, Komisija, vēlākais, līdz 1996. gada 1. janvārim iesniedz Padomei ziņojumu par 31. un 32. panta ieviešanu un atbilstīgus ierosinājumus, lai turpmāk saskaņotu ģimenes ārstu (terapeitu) mācības.

Padome rīkojas pēc šiem ierosinājumiem saskaņā ar kārtību, kura noteikta Līgumā pirms 1997. gada 1. janvāra.

34. pants

1. Neskarot pilna laika mācību principu, kas noteikts 31. panta 1. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstis drīkst atļaut īpašas daļlaika mācības vispārējā medicīnas jomā papildus pilna laika mācībām, ja tiek izpildīti šādi īpaši nosacījumi:

— kopējais mācību ilgums nedrīkst būt samazināts tāpēc, ka tas turpinās pēc daļlaika mācībām,

— daļlaika mācību iknedēļas ilgums nedrīkst būt mazāks par ►M5 50 % ◄ no pilna laika mācību iknedēļas ilguma,

— daļlaika mācībās ir jāietver zināms skaits pilna laika mācību posmu gan tajās mācībās, kas notiek slimnīcā vai klīnikā, gan tajās, kas notiek reģistrētā medicīnas praksē vai reģistrētā centrā, kurā ārsti sniedz primāro aprūpi. Šie pilna laika mācību posmi ir pietiekamā skaitā un pietiekama ilguma, lai atbilstīgi sagatavotu efektīvai darbībai vispārējā medicīnas praksē.

2. Daļlaika mācībām kvalitātes ziņā ir jābūt tādā līmenī, kas ir vienāds ar pilna laika mācību kvalitātes līmeni. Pēc tām tiek izsniegts diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kā minēts 30. pantā.

35. pants

1. Neatkarīgi no jebkurām iegūtām tiesībām, kuras dalībvalstis atzīst, tās drīkst izsniegt diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, kas minēts 30. pantā, ārstam, kurš nav apguvis 31. un 32. pantā minēto mācību kursu, bet kura īpašumā ir diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, ko izsniegušas kompetentas iestādes dalībvalstī un kas apliecina, ka ir apgūts cits papildu mācību kurss; dalībvalstis tomēr drīkst izsniegt šādu diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu tikai tad, ja tas pierāda, ka prasmes līmenis ir vienāds ar to, kādu sasniedz, apgūstot 31. un 32. pantā minēto mācību kursu.

2. Pieņemot savus noteikumus saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis precizē, kādā mērā to mācību vietā, kas minētas 31. un 32. pantā, var ņemt vērā to papildu mācību kursu, kuru kandidāts ir jau apguvis, un kandidāta profesionālo pieredzi.

Dalībvalstis drīkst izsniegt diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, kas minēts 30. pantā, tikai tad, ja kandidāts ir guvis vismaz sešus mēnešus ilgu pieredzi vispārējā medicīnas praksē vispārējā medicīnas punktā vai centrā, kurā ārsti sniedz primāro aprūpi, kā minēts 31. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

36. pants

1. No 1995. gada 1. janvāra un ievērojot iegūtās tiesības, kuras tā ir atzinusi, katra dalībvalsts atļauj veikt vispārējo medicīnas praksi savas valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā tikai tad, ja īpašumā ir diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kas minēts 30. pantā.

Dalībvalstis tomēr drīkst atbrīvot no šī nosacījuma tās personas, kuras apgūst speciālās mācības vispārējā medicīnas praksē.

2. Katra dalībvalsts precizē tās iegūtās tiesības, kuras tā atzīst. Tā tomēr atzīst tiesības strādāt kā ģimenes ārstam tās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā bez diploma, sertifikāta vai cita kvalifikāciju apliecinoša dokumenta, kas minēts 30. pantā, visiem ārstiem, kuriem ir bijušas šādas tiesības 1994. gada 31. decembrī, ievērojot 1. - 20. pantu, un kuri minētajā datumā ir reģistrējušies tās teritorijā, pamatojoties uz 2. pantu vai 9. panta 1. punktu.

3. Katra dalībvalsts drīkst piemērot 1. punktu pirms 1995. gada 1. janvāra ar noteikumu, ka jebkurš ārsts, kurš ir apguvis 23. pantā minētās mācības citā dalībvalstī, var reģistrēt savu praksi tās teritorijā līdz 1994. gada 31. decembrim un praktizēt tās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā, pamatojoties uz 2. pantu vai 9. panta 1. punktu.

4. Katras dalībvalsts kompetentās iestādes pēc pieprasījuma izsniedz sertifikātu, kas piešķir ārstiem, kuri ir ieguvuši tiesības, pamatojoties uz 2. punktu, tiesības praktizēt kā ģimenes ārstiem tās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā bez diploma, sertifikāta vai cita kvalifikāciju apliecinoša dokumenta, kas minēti 30. pantā.

5. Nekas 1. punktā neskar dalībvalstu iespēju piešķirt saskaņā ar saviem noteikumiem un savas valsts teritorijā tiesības praktizēt kā ģimenes ārstiem sociālā nodrošinājuma sistēmā tām personām, kuru īpašumā nav diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu par mācībām medicīnas jomā vai par speciālajām mācībām vispārējā medicīnas praksē, kas abos gadījumos iegūtas kādā dalībvalstī, bet kuru īpašumā ir diplomi, sertifikāti vai citi dokumenti par vienu vai abu šo mācību veidu apgūšanu valstī ārpus Eiropas Kopienas.

37. pants

1. Lai valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā būtu iespējams veikt vispārējo medicīnas praksi, katra dalībvalsts atzīst tos diplomus, sertifikātus vai citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kas minēti 30. pantā un kas dalībvalstu pilsoņiem izsniegti citās dalībvalstīs saskaņā ar 31., 32., 34. un 35. pantu.

2. Katra dalībvalsts atzīst sertifikātus, kas minēti 36. panta 4. punktā un kas dalībvalstu pilsoņiem izsniegti citās dalībvalstīs, un uzskata tos savā teritorijā par līdzvērtīgiem tiem diplomiem, sertifikātiem vai citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kurus tā pati izsniedz un kas atļauj veikt vispārējo medicīnas praksi tās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā.

38. pants

Dalībvalstu pilsoņiem, kuriem kāda dalībvalsts ir izsniegusi diplomus, sertifikātus vai citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kas minēti 30. pantā vai 36. panta 4. punktā, ir tiesības uzņēmējā dalībvalstī izmantot profesionālo titulu, kurš eksistē tajā valstī, un tā saīsinājumu.

39. pants

1. Neskarot 38. pantu, uzņēmēja dalībvalsts nodrošina, lai dalībvalstu pilsoņiem, kuri minēti 37. pantā, būtu tiesības izmantot savas izcelsmes dalībvalsts vai tās dalībvalsts, no kuras viņi ierodas, likumīgo akadēmisko titulu vai, vajadzības gadījumā, tā saīsinājumu tās dalībvalsts valodā. Uzņēmēja dalībvalsts drīkst pieprasīt, lai šim titulam būtu pievienots tās iestādes vai eksaminācijas padomes nosaukums un atrašanās vieta, kas to piešķīra.

2. Ja izcelsmes dalībvalsts vai tās dalībvalsts, no kuras pilsonis ierodas, akadēmisko titulu uzņēmējā dalībvalstī var sajaukt ar titulu, kurš tajā valstī prasa papildu mācības, ko konkrētā persona nav apguvusi, tad konkrētā dalībvalsts drīkst pieprasīt no šādas personas, lai tā izcelsmes dalībvalsts vai tās dalībvalsts, no kuras viņa ierodas, titulu izmantotu piemērotā formā, kādu norāda uzņēmēja dalībvalsts.

40. pants

Ņemot vērā iegūto pieredzi un ņemot vērā vispārējās medicīnas prakses attīstību, Komisija ne vēlāk kā 1997. gada 1. janvārī iesniedz Padomei ziņojumu par titula ieviešanu un, ja nepieciešams, piemērotus ierosinājumus par atbilstīgām mācībām katram ārstam vispārējā medicīnā, lai izpildītu vispārējās medicīnas prakses prasības. Padome pieņem lēmumu par šiem ierosinājumiem saskaņā ar Līgumā noteikto kārtību.

41. pants

Tiklīdz dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai par datumu, kad stājas spēkā pasākumi, kurus tā ir pieņēmusi saskaņā ar 30. pantu, Komisija publicē atbilstīgu paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, norādot nosaukumus, kas tajā dalībvalstī ir pieņemti konkrētajam diplomam, sertifikātam vai citam kvalifikāciju apliecinošam dokumentam un, vajadzības gadījumā, profesionālajam titulam.







V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Dalībvalstis izraugās iestādes un organizācijas, kuru kompetencē ir izsniegt vai saņemt diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kā arī dokumentus un informāciju, kas minēta šajā direktīvā, un nekavējoties informē par to pārējās dalībvalstis un Komisiju.

▼M5

42.a pants

Dalībvalstis paziņo Komisijai par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, ko tās pieņem attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu izdošanu jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija publicē attiecīgu paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, kurā uzskaita to diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumus, kurus pieņem dalībvalstīs, un, vajadzības gadījumā, norāda atbilstīgos kvalifikācijas nosaukumus.

42.b pants

Katra dalībvalsts attiecībā uz to dalībvalstu pilsoņiem, kuru diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti jomā, uz ko attiecas šī direktīva, neatbilst šajā direktīvā attiecīgajai dalībvalstij uzskaitītajiem nosaukumiem, par pietiekamu pierādījumu atzīst diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kurus izdevušas šīs dalībvalstis un kuriem pievienots sertifikāts, ko izdevušas kompetentas iestādes vai struktūras. Sertifikātā norāda, ka attiecīgie diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir izdoti, pabeidzot izglītību, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem un pret ko dalībvalsts, kura tos izdevusi, izturas tāpat, kā pret tiem, kuru nosaukumi ir uzskaitīti šajā direktīvā.

42.c pants

Dalībvalstis pārbauda diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus jomā, uz ko attiecas šī direktīva, kurus to īpašnieks ir ieguvis ārpus Eiropas Savienības gadījumos, kad šie diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti ir atzīti dalībvalstī, tāpat kā izglītība un/vai profesionālā pieredze, kas iegūta dalībvalstī. Dalībvalsts pieņem lēmumu trijos mēnešos no dienas, kad pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieteikumu kopā ar papilddokumentiem.

42.d pants

Ja pieteikumu noraida, dalībvalstis attiecīgi norāda iemeslus lēmumiem par pieteikumiem diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšanai jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

Pieteikumu iesniedzējiem ir apelācijas tiesības tiesā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šīs apelācijas tiesības ir arī gadījumā, ja lēmumu nepieņem noteiktajā termiņā.

▼B

43. pants

Ja dalībvalsts, piemērojot šo direktīvu, saskaras ar ievērojamām grūtībām dažās jomās, tad Komisija kopā ar šo valsti izmeklē šīs grūtības un pieprasa tās Veselības aizsardzības augstāko amatpersonu komitejas atzinumu, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 75/365/EEK7 ( 7 ).

44. pants

Direktīvas, kas minētas III pielikuma A daļā, ar šo ir atceltas, neierobežojot dalībvalstu saistības attiecībā uz transpozīcijas termiņiem, kas minēti III pielikuma B daļā.

Atsauces uz minētajām direktīvām tiek saprastas kā atsauces uz šo direktīvu un tiek lasītas saskaņā ar korelācijas tabulu, kas minēta IV pielikumā.

▼M1

44.a pants

1. Ja ir jāievēro šajā pantā noteiktā kārtība, Komisijai palīdz Veselības aizsardzības vecāko amatpersonu komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 75/365/EEK ( 8 ).

▼M5 —————

▼M6

3. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK ( 9 ) 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir divi mēneši.

4. Komiteja pieņem savu reglamentu.

▼B

45. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.









I PIELIKUMS

Speciālistu pilna laika mācību un speciālistu daļlaika mācību, kā minēts 24. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 25. pantā, raksturojums

1. Speciālistu pilna laika mācības.

Šādas mācības organizē speciālās mācību vietās, ko atzinusi kompetenta iestāde.

Tā ietver piedalīšanos visās tās nodaļas medicīnas darbībās, kurā notiek mācības, tostarp dežūras, tā lai speciālists praktikants veltītu šādām praktiskām un teorētiskām mācībām visu savu profesionālo darbību visas normālās darba nedēļas garumā un visa gada garumā saskaņā ar noteikumiem, ko saskaņojušas kompetentās iestādes. Tāpēc šīm mācību vietām pienākas atbilstīga kompensācija.

Mācības drīkst pārtraukt karadienesta, pagaidu pārcelšanas citur, grūtniecības vai slimības dēļ. Mācību kopējo ilgumu pārtraukumu dēļ nesamazina.

2. Speciālistu daļlaika mācības.

Šīs mācības atbilst tām pašām prasībām, kādām pilna laika mācības, no kurām tās atšķiras tikai ar iespēju ierobežot piedalīšanos medicīnas praksē līdz laikposmam, kas ir vismaz puse no tā, kurš minēts 1. punkta otrajā daļā.

Kompetentas iestādes nodrošina, lai speciālistu daļlaika mācību kopējais ilgums un kvalitāte nebūtu mazāki par pilna laika mācību kopējo ilgumu un kvalitāti.

Par šādām daļlaika mācībām pienākas atbilstīga kompensācija.









II PIELIKUMS

Datumi, no kuriem dažas dalībvalstis atcēla noteikumus, kuri izklāstīti normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu tādu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu piešķiršanu, kuri minēti 9. panta 7. punktā







BEĻĢIJA Torakālā ķirurģija: 1983. gada 1. janvāris Vaskulārā ķirurģija: 1983. gada 1. janvāris Neiropsihiatrija: 1987. gada 1. augusts, izņemot personas, kuras ir uzsākušas mācības pirms šī datuma Gastroenteroloģiskā ķirurģija: 1983. gada 1. janvāris DĀNIJA Bioloģiskā hematoloģija: 1983. gada 1. janvāris, izņemot personas, kuras ir uzsākušas mācības pirms šī datuma un ir tās pabeigušas līdz 1988. gada beigām Fizioterapija: 1983. gada 1. janvāris, izņemot personas, kuras ir uzsākušas mācības pirms šī datuma un ir tās pabeigušas līdz 1988. gada beigām Tropu medicīna: 1987. gada 1. augusts, izņemot personas, kuras ir uzsākušas mācības pirms šī datuma FRANCIJA Radioloģija: 1971. gada 3. decembris Neiropsihiatrija: 1971 gada 31. decembris. LUKSEMBURGA Radioloģija: Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti vairs netiek piešķirti par mācībām, kuras sāktas pēc 1982. gada 5. marta Neiropsihiatrija: Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti vairs netiek piešķirti par mācībām, kuras sāktas pēc 1982. gada 5. marta NĪDERLANDE Radioloģija: 1984. gada 8. jūlijs Neiropsihiatrija: 1984. gada 9. jūlijs









III PIELIKUMS

A daļa

Atceltās direktīvas

(minētas 44. pantā)

1. Direktīva 75/362/EEK.

2. Direktīva 75/363/EEK un to turpmākie grozījumi:



— Direktīva 81/1057/EEK: Tikai atsauces, kuras minētas 1. pantā, uz atcelto Direktīvu 75/362/EEK un 75/363/EEK noteikumiem — Direktīva 82/76/EEK — Direktīva 89/594/EEK: Tikai: 1. - 9. pants. — Direktīva 90/658/EEK: Tikai 1. panta 1. un 2. punkts un 2. pants

3. Direktīva 86/457/EEK.

B daļa

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(kā minēts 44. pantā)







Direktīva Termiņš transponēšanai 75/362/EEK (OV L 167, 30.6.1975., 1. lpp.) 1976. gada 20. decembris (1) 81/1057/EEK (OV L 385, 31.12.1981., 25. lpp.) 1982. gada 30. jūnijs 75/363/EEK (OV L 167, 30.6.1975., 14. lpp.) 1976. gada 20. decembris (2) 82/76/EEK (OV L 43, 15.2.1982., 21. lpp.) 1982. gada 31. decembris 89/594/EEK (OV L 341, 23.11.1989., 19. lpp.) 1991. gada 8. maijs 90/658/EEK (OV L 353, 17.12.1990., 73. lpp.) 1991. gada 1. jūlijs 86/457/EEK (OV L 267, 19.9.1986., 26. lpp.) 1985. gada 1. janvāris (1) 1981. gada 1. janvāris Grieķijai, 1986. gada 1. janvāris Spānijai un Portugālei. (2) 1981. gada 1. janvāris Grieķijai, 1986. gada 1. janvāris Spānijai un Portugālei. Attiecībā uz bijušo Vācijas Demokrātiskās Republikas teritoriju, Vācija veic nepieciešamos pasākumus, lai piemērotu Direktīvas 75/363/EEK 2. - 5. pantu (šīs direktīvas 24. - ►M5 26. ◄ pantu) līdz 1992. gada 3. aprīlim (Direktīvas 90/658/EEK 2. pants).









IV PIELIKUMS

KORELĀCIJAS TABULA







Šajā direktīvā Direktīvā 75/362/ EEK Direktīvā 75/363/ EEK Direktīvā 86/457/ EEK Direktīvā 81/1057/ EEK Direktīvā 89/594/ EEK Direktīvā 82/76/ EEK 1. pants. 1. un 24. pants 2. pants. 2. pants ►M5 A pielikumu ◄ 3. pants 4. pants 4. pants 5. pants 5. pants ►M5 4. pants ◄ 6. pants ►M5 5. pants ◄ 7. pants 8. pants 8. pants 9. panta 1. punkts 9. panta 1. punkts 1. pants 9. panta 2. punkts 9. panta 2. punkts 1. pants 9. panta 3. punkts 9.a. panta 1. punkts 9. panta 4. punkts 9.a. panta 2. punkts 9. panta 5. punkts 9. panta 3. punkts 9. panta 6. punkts 9. panta 1. punkts 9. panta 7. punkts 9. panta 2. punkts 10. pants 10. pants 11. pants 11. pants 12. pants 12. pants 13. pants 13. pants 14. pants 14. pants 15 pants. 15. pants 16. pants 15.a pants 17. pants 16. pants 18 pants. 17. pants 19. pants 18. pants 20. pants 20. pants 21. pants 21. pants 22 pants. 22. pants 23. pants 1. pants 24. pants 2. pants 25. panta 1. punkts 3. panta 1. punkts 25. panta 2. punkts 3. panta 2. punkts 25. panta 3. punkta pirmā daļa 3. panta 3. punkta pirmā daļa 25. panta 3. punkta otrā daļa 14. pants 26. pants 4. pants ►M5 26. pants ◄ 5. pants 28. pants 7. pants 29. pants 8 pants. 30. pants 1. pants 31. pants 2. panta 1., 2. un 3. punkts 32. pants 3. pants 33. pants 4. pants 34. pants 5. pants 35. pants 6. pants 36. pants 7. pants 37. pants 8. pants 38. pants 9. pants 39. pants 10. pants 40. pants 11. pants. 41. pants 12. panta 2. punkts. 42. pants 23. pants 2. panta 4. punkts 43. pants 26. pants 10. pants 44. pants 45. pants 27. pants I pielikums Pielikums II pielikums Pielikums

▼M5









A PIELIKUMS

Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti medicīnā







Valsts Diploma nosaukums Iestāde, kas izdod diplomu Diplomam pievienotais sertifikāts Belgique/ België/ Belgien — Diploma van arts — Diplôme de docteur en médecine 1. De universiteiten/les universités 2. De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française ▼A2 Česká republika Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.) Lékářská fakulta univerzity v České republice Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce ▼M5 Danmark Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen Medicinsk universitetsfakultet 1. Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og 2. Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen Deutschland 1. Zeugnis über die Ärztliche Prüfung 2. Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war Zuständige Behörden 1. Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum 2. — ▼A2 Eesti Diplom arstite aduse õppekava läbimise kohta Tartu Ülikool ▼M5 Ελλάς Πτυχίο Ιατρικής 1. Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου 2. Σχολή Επιοστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου España Título de Licenciado en Medicina y Cirugía Ministerio de Educación y Cultura/ El rector de una Universidad France Diplôme d'Etat de docteur en médecine Universités Ireland Primary qualification Competent examining body Certificate of experience Italia Diploma di laurea in medicina e chirurgia Università Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia ▼A2 Κύπρος Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού Ιατρικό Συμβούλιο Latvija ārsta diploms Universitātes tipa augstskola Lietuva Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją Universitetas Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją ▼M5 Luxembourg Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements Jury d'examen d'Etat Certificat de stage ▼A2 Magyarország Általános orvos oklevél (doctor medicinae universae, abbrév.: dr. med. univ.) Egyetem Malta Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija. Universita' ta' Malta Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku ▼M5 Nederland Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen Faculteit Geneeskunde Österreich 1. Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) 2. Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom 1. Medizinische Fakultät einer Universität 2. Österreichische Ärztekammer ▼A2 Polska Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza” 1. Akademia Medyczna 2. Uniwersytet Medyczny 3. Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego Lekarski Egzamin Państwowy ▼M5 Portugal Carta de Curso de licenciatura em medicina Universidades Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde ▼A2 Slovenija Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine / doktorica medicine” Univerza Slovensko Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor medicíny” (“MUDr.”) Vysoká škola ▼M5 Suomi/Finland Lääketieteen lisensiaatin tutkinto / medicine licentiatexamen 1. Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet 2. Kuopion yliopisto 3. Oulun yliopisto 4. Tampereen yliopisto 5. Turun yliopisto Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta / examensbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården Sverige Läkarexamen Universitet Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen United Kingdom Primary qualification Competent examining body Certificate of experience









B PIELIKUMS

Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti specializētajā medicīnā







Valsts Diploma nosaukums Iestāde, kas izdod diplomu Diplomam pievienotais sertifikāts Belgique/ België/ Belgien Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique ▼A2 Česká republika Diplom o specializaci Ministerstvo zdravotnictví ▼M5 Danmark Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge Sundhedsstyrelsen Deutschland Fachärztliche Anerkennung Landesärztekammer ▼A2 Eesti Residentuuri lõputnnistus eriarstiabi erialal Tartu Ülikool ▼M5 Ελλάς Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας 1. Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση 2. Νομαρχία España Título de Especialista Ministerio de Educación y Cultura France 1. Certificat d'études spéciales de médecine 2. Attestation de médecin spécialiste qualifié 3. Certificat d'études spéciales de médecine 4. Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine 1. 3. 4 Universités 2. Conseil de l'Ordre des médecins Ireland Certificate of Specialist doctor Competent authority Italia Diploma di medico specialista Università ▼A2 Κύπρος Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας Ιατρικό Συμβούλιο Latvija “Sertifikāts” - kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē Latvijas Ārstu biedrība Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība Lietuva Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją Universitetas ▼M5 Luxembourg Certificat de médecin spécialiste Ministre de la Santé publique ▼A2 Magyarország Szakorvosi bizonyítvány Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete Malta Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti ▼M5 Nederland Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister 1. Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst 2. Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst 3. Huisarts en Verpleeghuisarts Registratie Commissie (HVRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst Österreich Facharztdiplom Österreichische Ärztekammer ►A2 Polska Dyplom uzyskania tytułu specjalisty Centrum Egzaminów Medycznych ◄ Portugal 1. Grau de assistente e/ou 2. Titulo de especialista 1. Ministério da Saúde 2. Ordem dos Médicos ▼A2 Slovenija Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu 1. Ministrstvo za zdravje 2. Zdravniška zbornica Slovenije Slovensko Diplom o špecializácii Slovenská zdravotnícka univerzita ▼M5 Suomi/Finland Erikoislääkärin tutkinto / specialläkarexamen 1. Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet 2. Kuopion yliopisto 3. Oulun yliopisto 4. Tampereen yliopisto 5. Turun yliopisto Sverige Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen Socialstyrelsen United Kingdom Certificate of Completion of specialist training Competent authority

▼A2









C PIELIKUMS

Izglītības programmu nosaukumi specializētajā medicīnā







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu ANESTEZIOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 3 gadi Belgique/België/Belgien Anesthésie-réanimation /Anesthesie reanimatie Česká republika Anesteziologie a resuscitace Danmark Anæstesiologi Deutschland Anästhesiologie Eesti Anestesioloogia Ελλάς Αναισθησιολογία España Anestesiología y Reanimación France Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale Ireland Anaesthesia Italia Anestesia e rianimazione Κύπρος Αναισθησιολογία Latvija Anestezioloģija un reanimatoloģija Lietuva Anesteziologija reanimatologija Luxembourg Anesthésie-réanimation Magyarország Aneszteziológia és intenzív terápia Malta Anesteżija u Kura Intensiva Nederland Anesthesiologie Österreich Anästhesiologie und Intensivmedizin Polska Anestezjologia i intensywna terapia Portugal Anestesiologia Slovenija Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina Slovensko Anestéziológia a intenzívna medicína Suomi/Finland Anestesiologia ja tehohoito /Anestesiologi och intensivvård Sverige Anestesi och intensivvård United Kingdom Anaesthetics







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu VISPĀRĪGĀ ĶIRURGIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Chirurgie /Heelkunde Česká republika Chirurgie Danmark Kirurgi eller kirurgiske sygdomme Deutschland Chirurgie Eesti Üldkirurgia Ελλάς Χειρουργική España Cirugía general y del aparato digestivo France Chirurgie générale Ireland General surgery Italia Chirurgia generale Κύπρος Γενική Χειρουργική Latvija Ķirurģija Lietuva Chirurgija Luxembourg Chirurgie générale Magyarország Sebészet Malta Kirurġija Ġenerali Nederland Heelkunde Österreich Chirurgie Polska Chirurgia ogólna Portugal Cirurgia geral Slovenija Splošna kirurgija Slovensko Chirurgia Suomi/Finland Yleiskirurgia /Allmän kirurgi Sverige Kirurgi United Kingdom General surgery







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu NEIROĶIRURĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Neurochirurgie Česká republika Neurochirurgie Danmark Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme Deutschland Neurochirurgie Eesti Neurokirurgia Ελλάς Νευροχειρουργική España Neurocirugía France Neurochirurgie Ireland Neurological surgery Italia Neurochirurgia Κύπρος Νευροχειρουργική Latvija Neiroķirurģija Lietuva Neurochirurgija Luxembourg Neurochirurgie Magyarország Idegsebészet Malta Newrokirurġija Nederland Neurochirurgie Österreich Neurochirurgie Polska Neurochirurgia Portugal Neurocirurgia Slovenija Nevrokirurgija Slovensko Neurochirurgia Suomi/Finland Neurokirurgia /Neurokirurgi Sverige Neurokirurgi United Kingdom Neurosurgery







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu DZEMDNIECĪBA UN GINEKOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Gynécologie - obstétrique /Gynaecologie en verloskunde Česká republika Gynekologie a porodnictví Danmark Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp Deutschland Frauenheilkunde und Geburtshilfe Eesti Sünnitusabi ja günekoloogia Ελλάς Μαιευτική-Γυναικολογία España Obstetricia y ginecología France Gynécologie - obstétrique Ireland Obstetrics and gynaecology Italia Ginecologia e ostetricia Κύπρος Μαιευτική - Γυναικολογία Latvija Ginekoloģija un dzemdniecība Lietuva Akušerija ginekologija Luxembourg Gynécologie - obstétrique Magyarország Szülészet-nőgyógyászat Malta Ostetriċja u Ġinekoloġija Nederland Verloskunde en gynaecologie Österreich Frauenheilkunde und Geburtshilfe Polska Położnictwo i ginekologia Portugal Ginecologia e obstetricia Slovenija Ginekologija in porodništvo Slovensko Gynekológia a pôrodníctvo Suomi/Finland Naistentaudit ja synnytykset /Kvinnosjukdomar och förlossningar Sverige Obstetrik och gynekologi United Kingdom Obstetrics and gynaecology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu VISPĀRĒJĀ (INTERNĀ) MEDICĪNA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Médecine interne /Inwendige geneeskunde Česká republika Vnitřní lékařství Danmark Intern medicin Deutschland Innere Medizin Eesti Sisehaigused Ελλάς Παθολογία España Medicina interna France Médecine interne Ireland General medicine Italia Medicina interna Κύπρος Παθολογία Latvija Internā medicīna Lietuva Vidaus ligos Luxembourg Médecine interne Magyarország Belgyógyászat Malta Mediċina Interna Nederland Inwendige geneeskunde Österreich Innere Medizin Polska Choroby wewnętrzne Portugal Medicina interna Slovenija Interna medicina Slovensko Vnútorné lekárstvo Suomi/Finland Sisätaudit /Inre medicin Sverige Internmedicine United Kingdom General (internal) medicine







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu OFTALMOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 3 gadi Belgique/België/Belgien Ophtalmologie /Oftalmologie Česká republika Oftalmologie Danmark Oftalmologi eller øjensygdomme Deutschland Augenheilkunde Eesti Oftalmoloogia Ελλάς Οφθαλμολογία España Oftalmología France Ophtalmologie Ireland Ophthalmology Italia Oftalmologia Κύπρος Οφθαλμολογία Latvija Oftalmoloģija Lietuva Oftalmologija Luxembourg Ophtalmologie Magyarország Szemészet Malta Oftalmoloġija Nederland Oogheelkunde Österreich Augenheilkunde und Optometrie Polska Okulistyka Portugal Oftalmologia Slovenija Oftalmologija Slovensko Oftalmológia Suomi/Finland Silmätaudit /Ögonsjukdomar Sverige Ögonsjukdomar (oftalmologi) United Kingdom Ophthalmology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu OTORINOLARINGOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 3 gadi Belgique/België/Belgien Oto-rhino-laryngologie /Otorhinolaryngologie Česká republika Otorinolaryngologie Danmark Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme Deutschland Hals-Nasen-Ohrenheilkunde Eesti Otorinolarüngoloogia Ελλάς Ωτορινολαρυγγολογία España Otorrinolaringología France Oto-rhino-laryngologie Ireland Otolaryngology Italia Otorinolaringoiatria Κύπρος Ωτορινολαρυγγολογία Latvija Otolaringoloģija Lietuva Otorinolaringologija Luxembourg Oto-rhino-laryngologie Magyarország Fül-orr-gégegyógyászat Malta Otorinolaringoloġija Nederland Keel-, neus- en oorheelkunde Österreich Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten Polska Otorynolaryngologia Portugal Otorrinolaringologia Slovenija Otorinolaringológia Slovensko Otorinolaryngológia Suomi/Finland Korva-, nenä- ja kurkkutaudit /Öron-, näs- och halssjukdomar Sverige Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) United Kingdom Otolaryngology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu PEDIATRIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Pédiatrie /Pediatrie Česká republika Dětské lékařství Danmark Pædiatri eller sygdomme hos børn Deutschland Kinderheilkunde Eesti Pediaatria Ελλάς Παιδιατρική España Pediatria y sus áreas especificas France Pédiatrie Ireland Paediatrics Italia Pédiatria Κύπρος Παιδιατρική Latvija Pediatrija Lietuva Vaikų ligos Luxembourg Pédiatrie Magyarország Csecsemő- és gyermekgyógyászat Malta Pedjatrija Nederland Kindergeneeskunde Österreich Kinder - und Jugendheilkunde Polska Pediatria Portugal Pediatria Slovenija Pediatrija Slovensko Pediatria Suomi/Finland Lastentaudit /Barnsjukdomar Sverige Barn- och ungdomsmedicin United Kingdom Paediatrics







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu PULMONOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Pneumologie Česká republika Tuberkulóza a respirační nemoci Danmark Medicinske lungesygdomme Deutschland Pneumologie Eesti Pulmonoloogia Ελλάς Φυματιολογία- Πνευμονολογία España Neumologia France Pneumologie Ireland Respiratory medicine Italia Malattie dell'apparato respiratorio Κύπρος Πνευμονολογία - Φυματιολογία Latvija Ftiziopneimonoloģija Lietuva Pulmonologija Luxembourg Pneumologie Magyarország Tüdőgyógyászat Malta Mediċina Respiratorja Nederland Longziekten en tuberculose Österreich Lungenkrankheiten Polska Choroby płuc Portugal Pneumologia Slovenija Pnevmologija Slovensko Pneumológia a ftizeológia Suomi/Finland Keuhkosairaudet ja allergologia /Lungsjukdomar och allergologi Sverige Lungsjukdomar (pneumologi) United Kingdom Respiratory medicine







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu UROLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Urologie Česká republika Urologie Danmark Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme Deutschland Urologie Eesti Uroloogia Ελλάς Ουρολογία España Urología France Urologie Ireland Urology Italia Urologia Κύπρος Ουρολογία Latvija Uroloģija Lietuva Urologija Luxembourg Urologie Magyarország Urológia Malta Uroloġija Nederland Urologie Österreich Urologie Polska Urologia Portugal Urologia Slovenija Urologija Slovensko Urológia Suomi/Finland Urologia /Urologi Sverige Urologi United Kingdom Urology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu ORTOPĒDIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Chirurgie orthopédique /Orthopedische heelkunde Česká republika Ortopedie Danmark Ortopædisk kirurgi Deutschland Orthopädie Eesti Ortopeedia Ελλάς Ορθοπεδική España Traumatología y cirugía ortopédica France Chirurgie orthopédique et traumatologie Ireland Orthopaedic surgery Italia Ortopedia e traumatologia Κύπρος Ορθοπεδική Latvija Traumatoloģija un ortopēdija Lietuva Ortopedija traumatologija Luxembourg Orthopédie Magyarország Ortopédia Malta Kirurġija Ortopedika Nederland Orthopedie Österreich Orthopädie und Orthopädische Chirurgie Polska Ortopedia i traumatologia narządu ruchu Portugal Ortopedia Slovenija Ortopedska kirurgija Slovensko Ortopédia Suomi/Finland Ortopedia ja traumatologia /Ortopedi och traumatologi Sverige Ortopedi United Kingdom Trauma and orthopaedic surgery







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu PATOLOĢISKĀ ANATOMIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Anatomie pathologique /Pathologische anatomie Česká republika Patologická anatomie Danmark Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser Deutschland Pathologie Eesti Patoloogia Ελλάς Παθολογική Ανατομική España Anatomía patológica France Anatomie et cytologie pathologiques Ireland Morbid anatomy and histopathology Italia Anatomia patologica Κύπρος Παθολογοανατομία - Ιστολογία Latvija Patoloģija Lietuva Patologija Luxembourg Anatomie pathologique Magyarország Patológia Malta Istopatoloġija Nederland Pathologie Österreich Pathologie Polska Patomorfologia Portugal Anatomia patologica Slovenija Anatomska patologija in citopatologija Slovensko Patologická anatómia Suomi/Finland Patologia /Patologi Sverige Klinisk patologi United Kingdom Histopathology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu NEIROLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Neurologie Česká republika Neurologie Danmark Neurologi eller medicinske nervesygdomme Deutschland Neurologie Eesti Neuroloogia Ελλάς Νευρολογία España Neurología France Neurologie Ireland Neurology Italia Neurologia Κύπρος Νευρολογία Latvija Neiroloģija Lietuva Neurologija Luxembourg Neurologie Magyarország Neurológia Malta Newroloġija Nederland Neurologie Österreich Neurologie Polska Neurologia Portugal Neurologia Slovenija Nevrologija Slovensko Neurológia Suomi/Finland Neurologia /Neurologi Sverige Neurologi United Kingdom Neurology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu PSIHIATRIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Psychiatrie Česká republika Psychiatrie Danmark Psykiatri Deutschland Psychiatrie und Psychotherapie Eesti Psühhiaatria Ελλάς Ψυχιατρική España Psiquiatría France Psychiatrie Ireland Psychiatry Italia Psichiatria Κύπρος Ψυχιατρική Latvija Psihiatrija Lietuva Psichiatrija Luxembourg Psychiatrie Magyarország Pszichiátria Malta Psikjatrija Nederland Psychiatrie Österreich Psychiatrie Polska Psychiatria Portugal Psiquiatria Slovenija Psihiatrija Slovensko Psychiatria Suomi/Finland Psykiatria /Psykiatri Sverige Psykiatri United Kingdom General psychiatry







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu DIAGNOSTISKĀ RADIOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Radiodiagnostic /Röntgendiagnose Česká republika Radiologie a zobrazovací metody Danmark Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse Deutschland Diagnostische Radiologie Eesti Radioloogia Ελλάς Ακτινοδιαγνωστική España Radiodiagnóstico France Radiodiagnostic et imagerie médicale Ireland Diagnostic radiology Italia Radiodiagnostica Κύπρος Ακτινολογία Latvija Diagnostiskā radioloģija Lietuva Radiologija Luxembourg Radiodiagnostic Magyarország Radiológia Malta Radjoloġija Nederland Radiologie Österreich Medizinische Radiologie-Diagnostik Polska Radiologia i diagnostyka obrazowa Portugal Radiodiagnóstico Slovenija Radiologija Slovensko Rádiológia Suomi/Finland Radiologia /Radiologi Sverige Medicinsk radiologi United Kingdom Clinical radiology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu RADIOTERAPIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Radiothérapie-oncologie /Radiotherapie-oncologie Česká republika Radiační onkologie Danmark Onkologi Deutschland Strahlentherapie Eesti Onkoloogia Ελλάς Ακτινοθεραπευτική - Ογκολογία España Oncología radioterápica France Oncologie radiothérapique Ireland Radiotherapy Italia Radioterapia Κύπρος Ακτινοθεραπευτική Latvija Terapeitiskā radioloģija Lietuva Onkologija radioterapija Luxembourg Radiothérapie Magyarország Sugárterápia Malta Onkoloġija u Radjoterapija Nederland Radiotherapie Österreich Strahlentherapie - Radioonkologie Polska Radioterapia onkologiczna Portugal Radioterapia Slovenija Radioterapija in onkologija Slovensko Radiačná onkológia Suomi/Finland Syöpätaudit /Cancersjukdomar Sverige Tumörsjukdomar (allmän onkologi) United Kingdom Clinical oncology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu MEDICĪNISKĀ BIOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Biologie clinique /Klinische biologie Česká republika Danmark Deutschland Eesti Laborimeditsiin Ελλάς España Análisis clínicos France Biologie médicale Ireland Italia Patologia clinica Κύπρος Latvija Lietuva Laboratorinė medicina Luxembourg Biologie clinique Magyarország Orvosi laboratóriumi diagnosztika Malta Nederland Österreich Medizinische Biologie Polska Diagnostyka laboratoryjna Portugal Patologia clínica Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu BIOLOĢISKĀ HEMATOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Danmark Klinisk blodtypeserologi Deutschland Eesti Ελλάς España France Hématologie Ireland Italia Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Hématologie biologique Magyarország Malta Nederland Österreich Polska Portugal Hematologia clínica Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu MIKROBIOLOĢIJA UN VIRUSOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Lékařská mikrobiologie Danmark Klinisk mikrobiologi Deutschland Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie Eesti Ελλάς 1. Ιατρική Βιοπαθολογία 2. Μικροβιολογία España Microbiología y parasitología France Ireland Microbiology Italia Microbiologia e virologia Κύπρος Μικροβιολογία Latvija Mikrobioloģija Lietuva Luxembourg Microbiologie Magyarország Orvosi mikrobiológia Malta Mikrobijoloġija Nederland Medische microbiologie Österreich Hygiene und Mikrobiologie Polska Mikrobiologia lekarska Portugal Slovenija Klinična mikrobiologija Slovensko Klinická mikrobiológia Suomi/Finland Kliininen mikrobiologia /Klinisk mikrobiologi Sverige Klinisk bakteriologi United Kingdom Medical microbiology and virology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu BIOĶĪMIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Klinická biochemie Danmark Klinisk biokemi Deutschland Eesti Ελλάς España Bioquímica clínica France Ireland Chemical pathology Italia Biochimica clinica Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Chimie biologique Magyarország Malta Patoloġija Kimika Nederland Klinische chemie Österreich Medizinische und Chemische Labordiagnostik Polska Portugal Slovenija Medicinska biokemija Slovensko Klinická biochémia Suomi/Finland Kliininen kemia /Klinisk kemi Sverige Klinisk kemi United Kingdom Chemical pathology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu IMUNOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Alergologie a klinická imunologie Danmark Klinisk immunologi Deutschland Eesti Ελλάς España Immunología France Ireland Clinical immunology Italia Κύπρος Ανοσολογία Latvija Imunoloģija Lietuva Luxembourg Magyarország Allergológia és klinikai immunológia Malta Immunoloġija Nederland Österreich Immunologie Polska Immunologia kliniczna Portugal Slovenija Slovensko Klinická imunológia a alergológia Suomi/Finland Sverige Klinisk immunologi United Kingdom Immunology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu PLASTISKĀ ĶIRURĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique /Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde Česká republika Plastická chirurgie Danmark Plastikkirurgi Deutschland Plastische Chirurgie Eesti Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia Ελλάς Πλαστική Χειρουργική España Cirugía plástica y reparadora France Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique Ireland Plastic surgery Italia Chirurgia plastica e ricostruttiva Κύπρος Πλαστική Χειρουργική Latvija Plastiskā ķirurģija Lietuva Plastinė ir rekonstrukcinė rekonstrukcinė chirurgija Luxembourg Chirurgie plastique Magyarország Plasztikai (égési) sebészet Malta Kirurġija Plastika Nederland Plastische chirurgie Österreich Plastische Chirurgie Polska Chirurgia plastyczna Portugal Cirurgia plástica e reconstrutiva Slovenija Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija Slovensko Plastická chirurgia Suomi/Finland Plastiikkakirurgia /Plastikkirurgi Sverige Plastikkirurgi United Kingdom Plastic surgery







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu TORAKĀLĀ ĶIRURĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Chirurgie thoracique /Heelkunde op de thorax Česká republika Kardiochirurgie Danmark Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme Deutschland Herzchirurgie Eesti Torakaalkirurgia Ελλάς Χειρουργική Θώρακος España Cirugía torácica France Chirurgie thoracique et cardiovasculaire Ireland Thoracic surgery Italia Chirurgia toracica; Cardiochirurgia Κύπρος Χειρουργική Θώρακος Latvija Torakālā ķirurģija Lietuva Krūtinės chirurgija Luxembourg Chirurgie thoracique Magyarország Mellkassebészet Malta Kirurġija Kardjo-Toraċika Nederland Cardio-thoracale chirurgie Österreich Polska Chirurgia klatki piersiowej Portugal Cirurgia cardiotorácica Slovenija Torakalna kirurgija Slovensko Hrudníková chirurgia Suomi/Finland Sydän-ja rintaelinkirurgia /Hjärt- och thoraxkirurgi Sverige Thoraxkirurgi United Kingdom Cardo-thoracic surgery







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu BĒRNU ĶIRURĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Dětská chirurgie Danmark Deutschland Kinderchirurgie Eesti Lastekirurgia Ελλάς Χειρουργική Παίδων España Cirugía pediátrica France Chirurgie infantile Ireland Paediatric surgery Italia Chirurgia pediatrica Κύπρος Χειρουργική Παίδων Latvija Bērnu ķirurģija Lietuva Vaikų chirurgija Luxembourg Chirurgie pédiatrique Magyarország Gyermeksebészet Malta Kirurgija Pedjatrika Nederland Österreich Kinderchirurgie Polska Chirurgia dziecięca Portugal Cirurgia pediátrica Slovenija Slovensko Detská chirurgia Suomi/Finland Lastenkirurgia /Barnkirurgi Sverige Barn- och ungdomskirurgi United Kingdom Paediatric surgery







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu ASINSVADU ĶIRURĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 5 gadi Belgique/België/Belgien Chirurgie des vaisseaux /Bloedvatenheelkunde Česká republika Cévní chirurgie Danmark Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme Deutschland Eesti Kardiovaskulaarkirurgia Ελλάς Αγγειοχειρουργική España Angiología y cirugía vascular France Chirurgie vasculaire Ireland Italia Chirurgia vascolare Κύπρος Χειρουργική Αγγείων Latvija Asinsvadu ķirurģija Lietuva Kraujagyslių chirurgija Luxembourg Chirurgie vasculaire Magyarország Érsebészet Malta Kirurġija Vaskolari Nederland Österreich Polska Chirurgia naczyniowa Portugal Cirurgia vascular Slovenija Kardiovaskularna kirurgija Slovensko Cievna chirurgia Suomi/Finland Verisuonikirurgia /Kärlkirurgi Sverige United Kingdom







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu KARDIOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Cardiologie Česká republika Kardiologie Danmark Kardiologi Deutschland Kardiologie Eesti Kardioloogia Ελλάς Καρδιολογία España Cardiología France Pathologie cardio-vasculaire Ireland Cardiology Italia Cardiologia Κύπρος Καρδιολογία Latvija Kardioloģija Lietuva Kardiologija Luxembourg Cardiologie et angiologie Magyarország Kardiológia Malta Kardjoloġija Nederland Cardiologie Österreich Polska Kardiologia Portugal Cardiologia Slovenija Slovensko Kardiológia Suomi/Finland Kardiologia /Kardiologi Sverige Kardiologi United Kingdom Cardiology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu GASTROENTEROLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Gastro-entérologie /gastroenterologie Česká republika Gastroenterologie Danmark Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mave-tarm-sygdomme Deutschland Eesti Gastroenteroloogia Ελλάς Γαστρεντερολογία España Aparato digestivo France Gastro-entérologie et hépatologie Ireland Gastro-enterology Italia Gastroenterologia Κύπρος Γαστρεντερολογία Latvija Gastroenteroloģija Lietuva Gastroenterologija Luxembourg Gastro-entérologie Magyarország Gasztroenterológia Malta Gastroenteroloġija Nederland Gastro-enterologie Österreich Polska Gastroenterologia Portugal Gastrenterologia Slovenija Gastroenterologija Slovensko Gastroenterológia Suomi/Finland Gastroenterologia /Gastroenterologi Sverige Medicinsk gastroenterologi och hepatologi United Kingdom Gastro-enterology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu REIMATOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 4 gadi Belgique/België/Belgien Rhumathologie /reumatologie Česká republika Revmatologie Danmark Reumatologi Deutschland Eesti Reumatoloogia Ελλάς Ρευματολογία España Reumatología France Rhumathologie Ireland Rheumatology Italia Reumatologia Κύπρος Ρευματολογία Latvija Reimatoloģija Lietuva Reumatologija Luxembourg Rhumathologie Magyarország Reumatológia Malta Rewmatoloġija Nederland Reumatologie Österreich Polska Reumatologia Portugal Reumatologia Slovenija Slovensko Reumatológia Suomi/Finland Reumatologia /Reumatologi Sverige Reumatologi United Kingdom Rheumatology







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu VISPĀRĒJĀ HEMATOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 3 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Hematologie a transfúzní lékařství Danmark Hæmatologi eller blodsygdomme Deutschland Eesti Hematoloogia Ελλάς Αιματολογία España Hematología y hemoterapia France Ireland Haematology Italia Ematologia Κύπρος Αιματολογία Latvija Hematoloģija Lietuva Hematologija Luxembourg Hématologie Magyarország Haematológia Malta Ematoloġija Nederland Österreich Polska Hematologia Portugal Imuno-hemoterapia Slovenija Slovensko Hematológia a transfúziológia Suomi/Finland Kliininen hematologia /Klinisk hematologi Sverige Hematologi United Kingdom







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu ENDOKRINOLOĢIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 3 gadi Belgique/België/Belgien Česká republika Endokrinologie Danmark Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme Deutschland Eesti Endokrinoloogia Ελλάς Ενδοκρινολογία España Endocrinología y nutrición France Endocrinologie, maladies métaboliques Ireland Endocrinology and diabetes mellitus Italia Endocrinologia e malattie del ricambio Κύπρος Ενδοκρινολογία Latvija Endokrinoloģija Lietuva Endokrinologija Luxembourg Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition Magyarország Endokrinológia Malta Endokrinoloġija u Dijabete Nederland Österreich Polska Endokrynologia Portugal Endocrinologia Slovenija Slovensko Endokrinológia Suomi/Finland Endokrinologia /endokrinologi Sverige Endokrina sjukdomar United Kingdom Endocrinology and diabetes mellitus







Valsts Specialitāte Iestāde, kas izdod diplomu FIZIOTERAPIJA Minimālais izglītības programmas ilgums: 3 gadi Belgique/België/Belgien Médecine physique et réadaptation /Fysische geneeskunde en revalidatie Česká republika Rehabilitační a fyzikální medicína Danmark Deutschland Physikalische und Rehabilitative Medizin Eesti Taastusravi ja füsiaatria Ελλάς Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση España Rehabilitación France Rééducation et