2013R0039 — LV — 01.01.2013 — 001.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) Nr. 39/2013

(2013. gada 21. janvāris),

ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (2) Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zivsaimniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (3) Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs. (4) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam, Norvēģijas omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša jūras šauruma rietumu daļā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē ( 2 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā ( 3 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto ( 4 ), un Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai ( 5 ) ("Mencu plāns"). Tomēr attiecībā uz heka ziemeļu krājumu (Regula (EK) Nr. 811/2004 ( 6 )) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Regula (EK) Nr. 388/2006 ( 7 )) atjaunošanas un pārvaldības plānu obligātie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu KPN. (5) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai ticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju. (6) Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 8 ), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (7) Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem. (8) Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas kameru (CCTV) (kopā "CCTV sistēma") izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un neuzticamāka. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums tādu izmetumu samazināšanas shēmu ieviešanai kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 9 ). (9) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, ieskaitot minimālo izkraušanas izmēru nesasniegušus īpatņus, ir jāatskaita no kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās. (10) Maksimālā zvejas piepūle 2013. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas ( 10 ). (11) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. (12) Tā kā heka ziemeļu krājuma četras KPN zonas atbilst vienam un tam pašam bioloģiskajam krājumam, ir lietderīgi šajā zvejniecībā iesaistītajām dalībvalstīm ļaut īstenot viegli pielāgojamu režīmu starp KPN attiecībā uz IIIa zonu, ES ūdeņiem 22.–32. apakšrajonā un KPN attiecībā uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā, lai tādējādi garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu. (13) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus. (14) Uz šajā regulā noteikto ES kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ( 11 ), un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (15) Lai nodrošinātu vienādus īstenošanas nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot sistēmu, saskaņā ar ko tām iedalītās zvejas piepūles tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. (16) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un pastiprinātu zinātnisko novērotāju izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu ( 12 ). (17) Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2013. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro ES kuģiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) "ES kuģis" ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

b) "ES ūdeņi" ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;

c) "kopējā pieļaujamā nozveja" (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

d) "kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

e) "starptautiskie ūdeņi" ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

f) "linuma acs izmērs" ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 13 );

g) "ES zvejas flotes reģistrs" ir reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;

h) "zvejas žurnāls" ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;

i) "analītisks novērtējums" ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs novērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 ( 14 ) III pielikumā;

b) "Skageraks" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) "Kategats" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) "ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība" ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: 53° 30′ N 15° 00′ W, 53° 30′ N 11° 00′ W, 51° 30′ N 11° 00′ W, 51° 30′ N 13° 00′ W, 51° 00′ N 13° 00′ W, 51° 00′ N 15° 00′ W, 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) "Kadisas jūras līcis" ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

f) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 15 ) II pielikumā.







II

SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

5. pants

KPN un tās sadalījums

ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2013. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtā KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

3. 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) (kopā "CCTV sistēma"), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;

b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: i) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ii) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;

c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, ieskaitot zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kas iedalītas saskaņā ar šo pantu;

d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, ir pilnībā izmantotas, attiecīgais kuģis pārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;

e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.

4. Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta i) daļas dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:

a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;

b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;

c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.

5. Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.

6. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 3. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2013. gada posmā.

7. Pirms 1.-6. punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2012. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

8. Lai uzraudzītu 3. punkta b) apakšpunkta i) daļas īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo pantu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.

8. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.

9. pants

Zvejas piepūles limiti

No 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:

a) IIA pielikumā, piemēro mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā;

b) IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.

10. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 ( 16 ) 10. panta 4. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.

2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

11. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2013. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle un dzelkņu haizivs.

2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādīto sugu īpatņus.

12. pants

Aizliegumi

1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;

b) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, ja vien I pielikuma B daļā nav noteikts citādi;

c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;

d) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

g) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu daudzumu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







III

SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

15. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Tomēr 9. pantu piemēro no 2013. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS. KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem A daļa. Vispārīgi noteikumi B daļa. Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

IIA PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar mencas krājumu pārvaldību Kategatā, ICES VIa un VIIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā

IIB PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci

IIC PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša jūras šauruma rietumu daļas jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonā









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

A DAĻA

Vispārīgi noteikumi

Šā pielikuma B daļas tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanais dziļūdens krabis Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis RJB Parastā raja Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktiskā ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Akmeņplekste TUR Psetta maxima Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Antarktiskā ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Raja alba Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Divragainā velnraja RMB Manta birostris Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras līdaka LIN Molva molva Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Jūrasmēle SOO Solea spp. Jūrasvelni ANF Lophiidae Kaproīdas BOR Caproidae Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Limanda DAB Limanda limanda Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja RJB Dipturus batis Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Saida POK Pollachius virens Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanais dziļūdens krabis GER Chaceon spp. Sarkanasari RED Sebastes spp. Sīkacu raja RJE Raja microocellata Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Smilšu raja RJI Raja circularis Stavrida CJM Trachurus murphyi Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Tūbītes SAN Ammodytes spp. Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius

B DAĻA

KATEGATS, ICES, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, ES ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Analītiskā KPN Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) Dānija 911 Analītiskā KPN Vācija 9 Francija 7 Īrija 7 Nīderlande 43 Zviedrija 35 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 1 028 KPN 1 028







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 329 Analītiskā KPN Francija 7 Īrija 305 Nīderlande 3 434 Apvienotā Karaliste 241 Savienība 4 316 KPN 4 316







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) Dānija 15 Analītiskā KPN Zviedrija 7 Vācija 7 Savienība 29 KPN 29







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) Dānija 20 123 Piesardzības KPN Īrija 56 666 Apvienotā Karaliste 5 211 Savienība 82 000 KPN 82 000







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Īrija 1 364 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Nīderlande 136 Savienība 1 500 KPN 1 500 (1) Attiecas uz siļķes krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) (1) Klaidas krājums: atsauce uz siļķes krājumu jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu. — Kintairas rags (55°19′N, 05°48′W); — punkts pozīcijā (55°04′N, 05°23′W) un — Korsvolas rags (55°01′N, 05°10′W). (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 300 Analītiskā KPN Apvienotā Karaliste 3 693 Savienība 4 993 KPN 4 993 (1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos – 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos – 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos – Īrijas krasts, — austrumos – Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 465 Piesardzības KPN Apvienotā Karaliste 465 Savienība 931 KPN 931







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 191 Analītiskā KPN Francija 1 062 Īrija 14 864 Nīderlande 1 062 Apvienotā Karaliste 21 Savienība 17 200 KPN 17 200 (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos – 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos – 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos – Īrijas krasts, — austrumos – Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 4 198 Piesardzības KPN Portugāle 4 580 Savienība 8 778 KPN 8 778







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 62 (1) Analītiskā KPN Vācija 1 (1) Zviedrija 37 (1) Savienība 100 (1) KPN 100 (1) (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Piesardzības KPN Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Analītiskā KPN Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 4 Analītiskā KPN Francija 10 Īrija 188 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 82 Savienība 285 KPN 285







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 456 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 7 459 Īrija 1 479 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 804 Savienība 10 200 KPN 10 200







Suga: Siļķu haizivs Lamna nasus Zona: Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā (POR/3-1234) Dānija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 (1) Vācija 0 (1) Īrija 0 (1) Spānija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 6 Analītiskā KPN Dānija 5 Vācija 5 Francija 32 Nīderlande 25 Apvienotā Karaliste 1 864 Savienība 1 937 KPN 1 937







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) Spānija 385 Analītiskā KPN Francija 1 501 Īrija 439 Apvienotā Karaliste 1 062 Savienība 3 387 KPN 3 387







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 470 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 5 216 (1) Francija 6 329 (1) Īrija 2 878 (1) Apvienotā Karaliste 2 492 (1) Savienība 17 385 KPN 17 385 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 950 Analītiskā KPN Francija 766 Savienība 1 716 KPN 1 716







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 121 Analītiskā KPN Francija 56 Portugāle 37 Savienība 1 214 KPN 1 214







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) Beļģija 177 Piesardzības KPN Vācija 202 Spānija 189 Francija 2 179 Īrija 492 Nīderlande 170 Apvienotā Karaliste 1 515 Savienība 4 924 KPN 4 924







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 2 693 (1) (2) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Vācija 300 (1) (2) Spānija 1 070 (1) (2) Francija 17 282 (1) (2) Īrija 2 209 (1) (2) Nīderlande 349 (1) (2) Apvienotā Karaliste 5 241 (1) (2) Savienība 29 144 (1) KPN 29 144 (1) (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). (2) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 190 Analītiskā KPN Francija 6 619 Savienība 7 809 KPN 7 809







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 2 063 Analītiskā KPN Francija 2 Portugāle 410 Savienība 2 475 KPN 2 475







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 5 Analītiskā KPN Vācija 6 Francija 232 Īrija 690 Apvienotā Karaliste 3 278 Savienība 4 211 KPN 4 211







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 157 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 9 432 (1) Īrija 3 144 (1) Apvienotā Karaliste 1 415 (1) Savienība 14 148 (1) KPN 14 148 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 19 Analītiskā KPN Francija 86 Īrija 515 Apvienotā Karaliste 569 Savienība 1 189 KPN 1 189







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) Vācija 2 Analītiskā KPN Francija 36 Īrija 87 Apvienotā Karaliste 167 Savienība 292 KPN 292







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07A.) Beļģija 0 Analītiskā KPN Francija 3 Īrija 49 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 32 Savienība 84 KPN 84







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) Beļģija 239 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 14 700 Īrija 6 812 Nīderlande 120 Apvienotā Karaliste 2 629 Savienība 24 500 KPN 24 500







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII (WHG/08.) Spānija 1 270 Piesardzības KPN Francija 1 905 Savienība 3 175 KPN 3 175







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) Portugāle Jānosaka (1) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (2) KPN Jānosaka (2) (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) Dānija 1 531 (2) Analītiskā KPN Zviedrija 130 (2) Savienība 1 661 KPN 1 661 (1) (1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā. (2) Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 28 Analītiskā KPN Dānija 1 119 Vācija 128 Francija 248 Nīderlande 64 Apvienotā Karaliste 348 Savienība 1 935 KPN 1 935 (1) (1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) Beļģija 284 (1) (3) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 9 109 (3) Francija 14 067 (1) (3) Īrija 1 704 (3) Nīderlande 183 (1) (3) Apvienotā Karaliste 5 553 (1) (3) Savienība 30 900 KPN 30 900 (2) (1) Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā. (3) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Īpašs nosacījums: Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) Beļģija 37 Spānija 1 469 Francija 1 469 Īrija 184 Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 827 Savienība 4 004







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) Beļģija 9 (1) Analītiskā KPN Spānija 6 341 Francija 14 241 Nīderlande 18 (1) Savienība 20 609 KPN 20 609 (2) (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un ES ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) Beļģija 2 Spānija 1 837 Francija 3 305 Nīderlande 6 Savienība 5 150







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 9 051 Analītiskā KPN Francija 869 Portugāle 4 224 Savienība 14 144 KPN 14 144







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) Igaunija 2 (1) Piesardzības KPN Spānija 739 (1) Francija 18 (1) Lietuva 7 (1) Apvienotā Karaliste 7 (1) Citi 2 (1) Savienība 774 (1) KPN 774 (1) (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: ES un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā (BLI/24-) Dānija 4 Piesardzības KPN Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citas valstis (1) 4 Savienība 53 KPN 53 (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: ES un starptautiskie ūdeņi III zonā (BLI/03-) Dānija 3 Piesardzības KPN Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIb, c, d zonā (LIN/3A/BCD) Beļģija 6 (1) Analītiskā KPN Dānija 50 Vācija 6 (1) Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 (1) Savienība 87 KPN 87 (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai ES ūdeņos IIIa zonā un ES ūdeņos IIIb, c, d zonā.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 908 Analītiskā KPN Dānija 908 Vācija 13 Francija 27 Nīderlande 467 Apvienotā Karaliste 15 027 Savienība 17 350 KPN 17 350







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) Spānija 34 Analītiskā KPN Francija 135 Īrija 226 Apvienotā Karaliste 16 295 Savienība 16 690 KPN 16 690







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII (NEP/07.) Spānija 1 384 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 5 609 (1) Īrija 8 506 (1) Apvienotā Karaliste 7 566 (1) Savienība 23 065 (1) KPN 23 065 (1) ( 1 ) Īpašs nosacījums: no tām ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā (NEP/*07U16) drīkst zvejot, nepārsniedzot šādas kvotas:



Spānija 543 Francija 340 Īrija 653 Apvienotā Karaliste 264 Savienība 1 800







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) Spānija 234 Analītiskā KPN Francija 3 665 Savienība 3 899 KPN 3 899







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc (NEP/08C.) Spānija 71 Analītiskā KPN Francija 3 Savienība 74 KPN 74







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 62 Analītiskā KPN Portugāle 184 Savienība 246 KPN 246







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija Jānosaka (1) (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (2) (3) KPN Jānosaka (2) (3) (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) Francija 9 Piesardzības KPN Īrija 261 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 658 KPN 658







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa (PLE/07A.) Beļģija 42 Analītiskā KPN Francija 18 Īrija 1 063 Nīderlande 13 Apvienotā Karaliste 491 Savienība 1 627 KPN 1 627







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIb un VIIc (PLE/7BC.) Francija 11 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Īrija 63 Savienība 74 KPN 74







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIId un VIIe (PLE/7DE.) Beļģija 1 047 (1) Analītiskā KPN Francija 3 491 (1) Apvienotā Karaliste 1 862 (1) Savienība 6 400 KPN 6 400 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIf un VIIg (PLE/7FG.) Beļģija 46 Analītiskā KPN Francija 83 Īrija 197 Apvienotā Karaliste 43 Savienība 369 KPN 369







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) Beļģija 9 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 18 Īrija 61 Nīderlande 35 Apvienotā Karaliste 18 Savienība 141 KPN 141







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 66 Piesardzības KPN Francija 263 Portugāle 66 Savienība 395 KPN 395







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) Spānija 6 Piesardzības KPN Francija 190 Īrija 56 Apvienotā Karaliste 145 Savienība 397 KPN 397







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII (POL/07.) Beļģija 420 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 25 Francija 9 667 Īrija 1 030 Apvienotā Karaliste 2 353 Savienība 13 495 KPN 13 495







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) Spānija 252 Piesardzības KPN Francija 1 230 Savienība 1 482 KPN 1 482







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc (POL/08C.) Spānija 208 Piesardzības KPN Francija 23 Savienība 231 KPN 231







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) Spānija 273 (1) Piesardzības KPN Portugāle 9 (1) Savienība 282 (1) KPN 282 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIIIc zonā (POL/*08C.).







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) Beļģija 6 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 1 245 Īrija 1 491 Apvienotā Karaliste 434 Savienība 3 176 KPN 3 176







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) Beļģija 211 (1) (2) (3) Piesardzības KPN Dānija 8 (1) (2) (3) Vācija 10 (1) (2) (3) Francija 33 (1) (2) (3) Nīderlande 180 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 814 (1) (2) (3) Savienība 1 256 (1) (3) KPN 1 256 (3) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk nekā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 m. (3) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03A-C.) Dānija 41 (1) (2) Piesardzības KPN Zviedrija 11 (1) (2) Savienība 52 (1) (2) KPN 52 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un dzeloņaino raju (Raja clavata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe-k zonā (SRX/67AKXD) Beļģija 806 (1) (2) (3) Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Igaunija 5 (1) (2) (3) Francija 3 615 (1) (2) (3) Vācija 11 (1) (2) (3) Īrija 1 165 (1) (2) (3) Lietuva 19 (1) (2) (3) Nīderlande 3 (1) (2) (3) Portugāle 20 (1) (2) (3) Spānija 974 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 2 306 (1) (2) (3) Savienība 8 924 (1) (2) (3) KPN 8 924 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Raja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.). Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*07D.), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*07D.), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi VIId zonā (SRX/07D.) Beļģija 72 (1) (2) (3) Piesardzības KPN Francija 602 (1) (2) (3) Nīderlande 4 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 120 (1) (2) (3) Savienība 798 (1) (2) (3) KPN 798 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*67AKD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi VIII un IX zonā (SRX/89-C.) Beļģija 8 (1) (2) Piesardzības KPN Francija 1 441 (1) (2) Portugāle 1 168 (1) (2) Spānija 1 175 (1) (2) Apvienotā Karaliste 8 (1) (2) Savienība 3 800 (1) (2) KPN 3 800 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Raja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) Dānija 470 Analītiskā KPN Vācija 27 (1) Nīderlande 45 (1) Zviedrija 18 Savienība 560 KPN 560 (1) Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/56-14) Īrija 46 Piesardzības KPN Apvienotā Karaliste 11 Savienība 57 KPN 57







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIa (SOL/07A.) Beļģija 36 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 Īrija 58 Nīderlande 11 Apvienotā Karaliste 35 Savienība 140 KPN 140







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIb un VIIc (SOL/7BC.) Francija 6 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Īrija 36 Savienība 42 KPN 42







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIId (SOL/07D.) Beļģija 1 588 Analītiskā KPN Francija 3 177 Apvienotā Karaliste 1 135 Savienība 5 900 KPN 5 900







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIe (SOL/07E.) Beļģija 32 (1) Analītiskā KPN Francija 337 (1) Apvienotā Karaliste 525 (1) Savienība 894 KPN 894 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIf un VIIg (SOL/7FG.) Beļģija 688 Analītiskā KPN Francija 69 Īrija 34 Apvienotā Karaliste 309 Savienība 1 100 KPN 1 100







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIh, VIIj un VIIk (SOL/7HJK.) Beļģija 33 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 67 Īrija 181 Nīderlande 54 Apvienotā Karaliste 67 Savienība 402 KPN 402







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIIa un VIIIb (SOL/8AB.) Beļģija 51 Analītiskā KPN Spānija 9 Francija 3 758 Nīderlande 282 Savienība 4 100 KPN 4 100







Suga: Jūrasmēles Solea spp. Zona: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOO/8CDE34) Spānija 403 Piesardzības KPN Portugāle 669 Savienība 1 072 KPN 1 072







Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: VIId un VIIe (SPR/7DE.) Beļģija 26 Piesardzības KPN Dānija 1 674 Vācija 26 Francija 361 Nīderlande 361 Apvienotā Karaliste 2 702 Savienība 5 150 KPN 5 150







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (DGS/03A-C.) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Zviedrija 0 Savienība 0 KPN 0







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (DGS/2AC4-C) Beļģija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 0 (1) Vācija 0 (1) Francija 0 (1) Nīderlande 0 (1) Zviedrija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/15X14) Beļģija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 11. pantu. Vācija 0 (1) Spānija 0 (1) Francija 0 (1) Īrija 0 (1) Nīderlande 0 (1) Portugāle 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

▼M1







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: VIIIc (JAX/08C.) Spānija 22 409 (1) (3) Analītiskā KPN Francija 388 (1) Portugāle 2 214 (1) (3) Savienība 25 011 KPN 25 011 (1) No tās ne vairāk kā 5 % drīkst būt stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 (2) 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.). (3) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst zvejot IX zonā (JAX/*09.).







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: IX (JAX/09.) Spānija 7 762 (1) (2) Analītiskā KPN Portugāle 22 238 (1) (2) Savienība 30 000 KPN 30 000 (1) No tās ne vairāk kā 5 % drīkst būt stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst zvejot VIIIc zonā (JAX/*08C).







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: X; ES ūdeņi CECAF apgabalā (1) (JAX/X34PRT) Portugāle Jānosaka (2) (3) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (4) KPN Jānosaka (4) (1) Ūdeņi pie Azoru salām. (2) No tās ne vairāk kā 5 % drīkst būt stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi CECAF apgabalā (1) (JAX/341PRT) Portugāle Jānosaka (2) (3) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (4) KPN Jānosaka (4) (1) Ūdeņi pie Madeiras. (2) No tās ne vairāk kā 5 % drīkst būt stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi.

▼B







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi CECAF apgabalā (1) (JAX/341SPN) Spānija Jānosaka (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) (1) Ūdeņi pie Kanāriju salām. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.









IIA PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR MENCAS KRĀJUMU PĀRVALDĪBU KATEGATĀ, ICES VIa UN VIIa RAJONĀ UN ES ŪDEŅOS ICES Vb RAJONĀ

1. Darbības joma

1.1. Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no šā pielikuma 2. punktā norādītajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem.

1.2. Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru kopējais garums ir mazāks par 10 metriem. Uz šiem kuģiem neattiecas prasība saņemt zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie kurām tie pieder. Komisija 2013. gadā lūdz zinātnisku ieteikumu šo kuģu īstenotās zvejas piepūles novērtēšanai, lai lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.

2. Reglamentētie zvejas rīki un ģeogrāfiskie apgabali

Šajā pielikumā piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītās zvejas rīku grupas("reglamentētie zvejas rīki") un minētā pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, 2. punkta c) apakšpunktā un 2. punkta d) apakšpunktā norādītās ģeogrāfisko apgabalu grupas.

3. Atļaujas

Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā neizdod atļauju zvejai ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums, nevienam tās karoga kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.

4. Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle

4.1. Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta 1. punktā minētā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gada pārvaldības periodam, t. i., no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim, katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.

4.2. Gada zvejas piepūles maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 ( 17 ), neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.

5. Pārvaldība

5.1. Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13.–17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.

5.2. Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām.

5.3. Ja dalībvalsts laiku, ko tās karoga kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, nosaka stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 5.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.

6. Zvejas piepūles ziņojums

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu mencas pārvaldības vajadzībām uzskata katru no ģeogrāfisko apgabalu grupām, kas minētas šā pielikuma 2. punktā.

7. Attiecīgo datu paziņošana

Dalībvalstis datus par to zvejas kuģu īstenoto zvejas piepūli nosūta Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu. Šos datus nosūta, izmantojot Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu vai jebkuru jaunu datu vākšanas sistēmu, kuru ieviesusi Komisija.









IIA pielikuma 1. papildinājums

Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās







Ģeogrāfiskais apgabals Reglamentētie zvejas rīki DK DE SE a) Kategats TR1 197 929 4 212 16 610 TR2 830 041 5 240 327 506 TR3 441 872 0 490 BT1 0 0 0 BT2 0 0 0 GN 115 456 26 534 13 102 GT 22 645 0 22 060 LL 1 100 0 25 339







Ģeogrāfiskais apgabals Reglamentētie zvejas rīki BE FR IE NL UK c) ICES VIIa rajons TR1 0 48 193 33 539 0 339 592 TR2 10 166 744 475 649 0 1 088 238 TR3 0 0 1 422 0 0 BT1 0 0 0 0 0 BT2 843 782 0 514 584 200 000 111 693 GN 0 471 18 255 0 5 970 GT 0 0 0 0 158 LL 0 0 0 0 70 614







Ģeogrāfiskais apgabals Reglamentētie zvejas rīki BE DE ES FR IE UK d) ICES VIa rajons un ES ūdeņi ICES Vb rajonā TR1 0 9 320 0 1 057 828 428 820 1 033 273 TR2 0 0 0 34 926 14 371 2 972 845 TR3 0 0 0 0 273 16 027 BT1 0 0 0 0 0 117 544 BT2 0 0 0 0 3 801 4 626 GN 0 35 442 13 836 302 917 5 697 213 454 GT 0 0 0 0 1 953 145 LL 0 0 1 402 142 184 354 4 250 630 040









IIB PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR DAŽU HEKA DIENVIDU KRĀJUMU UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. Darbības joma

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru kopējais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti traļi, dāņu vadi vai līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas, un kuri atrodas ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.

2. Definīcijas

Šajā pielikumā:

a) "zvejas rīku grupa" ir grupa, kas sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām: i) traļi, dāņu vadi vai līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un ii) žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;

b) "reglamentētie zvejas rīki" ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;

c) "apgabals" ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;

d) "2013. gada pārvaldības periods" ir laikposms no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim;

e) "īpaši nosacījumi" ir 6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi.

3. Darbības ierobežojumi

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši ES kuģi, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu.

II NODAĻA

ATĻAUJAS

4. Atļauju saņēmušie kuģi

4.1. Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam šajā apgabalā no 2002. līdz 2012. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.

4.2. Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc zvejas iespēju nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 11. vai 12. punktu.

III NODAĻA

APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM

5. Maksimālais dienu skaits

5.1. Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2013. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

5.2. Ja kuģis var pierādīt, ka tā heka nozvejas ir mazākas nekā 4 % no attiecīgajā zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā dzīvsvara, šā kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar minēto zvejas reisu saistītās jūrā pavadītās dienas neatskaitīt no maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita, kas noteikts I tabulā.

6. Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

6.1. Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus: a) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto heka izkrāvumu kopējais apjoms 2010. vai 2011. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas, un b) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu kopējais apjoms 2010. vai 2011. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas.

6.2. Ja kuģim pienākas neierobežots dienu skaits tāpēc, ka tas ir izpildījis īpašos nosacījumus, kuģa kopējos izkrāvumos 2013. gada pārvaldības periodā heka izkrāvumi nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) un Norvēģijas omāra izkrāvumi 2,5 tonnas (dzīvsvars).

6.3. Ja kuģis neievēro kādu no īpašajiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu.

6.4. Šīs nodaļas 6.1. punktā minēto īpašo nosacījumu piemērošanu var nodot no viena kuģa vienam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ar noteikumu, ka aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 6.1. punktā norādīto svaru.



I tabula Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām) Īpašais nosacījums Reglamentētie zvejas rīki Maksimālais dienu skaits Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas ES 141 FR 134 PT 140 6.1. punkta a) apakšpunkts un 6.1. punkta b) apakšpunkts Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas Neierobežots

7. Kilovatdienu sistēma

7.1. Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un īpašajiem nosacījumiem atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.

7.2. Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku un attiecīgā gadījumā atbilst īpašajiem nosacījumiem. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 7.1. punkts netiktu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits ir neierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas.

7.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas atļauju saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) šo kuģu 2010. un 2011. gadā reģistrētās darbības, kas liecina par nozvejas sastāvu, kurš atbilst 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētam īpašajam nosacījumam, ja šie kuģi drīkst izmantot šādus īpašos nosacījumus; c) to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.1. punktu.

7.4. Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija izvērtē, vai 7. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu.

8. Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu

8.1. Pamatojoties uz zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas notikusi laikā no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 ( 18 ) 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008 ( 19 ), Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kad saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.

8.2. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja reglamentētus zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minētos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.

8.3. Šīs nodaļas 8.1. un 8.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 3. vai 6.4. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

8.4. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, līdz 2013. gada 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašajiem nosacījumiem ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajiem nosacījumiem.

8.5. Pamatojoties uz šādu dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt minētajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts 5.1. punktā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8.6. Dalībvalsts 2013. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas zvejas darbības izbeigušam kuģim, kurš atbilda 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet neatbilst īpašajam nosacījumam.

8.7. Ja Komisija par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu 2013. gada pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē 2014. gada pārvaldības periodam.

9. Papildu dienu iedalīšana par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu

9.1. Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 ( 20 ) un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.

9.2. Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

9.3. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

9.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kas 5.1. punktā noteikts minētajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

9.5. Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

IV NODAĻA

PĀRVALDĪBA

10. Vispārējs pienākums

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.

11. Pārvaldības periodi

11.1. Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāra mēnešus.

11.2. Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.

11.3. Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 10. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.

V NODAĻA

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

12. Dienu nodošana starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem

12.1. Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim minētajā apgabalā ar noteikumu, ◄ ka kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

12.2. Saskaņā ar 12.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2010. un 2011. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

12.3. Dienu nodošana, kas aprakstīta 12.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā.

12.4. Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez īpašiem nosacījumiem.

12.5. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu var noteikt Komisija ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

13. Dienu nodošana starp dažādu dalībvalstu karoga zvejas kuģiem

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem ar noteikumu, ka mutatis mutandis piemēro 4.1., 4.2. un 12. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

VI NODAĻA

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

14. Zvejas piepūles ziņojums

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.

15. Attiecīgo datu vākšana

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).

16. Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 15. punktā norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, aptverot visu 2012. gada un 2013. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.







II tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Dalībvalsts Zvejas rīks Gads Summārās zvejas piepūles deklarācija (1) (2) (3) (4)







III tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) Zvejas rīks 2 Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas (3) Gads 4 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. vai 2013. gads (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija 7 R Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.







IV tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem Dalībvalsts CFR Ārējais marķējums Pārvaldības perioda ilgums Paziņotie zvejas rīki Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam (-iem) zvejas rīkam (-iem) Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto (-s) zvejas rīku (-s) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotais (-ie) zvejas rīks (-i) Dienu nodošana Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9)







V tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) CFR 12 ES zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm (3) Ārējais marķējums 14 L Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (2) (4) Pārvaldības perioda ilgums 2 L Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos (5) Paziņotie zvejas rīki 2 L Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam (-iem) zvejas rīkam (-iem) 2 L Norāda, kuru no IIB pielikuma 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem piemēro, ja piemēro kādu no tiem (7) Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto (-s) zvejas rīku (-s) 3 L Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums (8) Dienu skaits, kurās ir izmantots (-i) paziņotais (-ie) zvejas rīks (-i) 3 L Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam (9) Dienu nodošana 4 L Attiecībā uz nodotajām dienām norāda "– nodoto dienu skaits", un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda "+ nodoto dienu skaits" (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos. (2) Komisijas Regula (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.).









IIC PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA JŪRAS ŠAURUMA RIETUMDAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀ

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. Darbības joma

1.1. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 509/2007 šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru kopējais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, un stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks, un kuri atrodas ICES VIIe rajonā. Šajā pielikumā 2013. gada pārvaldības periods ir laikposms no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim.

1.2. Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) gadā, atbrīvo no šā pielikuma piemērošanas ar šādiem nosacījumiem: a) šādi kuģi 2013. gada pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars); b) šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī; c) katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2013. gada 31. jūlijam un 2014. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2013. gadā. Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas.

2. Definīcijas

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

a) "zvejas rīku grupa" ir grupa, kas sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām: i) rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, un ii) stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks;

b) "reglamentētie zvejas rīki" ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;

c) "apgabals" ir ICES VIIe rajons;

d) "2013. gada pārvaldības periods" ir laikposms no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim.

3. Darbības ierobežojumi

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši ES kuģi, kas reģistrēti Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem.

II NODAĻA

ATĻAUJAS

4. Atļauju saņēmušie kuģi

4.1 Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam minētajā apgabalā 2002.–2012. gadā jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.

4.2 Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku ar noteikumu, ka otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar reglamentētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.

4.3 Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc zvejas iespēju nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.

III NODAĻA

APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM

5. Maksimālais dienu skaits

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2013. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.







I tabula Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa reglamentēto zvejas rīku kategorijām) Reglamentētie zvejas rīki Maksimālais dienu skaits Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm 164 Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm 164

6. Kilovatdienu sistēma

6.1. Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli 2013. gada pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.

6.2. Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots.

6.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā minēto reglamentēto zvejas rīku ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas atļauju saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu.

6.4. Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija izvērtē, vai 6. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu.

7. Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu

7.1. Pamatojoties uz zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kurās saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, kad uz tā ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.

7.2. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.

7.3. Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

7.4. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas, līdz 2013. gada 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

7.5. Pamatojoties uz šādu dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts 5. punktā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7.6. Dalībvalsts 2013. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus.

7.7. Dalībvalsts 2013. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, kuras Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu, līdz Komisija pieņem lēmumu.

8. Papildu dienu iedalīšana par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu

8.1. Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.

8.2. Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

8.3. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

8.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kas 5. punktā noteikts attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8.5. Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

IV NODAĻA

PĀRVALDĪBA

9. Vispārējs pienākums

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

10. Pārvaldības periodi

10.1. Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāra mēnešus.

10.2. Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.

10.3. Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.

V NODAĻA

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

11. Dienu nodošana starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem

11.1. Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim minētajā apgabalā ar noteikumu, ◄ ka kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

11.2. Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar 11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

11.3. Dienu nodošana, kas aprakstīta 11.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā.

11.4. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu var noteikt Komisijaar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

12. Dienu nodošana starp dažādu dalībvalstu karoga zvejas kuģiem

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem ar noteikumu, ka mutatis mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

VI NODAĻA

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

13. Zvejas piepūles ziņojums

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.

14. Attiecīgo datu vākšana

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).

15. Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 14. punktā norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, aptverot visu 2012. gada un 2013. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.







II tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Dalībvalsts Zvejas rīks Gads Summārās zvejas piepūles deklarācija (1) (2) (3) (4)







III tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) Zvejas rīks 2 Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm (3) Gads 4 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. vai 2013. gads (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija 7 R Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.







IV tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem Dalībvalsts CFR Ārējais marķējums Pārvaldības perioda ilgums Paziņotie zvejas rīki Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto (-s) zvejas rīku (-s) Dienu skaits, kurās ir izmantots (-i) paziņotais (-ie) zvejas rīks (-i) Dienu nodošana Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8)







V tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) CFR 12 ES zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa ide