1997D0080 — LV — 24.03.2011 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS LĒMUMS (1996. gada 18. decembris), ar ko nosaka noteikumus Padomes Direktīvas 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem ieviešanai (teksts attiecas uz Eiropas ekonomisko telpu) (97/80/EK) (OV L 024, 25.1.1997, p.26)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(1996. gada 18. decembris),

ar ko nosaka noteikumus Padomes Direktīvas 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem ieviešanai

(teksts attiecas uz Eiropas ekonomisko telpu)

(97/80/EK)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 19. marta Direktīvu 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem ( 1 ), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, 4. panta 2. punktu un 6. panta 1. punktu, tā kā pēc Direktīvas 72/280/EEK aizvietošanas ar Direktīvu 96/16/EK ir lietderīgi vienlaikus pārveidot Komisijas 1972. gada 18. oktobra Lēmumu 72/356/EEK ( 2 ), ar kuru ir izstrādāti noteikumi, kas jāievēro, lai ieviestu noteikumus par piena un piena produktu statistikas pārskatiem, un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 86/180/EEK ( 3 ), lai garantētu statistikas nepārtrauktu attīstību saskaņā ar dominējošajiem ekonomiskajiem apstākļiem; tā kā pieredze, kas gūta, piemērojot Lēmumu 72/356/EEK, rāda, ka ir vajadzīgs pieņemt sīkākus paskaidrojumus attiecībā uz produktiem un tabulām; tā kā Kopienas statistikas labākas integrācijas labad ir lietderīgi paredzēt pilnīgu saskaņu ar Prodcom nomenklatūras sarakstu, kurš minēts Padomes 1991. gada 19. decembra Regulā (EEK) Nr. 3924/91 par Kopienas pārskata izveidi attiecībā uz gatavo produkciju ( 4 ); tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

Piena produktu saraksts, uz kuriem attiecas pārskati, kas minēti Direktīvas 96/16/EK 3. panta 2. punktā, ir norādīts šī lēmuma I pielikumā.

2. pants

Tabulu paraugi, kas jāizmanto Direktīvas 96/16/EK 6. panta 1. punktā minēto datu nosūtīšanai, ir norādīti šī lēmuma II pielikumā.

3. pants

Darba plāns, kas minēts Direktīvas 96/16/EK 4. panta 2. punktā, ir izklāstīts šī lēmuma III pielikumā.

4. pants

Lēmums 72/356/EEK ir atcelts no 1997. gada 1. janvāra.

Atsauces uz atcelto lēmumu skaidro kā atsauces uz šo lēmumu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts visām dalībvalstīm.









I PIELIKUMS

PIENA PRODUKTU SARAKSTS







Produkta kods Apraksts 1 SVAIGIE PRODUKTI 11 Pārtikas piens 111 Neapstrādāts piens 112 Pilnpiens 1121 Pasterizēts 1122 Sterilizēts 1123 Ultra-augstā temperatūrā sterilizēts piens 113 Daļēji nokrejots piens 1131 Pasterizēts 1132 Sterilizēts 1133 Ultra-augstā temperatūrā sterilizēts piens 114 Vājpiens 1141 Pasterizēts 1142 Sterilizēts 1143 Ultra-augstā temperatūrā sterilizēts piens 12 Paniņas 13 Krējums Ar tauku saturu pec masas 131 Ne vairāk kā 29 % 132 Vairāk nekā 29 % 14 Paskābināts piens (jogurti, dzeramie jogurti, un citi) 141 Ar piedevām 142 Bez piedevām 15 Dzērieni, kuru pamatā ir piens 16 Pārējie (svaiga) piena produkti (piena želeja un citi) 2 Gatavie produkti 21 Koncentrēts piens 211 Nesaldināts 212 Saldināts 22 Sausie piena produkti 221 Sausais piena krējums 222 Sausais pilnpiens 223 Sausais daļēji nokrejotais piens 224 Sausais vājpiens 225 Paniņas 226 Citi sausie produkti ▼M1 23 Sviests un citi dzeltentauku piena produkti kopā 231 Sviests 2311 Tradicionālais sviests (1) 2312 Atjaunotais sviests (1) 2313 Sūkalu sviests (1) 232 Kausēts sviests un sviesta eļļa 233 Citi dzeltentauku produkti 2331 Sviests ar pazeminātu tauku saturu (1) 2332 Citi (1) ▼B 24 Siers 241 Siers pēc piena kategorijas 2411 Siers tikai no govs piena 2412 Siers tikai no aitas piena 2413 Siers tikai no kazas piena 2414 Citi (jauktie vai siers tikai no bifeļmātītes piena) 242 Siers (no visu veidu piena) pēc kategorijas 2421 Mīkstais siers 2422 Pusmīkstais siers 2423 Puscietais siers 2424 Cietais siers 2425 Īpaši cietais siers 2426 Svaigais siers 25 Kausētais siers 26 Kazeīns un kazeināti 27 Sūkalas, kopā 271 Sūkalas, piegādātas šķidrā veidā 272 Sūkalas, piegādātas koncentrētā veidā 273 Sausās sūkalas vai sūkalas gabalā 274 Laktoze (piena cukurs) 275 Laktalbumīns 28 Pārējie gatavie produkti (1) Datu vākšana un nodošana nav obligāta. ▼B

PASKAIDROJUMI

PĀRTIKAS PIENS (11)

Pārtikas piens: neapstrādāts piens, pilnpiens, daļēji nokrejots piens un vājpiens, bez piedevām.

— Attiecas tikai uz to pienu, kas ir tieši paredzēts lietošanai pārtikā, parasti 2 litru vai mazāka tilpuma iepakojumos.

— Ietver arī pienu ar vitamīnu piedevām.

Neapstrādāts piens(111): piens, kas izgatavots no vienas vai vairāku govju, aitu, kazu vai bifeļmātīšu piena dziedzeru sekrēcijas un nav karsēts temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, vai bijis pakļauts jebkurai apstrādei ar līdzvērtīgu efektu (Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, OV L 268, 14.9.1992., 3. lpp.).

Pilnpiens(112): piens, kurš piena pārstrādes uzņēmumā ir bijis pakļauts vienai termiskai apstrādei vai atļautai apstrādei ar līdzvērtīgu efektu un kurā tauku saturs jau dabiski ir vismaz 3,50 %, vai arī šis tauku saturs ir novests līdz vismaz 3,5 % (Padomes 1971. gada 29. jūnija Regula (EEK) Nr. 1411/71, OV L 148, 3.7.1971., 4. lpp.).

— Ietver arī zviedru pārtikas piena veidus, kas apzīmēti kā “Gammaldags mjölk” un “Standardmjölk”, kuros piena tauku saturs ir attiecīgi 4,2 % un 3 %.

Daļēji nokrejots piens(113): piens, kurš piena pārstrādes uzņēmumā ir bijis pakļauts vismaz vienai termiskai apstrādei vai atļautai apstrādei ar līdzvērtīgu efektu un kurā tauku saturs ir novests ne mazāk kā 1,50 % un nav vairāk kā 1,80 % (Padomes 1971. gada 29. jūnija Regula (EEK) Nr. 1411/71, OV L 148, 3.7.1971., 4. lpp.).

— Ietver arī somu pārtikas pienu, kas apzīmēts kā “ykkösmaito/ettans mjölk”, kurā piena tauku saturs ir 1 %.

— Ietver arī zviedru pārtikas piena veidus, kas apzīmēti kā “Ekologisk mjölk” un “Mellanmjölk”, kuros piena tauku saturs ir attiecīgi 2 % un 1,5 %.

— Ietver arī austriešu pārtikas pienu, kurā piena tauku saturs ir no 2 % līdz 2,5 %.

Vājpiens (114): piens, kurš piena pārstrādes uzņēmumā ir bijis pakļauts vismaz vienai termiskai apstrādei vai atļautai apstrādei ar līdzvērtīgu efektu un kurā tauku saturs ir novests līdz ne vairāk kā 0,30 % (Padomes 1971. gada 29. jūnija Regula (EEK) Nr. 1411/71, OV L 148, 3.7.1971., 4. lpp.).

— Ietver arī zviedru pārtikas piena veidus, kas apzīmēti kā “Lättmjölk” un “Minimjölk”, kuros piena tauku saturs ir attiecīgi 0,5 % un 0,07 %.

— Ietver arī austriešu pārtikas pienu, kurā piena tauku saturs ir 0,5 %.

Pasterizēts: pasterizētam pienam ir jābūt iegūtam, īslaicīgi apstrādājot to augstā temperatūrā (vismaz 71,7 °C temperatūrā 15 sekundes vai ar jebkuru līdzvērtīgu kombināciju) vai pasterizēšanas procesā, kurā izmanto dažādas laika un temperatūras kombinācijas, lai iegūtu līdzvērtīgu efektu (Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, OV L 268, 14.9.1992., 24. lpp.).

Sterilizēts: sterilizētam pienam ir jābūt:

— termiski apstrādātam (karsētam) un sterilizētam hermētiski noslēgtos iesaiņojumos vai tvertnēs, kuru plombām ir jāpaliek neskartām,

— izlases veida pārbaudē tam ir jābūt saglabājamam tā, lai pēc 15 dienu ilgas glabāšanas slēgtā tvertnē +30 °C temperatūrā tajā nebūtu nekādu bojāšanās pazīmju (Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, OV L 268, 14.9.1992., 25. lpp.).

Ultra-augstā temperatūrā sterilizēts: ultra-augstā temperatūrā sterilizētam pienam ir jābūt izgatavotam, piemērojot neapstrādātam pienam nepārtrauktu karstuma plūsmu, īslaicīgi izmantojot augstu temperatūru (ne mazāk kā 135 °C vismaz 1 sekundi) (Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, OV L 268, 14.9.1992., 24. lpp.).

— Dalībvalstis, kurās nenošķir sterilizētu pienu no ultra-augstā temperatūrā sterilizēta piena, drīkst tos grupēt kopā.

PANIŅAS (12)

Paniņas: atlikuma produkts (var būt pat skābs vai paskābināts), kas palicis pēc piena vai krējuma pārstrādes sviestā (nepārtraukti kuļot un atdalot cietos taukus).

— Paniņas ar piedevām ir jāietver dzērienos, kuru pamatā ir piens.

KRĒJUMS (13)

Krējums: tauku slānis, kurš dabiski veidojas piena virspusē lēnas emulģējošu tauku lodīšu aglomerācijas rezultātā. To noņem, nokrejojot to no piena virspuses, vai ekstrahē no piena, centrifugējot to krējuma separatorā, turklāt papildus citām piena sastāvdaļām tajā ir relatīvi augsts tauku saturs (parasti vairāk nekā 10 % no produkta masas).

Krējums (13): krējums, kurš ir izgatavots un ir pieejams piegādei ārpus pienotavām (tas ir, pārtikai vai kā izejviela šokolādes, saldējuma utt. izgatavošanai). Tāpat kā attiecībā uz citiem produktiem, tajā nav ietverta starpprodukcija, kas paredzēta citu piena produktu izgatavošanai.

Krējums, kurā tauku saturs nepārsniedz 29 % (131).

Krējums, kurā tauku saturs pārsniedz 29 % (132).

— A tabula/“Izslaukums”: izejvielas (piena ekvivalentā), kuras lauku saimniecības ir piegādājušas pienotavām.

— B tabula/“Resursi”: krējums, kurš nokrejots lauku saimniecībā un piegādāts pienotavai.

— A tabula/“Iegūtie produkti” un B tabula/“Izmantošana”: — — pasterizēts, sterilizēts vai sterilizēts ultra-augstā temperatūrā, — ietver arī paskābinātu krējumu, — ietver arī krējumu kārbās vai bundžās.

PASKĀBINĀTS PIENS (14)

Paskābināts piens: piena produkti, kuros pH līmenis ir no 3,8 līdz 5,5.

— Attiecas uz jogurtiem, dzeramajiem jogurtiem, gataviem jogurtiem, termiski apstrādātu raudzētu pienu un citiem produktiem.

— Ietver arī produktus, kuru pamatā ir bifidus vai kuri satur to.

Paskābināts piens ar piedevām (141): saldinātu paskābinātu pienu ietver 142. preču pozīcijā.

Paskābināts piens bez piedevām (142): ietver arī paskābinātu pienu ar cukura un/vai saldinātājvielu piedevām.

DZĒRIENI, KURU PAMATĀ IR PIENS (15)

Dzērieni, kuru pamatā ir piens: citi šķidrie produkti, kuri satur vismaz 50 % piena produktu, ieskaitot produktus, kuru pamatā ir sūkalas.

— Ietver šokolādes pienu, paniņas ar piedevām vai aromatizētājiem utt.

PĀRĒJIE SVAIGA PIENA PRODUKTI (16)

— Attiecas uz svaigiem piena produktiem, kas citur nav minēti, galvenokārt uz desertiem, kuru pamatā ir piens (piena želejām, pudiņiem, krējuma desertiem, uzputeņiem utt.), un saldējumu (un līdzīgiem produktiem), kas izgatavoti paziņotajos uzņēmumos.

— Ietver arī desertus kārbās (konservētus desertus).

— Ietver arī svaigus lauksaimniecības produktus, kas iegūti lauku saimniecībās (zem virsraksta “Resursi/III.4”) un palaisti pārdošanā bez tālākas apstrādes (izņemot iesaiņošanu).

KONCENTRĒTS PIENS (21)

Koncentrēts piens: produkts, kurš iegūts, daļēji izvadot ūdeni no pilnpiena, daļēji nokrejota piena vai vājpiena.

— Ietver arī iebiezinātu pienu (termiski apstrādātu) un koncentrētu pienu ar cukura piedevu.

— Ietver arī koncentrētu pienu, kuru izmanto produkta “Chocolate crumb” (“Šokolādes drusku”) izgatavošanai, kas ir žāvēts produkts, kurš sastāv no piena, cukura un kakao pastas šādās proporcijās: — — piena tauki - vairāk nekā 6,5 % (pēc masas), bet mazāk nekā 11 % (pēc masas), — kakao - vairāk nekā 6,5 % (pēc masas), bet mazāk nekā 15 % (pēc masas), — saharoze (ieskaitot invertcukuru, kas pārrēķināts saharozē) vairāk nekā 50 % (pēc masas), bet mazāk nekā 60 % (pēc masas), — beztauku piena viela - vairāk nekā 17 % (pēc masas), bet mazāk nekā 30 % (pēc masas), — ūdens - vairāk nekā 0,5 % (pēc masas), bet mazāk nekā 3,5 % (pēc masas).

Šis sastāvs atbilst Komisijas 1984. gada 15. februāra Regulas (EEK) Nr. 380/84 I pielikumam (OV L 46, 16.2.1984., 26. lpp.).

SAUSIE PIENA PRODUKTI (22)

Sausie piena produkti: produkti, kas iegūti, izvadot ūdeni no krējuma, pilnpiena, daļēji nokrejota piena, vājpiena, paniņām un paskābināta piena.

— Ietver arī piedevas, kas pievienotas izejvielām, pirms produkts tika pārstrādāts pulverī.

— Ietver arī sauso pienu, kas izgatavots pienotavās un ietilpst bērniem domāto ēdienu pulveros un dzīvnieku barības sastāvā.

Sausais piena krējums (221): piena pulveris ar piena tauku saturu ne mazāk par 42 % no produkta masas.

Sausais pilnpiens (222): piena pulveris ar piena tauku saturu ne mazāk par 26 % un mazāk par 42 % no produkta masas.

Sausais daļēji nokrejots piens (223): piena pulveris ar piena tauku saturu vairāk par 1,5 % un mazāk par 26 % no produkta masas.

Sausais vājpiens (224): piena pulveris ar maksimālo piena tauku saturu 1,5 % no produkta masas.

Sausās paniņas (225): pulverveida produkts, kas izgatavots no paniņām.

Citi pulverveida produkti (226): ieraudzēts piens un krējums, kefīrs un pārējais raudzētais vai paskābinātais piens un krējums, ar vai bez cukura vai citas saldinātājvielas piedevām, vai aromatizētājiem, vai augļu vai kakao piedevām.

— Ietver arī krējuma, piena, paniņu un/vai sūkalu pulveru maisījumus.

— Ietver arī pulverveida produktus uz olbaltumvielu pamata.

▼M1

SVIESTS (23)

Sviests kopā un citi dzeltentauku piena produkti (23) – ietver sviestu, tradicionālo sviestu, atjaunoto sviestu, sūkalu sviestu, kausētu sviestu, sviesta eļļu un citus dzeltentauku produktus, kas izteikti sviesta ekvivalentā ar 82 % piena tauku saturu uz produkta svaru.

— A tabulā: Dānija – tikai sviests (231),

— B tabulā: pozīcijās 231 (sviests), 2311 (tradicionālais sviests), 2312 (atjaunotais sviests), 2313 (sūkalu sviests), 232 (kausētais sviests un sviesta eļļa), 233 (citi dzeltentauku piena produkti), 2331 (sviests ar pazeminātu tauku saturu) un 2332 (citi) ieraksta produkta svaru. Tikai pozīcijā 23 norāda sviesta ekvivalentu.

Sviests (231) – produkts ar ne mazāku kā 80 % un mazāku nekā 90 % piena tauku saturu, 16 % maksimālo ūdens saturu un 2 % maksimālo piena beztauku vielu saturu.

— Ietver arī sviestu, kas satur nelielu daudzumu augu, garšvielu, aromātisku vielu utt., ar noteikumu, ka produkts saglabā sviesta īpašības.

Tradicionālais sviests (2311) – produkts, ko iegūst tieši un vienīgi no pasterizēta krējuma, ar ne mazāku kā 80 % un mazāku nekā 90 % piena tauku saturu, 16 % maksimālo ūdens saturu un 2 % maksimālo piena beztauku vielu saturu.

Atjaunotais sviests (2312) – produkts, ko iegūst no sviesta eļļas, piena beztauku sausnas un ūdens ar ne mazāku kā 80 % un mazāku nekā 90 % piena tauku saturu un 16 % maksimālo ūdens saturu, un 2 % maksimālo piena beztauku vielu saturu.

Sūkalu sviests (2313) – produkts, ko iegūst no sūkalu krējuma vai sūkalu krējuma maisījuma ar krējumu, ar ne mazāku kā 80 % un mazāku nekā 90 % piena tauku saturu un 16 % maksimālo ūdens saturu, un 2 % maksimālo piena beztauku vielu saturu.

Pozīcijās 2311, 2312 un 2313 ietver arī sviestu, kas satur nelielu daudzumu augu, garšvielu, aromātisku vielu utt., ar noteikumu, ka produkts saglabā sviesta īpašības.

Kausēts sviests un sviesta eļļa (232):

Kausēts sviests – kausēta sviesta piena tauku saturs pārsniedz 85 %. Papildus kausētajam sviestam šis jēdziens bieži attiecas uz vairākiem līdzīgi atūdeņotiem sviestiem, kas plaši pazīstami ar dažādiem nosaukumiem, piemēram, “atūdeņots sviests”, “bezūdens sviests”, “sviesta eļļa”, “sviestskābes tauki” (piena tauki) un “iebiezināts sviests”.

Sviesta eļļa – produkts, ko iegūst no piena, krējuma vai sviesta, procesos ar ūdens atdalīšanu un beztauku sausnu ar minimālo 99,3 % piena tauku saturu no kopējā svara, un maksimālo ūdens saturu 0,5 % no kopējā svara.

— Ietver arī “kausētu bifeļmātes piena sviestu”.

— Lai izvairītos no dubultas pieskaitīšanas, “sviesta eļļa” attiecas tikai uz tieši no krējuma ražošanu.

Citi dzeltentauku produkti (233):

Sviests ar pazeminātu tauku saturu (2331) – sviestam līdzīgs produkts ar mazāku nekā 80 % piena tauku saturu uz produkta svaru (izņemot visus pārējos taukus) (pārdošanas apraksts saskaņā ar A punktu Regulas (EK) Nr. 2991/94 ( 5 ) pielikumā – “sviests ar 75 % tauku saturu”, “sviests ar 50 % tauku saturu” un “ziežams piena produkts”).

Citi (2332) – jo īpaši tauki, kuru sastāvā ir augu un/vai dzīvnieku produkti; blīvas, veidojamas emulsijas, galvenokārt ūdens emulsijas produktu veidā, ko iegūst no blīviem un/vai šķidriem augu un/vai dzīvnieku taukiem lietošanai pārtikā ar piena tauku saturu no 10 līdz 80 % no tauku satura (pārdošanas apraksts saskaņā ar C punktu Regulas (EK) Nr. 2991/94 pielikumā – “taukvielu maisījums”, “taukvielu maisījums ar 75 % tauku saturu”, “taukvielu maisījums ar 50 % tauku saturu” un “ziežams taukvielu maisījums”).

B tabulā: ja sviests ar pazeminātu tauku saturu (2331) un/vai “citi” (2332) iegūts no sviesta, ko ražo tajā pašā piena pārstrādes uzņēmumā, un sviesta veids nav nosakāms (2311, 2312 vai 2313), datus ņem no 23. pozīcijas, norādot attiecīgā sviesta daudzumu.

▼B

SIERS (24)

Siers: svaigs vai nogatavināts, ciets vai pusciets produkts, kas iegūts, sarecinot pienu, vājpienu, daļēji nokrejotu pienu, krējumu, sūkalu krējumu vai paniņas, atsevišķi vai kombinācijā, iedarbojoties ar siera raugu vai citiem piemērotiem sarecināšanas līdzekļiem un daļēji notecinot sūkalas, kas rodas šādas sarecēšanas rezultātā. (Codex Alimentarius - FAO, Volume XVI, Standard A-6).







— A tabula: — tikai no govs piena, — ietver arī sieru, ko izmanto kausētā siera izgatavošanai, bet neietver kausēto sieru. — B tabula: — ietver visas dažādās sieru (un biezpienu) kategorijas, kas iegūti no visu veidu piena (242), — ietver arī piena produktu ricotta, — no siera daudzuma ir jāizslēdz tas daudzums, kuru izmanto kausētā siera izgatavošanai, — sadalījums galvenajās cietības kategorijās ir atkarīgs no mitruma satura uz beztauku pamata (MFFB - moisture content on a fat-free basis):

Mīkstais siers (2421): siers, kurā pēc attīrīšanas MFFB parasti nav mazāks par 68 %.

Pusmīkstais siers (2422): siers, kurā pēc attīrīšanas MFFB parasti nav mazāks par 62 % un ir mazāks par 68 %.

Puscietais siers (2423): siers, kurā pēc attīrīšanas MFFB parasti nav mazāks par 55 % un ir mazāks par 62 %.

Cietais siers (2424): siers, kurā pēc attīrīšanas MFFB parasti nav mazāks par 47 % un ir mazāks par 55 %.

Īpaši cietais siers (2425): siers, kurā pēc attīrīšanas MFFB parasti ir mazāks par 47 %.

Svaigais siers (2426): produkts, kurš iegūts no skāba piena, no kura ir izvadīta lielākā daļa seruma (piemēram, nosusinot vai presējot). Ietver arī biezpienus (izņemot sauso biezpienu), kuros līdz 30 % masas sastāda cukurs un augļu piedevas.

— Ietver svaigu sūkalu sieru (kas iegūts, koncentrējot sūkalas un pievienojot pienu vai piena taukus).

KAUSĒTAIS SIERS (25)

Kausētais siers: produkts, kurš iegūts, karstuma iedarbībā un ar emulgatoru palīdzību samaļot vai saberžot, samaisot, izkausējot un emulģējot vienu vai vairākas siera šķirnes, ar vai bez piena sastāvdaļu un/vai citu pārtikas produktu piedevām. (Codex Alimentarius - FAO, volume XVI, norma A-8(b)).

KAZEĪNI UN KAZEINĀTI (26)

Kazeīns: galvenā piena olbaltumvielu sastāvdaļa. To iegūst, nogulsnējot (sarecinot) vājpienu, galvenokārt ar skābēm vai siera raugu. Šī aile ietver dažādus kazeīna veidus, kuri atšķiras atkarībā no sarecināšanas metodes, piemēram, skābais kazeīns un siera rauga kazeīns (parakazeīns). (Harmonizētās sistēmas paskaidrojumi - VI iedaļa, 35. nodaļa (Nr. 35.01)).

Kazeināti: (kazeīna sāļi) ietver nātrija un amonija sāļus, kas pazīstami kā “šķīstošie kazeīni”, un šos sāļus parasti izmanto, izgatavojot koncentrētus pārtikas produktus un farmaceitiskos produktus. Kalcija kazeinātu izmanto, izgatavojot pārtikas produktus, vai arī kā līmi, atkarībā no tā īpašībām. (Harmonizētās sistēmas paskaidrojumi - VI iedaļa, 35. nodaļa (Nr. 35.01)).

SŪKALAS (27)

Sūkalas: blakusprodukts, kas iegūts siera vai kazeīna izgatavošanas laikā. Šķidrā stāvoklī sūkalās ir dabiskās sastāvdaļas (vidēji 4,8 % laktozes, 0,8 % olbaltumvielu un 0,2 % tauku no produkta masas), kuras paliek pēc tam, kad no piena ir izvadīts kazeīns un lielākā daļa tauku.

Sūkalu kopējais daudzums (27): ietver arī sūkalas, kuras izmanto piena rūpniecībā dzīvnieku barības izgatavošanai.

— Produktiem 271 (sūkalas, kas piegādātas šķidrā veidā), 272 (sūkalas, kas piegādātas koncentrētā veidā), 273 (sūkalas pulverveidā vai gabalā), 274 (laktoze), 275 (laktalbumīns) ir jānorāda to reālā masa. Tikai produktam 27 (sūkalu kopējais daudzums) ir jānorāda tā šķidro sūkalu ekvivalents, un tā nekādā gadījumā nedrīkst būt iepriekšminēto daudzumu summa.

Sūkalas, kas piegādātas šķidrā veidā (271): piegādātās sūkalas, kas izmantojamas galvenokārt dzīvnieku barībā. Daudzumi, ko izmanto kā izejvielas citos procesos, ir jāizslēdz.

Sūkalas, kas piegādātas koncentrētā veidā (272).

Sūkalas pulverveidā vai gabalā (273).

Laktoze (piena cukurs) (274).

Laktalbumīns (275): viena no sūkalu olbaltumvielu galvenajām sastāvdaļām.

PĀRĒJIE GATAVIE PRODUKTI (28)

— Šī aile attiecas uz gataviem piena produktiem (kas jāprecizē), kas citur nav minēti, galvenokārt laktoferīniem.

— Ietver arī gatavus lauksaimniecības produktus, kas iegūti lauku saimniecībās (ailē “Resursi/III.4”) un laisti pārdošanā bez apstrādes (izņemot iesaiņošanu vai nogatavināšanu).









II PIELIKUMS

A TABULA

B TABULA

►(1) M1

►(1) M1

C TABULA

▼M3







D TABULA Uzņēmumi (1) pēc ikgadējā piena ieguves apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Klases pēc ieguves apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Ieguve (1 000 t) 5 000 un mazāk … … 5 001 līdz 20 000 … … 20 001 līdz 50 000 … … 50 001 līdz 100 000 … … 100 001 līdz 300 000 … … 300 001 līdz 400 000 … … 400 001 līdz 500 000 … … 500 001 līdz 750 000 … … 750 001 līdz 1 000 000 … … vairāk nekā 1 000 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







E TABULA Ieguves centri (1) pēc ikgadējā piena ieguves apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Klases pēc ieguves apjoma (tonnas gadā) Skaits Ieguve (1 000 t) 1 000 un mazāk … … 1 001 līdz 5 000 … … 5 001 līdz 20 000 … … 20 001 līdz 50 000 … … 50 001 līdz 100 000 … … vairāk nekā 100 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







F TABULA Uzņēmumi (1) pēc apstrādātā piena apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Klases pēc apstrādātā piena apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Apjoms (1 000 t) 5 000 un mazāk … … 5 001 līdz 20 000 … … 20 001 līdz 50 000 … … 50 001 līdz 100 000 … … 100 001 līdz 300 000 … … 300 001 līdz 400 000 … … 400 001 līdz 500 000 … … 500 001 līdz 750 000 … … 750 001 līdz 1 000 000 … … vairāk nekā 1 000 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







G.1 TABULA Uzņēmumi (1) pēc dažu piena produktu grupu ikgadējā saražotā apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Produktu grupas: SVAIGI PRODUKTI (1) Klases pēc saražotā apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Ikgadējais saražotais apjoms (1 000 t) 1 000 un mazāk … … 1 001 līdz 10 000 … … 10 001 līdz 30 000 … … 30 001 līdz 50 000 … … 50 001 līdz 100 000 … … 100 001 līdz 150 000 … … 150 001 līdz 200 000 … … 200 001 līdz 250 000 … … vairāk nekā 250 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







G.2 TABULA Uzņēmumi (1) pēc dažu piena produktu grupu ikgadējā saražotā apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Produktu grupas: PĀRTIKAS PIENS (11) Klases pēc saražotā apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Ikgadējais saražotais apjoms (1 000 t) 1 000 un mazāk … … 1 001 līdz 10 000 … … 10 001 līdz 30 000 … … 30 001 līdz 100 000 … … 100 001 līdz 150 000 … … 150 001 līdz 200 000 … … 200 001 līdz 250 000 … … vairāk nekā 250 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







G.3 TABULA Uzņēmumi (1) pēc dažu piena produktu grupu ikgadējā saražotā apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Produktu grupas: SAUSIE PIENA PRODUKTI (22) Klases pēc saražotā apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Ikgadējais saražotais apjoms (1 000 t) 1 000 un mazāk … … 1 001 līdz 5 000 … … 5 001 līdz 20 000 … … 20 001 līdz 25 000 … … vairāk nekā 25 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







G.4 TABULA Uzņēmumi (1) pēc dažu piena produktu grupu ikgadējā saražotā apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Produktu grupas: SVIESTS (23) Klases pēc saražotā apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Ikgadējais saražotais apjoms (1 000 t) 100 un mazāk … … 101 līdz 1 000 … … 1 001 līdz 5 000 … … 5 001 līdz 10 000 … … 10 001 līdz 15 000 … … 15 001 līdz 20 000 … … 20 001 līdz 25 000 … … vairāk nekā 25 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.







G.5 TABULA Uzņēmumi (1) pēc dažu piena produktu grupu ikgadējā saražotā apjoma Valsts … Situācija 31. decembrī … Produktu grupas: SIERS (visi veidi) (24) Klases pēc saražotā apjoma (tonnas gadā) Uzņēmumu skaits Ikgadējais saražotais apjoms (1 000 t) 100 un mazāk … … 101 līdz 1 000 … … 1 001 līdz 4 000 … … 4 001 līdz 10 000 … … 10 001 līdz 15 000 … … 15 001 līdz 20 000 … … 20 001 līdz 25 000 … … vairāk nekā 25 000 … … Kopā … … (1) Atsauce uz Direktīvas 96/16/EK 2. panta pirmās daļas 1. punktu.

▼M2







H TABULA Piena pārstrādes uzņēmumu darbība Govs piena proteīni galvenajos piena produktos Valsts: … Gads: … Kods Produkti Daudzums (1) (1 000 t) Proteīnu saturs (t) 1 2 1 Izejvielas 11 Dzeramais piens 112 Pilnpiens 113 Puskrejots piens 114 Vājpiens 12 Paniņas 13 Krējums 2 Galaprodukti 21 Iebiezināts piens 221 Piena krējuma pulveris 222 Pilnpiena pulveris 223 Puskrejota piena pulveris 224 Vājpiena pulveris 225 Paniņu pulveris 23 Sviests un citi dzelteno taukvielu piena produkti 2411 Govs piena siers 25 Kausēts siers 26 Kazeīns un kazeināti 27 Sūkalas (1) 1. sleja: daudzums, kas saražots attiecigajā laika periodā (gadā), izteiksmes vienība tūkstotis tonnu. Definícija: skat. Lēmuma 97/80/EB II pielikuma B tabulas 1. sleju.







I TABULA Reģionālie dati par govs piena ražošanu Valsts: … Gads: … Reģioni Kods NUTS 2 Govs piena gada produkcija (1 000 t) (1) Kopumā valstī (1) Attiecas uz visu govs pienu, izņemot pienu, ko tieši izzīduši teliņi, bet ieskaitot pienu, kurš iegūts slaukšanas procesā (tostarp jaunpienu), kas izmantots lopu barošanai (spaiņos vai citādā veidā).

▼B

PASKAIDROJUMI

A TABULA

Šīs tabulas dati attiecas tikai uz govs pienu, gan attiecībā uz ieguvi, gan iegūtajiem produktiem (līdz ar to maisījumi ir izslēgti).

Gadījumā, ja ir iknedēļas preču atpakaļnosūtīšana, tad dati par tām nedēļām, kas ietilpst nākamajā mēnesī, ir jāsadala saskaņā ar darba dienu skaitu katrā no abiem mēnešiem.







Tauku saturs: — piena tauku saturs, kā produkta masas procentuālais sastāvs, — vidējais aritmētiskais valstī, ko pamato ar datiem, kas iegūti, atsaucoties uz Röse-Gottlieb metodi (kods IDF/FIL 1C: 1987). Olbaltumvielu saturs: — piena olbaltumvielu saturs, kā produkta masas procentuālais sastāvs, — vidējais aritmētiskais valstī, ko pamato ar datiem, kas iegūti, atsaucoties uz Kjeldahl metodi.

Iegūtie produkti: pārstrādāto svaigo piena produktu daudzumus saprot kā pieejamus piegādēm ārpus pienotavām.

B TABULA

Lai izvairītos no dubultas saskaitīšanas, tos piena produktus, kurus izmanto tajā pašā pienotavā citu piena produktu izgatavošanai, neņem vērā.

Tāpat, šīs tabulas dati attiecas tikai uz “valsts pienotavas” jēdzienu. Tādēļ visu izejvielu vai produktu tirdzniecību (apmaiņu) starp pienotavām dalībvalstīs izslēdz no datiem, kas attiecas uz valstī saražoto daudzumu.

Resursi/I un II: saņemtais piens attiecas uz visu veidu pilnpiena (govs, aitas, kazas un bifeļmātītes piena) iepirkumiem un piena produktiem, kas saņemti tieši no lauku saimniecībām.

Resursi/II.6: attiecas uz pārējiem piena produktiem (tādiem kā siers, sviests un jogurts), kas saņemti no lauku saimniecībām. Šie produkti, neatkarīgi no tā, vai tie ir pārstrādāti vai nav, ir paredzēti izmantošanai ražošanas procesos pienotavās un tie ir jāietver šīs tabulas B daļā (Izmantošana).

Resursi/III.4: attiecas uz pārējiem piena produktiem (tādiem kā siers, sviests un jogurts), ko ieved no citām valstīm. Šie produkti, neatkarīgi no tā, vai tie ir paredzēti izmantošanai ražošanas procesos pienotavās vai nav, ir jāietver šīs tabulas B daļā (Izmantošana).

Ja tie ir paredzēti laišanai pārdošanā bez tālākas apstrādes (izņemot iesaiņošanu vai nogatavināšanu), tad šie produkti ir jāraksta 16. ailē (gadījumā, ja tie ir svaigi lauku saimniecību produkti) vai 28. ailē (gadījumā, ja tie ir gatavi lauku saimniecību produkti).

Resursi/III – ievedumi Kopienas teritorijā: neiesaiņotā veidā vai 2 litru vai lielākās tvertnēs.

1. sleja. Daudzumi: ja vien nav norādīts citādi, tad norādāmie daudzumi nozīmē izejvielu/gatavās produkcijas tīrsvaru (1 000 tonnās).

Pārstrādāto svaigo piena produktu daudzumi ir tie, ko var piegādāt ārpus pienotavām.

2/B sleja. Izmantošana – piena tauku saturs: piena tauku daudzumi (tonnās), ko izmanto konkrētā produkta ražošanā, ieskaitot iespējamos zudumus, kas var rasties ražošanas procesā.

3/A sleja. Resursi – piena olbaltumvielas: piena olbaltumvielu daudzumi (tonnās), ko satur saņemtais govs piens.

3/B sleja. Izmantošana – pilnpiens: pilnpiena daudzumi (1 000 tonnās), ko izmanto konkrētā produkta ražošanā, ieskaitot iespējamos zudumus, kas var rasties ražošanas procesā.

4/B sleja. Izmantošana – vājpiens:

— pozitīvs lielums – vājpiena daudzumi (1 000 tonnās), ko izmanto konkrētā produkta ražošanā, ieskaitot iespējamos zudumus, kas var rasties ražošanas procesā,

— negatīvs lielums - vājpiena daudzumi (1 000 tonnās), kas atgūti konkrētā produkta ražošanas procesā (piemēram, vājpiens, kas atgūts, ražojot sviestu no pilnpiena vai krējuma).

Cita izmantošana (3.-6. kods)

Vājpiens un paniņas, kas atdoti atpakaļ lauku saimniecībai (3): vājpiens un paniņas, kas atdoti atpakaļ lauku saimniecībām.

Piena un krējuma eksports un Kopienas iekšējie sūtījumi lielos apjomos (neiesaiņoti) (4): pilnpiena, vājpiena un šķidrā krējuma eksports un Kopienas sūtījumi lielos apjomos (neiesaiņotā veidā) vai 2 litru vai lielākās tvertnēs, ko veic pienotavas.

Cita veida izmantošana (5): ietver pilnpienu un vājpienu lielos apjomos (neiesaiņotā veidā) vai 2 litru vai lielākās tvertnēs, ko piegādā pārtikas (piemēram, saldējuma) rūpniecībai vai ko ir paredzēts izmantot visa veida dzīvnieku barībā, izņemot 3. ierakstu.

Starpība (6): attiecas uz starpību statistikas datos.

C TABULA

Lauku saimniecība: tehniski ekonomiska vienība ar vienotu vadību, kurā ražo lauksaimniecības produktus.

A. Resursi

Govs piens: attiecas uz visu govs pienu, izņemot to, kas tieši patērēts teļu zīdīšanai, bet ieskaitot to, kas iegūts, slaucot (tajā skaitā jaunpienu), un ko izmanto dzīvnieku barībā (kas savākts, piemēram, spaiņos vai ar citiem paņēmieniem).

Piena govis: govis, kuras izmanto tikai vai galvenokārt tāda piena ieguvei, ko izmanto pārtikā un/vai pārstrādei piena produktos, ieskaitot izbrāķētās piena govis (neatkarīgi no tā, vai tās tika vai netika uzbarotas laika posmā no pēdējās laktācijas līdz nokaušanai).

Pilnpiena sleja: attiecas uz iegūtā piena daudzumiem.

Vājpiena un paniņu sleja:

— tas, ko pienotavas atdevušas atpakaļ (1) - skat. definīciju B/3 tabulā,

— krējuma piegāžu atlikums (2).

B. Izmantošana

Pilnpiens/iekšējais patēriņš: pilnpiens, kas patērēts īpašnieka saimniecībā (tātad tikai pārtikas pilnpiens).

Pilnpiens/tiešā tirdzniecība: pārtikas pilnpiens, kas pārdots tieši patērētājiem.

Pilnpiens/lauku saimniecību sviests un krējums: pilnpiens (visi veidi), ko izmanto sviesta un krējuma ražošanai.

Pilnpiens/lauku saimniecību siers: pilnpiens (visi veidi), ko izmanto lauku saimniecību siera ražošanai.

Pilnpiens/citi produkti: pilnpiens (visi veidi), ko izmanto pārtikas piena produktu (piemēram, jogurta) izgatavošanai.

Pilnpiens/dzīvnieku barība: pilnpiens, ko lauku saimniecībā izmanto dzīvnieku barošanai, jebkurā formā (tāds, kāds tas ir, vai arī kā tādas saliktas dzīvnieku barības sastāvdaļa, kas izgatavota lauku saimniecībā).

Pilnpiens/piegādāts pienotavām:

— ietver šādas piegādes: — — visu pilnpiena veidu (no govīm, aitām, kazām un bifeļmātītēm) piegādes pienotavām (dalībvalstī vai ārpus tās) un lauku saimniecībām, kas minētas Direktīvas 96/16/EK 2. pantā; — citu produktu (precizēt), piena ekvivalentā,

— krējuma piegādes ir jāizsaka piena ekvivalentā.

Pilnpiens/starpība un zudumi:

— attiecas uz atšķirību statistikas datos un daudzumiem, kas zuduši ražošanas procesa laikā,

— kopējam daudzumam “pilnpiena izmantošanas” slejā ir jābūt vienādam ar kopējo pieejamo daudzumu.

Vājpiens un paniņas/pārtikas piens: vājpiens un paniņas, ko lauku saimniecībās izmanto pārtikai, it īpaši iekšējam patēriņam saimniecībās un tiešai pārdošanai patērētājiem.

Vājpiens un paniņas/lauku saimniecību siers: vājpiena un paniņu daudzums, ko izmanto lauku saimniecību siera izgatavošanai.

C. Iegūtie produkti

Norādītajiem daudzumiem ir jāattiecas uz gatavā produkta neto masu (1 000 tonnu).

Pārtikas piens: iekšējais patēriņš un tiešā tirdzniecība.

Lauku saimniecību krējums: krējums, kas izgatavots lauksaimniecības uzņēmumā.

Lauku saimniecību sviests: sviests, kas izgatavots lauksaimniecības uzņēmumā.

Lauku saimniecību siers: siers, kas izgatavots lauksaimniecības uzņēmumā.

Citi produkti: citi produkti (precizēt), kas izgatavoti lauku saimniecībā.

No kura(-iem) pienotavām piegādāts: attiecas uz krējuma, sviesta, siera un citu lauku saimniecības produktu piegādēm pienotavām (dalībvalstī vai ārpus tās).

D UN E TABULAS

Iegūtais piens: piena un krējuma daudzumi (piena ekvivalentā), kas saņemti tieši no lauku saimniecībām.

E TABULA

Ieguves centri: attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kuri iepērk pienu no lauku saimniecībām un savā vārdā pārdod to pienotavām. Līdz ar to ieguves centri, kuri ir vietējas, no pienotavām atkarīgas vienības, tiek izslēgti.

Līdz ar to uzskaites centri tā piena uzskaitei valsts līmenī, kuru dalībvalsts teritorijā ir saņēmis citas dalībvalsts uzņēmums (pienotava), arī ir jāietver šajā tabulā.

F TABULA

Apjoms: kopējais pārstrādāto izejvielu apjoms = pilnpiena (vai pilnpiena ekvivalenta) daudzumi, ko izmanto piena produktu izgatavošanai uzņēmumā.

D, E, F UN G TABULAS

Uzņēmums: uzņēmums ir mazākā juridisku vienību kombinācija, organizatoriska vienība, kurā ražo preces vai pakalpojumus, kurai ir zināma autonomija lēmumu pieņemšanā, it īpaši attiecībā uz tās pašreizējo resursu izvietošanu. Uzņēmums veic vienu vai vairākas darbības vienā vai vairākās vietās. Uzņēmums drīkst būt viena juridiska vienība. (Padomes 1993. gada 15. marta Regula (EEK) Nr. 696/93, OV L 76, 30.3.1993.)

Nosūtītie dati, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitātes prasība, ir skaidri jānorāda kā tādi.

Tabulas ir jāaizpilda par visiem uzņēmumiem, kuri darbojas atsauces gada 31. decembrī. Tās attiecas uz pienotavu darbību, tajā skaitā to darbību, ko pienotavas šī gada laikā ir pārņēmušas.

▼M2









III PIELIKUMS