1997D0101 — LV — 26.10.2001 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

ar ko ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs

Grozīta ar:

No

▼B

PADOMES LĒMUMS

(1997. gada 27. janvāris),

ar ko ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs

(97/101/EK)

tā kā pieredze, kas iegūta informācijas apmaiņā saskaņā ar Padomes Lēmumu 75/441/EEK (1975. gada 24. jūnijs), ar kuru nosaka vienotu informācijas apmaiņas kārtību starp uzraudzības un monitoringa tīkliem, kuru darbība pamatojas uz datiem par atmosfēras piesārņojumu, ko izraisa daži savienojumi un suspendētas daļiņas ( 6 ), un ar Padomes Lēmumu 82/459/EEK (1982. gada 24. jūnijs), ar kuru ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu no tīkliem un individuālām stacijām, kas veic gaisa piesārņojuma mērījumus dalībvalstīs ( 7 ), nodrošina iespēju ieviest pilnīgāku un reprezentatīvāku informācijas apmaiņu, palielinot novērojamo piesārņotāju skaitu un iekļaujot tīklus un individuālas stacijas, kuras veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus;

tā kā, sniedzot informāciju, jāizvairās no dublēšanās, jo īpaši attiecībā uz informāciju, ko sūta Eiropas Vides aģentūrai un Komisijai;

tā kā ir jānosaka procedūra informācijas apmaiņai par gaisa kvalitāti, lai palīdzētu apkarot vides piesārņojumu, tādējādi paaugstinot dzīves un vides kvalitāti visā Kopienā, veicot to ilgtermiņa tendenču un uzlabojumu novērošanu, kas izriet no dalībvalstu un Kopienas tiesību aktiem, kuri paredz piesārņojuma apkarošanu;

tā kā Piektā rīcības programma vides jomā ( 4 ) paredz pamatdatu vākšanu par vidi un to saderības, salīdzināmības un pārskatāmības uzlabošanu;

1. pants

Mērķi

1. Ar šo ievieš savstarpēju informācijas un datu apmaiņu (še turpmāk — “savstarpēja apmaiņa”) no tīkliem un individuālām stacijām, kas veic apkārtējā gaisa piesārņojuma mērījumus. Tā attiecas uz:

— gaisa kvalitātes mērījumiem, ko sniedz stacijas: apmaiņa ietver datus, kas saskaņā ar I pielikuma 3. un 4. punktu aprēķināti no gaisa piesārņojuma mērījumiem, kuri veikti dalībvalstu stacijās.

2. Komisija un 6. pantā minētās iestādes ir atbildīgas par savstarpējās apmaiņas norisi. Lai veiksmīgi izmantotu Eiropas Vides aģentūras iegūto pieredzi, Komisija Vides aģentūrai atbilstoši tās kompetencei pieprasa sniegt datus, inter alia, par informācijas sistēmas darbību un īstenošanu praksē.

2. pants

Piesārņotāji

1. Savstarpējā apmaiņa attiecas uz gaisa piesārņotājiem, kas uzskaitīti Direktīvas par gaisa kvalitāti I pielikumā.

2. Savstarpējās apmaiņas ietvaros dalībvalstis ziņo arī par gaisa piesārņotājiem, kas uzskaitīti I pielikuma 2. punktā, lai attiecīgie dati ir pieejami 6. pantā minētajām iestādēm un lai dalībvalstis tos var pastāvīgi izvērtēt.

3. pants

Stacijas

Savstarpējā apmaiņa 1. panta izpratnē attiecas uz stacijām:

— kuras minētas saistībā ar to direktīvu īstenošanu, kas pieņemtas saskaņā ar Direktīvas par gaisa kvalitāti 4. pantu,

— kuras, kaut arī nav ietvertas direktīvās, kas minētas pirmajā ievilkumā, dalībvalstis valsts līmenī izvēlēsies no esošajām stacijām, lai novērtētu vietējo piesārņojuma līmeni ar piesārņotājiem, kas uzskaitīti I pielikuma 2. punktā, un reģionālo piesārņojuma līmeni (tā saucamo “pamata līmeni”) ar piesārņotājiem, kas uzskaitīti I pielikumā,

4. pants

Vajadzīgā informācija par tīkliem un stacijām

1. Informācija, kas jāziņo Komisijai, attiecas uz mērījumu staciju raksturlielumiem, mēraparātiem un darbības norisi, ko ievēro šajās stacijās, un tā tīkla struktūru un organizāciju, kuram stacijas pieder. Šo informāciju nosūta, ja vien tā Komisijai nav bijusi pieejama pastāvošajos normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti. Vajadzīgo informāciju precizē, pamatojoties uz II pielikumā minētajām norādēm. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru Komisija precizē obligāto informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz.

2. Stacijām, kas minētas 3. panta pirmajā ievilkumā, savstarpējo apmaiņu piemēro, tiklīdz stājas spēkā normatīvie akti, kas minēti Direktīvas par gaisa kvalitāti 4. pantā.

3. Vēlākais sešus mēnešus pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Komisija ļauj dalībvalstīm piekļūt datu bāzei, kas ietver informāciju, kuru šinī jomā jau savākuši Komisijas dienesti, kā arī programmatūrai, dodot iespēju to izmantot un atjaunināt. Dalībvalstis labo, groza un/vai papildina šo informāciju. Atjauninātās datnes nosūta Komisijai otrajā gadā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās vēlākais līdz 1. oktobrim.

Šī informācija būs pieejama sabiedrībai, izmantojot informācijas sistēmu, ko izveidojusi Eiropas Vides aģentūra; pēc pieprasījuma to var sniegt arī aģentūra vai dalībvalstis.

4. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru Komisija precizē tehnisko norises kārtību, kādā nosūta vajadzīgo informāciju, ņemot vērā 1. panta 2. punktā minētos noteikumus.

5. Pēc tam, kad dalībvalstis veikušas pirmo informācijas nosūtīšanu, Komisija iekļauj iesūtīto informāciju savā datu bāzē un katru gadu sagatavo tehnisku atskaiti par savākto informāciju; tā ļauj dalībvalstīm piekļūt atjauninātajām “tīklu-staciju” datu bāzēm vēlākais līdz 1. jūlijam. Dalībvalstis labo, groza un/vai papildina šo informāciju. Atjauninātās datnes nosūta Komisijai vēlākais līdz 1. oktobrim.

5. pants

Informācija, kas jāsniedz par datiem, kurus ieguvušas stacijas

1. Komisijai jāiesniedz šādi rezultāti:

c) dati, kas noteikti I pielikuma 3. un 4. punktā, visām stacijām, kas minētas 3. panta trešajā ievilkumā.

Šos datus nosūta, ja vien Komisijai tie nav bijuši pieejami pastāvošajos normatīvajos aktos par gaisa kvalitāti.

2. Dalībvalstis ir atbildīgas par to datu apstiprināšanu, kuri nosūtīti vai izmantoti, lai aprēķinātu rādītājus, kas nosūtīti saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, kuri izklāstīti III pielikumā. Datu apkopošana un statistikas aprēķināšana, ko veic dalībvalstis, atbilst kritērijiem, kuri ir vismaz tikpat stingri kā tie, kas norādīti IV pielikumā.

3. Dalībvalstis nosūta rezultātus par kalendāro gadu vēlākais līdz nākamā gada 1. oktobrim; pirmie dati jānosūta par 1997. kalendāro gadu.

4. Iespēju robežās dalībvalstis nosūta Komisijai informāciju, ko no 1989. gada 1. oktobra līdz šā lēmuma spēkā stāšanās dienai savākušas stacijas, kuras piedalījušās savstarpējā informācijas apmaiņā, ko paredz Lēmums 82/459/EEK.

5. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru Komisija precizē tehnisko kārtību, kādā notiek informācijas nosūtīšana, ņemot vērā 1. panta 2. punktā minētos noteikumus.

6. Komisija iekļauj nosūtītos datus savā datu bāzē un katru gadu sagatavo tehnisku ziņojumu par savākto informāciju, kā arī ļauj dalībvalstīm piekļūt atjauninātajai “rezultātu” datu bāzei.

Informācija būs pieejama sabiedrībai, izmantojot informācijas sistēmu, ko izveidojusi Eiropas Vides aģentūra; pēc pieprasījuma to var sniegt arī aģentūra.

Informācija, kas ir pieejama, iesūtīta vai iekļauta ziņojumā, balstīsies uz apstiprinātiem datiem.

7. Komisija sagatavo vispārīgu publisku ziņojumu, apkopojot savāktos datus un izklāstot gaisa kvalitātes pamattendences Eiropas Savienībā.

8. Vienojoties ar dalībvalstīm, Komisija nodrošina tādu izvēlētu datu nosūtīšanu starptautiskām institūcijām, kas vajadzīgi, lai īstenotu dažādas starptautiskas programmas.

6. pants

Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas iestādes, kas atbildīgas par savstarpējās apmaiņas īstenošanu un norisi, un tūlīt informē par to Komisiju.

7. pants

Saskaņā ar Direktīvas par gaisa kvalitāti 12. pantā noteikto procedūru Komisija vajadzības gadījumā precizē:

— apmaiņas kārtības papildināšanu ar datiem un informāciju no trešajām valstīm.

8. pants

Ne vēlāk kā piecu gadu laikā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par tā īstenošanu. Šim ziņojumam pievieno visus priekšlikumus, kurus Komisija uzskata par piemērotiem, lai grozītu šo lēmumu.

9. pants

Šo lēmumu piemēro no 1997. gada 1. janvāra.

10. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

▼M1

I PIELIKUMS

PIESĀRŅOTĀJU SARAKSTS, STATISTISKIE PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS

1. Piesārņotāji, kas minēti Direktīvas 96/62/EK par gaisa kvalitāti I pielikumā

2. Piesārņotāji, kas nav minēti Direktīvas 96/62/EK par gaisa kvalitāti I pielikumā

Piesārņotāji, par kuriem jāziņo saskaņā ar citām direktīvām, nevis Direktīvu 96/62/EK, minēti 3. iedaļas pozīcijās 14 un 15. Piesārņotāji, par kuriem jāziņo tikai tad, ja dati ir pieejami, minēti no 16. līdz 63. pozīcijai.

3. Piesārņotāji, mērvienības un vidējais laiks:

(3) Dažas mērījumu metodes ietver paraugu ņemšanu laikā no dažām minūtēm līdz vairākām nedēļām. Tādā gadījumā rādītāji ar dažādu vidējo laiku, kas ir atšķirīgs no šajā tabulā norādītā, jāpaziņo, norādot faktisko vidējo laiku.

C ekvivalents

VS

As

CO

4. Par kalendāro gadu aprēķinātie dati, kas jānosūta Komisijai

Dalībvalstis nosūta izejas datus vai izejas datus un statistiku.

Dalībvalstīm, kuras nosūta izejas datus un statistiku, jānorāda turpmāk minētā statistika.

vidējais aritmētiskais, vidējie rādītāji, procentiles 98 (un 99,9, kuras var brīvprātīgi nosūtīt par piesārņotājiem, kuru vidējais aritmētiskais ir aprēķināts par laika periodu, kas ilgāks par 1 stundu) un maksimālie rādītāji, kuri aprēķināti no izejas datiem, kas atbilst ieteicamajam vidējam laikam, kas norādīts tabulā iepriekš,

— Piesārņotājiem no 1 līdz 61:

kopējie ikmēneša nosēdumi, kas aprēķināti no izejas datiem, kuri atbilst ieteicamajam vidējam laikam, kas norādīts iepriekš tabulā.

Procentili y izvēlas no faktiski izmērītajiem lielumiem. Visi dati jānorāda augošā secībā:

Procentile y ir Xk koncentrācija, kur k aprēķina šādi:

kur q ir vienāds ar y/100 un N ir faktiski veikto mērījumu skaits.

(q x N) jānoapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

Visi rezultāti jāizsaka, ņemot vērā šādus temperatūras un spiediena rādītājus: 293 K un 101,3 kPa, izņemot par piesārņotājiem 62 un 63. Dati, kas iegūti 2001. gadā un vēlāk par saistīto daļiņu sastāvdaļām, jāziņo, ņemot vērā apkārtējās vides apstākļus.

5. Datu iesniegšana Komisijai

Dati jāiesniedz, izmantojot vienu no šiem datu formātiem: ISO 7168 2. versijas paplašinātais formāts, NASA–AMES 1001/1010 vai DEM ( 9 ) savietojams formāts; vai arī DEM datu bāzē:

Komisija apstiprina, ka ir saņēmusi datus un informāciju par staciju skaitu un piesārņotājiem.

II PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR TĪKLIEM, STACIJĀM UN MĒRĪŠANAS METODĒM

Dalībvalstīm jāsniedz ziņas par šādiem punktiem: I.1., I.4.1. līdz I.4.4., I.5., II.1.1., II.1.4., II.1.8., II.1.10., II.1.11. un II.2.1. Tām jāsniedz arī pēc iespējas vairāk informācijas par pārējiem punktiem.

— netālu no pilsētas;

— attālums starp ēkas fasādēm un to augstums (kanjonielas);

— attālums no ietves malas;

stacijas, kas izvietotas vietā, kur piesārņojuma līmeni galvenokārt ietekmē emisijas no blakus esoša ceļa/ielas;

II.2.2. stacijas veids atkarībā no dominējošiem emisijas avotiem:

cita būtiska informācija: valdošais vēja virziens, attiecība starp attālumu līdz tuvākajiem šķēršļiem un to augstums u.tml.

par staciju atbildīgās tehniskās organizācijas nosaukums (ja atšķiras no organizācijas, kas atbildīga par tīklu);

III PIELIKUMS

DATU APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRA UN KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA

Visi nosūtītie dati tiek uzskatīti par derīgiem.

Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai tiktu īstenota kvalitātes nodrošināšanas procedūra, kas visumā atbilst šā lēmuma mērķiem, un jo īpaši atbilstīgo direktīvu mērķiem.

IV PIELIKUMS

DATU APKOPOŠANAS KRITĒRIJI UN STATISTISKO PARAMETRU NOTEIKŠANA

Šie kritēriji galvenokārt attiecas uz datu ieguvi

Ja ES direktīvās nav noteikti kritēriji datu apkopošanai un statistisko parametru noteikšanai, tad piemēro šādus kritērijus:

b) Statistisko parametru noteikšana







— vidējam aritmētiskajam un vidējiem rādītājiem: minimālā datu ieguve 50 %, — procentilēm 98, 99,9 un maksimālajiem rādītājiem: minimālā datu ieguve 75 %.

Attiecība starp apstiprinātajiem datiem divu sezonu laikā attiecīgajā gadā nedrīkst būt lielāka par 2 ar nosacījumu, ka sezonas ir ziema (no janvāra līdz martam, ieskaitot, un no oktobra līdz decembrim, ieskaitot) un vasara (no aprīļa līdz septembrim, ieskaitot).