2003R2287 — LV — 09.11.2004 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2287/2003

(2003. gada 19. decembris),

ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu ( 1 ), jo īpaši tā 24. pantu, VI, VIII, IX un XII pielikumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 2 ) un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 66/98, ar ko nosaka konkrētus saglabāšanas un kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejai Antarktikā ( 3 ), un jo īpaši tās 21. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants ietver prasību Padomei pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas norisi, ņemot vērā pieejamo zinātnisko informāciju un jo īpaši Zivsaimniecības zinātniskās, tehnikas un ekonomikas komitejas sagatavoto ziņojumu. (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei attiecībā uz katru zvejas zonu vai zvejas zonu grupu ir jāparedz kopējā pieļaujamā nozveja (KPN). Atbilstīgi minētās regulas 20. pantā noteiktajiem kritērijiem jāveic zvejas iespēju sadale dalībvalstīm un trešām valstīm. (3) Lai nodrošinātu KPN un kvotu efektīvu apsaimniekošanu, jāparedz īpašie zvejas norises nosacījumi. (4) Zvejniecības pārvaldības principi un atsevišķas procedūras Kopienas līmenī jānosaka tā, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu apsaimniekošanu, kas peld ar to karogu. (5) Atbilstīgi 2. pantam Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai KPN un kvotu pārvaldībai ( 4 ), jānorāda, uz kuriem krājumiem attiecas minētajā regulā noteiktie dažādie pasākumi. (6) Saskaņā ar zvejas attiecību nolīgumos vai protokolos paredzēto procedūru Kopiena zvejas tiesību sakarā ir apspriedusies ar Norvēģiju ( 5 ), Farēru salām ( 6 ), Grenlandi ( 7 ), Islandi ( 8 ), Latviju ( 9 ), Lietuvu ( 10 ) un Igauniju ( 11 ). (7) Atbilstīgi 1994. gada Pievienošanās akta 124. pantam Kopiena pārvalda zvejas nolīgumus, ko Zviedrija un Somija noslēgusi ar trešām valstīm. Saskaņā ar šiem nolīgumiem Kopiena ir apspriedusies ar Poliju. (8) Ievērojot 2003. gada Pievienošanās aktu, no Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas pievienošanās dienas noteikumiem par šīm valstīm paredzētajām zvejas iespējām jābūt saskaņā ar Pievienošanās līgumu. Tomēr tie paši zvejas iespēju piešķiršanas principi jāpiemēro arī laika posmā no 2004. gada 1. janvāra līdz pievienošanās dienai. (9) Kopiena ir līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zivsaimniecības organizācijās. Šīs zivsaimniecības organizācijas ir ieteikušas paredzēt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus attiecībā uz konkrētām sugām. Tādēļ Kopienai jāizpilda šie ieteikumi. (10) Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ikgadējā sanāksmē pieņemtajās tabulās parādīts, kuras ICCAT līgumslēdzējas puses tām piešķirtās zvejas iespējas izmanto nepilnīgi un kuras – pārmērīgi. Šajā sakarā ICCAT ir pieņēmusi lēmumu, kurā atzīts, ka 2002. gadā Eiropas Kopiena ir nepilnīgi izmantojusi tai piešķirto kvotu attiecībā uz vairāku veidu krājumiem. (11) Lai pienācīgi ievērotu ICCAT noteikto Kopienas kvotu pielāgojumus, ir jāveic nepilnīgā izmantojuma pārdale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo veikumu kvotu apguvē, bet nemainot KPN ikgadējā piešķīruma sadales principu, kas noteikts ar šo regulu. (12) Zvejas iespēju izpildi reglamentē attiecīgie Kopienas tiesību akti un jo īpaši Komisijas 1987. gada 20. maija Regula (EEK) Nr. 1381/87, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju ( 12 ), Komisijas 1983. gada 22. septembra Regula (EEK) Nr. 2807/83, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu nozvejotajām zivīm ( 13 ), Padomes 1993. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kopējās zivsaimniecības politikas kontroles sistēmu ( 14 ), Padomes 1994. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1626/94, ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā ( 15 ), Padomes 1994. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1627/94, ar ko paredz vispārējus noteikumus par īpašām zvejas atļaujām ( 16 ), Regula (EK) Nr. 66/98, Padomes 1997. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 88/98, ar ko paredz konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūras, Beltu un Zunda ūdeņos ( 17 ), Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu ar tehniskiem pasākumiem jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 18 ) un Padomes 1998. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1434/98, ar ko precizē nosacījumus, ar kādiem krastā drīkst izkraut siļķes, kuras nav paredzētas tiešam patēriņam cilvēku uzturā ( 19 ). (13) Lai sekmētu zivju krājumu saglabāšanu, 2004. gadā jāievieš konkrēti papildu pasākumi attiecībā uz zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem. (14) Jāpieņem Kopienas noteikumi par zveju Rīgas jūras līcī atbilstīgi 2003. gada Pievienošanās aktā paredzētajām pamatnostādnēm. Ieteicams ieviest prasību par minēto ūdeņu pieejamību tikai ar īpašām zvejas atļaujām. (15) Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) sanāksmē 2003. gada oktobrī lēmuma pieņemšanas nolūkā pārtrauca debates par zveju ar seineriem, kā arī pieņēma tehniskus pasākumus visas nozvejas saglabāšanai, piezvejas noteikumus un noteikumus par jūras bruņurupučiem. Lai arī Kopiena nav šīs organizācijas locekle, tomēr minētie nozvejas ierobežojumi jāievieš, lai nodrošinātu šo zivju resursu ilgtspējīgu pārvaldīšanu. (16) KPN, kas noteikta krājumiem, kuru ataudzēšanas plānus var īstenot jau 2004. gadā, jāatbilst minētajos plānos izklāstītajai ataudzēšanas stratēģijai. Attiecībā uz krājumiem, kuru ataudzēšanas plānus nav iespējams īstenot 2004. gadā, jābūt spēkā ierobežojošākai īstermiņa pārvaldībai. (17) Kamēr nav pieņemti ataudzēšanas plāni un īstenotas tajos ietvertās zvejas intensitātes pārvaldības programmas, jāpiemēro zvejas intensitātes pagaidu pārvaldības programmas vismaz attiecībā uz pašiem apdraudētākajiem krājumiem – tiem, kuru nozveju 2004. gadā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) iesaka saglabāt nulles līmenī. (18) Pēc ICES ieteikuma jāievieš pagaidu sistēma tūbīšu dzimtas zivju rūpnieciskās zvejas intensitātes pārvaldībai ICES IV apakšapgabalā (Skageraks un Ziemeļjūra). (19) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) 25. ikgadējā sanāksmē, kas notika 2003. gada 15.-19. septembrī, pieņēma melnā paltusa krājumu atjaunošanas plānu NAFO 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā. Šajā plānā paredzēta KPN apjoma samazināšana līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu minētā plāna efektivitāti. Tādēļ minētie pasākumi jāīsteno jau no 2004. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes regula, ar ko ievieš daudzgadu pasākumus melnā paltusa krājumu atjaunošanai. (20) Lai pildītu starptautiskās saistības, kuras Kopiena uzņēmusies kā Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas (CCAMLR) līgumslēdzēja puse, tostarp pienākumu īstenot CCAMLR komisijas pieņemtos pasākumus, ir jāpiemēro pēdējās pieņemtie KPN apjomi 2003.-2004. gada sezonai un atbilstīgie sezonas sākuma un beigu datumi. (21) CCAMLR XXII ikgadējā sanāksmē 2003. gadā apstiprināja ar EK karogu peldošu kuģu līdzdalību Dissostichus spp. pētnieciskajā zvejā FAO 88.1. apakšapgabalā un FAO 48.6. apakšapgabalā un uz atbilstīgo zvejas darbību attiecināja nozvejas un piezvejas ierobežojumus, kā arī dažus konkrētus tehniskus pasākumus. Jāpiemēro arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi. (22) Kopienas zvejnieku dzīvotspējas labad ir svarīgi minētās zvejas zonas darīt pieejamas no 2004. gada 1. janvāra. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, noteikti jāpieļauj izņēmums attiecībā uz sešu nedēļu laika posmu, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām paredz zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī īpašos nosacījumus, ar kādiem šādas zvejas iespējas var izmantot.

Tomēr attiecībā uz konkrētiem krājumiem Antarktikā ar šo regulu nosaka zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laika posmam, kas paredzēts I F pielikumā.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz:

a) Kopienas zvejas kuģiem (še turpmāk – “Kopienas kuģi”); un

b) zvejas kuģiem, kas peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti šajās valstīs, (še turpmāk – “trešo valstu kuģi”) ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, (še turpmāk – “EK ūdeņi”).

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

a) “zvejas iespējas” ir: i) kopējā pieļaujamā nozveja (“KPN”) vai to kuģu skaits, kam ir atļauts zvejot, un/vai šo atļauju spēkā esamības laiks; ii) Kopienai pieejamā KPN daļa; iii) Kopienai piešķirtās kvotas trešo valstu ūdeņos; iv) Kopienas zvejas iespēju piešķiršana dalībvalstīm kvotu veidā atbilstīgi ii) un iii) apakšpunktam; v) kvotu piešķiršana trešām valstīm zvejošanai Kopienas ūdeņos;

b) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, uz ko neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija;

c) “NAFO pārvaldes apgabals” ir tā NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabala daļa, uz ko neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija;

d) “Skageraks” ir apgabals, ko rietumos ierobežo iedomāta līnija no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses bākai, bet dienvidos – iedomāta līnija no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam Zviedrijas krasta punktam;

e) “Kategats” ir apgabals, ko ziemeļos ierobežo iedomāta līnija no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam Zviedrijas krasta punktam, bet dienvidos – iedomāta līnija no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

f) “Ziemeļjūra” ir ICES IV apakšapgabals un tā daļa no ICES IIIa rajona, uz ko neattiecas Skageraka definīcija c) punktā;

g) “3. administratīvā vienība” ir ICES 30. un 31. apakšrajons un tā daļa no 29. apakšrajona, kas atrodas uz ziemeļiem no 59o30′N;

h) “Rīgas jūras līcis” ir apgabals, ko rietumos ierobežo iedomāta līnija no Ovīšu bākas (57o34.1234′N, 21o42.9574′E) Latvijas rietumu krastā līdz Lodes raga dienvidu klintij (57o57.4760′N, 21o58.2789′E) Sāmsalā, kura turpinās dienvidu virzienā līdz Serves pussalas tālākajam dienvidu punktam un pēc tam – ziemeļaustrumu virzienā gar Sāmsalas austrumu krastu, bet ziemeļos – iedomāta līnija, kas savieno punktus, kuru koordinātas ir 58o30.0′N, 23o13.2′E un 58o30.0′N, 23o41′1E;

i) “jaunās dalībvalstis” ir Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir tās, kas noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91;

b) CECAF (Austrumu Vidusatlantija jeb FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas ir tās, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2597/95;

c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir tās, kas noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2018/93;

d) CCAMLR (Antarktikas Jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir tās, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 66/88.







II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Zvejas iespējas un to sadalījums

1. Zvejas iespējas Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai konkrētos ārpuskopienas ūdeņos un šādu zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir tāds, kā paredzēts I un II pielikumā.

2. Kopienas kuģiem ar šo ir atļauts, nepārsniedzot I pielikumā norādītos kvotu limitus, zvejot ūdeņos, uz ko attiecas Farēru salu, Grenlandes, Igaunijas, Islandes, Latvijas, Lietuvas, Norvēģijas, Polijas zvejniecības jurisdikcija, un zvejas zonā ap Jana Majena salu un ap Krievijas Federāciju, ievērojot 9., 16. un 17. pantā paredzētos nosacījumus.

3. Tiklīdz ir noteikta KPN, Komisija nosaka Kopienai pieejamās moivas zvejas iespējas V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi), kas atbilst 70 % no moivas KPN daļas, kura atvēlēta Grenlandei. Pēc 30 000 tonnu zvejas iespēju nodošanas Islandei, 10 000 tonnu zvejas iespēju nodošanas Farēru salām un 6 700 tonnu zvejas iespēju nodošanas Norvēģijai atlikušais daudzums ir pieejams visām dalībvalstīm.

4. Komisija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minētajai procedūrai var palielināt putasu krājumu zvejas iespējas I-XIV zonā (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķu krājumu zvejas iespējas I un II zonā (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi), ja trešās valstis neņem vērā nepieciešamību atbildīgi apsaimniekot minētos krājumus.

6. pants

Īpaši noteikumi par sadali

Zvejas iespēju sadale dalībvalstīm, kā paredzēts I un II pielikumā, neierobežo:

a) aizvietojumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;

c) krastā izkrautos papildu daudzumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantam;

e) atskaitījumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu.

7. pants

Kvotu elastība

Šīs regulas I pielikumā attiecībā uz 2004. gadu ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzības vai analītiskā KPN, un krājumi, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantā paredzētie ikgadējie elastības nosacījumi, un krājumi, uz kuriem attiecas minētās regulas 5. panta 2. punktā noteiktie soda koeficienti.

8. pants

Normālās nozvejas un piezvejas nosacījumi

1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, drīkst turēt uz kuģa vai izkraut krastā tikai tad, ja:

a) tās ir nozvejojuši tādas dalībvalsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pārsniegta; vai

b) šī nozveja ir daļa no Kopienai atvēlētā daudzuma, kas nav sadalīts dalībvalstīm, izmantojot kvotas, un minētā daļa nav pārsniegta; vai

c) visu sugu zivīm, kas nav siļķes vai makreles un kas sajaukušās kopā ar citu sugu zivīm – tās nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantam, un nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; vai

d) siļķēm – nozveja atbilst Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta prasībām; vai

e) makrelēm, ja tās ir sajaukušās kopā ar stavridām vai sardīnēm – makreļu svars nepārsniedz 10 % no uz kuģa esošo makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara, un zivis ir nešķirotas; vai

f) tās ir nozvejotas tādu zinātnisko pētījumu laikā, kas veikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98.

2. Visus krastā izkrautos daudzumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienai atvēlētais daudzums nav sadalīts dalībvalstīm, izmantojot kvotas, tad no Kopienai atvēlētā daudzuma, izņemot atbilstīgi 1. punkta c), d), e) un f) apakšpunkta noteikumiem nozvejotos daudzumus.

3. Ja izbeidzas kāda no II pielikumā norādītajām zvejas iespējām, tad neatkarīgi no 1. punkta kuģiem, kuri darbojas zvejas zonā, uz ko attiecas konkrētie nozvejas ierobežojumi, ir aizliegts izkraut krastā daudzumus, kuri ir nešķiroti un kuros ir siļķes.

4. Piezvejas procentuālo daudzumu nosaka un piezveju realizē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu.

9. pants

Pieejas ierobežojumi

1. Kopienas kuģi nedrīkst zvejot Skagerakā, ja zvejas vieta ir tuvāk nekā 12 jūras jūdzes no Norvēģijas bāzes līnijām. Tomēr kuģi, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, zvejojot drīkst pietuvoties līdz attālumam, kurā tie neatrodas tuvāk par 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijām.

2. Islandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalos, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno punktus ar šādām koordinātām:

Dienvidrietumu apgabals 1. No 63o12′N un 23o05′W līdz 62o00′N un 26o00′W. 2. 62o58′N un 22o25′W. 3. 63o06′N un 21o30′W. 4. 63o03′N un 21o00′W, un no turienes - 180o00′S.

Dienvidaustrumu apgabals 1. 63o14′N un 10o40′W. 2. 63o14′N un 11o23′W. 3. 63o35′N un 12o21′W. 4. 64o00′N un 12o30′W. 5. 63o53′N un 13o30′W. 6. 63o36′N un 14o30′W. 7. 63o10′N un 17o00′W, un no turienes - 180o00′S.

10. pants

Īpaši nosacījumi attiecībā uz Ziemeļjūras siļķēm

Ziemeļjūras, Skageraka un Kategata siļķu nozvejošanā, šķirošanā un izkraušanā krastā piemēro III pielikumā pieredzētos pasākumus.

11. pants

Citi tehniskie un kontroles pasākumi

Šīs regulas IV pielikumā paredzētos tehniskos pasākumus 2004. gadā piemēro papildus tiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 850/98, Regulā (EK) Nr. 88/98, Regulā (EK) Nr. 1626/94 un Regulā (EK) Nr. 973/2001.

Sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot IV pielikuma 11. un 12. punktu, var pieņemt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minētajai procedūrai.

12. pants

Zvejas intensitātes ierobežojumi un ar tiem saistītie krājumu pārvaldīšanas nosacījumi

1. No 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. janvārim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldīšanu Skagerakā, Kategatā, Ziemeļjūrā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas piemēro zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2341/2002 ( 20 ) XVII pielikumā.

2. No 2004. gada 1. februāra līdz 2004. gada 31. decembrim attiecībā uz mencu krājumu pārvaldīšanu Skagerakā, Kategatā, Ziemeļjūrā un Lamanša austrumdaļā, Īrijas jūrā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas piemēro zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti V pielikumā.

3. Attiecībā uz tūbīšu dzimtas zivju krājumu pārvaldīšanu ICES IV apakšapgabalā (Skageraks un Ziemeļjūra) piemēro zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti VI pielikumā.

4. Sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot VI pielikuma 6. punktu, var pieņemt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minētajai procedūrai.







III NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTIE NOSACĪJUMI TREŠO VALSTU KUĢIEM

13. pants

Atļauju piešķiršana

Kuģi, kas peld ar Barbadosas, Gajānas, Igaunijas, Japānas, Dienvidkorejas, Krievijas Federācijas, Latvijas, Lietuvas, Norvēģijas, Polijas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo vai Venecuēlas karogu, un kuģi, kas reģistrēti Farēru salās, drīkst zvejot Kopienas ūdeņos, nepārsniedzot I pielikumā paredzētos kvotu limitus un ievērojot nosacījumus, kuri izvirzīti saskaņā ar 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24. pantu.

14. pants

Ģeogrāfiskie ierobežojumi

Zvejai, kuru veic kuģi, kas peld ar:

a) Norvēģijas karogu vai kas ir reģistrēti Farēru salās, jānotiek tajā 200 jūras jūdžu zonas daļā, kura atrodas tālāk jūrā nekā zona līdz 12 jūras jūdžu attālumā no dalībvalstu bāzes līnijām Ziemeļjūrā, Kategatā, Baltijas jūrā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43o00′N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; Skagerakā zveja, kuru veic kuģi, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta zonā, kura atrodas tālāk jūrā nekā zona līdz četru jūras jūdžu attālumā no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijām;

b) Igaunijas, Latvijas vai Lietuvas karogu, jānotiek tajā 200 jūras jūdžu zonas daļā, kura atrodas tālāk jūrā nekā zona līdz 12 jūras jūdžu attālumā no dalībvalstu bāzes līnijām Baltijas jūrā uz dienvidiem no 59o30′N;

c) Krievijas Federācijas vai Polijas karogu, jānotiek tajā Zviedrijai piekrītošajā 200 jūras jūdžu zonas daļā, kura atrodas tālāk jūrā nekā zona līdz 12 jūras jūdžu attālumā no Zviedrijas bāzes līnijām Baltijas jūrā uz dienvidiem no 59o30′N;

d) Barbadosas, Gajānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, jānotiek tajā 200 jūras jūdžu zonas daļā, kura atrodas tālāk jūrā nekā zona līdz 12 jūras jūdžu attālumā no Francijas Gviānas departamenta bāzes līnijām.

15. pants

Normālās nozvejas un piezvejas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, drīkst turēt uz kuģa vai izkraut krastā tikai tad, ja tās ir nozvejojuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pārsniegta.







IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS REŽĪMS KOPIENAS KUĢIEM

16. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1. Neatkarīgi no vispārējiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašajām zvejas atļaujām, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1627/94, uz zveju trešo valstu ūdeņos attiecina prasību par konkrētās trešās valsts iestāžu izdotas licences saņemšanu.

Tomēr šā punkta pirmo daļu nepiemēro šādiem kuģiem, kas zvejo Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā:

a) kuģi, kuru bruto tonnāža ir 200 tonnas vai mazāka;

b) kuģi, kuri zvejo lietošanai pārtikā paredzētas zivis, kas nav makreles;

c) Zviedrijas kuģi, kas zvejo saskaņā ar pieņemto praksi.

2. Maksimālo licenču skaitu un pārējos ar licencēm saistītos nosacījumus paredz tā, kā izklāstīts VII pielikuma I daļā. Pieteikumā licences saņemšanai norāda zvejas paņēmienu un tā kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības, kam licence vajadzīga, un attiecīgās dalībvalsts iestādes šo pieteikumu nosūta Komisijai. Komisija šādus pieteikumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.

3. Kopienas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus pārējos noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.

17. pants

Farēru salas

Kopienas kuģi, kas ir saņēmuši licenci specializētai kādas sugas zivju zvejai Farēru salu ūdeņos, drīkst veikt kādas citas sugas zivju specializētu zveju, ja vien iepriekš tie brīdina Farēru salu iestādes par izmaiņām.







V NODAĻA

LICENCĒŠANAS REŽĪMS TREŠO VALSTU KUĢIEM

18. pants

Pienākums iegūt licenci un īpašu zvejas atļauju

1. Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 2847/93 28.b panta Norvēģijas kuģus, kuru bruto tonnāža ir mazāka par 200 tonnām, atbrīvo no pienākuma iegūt licenci un zvejas atļauju.

2. Licencei un īpašajai zvejas atļaujai jābūt uz kuģa. Šī prasība neattiecas uz Farēru salās vai Norvēģijā reģistrētiem kuģiem.

3. Trešo valstu kuģi, kam 2003. gada 31. decembrī ir atļauts zvejot, var turpināt zveju vēl 2004. gadā, kamēr Komisijā iesniedz un apstiprina to kuģu sarakstu, kam ir atļauts zvejot.

19. pants

Pieteikums licences un īpašās zvejas atļaujas saņemšanai

Pieteikumam licences un īpašās zvejas atļaujas saņemšanai, ko trešās valsts iestāde iesniedz Komisijai, pievieno šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums;

b) reģistrācijas numurs;

c) ārējās identifikācijas burti un cipari;

d) reģistrācijas osta;

e) īpašnieka vai fraktētāja vārds vai nosaukums un adrese;

f) bruto tonnāža un kopgarums;

g) dzinēja jauda;

h) radioizsaukuma signāls un frekvence;

i) paredzētais zvejas paņēmiens;

j) paredzētais zvejas apgabals;

k) kādu sugu zivis paredzēts zvejot;

l) laika posms, uz kādu licence ir vajadzīga.

20. pants

Licenču skaits

Licenču skaitu un konkrētus ar licencēm saistītus nosacījumus paredz tā, kā izklāstīts VII pielikuma II daļā.

21. pants

Anulēšana un atsaukšana

1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izsniegtu jaunas licences un īpašās zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā iepriekšējā dienā, pirms Komisija izdod jaunas licences un īpašās zvejas atļaujas. Jaunas licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izdošanas dienā.

2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa paiešanas, ja ir izmantota I pielikumā paredzētā attiecīgā krājuma kvota.

3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā paredzētās saistības.

22. pants

Attiecīgo noteikumu neievērošana

1. Kuģim, attiecībā uz kuru nav izpildītas šajā regulā paredzētās saistības, laika posmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus, neizsniedz licences un īpašās zvejas atļaujas.

2. Komisija konkrētās trešās valsts iestādēm paziņo to kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo noteikumu pārkāpuma dēļ nākamo mēnesi vai mēnešus būs aizliegts zvejot Kopienas zvejas zonā.

23. pants

Licences īpašnieka pienākumi

1. Zonā, kurā darbojas trešo valstu kuģi, tie ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un pārējos noteikumus, ko piemēro Kopienas kuģiem, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 88/98, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87.

2. Šā panta pirmajā punktā minētajiem kuģiem ir zvejas žurnāls, kurā atrodama VIII pielikuma I daļā paredzētā informācija.

3. Trešo valstu kuģi, izņemot Norvēģijas kuģus, kas zvejo ICES IIIa rajonā, pārraida Komisijai IX pielikumā norādīto informāciju atbilstīgi minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

24. pants

Īpaši noteikumi par Francijas Gviānas departamentu

1. Licences zvejošanai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos piešķir tad, ja attiecīgā kuģa īpašnieks apņemas pēc Komisijas lūguma atļaut uzņemt uz kuģa novērotāju.

2. Pēc reisa izkraujot nozvejoto, tā kuģa kapteinis, kam ir licence zivju zvejai vispār vai konkrēti tunzivju zvejai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, ikreiz iesniedz Francijas iestādēm deklarāciju, kurā norāda kopš iepriekšējās deklarācijas iesniegšanas nozvejoto un uz kuģa esošo garneļu daudzumus. Šīs deklarācijas veidlapas paraugs sniegts VII pielikuma III daļā. Kapteinis ir atbildīgs par šīs deklarācijas pareizību. Francijas iestādes veic visus attiecīgos pasākumus, lai pārliecinātos par deklarāciju pareizību, konkrēti salīdzinot tās ar ierakstiem 23. panta 2. punktā minētajā zvejas žurnālā. Pēc pārbaudes deklarāciju paraksta atbildīgā amatpersona. Līdz katra mēneša beigām Francijas iestādes nosūta Komisijai visas deklarācijas, kas attiecas uz iepriekšējo mēnesi.

3. Kuģiem, kas zvejo Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, ir zvejas žurnāls, kas atbilst paraugam VIII pielikuma II daļā. Šā zvejas žurnāla ierakstu kopiju 30 dienās pēc katra zvejas reisa pēdējās dienas ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai.

4. Ja Komisija mēnesi nesaņem nekādus paziņojumus par kuģi, kam ir licence zvejošanai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, tad minētajam kuģim šo licenci atsauc.







VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO PĀRVALDES APGABALĀ







1. IEDAĻA

Kopienas līdzdalība

25. pants

Kuģu saraksts

1. Tikai tiem EK kuģiem, kuru bruto tonnāža pārsniedz 50 tonnas un kuriem to karoga dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejas atļauju, ar šajā atļaujā paredzētajiem nosacījumiem ir atļauts zvejot, turēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā zvejas resursus no NAFO pārvaldes apgabala.

2. Katra dalībvalsts datorlasāmā formā nosūta Komisijai visu to kuģu sarakstu, kuru bruto tonnāža pārsniedz 50 tonnas un kuri peld ar šīs valsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem ir atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā.

3. Šā panta 2. punktā minēto sarakstu Komisijai nosūta 15 dienās pēc šīs regulas stāšanās spēkā un saraksta grozījumu gadījumā – vismaz 5 dienas pirms sarakstā pievienotā kuģa iebraukšanas NAFO pārvaldes apgabalā. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta NAFO sekretariātam.

4. Šā panta 2. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

a) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts I pielikumā Komisijas 1998. gada 30. septembra Regulai (EK) Nr. 2090/98 par Kopienas zvejas kuģu reģistru ( 21 );

b) starptautiskais radiosignāls;

c) attiecīgā gadījumā – fraktētājs;

d) kuģa tips.

5. Attiecībā uz kuģiem, kas uz laiku peld ar dalībvalsts karogu (kuģa fraktēšana bez apkalpes), nosūtītajā informācijā iekļauj šādas ziņas:

a) datums, no kura kuģis drīkst peldēt ar dalībvalsts karogu;

b) datums, no kura dalībvalsts atļāvusi šim kuģim zvejot NAFO pārvaldes apgabalā;

c) tās valsts nosaukums, kurā kuģis reģistrēts vai ir bijis reģistrēts, un datums, no kura tas vairs nepeld ar minētās valsts karogu;

d) kuģa nosaukums;

e) oficiālais kuģa reģistrācijas numurs, ko piešķīrušas valsts kompetentās iestādes;

f) kuģa piederības osta pēc tā pārņemšanas;

g) kuģa īpašnieka vai fraktētāja nosaukums;

h) apliecinājums par to, ka kapteiņa rīcībā ir NAFO pārvaldes apgabalā spēkā esošo noteikumu eksemplārs;

i) galvenās sugas, ko kuģis drīkst zvejot NAFO pārvaldes apgabalā;

j) apakšapgabali, kuros zveja varētu notikt.







2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

26. pants

Linuma acu izmēri

Šīs regulas X pielikumā minēto sugu zivju specializētajā zvejā aizliegts izmantot trali, kam jebkurā vietā linuma acu izmērs ir mazāks par 130 mm. Specializētajā īsspuru kalmāru (Illex illecebrosus) zvejā linuma acu izmēru drīkst samazināt ne vairāk kā līdz 60 mm. Specializētajā raju dzimtas zivju (Rajidae) zvejā linuma acu izmēru palielina vismaz līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm pārējās traļa daļās.

Garneļu (Pandalus borealis) zvejā kuģi izmanto tīklus, kam minimālais linuma acu izmērs ir 40 mm.

27. pants

Tīklu aprīkojums

1. Aizliegts izmantot šajā pantā neaprakstītus līdzekļus vai ierīces, kas aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru.

2. Lai samazinātu vai novērstu bojājumus, pie āmja apakšējās daļas drīkst piestiprināt buruaudeklu, linumu vai jebkuru citu materiālu.

3. Ierīces āmja augšējā daļā drīkst piestiprināt tad, ja tās neaizsprosto āmja acis. Drīkst izmantot tikai XI pielikumā paredzētos āmja virspuses apvalkus.

4. Garneļu (Pandalus borealis) zvejas kuģi izmanto šķirojamos režģus, kuros maksimālais acu izmērs ir 22 mm. To kuģu aprīkojumā, kas zvejo garneles 3L rajonā, ietilpst arī vismaz 72 cm gari ķēžu posmi.

28. pants

Piezveja

1. Kuģu kapteiņi nedrīkst veikt to sugu specializēto zveju, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi. Specializēta zveja ir tā, kur ar vienu vada iemetienu gūtajā nozvejā pēc svara procentuāli visvairāk ir konkrētās sugas zivju.

2. To I D pielikumā uzskaitīto sugu zivju piezveja, attiecībā uz kurām Kopiena nav paredzējusi kvotas NAFO pārvaldes apgabala daļā un kuras tur nozvejotas kādas citas sugas zivju specializētās zvejas laikā, vienai sugai nedrīkst pārsniegt 2 500 kg vai 10 % no uz kuģa palikušās kopējās nozvejas svara, atkarībā no tā, kurš apjoms ir lielāks. Tomēr pārvaldes apgabala daļā, kur atsevišķu sugu zivju specializētā zveja ir aizliegta, jebkuras I D pielikumā minētās sugas zivju piezveja nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1 250 kg vai 5 %.

3. Ja kopējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, vienā vada iemetienā pārsniedz 2. punktā paredzēto un attiecīgajā gadījumā piemērojamo limitu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās vada iemetiena vietas. Ja kopējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, pārsniedz minēto limitu arī kādā no turpmākajiem vada iemetieniem, tad kuģim atkal nekavējoties jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās vada iemetiena vietas, un tas nedrīkst atgriezties vēl vismaz 48 stundas.

4. Garneļu (Pandalus borealis) zvejas kuģiem gadījumā, ja visu I D pielikumā uzskaitīto sugu zivju kopējā piezveja vienā vada iemetienā 3M rajonā pārsniedz 5 % un 3L rajonā – 2,5 % no svara, tūlīt jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās vada iemetiena vietas.

Garneļu nozveju neizmanto bentālo zivju sugu piezvejas apjomu aprēķināšanā.

29. pants

Zivju minimālais izmērs

NAFO pārvaldes apgabalā nozvejotās zivis, kuru izmērs neatbilst XII pielikumā noteiktajam izmēram, nedrīkst apstrādāt, paturēt uz kuģa, pārkraut, izkraut krastā, transportēt, uzglabāt, pārdot, izlikt vai piedāvāt pārdošanai, bet tās tūlīt jāielaiž atpakaļ jūrā. Ja nozvejoto neatbilstīgā izmēra zivju daudzums pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, tad kuģis zveju turpina vismaz piecas jūras jūdzes atstatus no iepriekšējās vada iemetiena vietas. Apstrādātas zivis, uz kurām attiecas prasība par zivju minimālo izmēru un kuras neatbilst XII pielikumā norādītajam garuma ekvivalentam, uzskata par zivju minimālajam izmēram neatbilstošām.







3. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

30. pants

Zvejas žurnāls un glabāšanas plāns

1. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. panta prasību izpildei kuģu kapteiņi zvejas žurnālā ieraksta šīs regulas XIII pielikumā norādīto informāciju.

2. Ikviena dalībvalsts līdz katra mēneša piecpadsmitajam datumam datorlasāmā formā paziņo Komisijai XIV pielikumā minēto krājumu daudzumus, kas izkrauti krastā iepriekšējā mēnesī, un dara zināmu atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantam saņemto informāciju.

3. Kopienas kuģa kapteinis datus par I D pielikumā uzskaitīto sugu pārstāvju nozveju ieraksta:

a) zvejas žurnālā, datus grupējot atkarībā no sugas un apstrādātā produkta veida; vai

b) apstrādāto produktu glabāšanas plānā, norādot produktu atrašanās vietu kravas telpās atkarībā no sugas.

4. Kuģa kapteinis sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai varētu pārbaudīt zvejas žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa glabāto apstrādāto produktu daudzumu atbilstību.

31. pants

Tīkli

Šīs regulas X pielikumā minētas sugas vai sugu pārstāvju specializētajā zvejā uz kuģiem nedrīkst atrasties tīkli, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 26. pantā noteikto izmēru. Tomēr uz kuģiem, kas tā paša reisa laikā zvejo arī ārpus NAFO pārvaldes apgabala, šādi tīkli drīkst atrasties, ja vien tie ir droši sastiprināti un noglabāti un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, proti:

a) tīkli ir atvienoti no klāja un no vilkšanas vai tralēšanas tauvām un trosēm; un

b) tīkli, kas atrodas uz klāja vai virs tā, ir stingri piestiprināti pie kādas virsbūves daļas.

32. pants

Pārkraušana

Kopienas kuģi NAFO pārvaldes apgabalā neveic pārkraušanas darbības, ja vien tie iepriekš nav saņēmuši attiecīgu atļauju no kompetentajām iestādēm.

33. pants

Zvejas intensitātes uzraudzība

1. Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu 25. pantā minēto šīs dalībvalsts kuģu zvejas intensitātes atbilstību zvejas iespējām, kas minētajai dalībvalstij ir pieejamas NAFO pārvaldes apgabalā.

2. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2004. gada 31. janvārī vai pēc tam – vismaz 30 dienas pirms attiecīgās darbības uzsākšanas nosūta Komisijai nozvejas plānu, kas sastādīts minēto dalībvalstu kuģiem zvejošanai NAFO pārvaldes apgabalā. Nozvejas plānā inter alia identificē kuģi vai kuģus, kuri veiks minētās zvejas darbības. Nozvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas intensitāti, ko paredzēts izvērst konkrētajā zvejas vietā, attiecībā pret zvejas iespēju apjomu, kurš ir paziņojumu izdarījušās dalībvalsts rīcībā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 2004. gada 31. decembrī ziņo Komisijai par nozvejas plānu izpildi, norādot faktiski zvejojušo kuģu skaitu un zvejā pavadīto dienu kopskaitu.







4. IEDAĻA

Īpaši noteikumi attiecībā uz ziemeļu garnelēm

34. pants

Ziemeļu garneļu zveja

Katra dalībvalsts ik dienas paziņo Komisijai NAFO pārvaldes apgabala 3L rajonā nozvejoto Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumus, kurus ieguvuši kuģi, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visu veidu zvejas darbība norisinās ūdeņos, kas ir dziļāki par 200 metriem, un to vienlaikus veic ne vairāk kā viens kuģis no dalībvalsts.







5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi attiecībā uz melnajiem paltusiem

35. pants

Īpaša atļauja melno paltusu zvejai

1. Kopienas kuģiem, kuru kopgarums pārsniedz 24 metrus un kuri nav iekļauti 2. punktā minētajā sarakstā, aizliegts zvejot, turēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā melnos paltusus.

2. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai visu to kuģu sarakstu, kuru kopgarums pārsniedz 24 metrus un kuri peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem šī dalībvalsts atļāvusi zvejot melnos paltusus 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā, izsniedzot īpašu zvejas atļauju.

3. Šā panta 2. punktā minētajā sarakstā iekļauj iekšējo numuru, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2090/98 I pielikumā.

4. Šo sarakstu datorlasāmā formā Komisijai nosūta 15 dienās pēc šīs regulas stāšanās spēkā un saraksta grozījumu gadījumā – vismaz 5 dienas pirms sarakstā pievienotā kuģa iebraukšanas 2. apakšapgabalā vai 3KLMNO rajonā. Komisija minēto sarakstu tūlīt nosūta NAFO sekretariātam.

5. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai tai atvēlēto melnā paltusa kvotu sadalītu 2. punktā minētajiem atļauju saņēmušajiem kuģiem. Dalībvalstis 15 dienās pēc šīs regulas stāšanās spēkā nosūta Komisijai informāciju par attiecīgo kvotu sadalījumu.

36. pants

Ziņojumi

1. Šīs regulas 35. panta 2. punktā minēto kuģu kapteiņi karoga dalībvalstij pārraida šādus ziņojumus:

a) melnā paltusa daudzums uz kuģa brīdī, kad attiecīgais Kopienas kuģis iebrauc 2. apakšapgabalā vai 3KLMNO rajonā. Šo ziņojumu pārraida ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras reizes, kad attiecīgais kuģis iebrauc šajā zonā;

b) melnā paltusa iknedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmo reizi pārraida ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc attiecīgā kuģa iebraukšanas 2. apakšapgabalā vai 3KLMNO rajonā vai – ja zvejas reiss ir ilgāks nekā septiņas dienas – ne vēlāk kā pirmdien attiecībā uz nozveju, kas 2. apakšapgabalā vai 3KLMNO rajonā gūta iepriekšējā nedēļā, kura noslēdzas svētdien pusnaktī;

c) melnā paltusa daudzums uz kuģa brīdī, kad attiecīgais Kopienas kuģis izbrauc no 2. apakšapgabala vai 3KLMNO rajona. Šo ziņojumu pārraida ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras reizes, kad attiecīgais kuģis izbrauc no šīs zonas, un tajā iekļauj minētajā zonā pavadīto zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju;

d) par kuģa uzturēšanās laiku 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā – katrā melnā paltusa pārkraušanas reizē iekrautos un izkrautos daudzumus. Šos ziņojumus pārraida ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas beigām.

2. Dalībvalstis pēc 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā minēto ziņojumu saņemšanas pārsūta tos Komisijai.

3. Kad melnā paltusa nozvejas apjoms, kas paziņots saskaņā ar 2. punktu, sasniedz 70 % no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pastiprinātu nozvejas uzraudzību, un par šiem pasākumiem informē Komisiju.

37. pants

Norādītās ostas

1. Aizliegts izkraut krastā jebkādu daudzumu melno paltusu, ja tas nenotiek NAFO līgumslēdzēju pušu norādītā ostā. Melnā paltusa izkraušana krastā trešo pušu ostās ir aizliegta.

2. Dalībvalstis norāda, kurās ostās drīkst izkraut krastā melnos paltusus, un paredz ar to saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, tostarp noteikumus par melnā paltusa daudzumu reģistrēšanu un paziņošanu ikreiz, kad notiek izkraušana krastā.

3. Dalībvalstis 15 dienās pēc šīs regulas stāšanās spēkā nosūta Komisijai norādīto ostu sarakstu un vēl 15 dienās pēc tam – ar to saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. punktā. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta NAFO sekretariātam.

4. Komisija tūlīt nosūta visām dalībvalstīm 2. punktā minēto norādīto ostu sarakstu, kā arī pārējo NAFO līgumslēdzēju pušu izraudzīto ostu sarakstu.

38. pants

Pārbaude ostā

1. Dalībvalstis nodrošina, ka visus kuģus, kuri iebrauc norādītā ostā, lai izkrautu krastā un/vai pārkrautu melnos paltusus, šajā ostā apseko atbilstīgi NAFO ostā veicamās pārbaudes režīmam.

2. Šā panta 1. punktā minēto kuģu nozvejoto aizliegts izkraut un/vai pārkraut pirms inspektora ierašanās.

3. Visus izkrautos daudzumus grupē pa sugām un nosver pirms to nogādāšanas saldētavā vai citā galamērķī.

4. Dalībvalstis 7 darba dienās pēc pārbaudes pabeigšanas nosūta NAFO sekretariātam attiecīgo ostā veiktās pārbaudes ziņojumu, un tā kopiju nosūta Komisijai.

39. pants

Aizliegums trešās puses kuģiem veikt nozvejas izkraušanu krastā un pārkraušanu

Dalībvalstis nodrošina to, ka melno paltusu izkraušana krastā un pārkraušana, kuru veic NAFO pārvaldes apgabalā zvejojuši trešo pušu kuģi, ir aizliegta.

40. pants

Veiktās zvejas darbības kontrole

Dalībvalstis vēlākais līdz 2004. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par 34. līdz 39. pantā paredzēto pasākumu īstenošanu, tostarp par zvejas dienu kopskaitu.







6. IEDAĻA

Īpaši noteikumi attiecībā uz jūrasasariem

41. pants

Jūrasasaru zveja

1. Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo jūrasasarus NAFO pārvaldes apgabala 2. apakšapgabalā vai 1F, 3K un 3M rajonā, tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu šis kuģis peld vai kurā tas ir reģistrēts, paziņo minētajos apgabalos un zonās nozvejoto jūrasasaru daudzumus par divu nedēļu laika posmu, kas noslēdzas iepriekšējās svētdienas pusnaktī.

Pēc tam, kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no kopējās pieļaujamās nozvejas, šādu paziņojumu veic katru pirmdienu.

2. Dalībvalstis katru otro otrdienu līdz plkst.12:00 paziņo Komisijai jūrasasaru daudzumus, ko divu nedēļu laika posmā, kurš noslēdzas iepriekšējās svētdienas pusnaktī, NAFO pārvaldes apgabala 2. apakšapgabalā un 1F, 3K un 3M rajonā nozvejojuši kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti minētajā dalībvalstī.

Pēc tam, kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no kopējās pieļaujamās nozvejas, šādus ziņojumus sūta katru nedēļu.







VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ







1. IEDAĻA

Ierobežojumi

42. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1. Specializēta XV pielikumā uzskaitīto sugu pārstāvju zveja ir aizliegta tajās zonās un laika posmos, kas norādīti minētajā pielikumā.

2. Attiecībā uz jauniem zvejas veidiem un pētniecisko zveju piemēro nozvejas un piezvejas ierobežojumus, kas izklāstīti XVI pielikumā un ir spēkā minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos un rajonos.







2. IEDAĻA

Pētnieciskā zveja

43. pants

Līdzdalība pētnieciskajā zvejā

1. Zvejas kuģi, kuri peld ar Spānijas karogu un ir reģistrēti šajā valstī un par kuriem CCAMLR paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/98 16. panta noteikumiem, drīkst piedalīties FAO 48.6. apakšapgabalā un FAO 88.1. apakšapgabalā notiekošajā Dissostichus spp. pētnieciskajā zvejā ar āķu jedām. FAO 48.6. apakšapgabalā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis. Kopējās nozvejas un piezvejas ierobežojumi apakšapgabalos un šo ierobežojumu sadalījums pa maza mēroga pētniecības zonām (SSRU) katrā no abiem apakšapgabaliem ir izklāstīts XVI pielikumā.

2. Zveju veic pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskā un batimetriskā zonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga zvejas potenciāla noteikšanai un pārmērīgas nozvejas un zvejas intensitātes novēršanai. Tālab pēc tam, kad paziņotais nozvejas apjoms sasniedz paredzēto nozvejas limitu, konkrētajā SSRU notiekošo zveju pārtrauc, un šo SSRU uz visu atlikušo sezonu slēdz zvejas darbībai.

44. pants

Paziņojumu sistēmas

Uz zvejas kuģiem, kas piedalās 43. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, attiecas šādas nozvejas un zvejas intensitātes paziņojumu sistēmas:

a) piecu dienu Nozvejas un zvejas intensitātes paziņojumu sistēma, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 66/98 7. panta 3. punktā;

b) precizēto ikmēneša Nozvejas un zvejas intensitātes paziņojumu sistēma, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 66/98 12. pantā;

c) paziņojumi par jūrā izgāzto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot arī zivis ar recekļainu miesu.

45. pants

Īpašas prasības

1. Šīs regulas 43. pantā minēto pētniecisko zveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/98 14. panta 3. punktu attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami, lai zvejā ar āķu jedām samazinātu jūras putnu nejaušas bojāejas iespēju. Papildus minētajiem pasākumiem šajā zvejā ir aizliegts izgāzt subproduktus.

2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētnieciskajā zvejā FAO 88.1. apakšapgabalā, attiecas šādas papildu prasības:

a) kuģiem aizliegts jūrā izgāzt: i) naftas vai degvielas produktus vai eļļainus atlikumus, izņemot tos, kas atļauti MARPOL konvencijas 73/78 I pielikumā; ii) atkritumus; iii) pārtikas atkritumus, kas paliek sietā, kura acu atvērumi nav lielāki par 25 mm; iv) nesadalītus vai sadalītus mājputnus (tostarp olu čaumalas); vai v) notekūdeņus tuvāk nekā 12 jūras jūdzes no krasta vai ledus šelfa vai notekūdeņus tad, kad kuģis peld ar ātrumu, kas ir mazāks nekā 4 mezgli;

b) nedrīkst 88.1. apakšapgabalā ievest dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un neapēsti mājputnu gaļas ēdieni no 88.1. apakšapgabala jāizved;

c) Dissostichus spp. zveja 88.1. apakšapgabalā ir aizliegta 10 jūras jūdžu zonā no Belenija salu krasta.

46. pants

Vada iemetiena definīcija

1. Šajā iedaļā vada iemetiens ir viena vai vairāku zvejas rīku iemešana vienuviet. Precīzu vada iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nosaka pēc tā zvejas rīka vai rīku centrālā punkta, ko izmanto nozvejas un zvejas intensitātes paziņojumu sastādīšanas vajadzībām.

2. Lai vada iemetienu atzītu par kontroles iemetienu:

a) starp kontroles iemetieniem jābūt vismaz 5 jūras jūdzes lielam attālumam, un šis attālums jāmēra starp kontroles iemetienu ģeogrāfiskajiem viduspunktiem;

b) katrā iemetienā jābūt ne mazāk kā3 500 un ne vairāk kā 10 000 āķiem; šo skaitu var veidot vairāku vienuviet iemestu zvejas rīku āķi;

c) iemesto āķu jedu turēšanas ilgumam jābūt ne mazākam par sešām stundām, un šo laiku skaita no iemešanas beigām līdz vilkšanas sākumam.

47. pants

Pētniecības plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno pētniecības plānus visās un ikvienā no maza mēroga pētniecības zonām (SSRU), kurās ir sadalīts FAO 48.6. un 88.1. apakšapgabals. Pētniecības plānu īsteno šādi:

a) pēc pirmās iebraukšanas reizes SSRU pirmie 10 vada iemetieni, ko apzīmē kā “pirmo sēriju”, ir “kontroles iemetieni”, un tiem jāatbilst 46. panta 2. punktā norādītajiem kritērijiem;

b) nākamos 10 vada iemetienus vai 10 tonnas nozvejas, atkarībā no tā, kuru no šiem lielumiem sasniedz vispirms, apzīmē kā “otro sēriju”. Otrās sērijas iemetienus pēc kapteiņa izvēles var veikt parastās pētnieciskās zvejas gaitā. Tomēr šos iemetienus var apzīmēt arī kā kontroles iemetienus, ja vien tie atbilst 46. panta 2. punkta prasībām;

c) ja pēc pirmās un otrās iemetienu sērijas pabeigšanas kapteinis vēlas turpināt zveju SSRU, tad kuģim jāsāk “trešā sērija”, šādi visās trijās sērijās kopā veicot 20 kontroles iemetienus. Trešā iemetienu sērija jāpabeidz tajā pašā SSRU apmeklējumā, kad pirmā un otrā sērija;

d) pēc 20 kontroles iemetienu izpildes kuģis drīkst turpināt zveju SSRU;

e) attiecībā uz 88.1. apakšapgabala SSRU ar kodu A, B, C, E un G, kur zvejai derīgā jūras gultnes platība ir mazāka nekā 15 000 km2, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un kuģis drīkst turpināt zveju SSRU pēc 10 kontroles iemetienu izpildes.

48. pants

Datu vākšanas plāni

1. Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno datu vākšanas plānus visās un ikvienā no SSRU, kurās ir sadalīts FAO 48.6. un 88.1. apakšapgabals. Izpildot datu vākšanas plānu, jāievāc šādi dati:

a) ģeogrāfiskais novietojums un jūras dziļums, kurus nosaka abos katra iemestā zvejas rīka galos;

b) iemešanas, turēšanas un vilkšanas ilgums;

c) ūdens virspusē bojā gājušo zivju skaits un sugas;

d) iemesto āķu skaits;

e) ēsmas veids;

f) ēsmas uzspraušanas rezultāti (%);

g) āķa tips; un

h) jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze zvejas rīku iemešanas laikā.

2. Par katru kontroles iemetienu ievāc visus 1. punktā norādītos datus; ja kontroles iemetienā nozvejoto zivju skaits ir līdz 100, tad tās visas izmēra un no vismaz 30 zivīm ievāc paraugus bioloģiskās izpētes vajadzībām. Ja nozvejoto zivju skaits pārsniedz 100, tad jāpiemēro kāda no izlases apakšparaugu ņemšanas metodēm.

49. pants

Marķēšanas programma

Ikviens zvejas kuģis, kas piedalās 43. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, turklāt pilda šādu marķēšanas programmu:

a) Dissostichus spp. īpatņus marķē un atlaiž jūrā; tā rīkojas ar vienu īpatni uz katru dzīvsvara tonnu, kas nozvejota sezonas laikā. Marķēšanu pārtrauc tikai pēc tam, kad uz vienu kuģi marķēti jau 500 īpatņi, vai kad kuģis atstāj zvejas vietu, kurā ticis marķēts viens īpatnis uz katru nozvejas dzīvsvara tonnu;

b) programmai jābūt orientētai uz īpatņiem, kas ir mazāki par 100 cm, tomēr vajadzības gadījumā jāmarķē arī lielāki īpatņi, lai izpildītu prasību par viena īpatņa marķēšanu uz katru nozvejas dzīvsvara tonnu. Visiem jūrā atlaistajiem īpatņiem jābūt marķētiem divkārt, un atlaišana jāveic pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskā apgabalā;

c) uz visiem marķējumiem jābūt skaidri uzdrukātam unikālam kārtas numuram un atpakaļadresei, lai marķētā īpatņa nozvejas gadījumā varētu izsekot marķējuma izcelsmei;

d) par visiem attiecīgajiem marķējuma datiem un par konkrētajā zvejas vietā atgūto Dissostichus spp. marķējumu divu mēnešu laikā pēc kuģa izbraukšanas no attiecīgās zvejas vietas datorlasāmā formā jāpaziņo CCAMLR.

50. pants

Zinātniskie novērotāji

Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 43. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, visas zvejas darbības laikā attiecīgajā zvejas periodā jābūt vismaz diviem zinātniskajiem novērotājiem, no kuriem viens ir iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautisko zinātniskās novērošanas shēmu.







VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

51. pants

Datu pārsūtīšana

Atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2847/93 datus par nozvejoto daudzumu izkraušanu krastā dalībvalstis Komisijai nosūta datorlasāmā formā, izmantojot krājumu kodus, kas norādīti krājumu tabulās.

52. pants

Kvotas jaunajām dalībvalstīm

Daudzumus, ko jauno dalībvalstu kuģi nozvejojuši no 2004. gada 1. janvāra līdz pievienošanās dienai, atskaita no I pielikumā paredzētajām kvotām.

Jaunās dalībvalstis 15 dienās pēc pievienošanās paziņo Komisijai laika posmā no 2004. gada 1. janvāra līdz pievienošanās dienai nozvejotos apjomus.

53. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 1. janvārī.

Ja CCAMLR apgabalā KPN ir noteikta laika posmam, kas sākas pirms 2004. gada 1. janvāra, tad 42. pantu piemēro no attiecīgās KPN piemērošanas sākuma dienas.

Šīs regulas IV pielikuma 12. punkta noteikumi stājas spēkā 2004. gada 1. februārī, izņemot 12.3. punktu un 12.7. punkta otro daļu, kas stājas spēkā 2004. gada 1. janvārī.

No Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas pievienošanās dienas 13. un 14. pants uz šīm valstīm vairs neattiecas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS, KAS PIEMĒROJAMAS KOPIENAS KUĢIEM APGABALOS, KUR PASTĀV NOZVEJAS IEROBEŽOJUMI, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM EK ŪDEŅOS ATKARĪBĀ NO KONKRĒTĀS SUGAS UN APGABALA (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS SAVĀDĀK)

Šīs regulas 9. panta vajadzībām visus šajā pielikumā norādītos nozvejas ierobežojumus uzskata par kvotām un tādēļ uz tiem attiecina noteikumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2847/93, jo īpaši tās 14. un 15. pantā.







Plaši pazīstamais nosaukums Trīsburtu kods Zinātniskais nosaukums Akmeņplekste TUR Psetta maxima Anšovs ANE Champsocephalus gunnari Antarktikas leduszivs ANI Engraulis encrasicolus Antarktiskā buļzivs NOG Gobionotothen gibberijirons Atlantijas bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Atlantijas jūrasasari RED Sebastes spp. Atlantijas lasis SAL Salmo salar Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas makrele MAC Scomber scombrus Atlantijas menca COD Gadus morhua Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas reņģe/siļķe HER Clupea harengus Baltā marlina WHM Tetrapturus alba Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Beriksas ALF Beryx spp. Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Diegspuru vēdzeles FOX Phycis spp. Dzelkņu haizivs DCS Squalus acanthias Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Gludā haizivs ETP Etmopterus pusillus Gludā plekste DAB Limanda limanda Heks HKE Merlucius merlucius Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras līdaka LIN Molva molva Jūrasmēle SOL Solea solea Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Jūrasvelnu dzimtas zivis ANF Lophiidae Krils KRI Euphausia superba Labraks BSS Dicentrarchus labrax Laternhaizivs ETX Etmopterus spinax Laternzivs LAC Lampanyctus achiras Lielā melnā haizivs ETR Etmopterus princeps Lielacu jūras līdaka SLI Molva macrophthalma Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Makrūrzivis (garastes) GRV Macrourus spp. Makrūrzivs RHG Macrourus berglax Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Mataste BSF Aphanopus carbo Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Melnais paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Merlangs WHG Merlangius merlangus Milzu haizivs BSK Cetorhinus maximus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Parastā gardeguna leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsspuru haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plekste FLX Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Polārmenca POC Boreogadus saida Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Raju dzimtas zivis SRX-RAJ Rajidae Rietumatlantijas bute PLA Hippoglossoides platessoides Saida ΡΟΚ Pollachius virens Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanā zobaine SBR Pagellus bogaraveo Sarkanie krabji PAI Paralomis spp. Siļķu haizivs POR Lamna nasus Skotu leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Sniega krabji PCR Chionoecetes spp. Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Tīģergarneles PEN Penaeus spp. Tūbīšu dzimtas zivis SAN Ammodytidae Tumšā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Vilkzivs CAT Anarhichas lupus Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterigia Zilā marlina BUM Makaira nigricans Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius









I A PIELIKUMS

BALTIJAS JŪRA

Šajā apgabalā visus kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) apjomus, izņemot jūras zeltplekstēm, pieņem Starptautiskajā Baltijas jūras Zvejniecības komisijā (IBSFC).







Suga: Atlantijas reņģe Clupea harengus Zona: 3. administratīvā vienība HER/MU3 Somija 50 175 Zviedrija 11 025 EK 61 200 KPN 61 200

▼M2







Suga: Atlantijas reņģe Clupea harengus Zona: III bcd (EK ūdeņi), izņemot 3. administratīvo vienību un Rīgas jūras līci Dānija 8 279 Vācija 25 106 Igaunija 10 406 (1) Somija 9 386 Latvija 2 704 (1) Lietuva 2 568 Polija 28 870 Zviedrija 36 499 EK 123 820 KPN 132 090 (1) Drīkst būt nozvejotas Rīgas jūras līcī (HER/03D-RG).

▼M2







Suga: Atlantijas reņģe Clupea harengus Zona: Rīgas jūras līcis HER/03D-RG Igaunija 18 130 Latvija 21 130 EK 39 260 KPN 39 260

▼M2







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: 25.-32. apakšrajons (EK ūdeņi) COD/25/32- Dānija 12 040 (1) Vācija 5 265 (1) Igaunija 781 (1) Somija 625 (1) Latvija 2 968 (1) (2) Lietuva 1 951 (1) Polija 9 251 (1) Zviedrija 8 770 (1) EK 41 650 KPN 45 400 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Drīkst būt nozvejotas 22.-24. apakšrajonā. (2) No tām 350 tonnas drīkst būt nozvejotas Krievijas Federācijas ūdeņos IIId zonā.

▼B







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: 22.-24. apakšrajons (EK ūdeņi) (1) COD/22/24- Dānija 8 557 (7) Vācija 3 742 (7) Igaunija 555 (2) (7) Somija 444 (7) Latvija 2 109 (3) (7) Lietuva 1 387 (4) (7) Polija 6 574 (5) (7) Zviedrija 6 233 (7) EK 29 600 (6) KPN 29 600 (8) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai šī zona aptver EK un Polijas ūdeņus. (2) Drīkst nozvejot EK ūdeņos, nepārsniedzot 22.-32. apakšrajonam kopēju kvotu 650 tonnu apmērā. (3) Drīkst nozvejot EK ūdeņos, nepārsniedzot 22.-32. apakšrajonam kopēju kvotu 1 450 tonnu apmērā. (4) Drīkst nozvejot EK ūdeņos, nepārsniedzot 22.-32. apakšrajonam kopēju kvotu 1 100 tonnu apmērā. (5) Nedrīkst būt nozvejotas EK ūdeņos. (6) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai EK kvota ir 18 975 tonnas. (7) Drīkst nozvejot 25.-32. apakšrajonā. (8) KPN apjoms jāpārskata, ņemot vērā jaunās nozvejas prognozes, ko sastādījusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome. KPN apjoms jāpārskata, ņemot vērā jaunās nozvejas prognozes, ko sastādījusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome. Šeit iekļauto 2., 3., 4. un 5. zemsvītras piezīmi piemēro līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IIIbcd (EK ūdeņi) (1) PLE/3BCD-C Dānija 2 697 Vācija 300 Zviedrija 203 Polija 565 (2) EK 3 766 (3) KPN Uz šo jomu neattiecas Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai šī zona aptver EK un Polijas ūdeņus. (2) Nedrīkst būt nozvejotas EK ūdeņos. (3) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai EK kvota ir 3 200 tonnas. Šeit iekļauto 2. zemsvītras piezīmi piemēro līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai.







Suga: Atlantijas lasis Salmo salar Zona: IIIbcd (EK ūdeņi), izņemot 32. apakšrajonu (1) SAL/3BCD-C Dānija 93 512 (2) (3) (5) Vācija 10 404 (2) (3) (5) Igaunija 9 504 (2) (4) Somija 116 603 (2) (3) (5) Latvija 59 478 (2) (6) Lietuva 6 992 (2) (7) Polija 28 368 (2) (7) Zviedrija 126 400 (2) (3) (5) EK 451 260 (2) (8) KPN 460 000 (2) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai šī zona aptver EK, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas ūdeņus. (2) Nozvejoto īpatņu skaits. (3) Jāzvejo EK ūdeņos, izņemot 2 000īpatņus, kurus drīkst nozvejot Igaunijas ūdeņos (SAL/03D-E), nepārsniedzot kopēju EK kvotu 2 000 īpatņu apmērā. (4) No šā daudzuma 2 000 īpatņi var būt nozvejoti EK ūdeņos. (5) Jāzvejo EK ūdeņos, izņemot 3 000 īpatņus, kurus drīkst nozvejot Latvijas ūdeņos (SAL/03D-LA), nepārsniedzot kopēju EK kvotu 3 000 īpatņu apmērā. (6) No šā daudzuma 3 000 īpatņi var būt nozvejoti EK ūdeņos. (7) Nedrīkst būt nozvejoti EK ūdeņos. (8) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai EK kvota ir 346 918 īpatņi. Šeit iekļauto 3., 4., 5., 6. un 7. zemsvītras piezīmi piemēro līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai.







Suga: Atlantijas lasis Salmo salar Zona: IBSFC 32. apakšrajons (1) SAL/03D-32 Somija 28 490 (2) Igaunija 3 255 (2) (3) EK 31 745 (2) (4) KPN 35 000 (2) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai šī zona aptver EK un Igaunijas ūdeņus. (2) Nozvejoto īpatņu skaits. (3) Nedrīkst būt nozvejoti EK ūdeņos. (4) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai EK kvota ir 28 490 īpatņi. Šeit iekļauto 3. zemsvītras piezīmi piemēro līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai.

▼M2







Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: III bcd (EK ūdeņi) SPR/3BCD-C Dānija 37 254 Vācija 23 601 Igaunija 43 260 Somija 19 501 Latvija 52 249 Lietuva 18 901 Polija 110 880 Zviedrija 72 019 EK 377 665 Krievijas Federācija 3 000 (1) KPN 420 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Jāzvejo EK ūdeņu Latvijas zonā; ieskaitot reņģu piezveju līdz 150 tonnu apmērā.

▼B









I B PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻJŪRA UN KOPIENAS ŪDEŅU RIETUMDAĻA

ICES apgabali Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X; CECAF apgabali (EK ūdeņi) un Franču Gviāna







Suga: Tūbīšu dzimtas zivis Ammodytidae Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) SAN/04-N Dānija 124 450 Apvienotā Karaliste 6 550 EK 131 000 ►M2 ◄ KPN Uz šo jomu neattiecas

▼M2







Suga: Tūbīšu dzimtas zivis Ammodytidae Zona: IIa (1), Skageraks, Kategats, Ziemeļjūra (1) SAN/24 Dānija 727 472 Apvienotā Karaliste 15 901 Visas dalībvalstis 27 826 (2) EK 771 200 Norvēģija 45 000 (3) Farēru salas 20 000 (3) (4) KPN 836 200 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) EK ūdeņi, izņemot ūdeņus līdz 6 jūdžu attālumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijas pie Šetlendas, Fērām un Faulas. (2) Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti. (3) Jāzvejo Ziemeļjūrā. (4) Tostarp Esmarka mencas un ne vairāk kā 4 000 tonnas brētliņu. Brētliņas un ne vairāk kā 6 000 tonnas Esmarka mencu drīkst nozvejot VIa rajonā uz ziemeļiem no 56o30′N.

▼B







Suga: Milzu haizivs Cetorhinus maximus Zona: EK ūdeņi IV, VI un VII zonā BSK/467 EK 0 KPN 0

▼M2







Suga: Atlantijas siļķe (1) Clupea harengus Zona: Skageraks un Kategats HER/03A Dānija 29 177 (2) Vācija 467 (2) Zviedrija 30 521 (2) EK 60 164 Farēru salas 500 (3) KPN 70 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Izkrautas krastā kā viens loms vai atlasītas no loma pārpalikuma. (2) No tām 50 % drīkst nozvejot Ziemeļjūrā (EK ūdeņi) uz dienvidiem no 60oN un uz austrumiem no 4oE (ad hoc pasākums 2004. gadam). (3) Jāzvejo Skagerakā.

▼B







Suga: Atlantijas siļķe (1) Clupea harengus Zona: Ziemeļjūra uz ziemeļiem no 53°30′N HER/4AB Dānija 77 196 Vācija 48 208 Francija 18 250 Nīderlande 50 068 Zviedrija 4 680 Apvienotā Karaliste 62 100 EK 260 502 Norvēģija 50 000 (2) KPN 460 000 (3) (1) Izkrautas krastā kā viens loms vai atšķirotas no loma pārpalikuma. Par krastā izkrautajām Atlantijas siļķēm dalībvalstīm Komisija jāinformē, atsevišķi norādot ICES IVa un IVb rajonā (zona HER/04A un HER/04B) gūto nozveju. (2) Drīkst nozvejot EK ūdeņos. Šai kvotai atbilstošā nozveja jāatskaita no Norvēģijai paredzētās KPN daļas. (3) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N (HER/04-NFS) EK 50 000 ()

▼M2







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62oN HER/04-N Zviedrija 1 076 (1) EK 1 076 KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Piezvejotos Atlantijas mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidu daudzumus atskaita no šīm sugām atbilstīgajām kvotām.

▼B







Suga: Atlantijas siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc (2), VIId HER/4CXB7D Beļģija 9 159 (3) Dānija 1 526 (3) Vācija 953 (3) Francija 17 178 (3) Nīderlande 30 621 (3) Apvienotā Karaliste 6 662 (3) EK 66 098 KPN 460 000 (4) (1) Izkrautas krastā kā viens loms vai atšķirotas no loma pārpalikuma. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: Atlantijas siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģiona zonā, ko norobežo, velkot iedomātu līniju no Landgārda zemesraga (51°56′N, 1°19′E) uz dienvidiem līdz ģeogrāfiskajam platumam 51°33′N un no turienes uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krastam. (3) Daudzumu, kas nepārsniedz 50 % no šīs kvotas, drīkst apgūt ICES rajonā IVb. Tomēr par to iepriekš jāinformē Komisija. (4) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: Vb, VIaN (1), VIb HER/5B6ANB Vācija 3 280 Francija 621 Īrija 4 432 Nīderlande 3 280 Apvienotā Karaliste 17 727 EK 29 340 Farēru salas 660 (2) KPN 30 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Atlantijas siļķu krājums ICES VIa rajonā uz ziemeļiem no 56°00′N un tajā VIa rajona daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00′W un uz ziemeļiem no 55°00′N, izņemot Klaidu. (2) Šo kvotu drīkst apgūt vienīgi VIa rajonā uz ziemeļiem no 56°30′N.







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1),VIIbc HER/6AS7BC Īrija 12 727 Nīderlande 1 273 EK 14 000 KPN 14 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Atlantijas siļķu krājums ICES VIa rajonā uz dienvidiem no 56°00′N un uz rietumiem no 07°00′W.







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: VIa Klaida (1) HER/06ACL Apvienotā Karaliste 1 000 EK 1 000 KPN 1 000 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Klaidas krājums: Atlantijas siļķu krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no iedomātas līnijas, kura savieno Kintairas zemesragu un Korsvolas zemesragu.







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) HER/07A/MM Īrija 1 250 Apvienotā Karaliste 3 550 EK 4 800 KPN 4 800 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) ICES VIIa rajonā neiekļauj apgabalu, ko pievieno ICES VIIghjk rajonam un ko ierobežo: — ziemeļos: ģeogrāfiskais platums 52°30′N; — dienvidos: ģeogrāfiskais platums 52°00′N; — rietumos: Īrijas krasti; — austrumos: Apvienotās Karalistes krasti.







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: VIIe,f HER/7EF Francija 500 Apvienotā Karaliste 500 EK 1 000 KPN 1 000 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Atlantijas siļķe Clupea harengus Zona: VIIg,h,j,k (1) HER/7GK Vācija 144 Francija 802 Īrija 11 235 Nīderlande 802 Apvienotā Karaliste 16 EK 13 000 KPN 13 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) ICES VIIg,h,j,k rajonā iekļauj apgabalu, ko ierobežo: — ziemeļos: ģeogrāfiskais platums 52°30′N; — dienvidos: ģeogrāfiskais platums 52°00′N; — rietumos: Īrijas krasti; — austrumos: Apvienotās Karalistes krasti.







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: VIII ANE/08 Spānija 29 700 Francija 3 300 EK 33 000 KPN 33 000 (1) (1) Šis KPN apjoms 2004. gadā jāpārskata, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju.







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) ANE/9/3411 Spānija 3 826 Portugāle 4 174 EK 8 000 KPN 8 000







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: Skageraks COD/03AN Beļģija 10 Dānija 3 119 Vācija 78 Nīderlande 20 Zviedrija 546 EK 3 773 KPN 3 900 (1) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: Kategats COD/03AS Dānija 841 Vācija 17 Zviedrija 505 EK 1 363 KPN 1 363 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra COD/2AC4 Beļģija 807 Dānija 4 635 Vācija 2 939 Francija 997 Nīderlande 2 619 Zviedrija 31 Apvienotā Karaliste 10 631 EK 22 659 Norvēģija 4 641 (1) KPN 27 300 (2) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Drīkst nozvejot EK ūdeņos. Šai kvotai atbilstošie lomi jāatskaita no Norvēģijai paredzētās KPN daļas. (2) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģijas ūdeņi (COD/04-NFS) EK 19 694 ()

▼M2







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62oN COD/04-N Zviedrija 516 (1) EK 516 (1) KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Kvota uzkrājusies atbilstīgi saskaņotajiem Eiropas Kopienas (Zviedrijas vārdā) un Norvēģijas 2004. gada zvejniecības apspriežu protokoliem.

▼B







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV COD/561214 Beļģija 1 Vācija 13 Francija 135 Īrija 191 Apvienotā Karaliste 508 EK 848 KPN 848 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Vb (EK zona), Via (COD/5BC6A) Beļģija 3 Vācija 24 Francija 258 Īrija 101 Apvienotā Karaliste 428 EK 814







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: VIIa COD/07A Beļģija 29 Francija 79 Īrija 1 416 Nīderlande 7 Apvienotā Karaliste 620 EK 2 150 KPN 2 150 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Atlantijas menca Gadus morhua Zona: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) COD/7X7A34 Beļģija 242 Francija 4 149 Īrija 824 Nīderlande 35 Apvienotā Karaliste 450 EK 5 700 KPN 5 700 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Siļķu haizivs Lamna nasus Zona: EK ūdeņi IV, VI un VII zonā POR/467 EK Ierobežojumu nav Norvēģija pm Farēru salas 125 (1) KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) LEZ/2AC4-C Beļģija 6 Dānija 5 Vācija 5 Francija 31 Nīderlande 24 Apvienotā Karaliste 1 819 EK 1 890 KPN 1 890 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV LEZ/561214 Spānija 409 Francija 1 596 Īrija 466 Apvienotā Karaliste 1 129 EK 3 600 KPN 3 600 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII LEZ/07 Beļģija 489 Spānija 5 430 Francija 6 589 Īrija 2 996 Apvienotā Karaliste 2 595 EK 18 099 KPN 18 099 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIabde LEZ/8ABDE Spānija 1 163 Francija 938 EK 2 101 KPN 2 101 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) LEZ/8C3411 Spānija 1 233 Francija 62 Portugāle 41 EK 1 336 KPN 1 336 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Gludā plekste un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) D/F/2AC4-C Beļģija 533 Dānija 2 003 Vācija 3 004 Francija 208 Nīderlande 12 112 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 1 684 EK 19 551 KPN 19 551 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) ANF/2AC4-C Beļģija 247 Dānija 546 Vācija 266 Francija 51 Nīderlande 187 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 5 697 EK 7 000 KPN 7 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV ANF/561214 Beļģija 114 Vācija 130 Spānija 122 Francija 1 408 Īrija 318 Nīderlande 110 Apvienotā Karaliste 978 EK 3 180 KPN 3 180 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VII ANF/07 Beļģija 1 931 Vācija 215 Spānija 768 Francija 12 395 Īrija 1 584 Nīderlande 250 Apvienotā Karaliste 3 759 EK 20 902 KPN 20 902 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VIIIa,b,d,e ANF/8ABDE Spānija 883 Francija 4 915 EK 5 798 KPN 5 798 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) ANF/8C3411 Spānija 1 917 Francija 2 Portugāle 381 EK 2 300 KPN 2 300 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.

▼M2







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Skageraks un Kategats, III bcd (EK ūdeņi) HAD/3A/BCD Beļģija 18 Dānija 3 096 Vācija 197 Nīderlande 4 Zviedrija 366 EK 3 681 (1) KPN 4 755 (1) Izņemot paredzamās 874 tonnas rūpnieciskās piezvejas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra HAD/2AC4 Beļģija 625 Dānija 4 300 Vācija 2 736 Francija 4 769 Nīderlande 469 Zviedrija 303 Apvienotā Karaliste 45 773 (1) EK 58 975 (2) Norvēģija 15 391 KPN 77 000 (1) No šā daudzuma 29 500 tonnas jānozvejo un jāizkrauj krastā tādiem kuģiem, kam ir īpašas zvejas atļaujas saskaņā ar IV pielikuma 17. punkta noteikumiem. (2) Izņemot paredzamās 2 634 tonnas rūpnieciskās piezvejas. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģijas ūdeņi (HAD/04-NFS) EK 45 828;







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62oN HAD/04-N Zviedrija 956 EK 956 KPN Uz šo jomu neattiecas

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIb, XII, XIV HAD/61214 Beļģija 2 Vācija 2 Francija 77 Īrija 55 Apvienotā Karaliste 566 EK 702 KPN 702 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Vb, VIa (EK ūdeņi) HAD/5BC6A Beļģija 12 Vācija 14 Francija 571 Īrija 1 010 Apvienotā Karaliste 4 897 EK 6 503 KPN 6 503 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) HAD/7/3411 Beļģija 107 Francija 6 400 Īrija 2 133 Apvienotā Karaliste 960 EK 9 600 KPN 9 600 (1) (1) Jāpārskata 2004. gadā, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajā rajonā drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



VIIa (HAD/07A): Beļģija 24 Francija 109 Īrija 649 Apvienotā Karaliste 718 EK 1 500 Ziņojot Komisijai par kvotu apguvi, dalībvalstis norāda VIIa zonā nozvejotos daudzumus. Izkraut krastā VIIa zonā nozvejotas pikšas atļauts ne vairāk kā 1 500 tonnu apmērā.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: Skageraks un Kategats WHG/03A Dānija 651 Nīderlande 2 Zviedrija 70 EK 723 (1) KPN 1 500 (2) (1) Izņemot paredzamās 750 tonnas rūpnieciskās piezvejas. (2) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra WHG/2AC4 Beļģija 376 Dānija 1 626 Vācija 423 Francija 2 443 Nīderlande 940 Zviedrija 2 Apvienotā Karaliste 6 484 EK 12 294 (1) Norvēģija 1 600 (2) KPN 16 000 (3) (1) Izņemot paredzamās 2 106 tonnas rūpnieciskās piezvejas. (2) Drīkst nozvejot EK ūdeņos. Šai kvotai atbilstošā nozveja jāatskaita no Norvēģijai paredzētās KPN daļas. (3) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģijas ūdeņi (WHG/04-NFS) EK 9 756 ()







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV WHG/561214 Vācija 5 Francija 98 Īrija 466 Apvienotā Karaliste 1 032 EK 1 600 KPN 1 600 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa WHG/07A Beļģija 1 Francija 18 Īrija 296 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 199 EK 514 KPN 514 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb-k WHG/7X7A Beļģija 263 Francija 16 200 Īrija 7 507 Nīderlande 132 Apvienotā Karaliste 2 898 EK 27 000 KPN 27 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII WHG/08 Spānija 1 800 Francija 2 700 EK 4 500 KPN 4 500 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) WHG/9/3411 Portugāle 1 020 EK 1 020 KPN 1 020 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N W/F/04-N Zviedrija 190 (1) EK 190 (1) KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Skageraks un Kategats, IIIbcd (EK ūdeņi) HKE/3A/BCD Dānija 1 086 Zviedrija 92 EK 1 178 KPN 1 178 (1) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Attiecībā uz heka krājumiem ziemeļos KPN ir pavisam 39 100 tonnas.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) HKE/2AC4-C Beļģija 20 Dānija 792 Vācija 91 Francija 176 Nīderlande 46 Apvienotā Karaliste 248 EK 1 373 KPN 1 373 (1) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Attiecībā uz heka krājumiem ziemeļos KPN ir pavisam 39 100 tonnas.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Beļģija 202 Spānija 6 463 Francija 9 982 Īrija 1 209 Nīderlande 130 Apvienotā Karaliste 3 940 EK 21 926 KPN 21 926 (1) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Attiecībā uz heka krājumiem ziemeļos KPN ir pavisam 39 100 tonnas. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



VIIIabde (HKE/8ABDE) Beļģija 26 Spānija 1 043 Francija 1 043 Īrija 130 Nīderlande 13 Apvienotā Karaliste 586 EK 2 841







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa,b,d,e HKE/8ABDE Beļģija 7 Spānija 4 499 Francija 10 104 Nīderlande 13 EK 14 623 KPN 14 623 (1) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. (1) Attiecībā uz heka krājumiem ziemeļos KPN ir pavisam 39 100 tonnas. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Vb (EK ūdeņi), VI, VII, XII, XIV (HKE/571214) Beļģija 1 Spānija 1 303 Francija 2 346 Nīderlande 4 EK 3 655







Suga: Heks Merluccius meduccius Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) HKE/8C3411 Spānija 3 807 Francija 366 Portugāle 1 777 EK 5 950 KPN 5 950 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.

▼M1







Suga Putasu Micromesistius poutassou Zona II a (Kopienas ūdeņi), Ziemeļjūra (Kopienas ūdeņi), WHB/2AC4-C Dānija 97 058 Vācija 160 Nīderlande 294 Zviedrija 313 Apvienotā Karaliste: 2 141 Kopiena 99 966 Norvēģija 40 000 (1) KPN (kopējā pieļaujamā nozveja) Uz šo jomu neattiecas Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus (1) Ietilpst kopējā 120 000 tonnu kvotā Kopienas ūdeņos.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: IV (Norvēģijas ūdeņi) Dānija 18 050 Apvienotā Karaliste 950 EK 19 000 ►M2 ◄ KPN Uz šo jomu neattiecas

▼M1







Suga Putasu Micromesistius poutossou Zona V, VI, VII, XII un XIV WHB/571214 Dānija 8 031 Vācija 31 087 Spānija 51 812 (1) Francija 43 263 Īrija 62 174 Nīderlande 97 665 Portugāle 3 886 (1) Apvienotā Karaliste: 90 671 Kopiena 388 589 Norvēģija 120 000 (2) (3) Farēru salas 45 000 (4) (5) KPN Uz šo jomu neattiecas Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus (1) No tām līdz 75 % drīkst nozvejot VIII c, IX, X, CECAF 34.1.1. rajonā (Kopienas ūdeņi). No tām līdz 75 % drīkst nozvejot VIII c, IX, X, CECAF 34.1.1. rajonā (Kopienas ūdeņi). (2) Drīkst nozvejot Kopienas ūdeņu apgabalos II, IVa, VIa uz ziemeļiem no 56o30′ N, VIb, VII uz rietumiem no 12o W. (3) No tām līdz 500 tonnām drīkst būt argentīnas (Argentina spp.). (4) Putasu nozveja var ietvert nenovēršamu argentīnu (Argentina spp.) nozveju. (5) Var nozvejot Kopienas ūdeņu apgabalos VIa uz ziemeļiem no 56o30′ N, VIb, VII uz rietumiem no 12o W. Īpaši nosacījumi: Nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģija WHB/04A - C







Suga Putasu Micromesistius poutassou Zona VIII a, b, d, e WHB/8ABDE Spānija 19 993 Francija 15 513 Portugāle 2 999 Apvienotā Karaliste: 14 477 Kopiena 52 982 KPN Uz šo jomu neattiecas Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus Īpaši nosacījumi: jebkuru minēto kvotu daļu var zvejot ICES Vb rajonā (Kopienas ūdeņi), VI, VII, XII un XIV apakšapgabalā.







Suga Putasu Micromesistius poutassou Zona VIII c, IX, X, CECAF 34.1.1. (Kopienas ūdeņi) WHB/8C3411 Spānija 87 970 Portugāle 21 993 Kopiena 109 963 () KPN Uz šo jomu neattiecas Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus

▼B







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) L/W/2AC4-C Beļģija 380 Dānija 1 048 Vācija 135 Francija 287 Nīderlande 872 Zviedrija 12 Apvienotā Karaliste 4 289 EK 7 023 KPN 7 023 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterigia Zona: EK ūdeņi VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VIb zonā BLI/6AN6B Farēru salas 900 (1) KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Jāzvejo ar trali; strupdeguna garastu un matastu piezveja jāatskaita no šīs kvotas.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI, VII zonā LIN/2A47-C Norvēģija 9 500 (1) (2) ►M2 ◄ Farēru salas 800 (3) (4) KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Jebkurā laikā VI un VII apakšapgabalā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 25 % apmērā uz kuģi. Tomēr šo procentuālo daudzumu drīkst pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc tam, kad sākta zveja konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja VI un VII apakšapgabalā nedrīkst pārsniegt pm tonnas. (2) Tostarp brosmes. Norvēģijai iedalīta 9 500 tonnu kvota jūras līdakām un 5 000 tonnu kvota brosmēm; šīs kvotas ir savstarpēji aizvietojamas līdz 2 000 tonnu apmērā, un nozveja ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā atļauta tikai ar āķu jedām. (3) Tostarp zilās jūras līdakas un brosmes. Nozveja VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VIb rajonā atļauta tikai ar āķu jedām. (4) Jebkurā laikā VI apakšapgabalā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 20 % apmērā uz kuģi. Tomēr šo procentuālo daudzumu drīkst pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc tam, kad sākta zveja konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja VI apakšapgabalā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Skageraks un Kategats (EK ūdeņi), IIIbcd (EK ūdeņi) NEP/3A/BCD Dānija 3 380 Vācija 10 Zviedrija 1 210 EK 4 600 KPN 4 600 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) NEP/2AC4-C Beļģija 993 Dānija 993 Vācija 15 Francija 29 Nīderlande 511 Apvienotā Karaliste 16 446 EK 18 987 KPN 18 987 (1) Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) KPN jāpārskata, palielinot to līdz 21 350 tonnām, un jāsadala dalībvalstīm pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par apsaimniekošanas pasākumiem, kas vajadzīgi,lai kontrolētu Nephrops un Atlantijas mencas nozveju.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Vb (EK ūdeņi), VI NEP/5BC6 Spānija 23 Francija 92 Īrija 153 Apvienotā Karaliste 11 032 EK 11 300 KPN 11 300 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII NEP/07 Spānija 1 047 Francija 4 243 Īrija 6 436 Apvienotā Karaliste 5 724 EK 17 450 KPN 17 450 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIabde NEP/8ABDE Spānija 189 Francija 2 961 EK 3 150 KPN 3 150 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc NEP/08C Spānija 173 Francija 7 EK 180 KPN 180 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) NEP/9/3411 Spānija 150 Portugāle 450 EK 600 KPN 600 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Skageraks un Kategats PRA/03A Dānija 3 717 Zviedrija 2 002 EK 5 719 KPN 10 710 (1) (1) Pagaidu KPN, noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) PRA/2AC4-C Dānija 3 626 Nīderlande 34 Zviedrija 146 Apvienotā Karaliste 1 074 EK 4 880 Norvēģija 100 (1) ►M2 ◄ KPN 4 980 (1) Jāzvejo IV apgabalā.

▼M2







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62oN PRA/04-N Dānija 900 Zviedrija 151 (1) EK 1 051 KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Piezvejotos Atlantijas mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidu daudzumus atskaita no šīm sugām atbilstīgajām kvotām.

▼B







Suga: Tīģergarneles Penaeus spp. Zona: Franču Gviāna PEN/FGU Francija 4 000 (1) EK 4 000 (1) Barbadosa 24 (1) Gajāna 24 (1) Surinama 0 (1) Trinidāda un Tobāgo 60 (1) KPN 4 108 (1) Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis sugu garneles jāzvejo vismaz 30 m dziļos ūdeņos.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks PLE/03AN Beļģija 57 Dānija 7 397 Vācija 38 Nīderlande 1 422 Zviedrija 396 EK 9 310 KPN 9 500 (1) (1) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats PLE/03AS Dānija 1 658 Vācija 19 Zviedrija 186 EK 1 863 KPN 1 863

▼M2







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra PLE/2AC4 Beļģija 3 624 Dānija 11 778 Vācija 3 397 Francija 680 Nīderlande 22 649 Apvienotā Karaliste 16 761 EK 58 889 Norvēģija 2 111 KPN 61 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģijas ūdeņi(PLE/04-NFS) EK 30 000

▼B







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV PLE/561214 Francija 34 Īrija 447 Apvienotā Karaliste 746 EK 1 227 KPN 1 227 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa PLE/07A Beļģija 34 Francija 15 Īrija 876 Nīderlande 10 Apvienotā Karaliste 404 EK 1 340 KPN 1 340 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIbc PLE/7BC Francija 16 Īrija 144 EK 160 KPN 160 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIde PLE/7DE Beļģija 992 Francija 3 305 Apvienotā Karaliste 1 763 EK 6 060 KPN 6 060 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIfg PLE/7FG Beļģija 139 Francija 251 Īrija 39 Apvienotā Karaliste 131 EK 560 KPN 560 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VII hjk PLE/7HJK Beļģija 29 Francija 58 Īrija 203 Nīderlande 117 Apvienotā Karaliste 58 EK 466 KPN 466 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) PLE/8/3411 Spānija 75 Francija 298 Portugāle 75 EK 448 KPN 448 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV POL/561214 Spānija 10 Francija 337 Īrija 99 Apvienotā Karaliste 258 EK 704 KPN 704 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII POL/07 Beļģija 529 Spānija 32 Francija 12 177 Īrija 1 298 Apvienotā Karaliste 2 964 EK 17 000 KPN 17 000 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIabde POL/8ABDE Spānija 286 Francija 1 394 EK 1 680 KPN 1 680 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc POL/08C Spānija 369 Francija 41 EK 410 KPN 410 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) POL/9/3411 Spānija 348 Portugāle 12 EK 360 KPN 360 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: IIa (EK ūdeņi), Skageraks un Kategats, IIIbcd (EK ūdeņi), Ziemeļjūra POK/2A34- Beļģija 66 Dānija 7 879 Vācija 19 896 Francija 46 823 Nīderlande 199 Zviedrija 1 083 Apvienotā Karaliste 15 254 EK 91 200 Norvēģija 98 800 (1) KPN 190 000 (2) (1) Drīkst zvejot tikai IV zonā (EK ūdeņi) un Skagerakā. Šai kvotai atbilstošā nozveja jāatskaita no Norvēģijai paredzētās KPN daļas. (2) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



Norvēģijas ūdeņi (POK/04-NFS) EK 91 200 ()

▼M2







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62oN POK/04-N Zviedrija 1 190 EK 1 190 KPN 190 000

▼B







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV ΡΟΚ/561214 Vācija 1 441 Francija 14 307 Īrija 478 Apvienotā Karaliste 3 488 EK 19 713 KPN 19 713 (1) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) POK/7X1034 Beļģija 18 Francija 3 921 Īrija 1 960 Apvienotā Karaliste 1 069 EK 6 968 KPN 6 968 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) T/B/2AC4-C Beļģija 358 Dānija 764 Vācija 195 Francija 92 Nīderlande 2 710 Zviedrija 5 Apvienotā Karaliste 753 EK 4 877 KPN 4 877 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) SRX/2AC4-C Beļģija 590 Dānija 23 Vācija 29 Francija 92 Nīderlande 503 Apvienotā Karaliste 2 266 EK 3 503 KPN 3 503 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Melnais paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: IIa (EK ūdeņi), VI GHL/2AC6- EK Ierobežojumu nav Norvēģija 950 (1) KPN Uz šo jomu neattiecas (1) Nozveja VI zonā atļauta tikai ar āķu jedām.

▼M2







Suga: Atlantijas makrele Scomber scombrus Zona: IIa (EK ūdeņi), Skageraks un Kategats, IIIbcd (EK ūdeņi), Ziemeļjūra MAC/2A34- Beļģija 453 Dānija 11 951 Vācija 473 Francija 1 428 Nīderlande 1 437 Zviedrija 4 262 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 1 331 EK 21 335 (1) (4) (5) Norvēģija 37 246 (6) KPN 545 500 (7) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Tostarp šīs dalībvalsts veiktā Atlantijas makreļu nozveja 1 865 tonnu apmērā ICES IIIa rajonā un Kopienas ūdeņos ICES IVab rajonā (MAC/3A/4AB). (2) Tostarp 214 tonnas, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos ICES IV apakšapgabalā (MAC/04-N). (3) Norvēģijas ūdeņos piezvejotos Atlantijas mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidu daudzumus atskaita no šīm sugām atbilstīgajām kvotām. (4) Tostarp 1 865 tonnas, kas uzkrājušās atbilstīgi nosacījumiem, kuri paredzēti 2. parindē pielikumā Saskaņotajam Eiropas Kopienas un Norvēģijas zvejniecības apspriežu protokolam (Brisele, 1995. gada 9. decembris). (5) Tostarp 636 tonnas, kas uzkrājušās saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas vienošanos par Eiropas Savienības un Norvēģijas atbilstīgi Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības konvencijai noteiktās pieļaujamās nozvejas kopīgās daļas apsaimniekošanu 2004. gadā. (6) Jāatskaita no Norvēģijai pienākošās daļas KPN (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst nozvejot vienīgi IVa rajonā, izņemot 3 000 tonnas, ko drīkst nozvejot IIIa rajonā. (7) KPN, par ko attiecībā uz ziemeļu apgabalu vienojas EK, Norvēģija un Farēru salas. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



IIIa MAC/03A IIIa, IVbc MAC/3A/4BC IVb MAC/04B IVc MAC/04C IIa (ūdeņi, kas nav EK ūdeņi), VI – no 2004. gada 1. janvāra līdz 31. martam Dānija 4 130 4 020 Francija 440 Nīderlande 440 Zviedrija 340 10 Apvienotā Karaliste 440 Norvēģija 3 000

▼B







Suga: Atlantijas makrele Scomber scombrus Zona: IIa (ūdeņi, kas nav EK ūdeņi), Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV MAC/2CX14- Vācija 18 965 Spānija 20 Igaunija 150 Francija 12 644 Īrija 63 216 Nīderlande 27 656 Polija 1 096 Apvienotā Karaliste 173 848 EK 297 595 (4) (5) ►M2 ◄ Norvēģija 12 020 (1) ►M2 ◄ Farēru salas 4 314 (2) KPN 545 500 (3) Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Drīkst nozvejot tikai IIa, IVa, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N), VIId,e,f,h rajonā. (2) No tām 1 301 tonnu drīkst nozvejot ICES IVa rajonā uz ziemeļiem no 59°N (EK zona) laika posmā no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. No Farēru salu kvotas 3 589 tonnas drīkst nozvejot ICES VIa rajonā (uz ziemeļiem no 56°30′N) visa gada laikā un/vai ICES VIIe,f,h rajonā, un/vai ICES IVa rajonā. (3) KPN, par ko attiecībā uz ziemeļu apgabalu vienojas EK, Norvēģija un Farēru salas. (4) Tostarp 9 784 tonnas, kas uzkrājušās saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas vienošanos par Eiropas Savienības un Norvēģijas atbilstīgi Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības konvencijai noteiktās pieļaujamās nozvejas kopīgās daļas apsaimniekošanu 2004. gadā. (5) Līdz jauno dalībvalstu pievienošanās dienai EK kvota ir 296 349 tonnas. Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus, taču zvejot drīkst tikai laikā no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.



IVa (EK ūdeņi) MAC/04A-C Vācija 5 690 Francija 3 794 Īrija 18 966 Nīderlande 8 297 Apvienotā Karaliste 52 158 Norvēģija 12 020 ►M2 ◄ Farēru salas 1 301 (1) (1) Uz ziemeļiem no 59°N (EK zona) no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.







Suga: Atlantijas makrele Scomber scombrus Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) MAC/8C3411 Spānija 26 625 (1) Francija 177 (1) Portugāle 5 503 (1) EK 32 305 KPN 32 305 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Savstarpēji aizvietojamos daudzumus, ne vairāk kā 25 % apmērā no devējas dalībvalsts kvotas, dalībvalstis var nozvejot ICES VIIIa,b,d apgabalā (MAC/8ABD). Īpaši nosacījumi: nepārsniedzot iepriekš noteiktās kvotas, norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk kā turpmāk norādītos daudzumus.



VIIIb (MAC/08B) Spānija 3 000 Francija 20 Portugāle 5 000







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: Skageraks un Kategats, IIIbcd (EK ūdeņi) SOL/3A/BCD Dānija 436 Vācija 25 Nīderlande 42 Zviedrija 16 EK 520 KPN 520 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.

▼M2







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: II, Ziemeļjūra SOL/24 Beļģija 1 417 Dānija 648 Vācija 1 133 Francija 283 Nīderlande 12 790 Apvienotā Karaliste 729 EK 17 000 KPN 17 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.

▼B







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, XII, XIV SOL/561214 Īrija 68 Apvienotā Karaliste 17 EK 85 KPN 85 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIIa SOL/07A Beļģija 394 Francija 5 Īrija 98 Nīderlande 125 Apvienotā Karaliste 178 EK 800 KPN 800 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIIb,c SOL/7BC Francija 10 Īrija 55 EK 65 KPN 65 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIId SOL/07D Beļģija 1 588 Francija 3 177 Apvienotā Karaliste 1 135 EK 5 900 KPN 5 900 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIIe SOL/07E Beļģija 11 Francija 113 Apvienotā Karaliste 176 EK 300 KPN 300 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIIfg SOL/7FG Beļģija 656 Francija 66 Īrija 33 Apvienotā Karaliste 295 EK 1 050 KPN 1 050 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIIh,j,k SOL/7HJK Beļģija 32 Francija 65 Īrija 176 Nīderlande 52 Apvienotā Karaliste 65 EK 390 KPN 390 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Jūrasmēle Solea solea Zona: VIIIa,b SOL/8AB Beļģija 45 Spānija 8 Francija 3 300 Nīderlande 247 EK 3 600 KPN 3 600 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos atskaitījumus.







Suga: Jūrasmēle Solea spp. Zona: VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EK ūdeņi) SOX/8CDE34 Spānija 572 Portugāle 948 EK 1 520 KPN 1 520 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: Skageraks un Kategats SPR/03A Dānija 33 504 (1) Vācija 70 (1) Zviedrija 12 676 (1) EK 46 250 (1) KPN 50 000 (2) (1) Šo kvotu drīkst apgūt ar velkamiem zvejas rīkiem, kam linuma acu izmērs nav mazāks par 16 mm, un uz to neattiecas Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. pantā paredzētie nosacījumi. (2) Pagaidu KPN, kas noteikta uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2004. gadā.







Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) SPR/2AC4-C Beļģija 2 738 Dānija 216 683 Vācija 2 738 Francija 2 738 Nīderlande 2 738 Zviedrija 1 330 (1) Apvienotā Karaliste 9 035 EK 238 000 ►M2 ◄ Norvēģija 15 000 (2) ►M2 ◄ Farēru salas 4 000 (3) KPN 257 000 (1) Tostarp tūbīšu dzimtas zivis. (2) Drīkst zvejot vienīgi IV apakšapgabalā (EK ūdeņi). (3) Jāatskaita no Ziemeļjūras tūbīšu dzimtas zivīm paredzētās kvotas.







Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: VIId,e SPR/7DE Beļģija 50 Dānija 3 120 Vācija 50 Francija 670 Nīderlande 670 Apvienotā Karaliste 5 040 EK 9 600 KPN 9 600 Piesardzības KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) DGS/2AC4-C Beļģija 76 Dānija 435 Vācija 79 Francija 139 Nīderlande 119 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 3 618 EK 4 472 ►M2 ◄ Norvēģija 200 (1) ►M2 ◄ KPN 4 672 (1) Tostarp ar āķu jedām nozvejotās Atlantijas bara haizivis un laternhaizivis, gardeguna spurainās haizivis, pelēkās īsspuru haizivis, lielās melnās haizivis, gludās haizivis un baltacu haizivis. Šo kvotu drīkst apgūt vienīgi ICES IV, VI un VII apakšapgabalā.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: IIa (EK ūdeņi), Ziemeļjūra (EK ūdeņi) JAX/2AC4-C Beļģija 74 Dānija 31 811 Vācija 2 399 Francija 51 Īrija 1 846 Nīderlande 5 161 Zviedrija 750 Apvienotā Karaliste 4 696 EK 46 788 ►M2 ◄ Norvēģija 1 600 (1) ►M2 ◄ Farēru salas 7 000 (2) KPN 50 267 (1) Drīkst zvejot vienīgi IV apakšapgabalā (EK ūdeņi). (2) Nepārsniedzot kopējo kvotu 7 000 tonnu apmērā, kas jāapgūst ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VII e,f,h apakšapgabalā.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV JAX/578/14 Dānija 11 966 Vācija 9 564 Spānija 13 062 Francija 6 320 Īrija 31 137 Nīderlande 45 631 Portugāle 1 264 Apvienotā Karaliste 12 935 EK 131 879 Farēru salas 7 000 (1) (2) KPN 137 000 Analītiskā KPN, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. (1) Šo kvotu drīkst apgūt vienīgi ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VIIe,f.h apakšapgabalā. (2) Nepārsniedzot kopējo kvotu 7 000 tonnu apmērā, kas jāapgūst ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30′N) un VIIe,f,h apakšapgabalā.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: VIIIc, IX JAX/8