02019R0452 — LV — 19.09.2020 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/452

(2019. gada 19. marts),

ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai







1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1. Ar šo regulu izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai, ko dalībvalstis veic, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, un sadarbības mehānismam starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kas varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību. Šajā regulā paredz iespēju Komisijai sniegt atzinumus par šādiem ieguldījumiem.

2. Šī regula neietekmē to, ka valsts drošība paliek vienīgi katras dalībvalsts atbildībā, kā tas noteikts LES 4. panta 2. punktā, un tā neietekmē katras dalībvalsts tiesības aizsargāt savas būtiskās drošības intereses saskaņā ar LESD 346. pantu.

3. Nekas šajā regulā neierobežo katras dalībvalsts tiesības izlemt, vai izvērtēt vai neizvērtēt konkrētus ārvalstu tiešos ieguldījumus piemērojot šo regulu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “ārvalstu tiešie ieguldījumi” ir jebkāda veida ieguldījumi, kurus ārvalstu ieguldītājs veic ar mērķi izveidot vai saglabāt stabilas un tiešas saiknes starp ārvalstu ieguldītāju un uzņēmēju vai uzņēmumu, kam kapitāls ir darīts pieejams saimnieciskas darbības veikšanai kādā dalībvalstī, tostarp ieguldījumi, kuri nodrošina faktisku dalību tāda uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, kas veic saimniecisku darbību;

2) “ārvalstu ieguldītājs” ir trešās valsts fiziska persona vai trešās valsts uzņēmums, kas gatavojas veikt vai jau ir veicis ārvalstu tiešos ieguldījumus;

3) “izvērtēšana” ir procedūra, kas ļauj ārvalstu tiešos ieguldījumus novērtēt, izmeklēt, atļaut, izvirzīt tiem nosacījumus, tos aizliegt vai nostiprināt īpašumtiesības sākotnējā stāvoklī;

4) “izvērtēšanas mehānisms” ir vispārēji piemērojams instruments, piemēram, likums vai noteikumi, un papildu administratīvās prasības, īstenošanas noteikumi vai vadlīnijas, kur ir izklāstīti noteikumi un procedūras, atbilstoši kurām ārvalstu tiešos ieguldījumus novērtē, izmeklē, atļauj, izvirza tiem nosacījumus, tos aizliedz vai nostiprina īpašumtiesības sākotnējā stāvoklī, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem;

5) “ārvalstu tiešie ieguldījumi, ko izvērtē,” ir ārvalstu tiešie ieguldījumi, ko oficiāli izvērtē vai izmeklē, ievērojot izvērtēšanas mehānismu;

6) “izvērtēšanas lēmums” ir pasākums, kas pieņemts, piemērojot izvērtēšanas mehānismu;

7) “trešās valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kas dibināts vai citādi izveidots saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem.

3. pants

Dalībvalstu izvērtēšanas mehānismi

1. Saskaņā ar šo regulu dalībvalstis var uzturēt, grozīt vai ieviest mehānismus, ar ko tās savā teritorijā izvērtē ārvalstu tiešos ieguldījumus, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem.

2. Noteikumi un procedūras, kas attiecas uz izvērtēšanas mehānismiem, tostarp attiecīgie termiņi, ir pārredzami un nepieļauj diskrimināciju starp trešām valstīm. Dalībvalstis jo īpaši nosaka apstākļus, kuriem iestājoties tiek veikta izvērtēšana, izvērtēšanas pamatojumu un sīki izstrādātas procedūras, kas tiek piemērotas izvērtēšanā.

3. Dalībvalstis piemēro savos izvērtēšanas mehānismos noteiktos termiņus. Izvērtēšanas mehānismi ļauj dalībvalstīm ņemt vērā citu dalībvalstu komentārus, kas minētas 6. un 7. pantā, un Komisijas atzinumus, kas minēti 6., 7. un 8. pantā.

4. Konfidenciāla informācija, tostarp sensitīva komercinformācija, kas darīta pieejama dalībvalstij, kas veic izvērtēšanu tiek aizsargāta.

5. Ārvalstu ieguldītājiem un attiecīgiem uzņēmumiem ir tiesības aizstāvēt savas intereses attiecībā uz valstu iestāžu izvērtēšanas lēmumiem.

6. Dalībvalstis, kas ir ieviesušas izvērtēšanas mehānismu, saglabā, groza vai pieņem pasākumus, kas ir nepieciešami, lai identificētu un novērstu izvērtēšanas mehānismu un izvērtēšanas lēmumu apiešanu.

7. Dalībvalstis līdz 2019. gada 10. maijam paziņo Komisijai par saviem esošajiem izvērtēšanas mehānismiem. Dalībvalstis Komisijai paziņo par visiem jauniem pieņemtiem izvērtēšanas mehānismiem un par visiem grozījumiem kādā no esošajiem izvērtēšanas mehānismiem 30 dienu laikā pēc tam, kad stājies spēkā jauns pieņemts izvērtēšanas mehānisms vai kad stājušies spēkā jebkuri grozījumi jau esošā izvērtēšanas mehānismā.

8. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 7. punktā minēto paziņojumu saņemšanas Komisija dara publiski pieejamu sarakstu ar dalībvalstu izvērtēšanas mehānismiem. Komisija minēto sarakstu pastāvīgi atjaunina.

4. pants

Faktori, ko dalībvalstis vai Komisija var ņemt vērā

1. Nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis un Komisija var apsvērt to iespējamo ietekmi cita starpā uz:

a) kritisko infrastruktūru neatkarīgi no tā, vai tā ir fiziska vai virtuāla, tostarp uz enerģijas, transporta, ūdens, veselības, sakaru, plašsaziņas līdzekļu, datu apstrādes vai glabāšanas, gaisa telpas, aizsardzības, vēlēšanu vai finanšu infrastruktūru un paaugstināta riska iekārtām, kā arī uz zemi un nekustamo īpašumu, kas ir būtisks šādas infrastruktūras lietošanai;

b) kritiskām tehnoloģijām un divējāda lietojuma precēm, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 ( 1 ) 2. panta 1. punktā, tostarp mākslīgo intelektu, robotiku, pusvadītājiem, kiberdrošību, gaisa telpu, aizsardzību, enerģijas uzglabāšanu, kvantu un kodoltehnoloģijām, kā arī nanotehnoloģijām un biotehnoloģijām;

c) kritisku resursu piegādi, tostarp energopiegādi vai izejvielu piegādi, kā arī pārtikas nodrošinājumu;

d) piekļuvi sensitīvai informācijai, tostarp personas datiem, vai spēju kontrolēt šādu informāciju; vai

e) plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu.

2. Nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis un Komisija var arī ņemt vērā jo īpaši:

a) to, vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē trešās valsts valdība, tostarp valsts struktūras vai bruņotie spēki, tostarp ar īpašumtiesību struktūru vai ievērojamu finansējumu;

b) to, vai ārvalstu ieguldītājs jau ir bijis iesaistīts darbībās, kas ietekmē drošību vai sabiedrisko kārtību kādā dalībvalstī; vai

c) to, vai pastāv nopietns risks, ka ārvalstu ieguldītājs iesaistīsies nelikumīgās vai noziedzīgās darbībās.

5. pants

Gada ziņojumi

1. Katru gadu līdz 31. martam dalībvalstis Komisijai iesniedz gada ziņojumu, kurā ir iekļauta informācija par iepriekšējo kalendāro gadu un kurā ir informācija apkoptā veidā par tās teritorijā veiktajiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, pamatojoties uz tām pieejamo informāciju, kā arī informācija apkopotā veidā par pieprasījumiem, kas saņemti no citām dalībvalstīm saskaņā ar 6. panta 6. punktu un 7. panta 5. punktu.

2. Par katru pārskata periodu, dalībvalstis, kas uztur izvērtēšanas mehānismus, papildus 1. punktā minētajai informācijai, sniedz informāciju apkopotā veidā par savu izvērtēšanas mehānismu piemērošanu.

3. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Minēto ziņojumu publisko.

4. Eiropas Parlaments var aicināt Komisiju piedalīties savas atbildīgās komitejas sanāksmē, lai izklāstītu un paskaidrotu sistēmiskus jautājumus saistībā ar šīs regulas īstenošanu.

6. pants

Sadarbības mehānisms attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, ko izvērtē

1. Sniedzot tiklīdz iespējams šīs regulas 9. panta 2. punktā minēto informāciju, dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par visiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem to teritorijā, kuri tiek pakļauti izvērtēšanai. Paziņojumā var iekļaut to dalībvalstu sarakstu, kuru drošība vai sabiedriskā kārtība, iespējams, varētu tikt ietekmēta. Dalībvalsts, kura veic izvērtēšanu, kopā ar minēto paziņojumu attiecīgā gadījumā cenšas norādīt, vai tā uzskata, ka uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, ko izvērtē, varētu attiekties Regula (EK) Nr. 139/2004.

2. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi, ko izvērtē citā dalībvalstī, varētu ietekmēt tās drošību vai sabiedrisko kārtību, vai ja tai ir informācija, kas attiecas uz šādu izvērtēšanu, tā var sniegt komentārus dalībvalstij, kas veic izvērtēšanu. Dalībvalsts savus sniegtos komentārus vienlaikus nosūta arī Komisijai.

Komisija paziņo pārējām dalībvalstīm, ka ir iesniegti komentāri.

3. Ja Komisija uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi, ko izvērtē, varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību vairāk nekā vienā dalībvalstī, vai ja tai ir informācija, kas attiecas uz minētajiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, tā var sniegt atzinumu, kas ir adresēts dalībvalstij, kas veic izvērtēšanu. Komisija var sniegt atzinumu neatkarīgi no tā, vai citas dalībvalstis ir iesniegušas komentārus. Komisija var sniegt atzinumu pēc tam, kad ir saņemti komentāri no citām dalībvalstīm. Pamatotos gadījumos Komisija sniedz šādu atzinumu pēc tam, kad vismaz trešdaļa dalībvalstu ir paudusi uzskatu, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt to drošību vai sabiedrisko kārtību.

Komisija paziņo pārējām dalībvalstīm, ka ir sniegts atzinums.

4. Dalībvalsts, kas pamatoti uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi tās teritorijā varētu ietekmēt tās drošību vai sabiedrisko kārtību, var lūgt Komisijai sniegt atzinumu vai citām dalībvalstīm – iesniegt komentārus.

5. Šā panta 2. punktā minētos komentārus un 3. punktā minētos atzinumus pienācīgi pamato.

6. Ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas citas dalībvalstis un Komisija paziņo dalībvalstij, kas veic izvērtēšanu, par savu nodomu iesniegt komentārus saskaņā ar 2. punktu vai sniegt atzinumu saskaņā ar 3. punktu. Paziņojumā var pieprasīt papildu informāciju, kas nav minēta 1. punktā.

Pieprasījumu sniegt papildu informāciju pienācīgi pamato, tas attiecas tikai uz informāciju, kas ir nepieciešama, lai iesniegtu komentārus saskaņā ar 2. punktu vai lai sniegtu atzinumu saskaņā ar 3. punktu, un tas ir samērīgs ar pieprasījuma mērķi un nerada pārmērīgu slogu tai dalībvalstij, kas veic izvērtēšanu. Pieprasījumus sniegt informāciju un dalībvalstu sniegtās atbildes vienlaikus nosūta arī Komisijai.

7. Šā pantā 2. punktā minētos komentārus vai 3. punktā minētos atzinumus adresē tai dalībvalstij, kura veic izvērtēšanu, un nosūta tai samērīgā laikposmā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 35 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemta 1. punktā minētā informācija.

Neatkarīgi no šā punkta pirmās daļas, ja saskaņā ar 6. punktu tiek pieprasīta papildu informācija, šādus komentārus vai atzinumu sniedz ne vēlāk kā 20 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemta papildu informācija vai paziņojums saskaņā ar 9. panta 5. punktu.

Neatkarīgi no 6. punkta Komisija pēc tam, kad ir saņemti citu dalībvalstu komentāri, var sniegt atzinumu, ja iespējams, šajā punktā minētajos termiņos un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piecu kalendāro dienu laikā pēc minēto termiņu beigām.

8. Izņēmuma gadījumā, ja dalībvalsts, kas veic izvērtēšanu, uzskata, ka drošības vai sabiedriskās kārtības dēļ ir jārīkojas nekavējoties, tā paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai par savu nodomu pieņemt izvērtēšanas lēmumu pirms 7. punktā minētajiem termiņiem un pienācīgi pamato vajadzību rīkoties nekavējoties. Pārējās dalībvalstis un Komisija cenšas ātri iesniegt komentārus vai sniegt atzinumu.

9. Dalībvalsts, kas veic izvērtēšanu, pienācīgi apsver pārējo dalībvalstu komentārus, kas ir minēti 2. punktā, un Komisijas atzinumu, kas ir minēts 3. punktā. Galīgu izvērtēšanas lēmumu pieņem dalībvalsts, kas veic izvērtēšanu.

10. Sadarbība saskaņā ar šo pantu notiek, izmantojot saskaņā ar 11. pantu izveidotos kontaktpunktus.

7. pants

Sadarbības mehānisms attiecībā uz tiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, ko neizvērtē

1. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi, kuri ir plānoti vai jau īstenoti kādā citā dalībvalstī un kurus minētajā dalībvalstī neizvērtē, varētu ietekmēt tās drošību vai sabiedrisko kārtību, vai ja tai ir informācija, kas attiecas uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, tā var iesniegt komentārus minētajai citai dalībvalstij. Dalībvalsts savus sniegtos komentārus vienlaikus nosūta arī Komisijai.

Komisija paziņo pārējām dalībvalstīm, ka ir iesniegti komentāri.

2. Ja Komisija uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi, kuri ir plānoti vai jau ir īstenoti kādā dalībvalstī un kurus minētajā dalībvalstī neizvērtē, varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību vairāk nekā vienā dalībvalstī, vai ja tai ir informācija attiecībā uz minētajiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, tā var sniegt atzinumu, kas ir adresēts dalībvalstij, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti. Komisija var sniegt atzinumu neatkarīgi no tā, vai citas dalībvalstis ir iesniegušas komentārus. Komisija var sniegt atzinumu pēc tam, kad ir saņemti komentāri no citām dalībvalstīm. Pamatotos gadījumos Komisija sniedz šādu atzinumu pēc tam, kad vismaz trešdaļa dalībvalstu ir paudusi uzskatu, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt to drošību vai sabiedrisko kārtību.

Komisija paziņo pārējām dalībvalstīm, ka ir sniegts atzinums.

3. Dalībvalsts, kas pamatoti uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi tās teritorijā varētu ietekmēt tās drošību vai sabiedrisko kārtību, var lūgt Komisijai sniegt atzinumu vai citām dalībvalstīm – iesniegt komentārus.

4. Šā panta 1. punktā minētos komentārus un 2. punktā minētos atzinumus pienācīgi pamato.

5. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi, ko neizvērtē, varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, kā minēts 1. vai 2. punktā, tā var pieprasīt dalībvalstij, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, informāciju, kas minēta 9. pantā.

Informācijas pieprasījumu pienācīgi pamato, tas attiecas tikai uz informāciju, kas ir nepieciešama, lai iesniegtu komentārus saskaņā ar 1. punktu vai lai sniegtu atzinumu saskaņā ar 2. punktu, un tas ir samērīgs ar pieprasījuma mērķi un nerada pārmērīgu slogu tai dalībvalstij, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti.

Informācijas pieprasījumus un dalībvalstu sniegtās atbildes vienlaikus nosūta arī Komisijai.

6. Komentārus saskaņā ar 1. punktu vai atzinumus saskaņā ar 2. punktu adresē tai dalībvalstij, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, un nosūta tai samērīgā laikposmā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 35 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemta 5. punktā minētā informācija vai paziņojums saskaņā ar 9. panta 5. punktu. Ja Komisijas atzinums ir sniegts pēc tam, kad ir saņemti citu dalībvalstu komentāri, Komisijas rīcībā minētā atzinuma sniegšanai ir papildu 15 kalendārās dienas.

7. Dalībvalsts, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, pienācīgi ņem vērā pārējo dalībvalstu komentārus un Komisijas atzinumu.

8. Dalībvalstis saskaņā ar 1. punktu var iesniegt komentārus un Komisija saskaņā ar 2. punktu var sniegt atzinumu ne vēlāk kā 15 mēnešus pēc tam, kad ārvalstu tiešie ieguldījumi ir īstenoti.

9. Sadarbība saskaņā ar šo pantu notiek, izmantojot saskaņā ar 11. pantu izveidotos kontaktpunktus.

10. Šo pantu nepiemēro ārvalstu tiešiem ieguldījumiem, kas īstenoti pirms 2019. gada 10. aprīlim.

8. pants

Ārvalstu tiešie ieguldījumi, kas varētu ietekmēt Savienības interešu projektus un programmas

1. Ja Komisija uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt Savienības interešu projektus vai programmas, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, tā var sniegt tai dalībvalstij adresētu atzinumu, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti.

2. Procedūras, kas ir izklāstītas 6. un 7. pantā, piemēro mutatis mutandis ievērojot šādus labojumus:

a) kopā ar 6. panta 1. punktā minēto paziņojumu vai 6. panta 2. punktā un 7. panta 1. punktā minētajiem komentāriem dalībvalsts var norādīt, vai tā uzskata, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt Savienības interešu projektus un programmas;

b) Komisijas atzinumu nosūta pārējām dalībvalstīm;

c) dalībvalsts, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, maksimāli ņem vērā Komisijas atzinumu un sniedz paskaidrojumu Komisijai, ja tā neievēro tās atzinumu.

3. Šajā pantā Savienības interešu projekti un programmas ir arī tie projekti un programmas, kuros ir iesaistīta ievērojama Savienības finansējuma summa vai būtiska tā daļa vai uz kuriem attiecas Savienības tiesības par kritisko infrastruktūru, kritiskām tehnoloģijām vai kritiskiem resursiem, kas ir būtiski drošībai vai sabiedriskajai kārtībai. Savienības interešu projektu un programmu saraksts ir izklāstīts pielikumā.

4. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu Savienības interešu projektu un programmu sarakstu.

9. pants

Informācijas prasības

1. Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 6. panta 1. punktu paziņotā informācija vai Komisijas un citu dalībvalstu saskaņā ar 6. panta 6. punktu un 7. panta 5. punktu pieprasītā informācija tiek darīta pieejama Komisijai un pieprasītājām dalībvalstīm bez liekas kavēšanās.

2. Šā panta 1. punktā minētā informācija aptver:

a) ārvalstu ieguldītāja un tā uzņēmuma, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, īpašumtiesību struktūru, tostarp informāciju par faktisko ieguldītāju un līdzdalību kapitālā;

b) aptuvenu ārvalstu tiešo ieguldījumu vērtību;

c) ārvalstu ieguldītāja un tā uzņēmuma, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, produktus, pakalpojumus un darījumus,;

d) dalībvalstis, kurā ārvalstu ieguldītājs un uzņēmums, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, veic attiecīgos darījumus;

e) ieguldījumu finansējumu un tā izcelsmi, pamatojoties uz labāko dalībvalstij pieejamo informāciju;

f) datumu, kad ir plānots īstenot ārvalstu tiešos ieguldījumus vai kad tie ir īstenoti.

3. Dalībvalstis cenšas bez liekas kavēšanās pieprasītājām dalībvalstīm un Komisijai sniegt visu informāciju, ja tāda ir pieejama, kas papildina informāciju, kura ir minēta 1. un 2. punktā.

4. Dalībvalsts, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, var pieprasīt, lai ārvalstu ieguldītājs vai uzņēmums, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, sniegtu 2. punktā minēto informāciju. Attiecīgais ārvalstu ieguldītājs vai uzņēmums prasīto informāciju sniedz bez liekas kavēšanās.

5. Dalībvalsts nekavējoties paziņo Komisijai un citām attiecīgajām dalībvalstīm, ja tā, neraugoties uz visiem pieliktajiem pūliņiem, izņēmuma gadījumos nevar iegūt šā panta 1. punktā minēto informāciju. Minētajā paziņojumā dalībvalsts pienācīgi pamato iemeslus, kādēļ tā nav sniegusi šo informāciju, un paskaidro, kādus pūliņus tā ir pielikusi, lai iegūtu pieprasīto informāciju, tostarp informāciju, kas pieprasīta, ievērojot 4. punktu.

Ja netiek sniegta nekāda informācija, jebkura citas dalībvalsts sniegts komentārs vai jebkurš Komisijas sniegts atzinums var būt balstīts uz tām pieejamo informāciju.

10. pants

Nosūtītās informācijas konfidencialitāte

1. Informāciju, kas saņemta, piemērojot šo regulu, izmanto vienīgi tam nolūkam, kādam tā pieprasīta.

2. Dalībvalstis un Komisija nodrošina konfidenciālas informācijas, kas iegūta piemērojot šo regulu, aizsardzību saskaņā ar Savienības un attiecīgajām valstu tiesībām.

3. Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai klasificētas informācijas, kas sniegta vai ar ko notikusi apmaiņa saskaņā ar šo regulu, klasifikācijas līmenis netiktu pazemināts vai lai šāda informācija netiktu deklasificēta bez autora iepriekšējas rakstiskas piekrišanas.

11. pants

Kontaktpunkti

1. Katra dalībvalsts un Komisija šīs regulas īstenošanai izveido kontaktpunktu. Dalībvalstis un Komisija minētos kontaktpunktus iesaista visos jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu.

2. Komisija nodrošina drošu un šifrētu sistēmu, lai atbalstītu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kontaktpunktiem.

12. pants

Ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanas ekspertu grupa

Ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanas ekspertu grupa, kas Komisijai sniedz konsultācijas un specializētas zināšanas, turpina apspriest jautājumus, kas saistīti ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu, apmainās ar paraugpraksi un gūto pieredzi, kā arī apmainās ar viedokļiem par tendencēm un kopīgu interešu jautājumiem saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Turklāt Komisija apsver, vai konsultēties ar minēto grupu par sistēmiskiem jautājumiem saistībā ar šīs regulas īstenošanu.

Minētās grupas diskusijas ir konfidenciālas.

13. pants

Starptautiskā sadarbība

Dalībvalstis un Komisija var sadarboties ar trešo valstu atbildīgajām iestādēm jautājumos, kas saistīti ar ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu, pamatojoties uz drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumiem.

14. pants

Personas datu apstrāde

1. Jebkādu personas datu apstrādi, ievērojot šo regulu, veic saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Regulu (ES) 2018/1725 un tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams, lai dalībvalstis varētu veikt ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu un lai nodrošinātu šajā regulā paredzētās sadarbības efektivitāti.

2. Personas datus saistībā ar šīs regulas īstenošanu glabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie savākti.

15. pants

Izvērtēšana

1. Līdz 2023. gada 12. oktobrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija izvērtē šīs regulas darbību un efektivitāti un sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Dalībvalstis ir iesaistītas šajā procesā un vajadzības gadījumā sniedz Komisijai papildu informāciju, kas nepieciešama minētā ziņojuma sagatavošanai.

2. Ja ziņojumā ieteikts grozīt šo regulu, ziņojumam var pievienot atbilstošu tiesību akta priekšlikumu.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 8. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2019. gada 10. aprīļa.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 8. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2020. gada 11. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

Regulas 8. panta 3. punktā minēto Savienības interešu projektu un programmu saraksts

1. Eiropas GNSS programmas (Galileo un EGNOS):

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.).

2. Copernicus:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Copernicus programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.).

▼M1

3. “Apvārsnis 2020”, ieskaitot pētniecības un attīstības programmas, ko īsteno saskaņā ar LESD 185. pantu, un kopuzņēmumi vai citas struktūras, kas izveidoti atbilstīgi LESD 187. pantam:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.), tai skaitā tajā ietvertās darbības saistībā ar tādām svarīgām pamattehnoloģijām kā mākslīgais intelekts, robotika, pusvadītāji un kiberdrošība.

▼B

4. Eiropas transporta tīkls (TEN-T):

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

5. Eiropas enerģētikas tīkls (TEN-E):

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

6. Eiropas telekomunikāciju tīkls:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 283/2014 (2014. gada 11. marts) par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (OV L 86, 21.3.2014., 14. lpp.).

7. Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1092 (2018. gada 18. jūlijs), ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju (OV L 200, 7.8.2018., 30. lpp.).

▼M1

8. Pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO):

Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/340 (2018. gada 6. marts), ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā (OV L 65, 8.3.2018., 24. lpp.).

Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1797 (2018. gada 19. novembris), ar ko groza un atjaunina Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā (OV L 294, 21.11.2018., 18. lpp.).

Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1909 (2019. gada 12. novembris), ar ko groza un atjaunina Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā (OV L 293, 14.11.2019., 113. lpp.).

▼M1

9. Sagatavošanas darbība – Jaunās ES GOVSATCOM programmas sagatavošana:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, un jo īpaši tās 58. panta 2. punkta b) apakšpunkts (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

10. Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, un jo īpaši tās 58. panta 2. punkta b) apakšpunkts (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

11. Eiropas kopuzņēmums ITER vajadzībām:

Padomes Lēmums 2007/198/Euratom (2007. gada 27. marts), ar ko izveido Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.).