01997A0716(01) — LV — 01.09.2021 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA PAGAIDU ASOCIĀCIJAS LĪGUMS

par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses







EIROPAS KOPIENA, še turpmāk “Kopiena”, no vienas puses, un PALESTĪNAS ATBRĪVOŠANAS ORGANIZĀCIJA (PAO) JORDĀNAS RIETUMKRASTA UN GAZAS JOSLAS PALESTĪNIEŠU PĀRVALDES VAJADZĪBĀM, še turpmāk “Palestīniešu pārvalde”, no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ Kopienas un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīnas iedzīvotāju esošo saikņu nozīmīgumu un to kopējās vērtības, ŅEMOT VĒRĀ, ka Kopiena un PAO vēlas stiprināt minētās saiknes un izveidot ilgstošas attiecības, kas balstās uz partnerību un savstarpību, ŅEMOT VĒRĀ nozīmi, ko Puses piešķir Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos paustajiem principiem, jo īpaši cilvēktiesību ievērošanai, demokrātijas principiem un politiskām un ekonomiskām brīvībām, uz ko balstās to attiecības, VĒLOTIES stiprināt attiecības starp Eiropas Kopienu un Vidējiem Austrumiem, kā arī panākt Vidējo Austrumu valstu ekonomikas reģionālu integrāciju tiklīdz apstākļi to atļauj, ŅEMOT VĒRĀ atšķirības ekonomikas un sociālajā attīstībā, kas pastāv starp Pusēm, kā arī vajadzību palielināt pašreizējos centienus ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanai Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, VĒLOTIES izveidot sadarbību, ko papildina regulārs dialogs par ekonomikas, kultūras, zinātnes un izglītības jautājumiem, lai uzlabotu savstarpējās zināšanas un sapratni, ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot brīvu tirdzniecību un jo īpaši ievērot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību nosacījumus, VĒLOTIES paplašināt esošos autonomos tirdzniecības nolīgumus starp Pusēm un balstīt tos uz līgumiem un savstarpēju vienošanos, PĀRLIECINĀTAS par nepieciešamību veicināt jaunu apstākļu izveidi to ekonomikas attiecībām, lai uzlabotu vidi investīcijām, ŅEMOT VĒRĀ Pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, ko tās ir parakstījušas, PĀRLIECINĀTAS, ka pilnvērtīga Palestīniešu pārvaldes dalība Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerībā, kas izveidota Barselonas konferencē, ir nozīmīgs solis Pušu attiecību uzlabošanā, kas tā pašreizējā posmā jāatspoguļo Pagaidu līgumā, APZINOTIES 1996. gada 20. janvāra Palestīnas vēlēšanu politisko nozīmīgumu procesā, kā rezultātā panākta pastāvīga vienošanās, kas balstās uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 242. un 338. rezolūciju, ATZĪSTOT, ka šo Līgumu jāaizvieto ar Eiropas un Vidusjūras Asociācijas līgumu, tiklīdz apstākļi to atļauj, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

1. Ar šo starp Kopienu un Palestīniešu pārvaldi izveido Pagaidu asociācijas līgumu par tirdzniecību un sadarbību.

2. Šā Līguma mērķi ir: — paredzēt atbilstošu sistēmu pilnvērtīgam dialogam, kas ļauj izveidot ciešas attiecības starp Pusēm, — radīt nosacījumus tirdzniecības pakāpeniskai liberalizācijai, — ar Pušu dialoga un sadarbības palīdzību veicināt līdzsvarotu ekonomikas un sociālo attiecību attīstību, — sniegt ieguldījumu Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas sociālajā un ekonomikas attīstībā, — veicināt reģionālu sadarbību, lai nostiprinātu mierīgu līdzāspastāvēšanu un ekonomisko un politisko stabilitāti, — veicināt sadarbību citās jomās, kas ir abpusēji svarīgas.

2. pants

Pušu attiecības, kā arī visi Līguma nosacījumi balstās uz demokrātisko principu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kas ir izklāstītas Vispārējo cilvēktiesību deklarācijā, uz kuru pamatojas to iekšpolitika un starptautiskā politika, un tā ir viena no šā Līguma būtiskām sastāvdaļām.







I SADAĻA

PREČU BRĪVA APRITE







PAMATPRINCIPI

3. pants

Kopiena un Palestīniešu pārvalde pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu pārejas laikā, kas beidzas ne vēlāk kā 2001. gada 31. decembrī, atbilstoši kārtībai, kas izklāstīta šajā sadaļā, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību un citos daudzpusējos līgumos par preču tirdzniecību, kas pievienoti Līgumam par Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, še turpmāk – “VVTT”.







1. NODAĻA

RŪPNIECĪBAS PRODUKTI

4. pants

▼M3

Šīs nodaļas noteikumi ir piemērojami produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā un Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā un kuri nav uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras (KN) 1. līdz 24. nodaļā un Palestīniešu pašpārvaldes muitas tarifā, un VVTT Lauksaimniecības nolīguma 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā. Tomēr šo nodaļu turpina piemērot ķīmiski tīrai laktozei ar KN kodu 1702 11 00 un glikozei un glikozes sīrupam, kurš sausā veidā satur 99 % vai vairāk glikozes ar KN kodiem ex 1702 30 50 un ex 1702 30 90 .

▼B

5. pants

Kopienas un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas tirdzniecībā neievieš jaunus ievedmuitas nodokļus vai citus maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību.

6. pants

Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas izcelsmes produktu ievešanu Kopienā atļauj bez muitas nodokļiem un citiem maksājumiem ar līdzvērtīgu iedarbību, kā arī bez kvantitatīviem ierobežojumiem un jebkuriem citiem līdzīgiem pasākumiem.

7. pants

1. Šajā nodaļā izklāstītie noteikumi nekavē Kopienu paturēt lauksaimniecības komponentu attiecībā uz 1. pielikumā uzskaitītajām Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas izcelsmes precēm.

2. nodaļas noteikumus, kas attiecas uz lauksaimniecības produktiem, piemēro lauksaimniecības komponentam ar attiecīgiem grozījumiem.

2. Attiecībā uz 2. pielikumā uzskaitītiem Kopienas izcelsmes produktiem Palestīniešu pārvalde uz Līguma darbības laiku var saglabāt ievedmuitas nodokļus un maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību, kas nav augstāki par tiem, kas ir spēkā 1996. gada 1. jūlijā.

3. Apvienotā Komiteja, kas izveidota saskaņā ar 63. pantu var lemt par turpmākām koncesijām, ko puses savstarpēji piešķir viena otrai.

8. pants

1. Muitas nodokļus un maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību, ko piemēro Kopienas izcelsmes produktiem, ko ieved Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, un kas nav uzskaitīti 2. un 3. pielikumā, atceļ pēc Līguma stāšanās spēkā.

2. Pēc Līguma stāšanās spēkā tiem Kopienas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti 3. pielikumā un ko ieved Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, Palestīniešu pārvalde var piemērot fiskālus maksājumus, kas nepārsniedz 25 % no to vērtības. Minētos maksājumus pakāpeniski atceļ saskaņā ar šādu grafiku: vienu gadu pēc Līguma stāšanās spēkā katru maksājumu samazina līdz 90 % no pamatmaksājuma; divus gadus pēc Līguma stāšanās spēkā katru maksājumu samazina līdz 80 % no pamatmaksājuma; trīs gadus pēc Līguma stāšanās spēkā katru maksājumu samazina līdz 70 % no pamatmaksājuma; četrus gadus pēc Līguma stāšanās spēkā katru maksājumu samazina līdz 60 % no pamatmaksājuma; piecus gadus pēc Līguma stāšanās spēkā katru atlikušo maksājumu atceļ.

3. Ar attiecīgu produktu saistītu grūtību gadījumā 2. punktā izklāstīto grafiku pēc savstarpējas vienošanās var pārskatīt Apvienotā komiteja, tomēr apzinoties, ka to nevar pārtraukt uz laiku, kas ilgāks par 5 gadus ilgu maksimālo pārejas laiku. Ja Apvienotā komiteja nav pieņēmusi lēmumu 30 dienu laikā pēc lūguma pārskatīt grafiku, Palestīniešu pārvalde var pārtraukt grafiku uz laiku, kas nav ilgāks par vienu gadu.

4. Ja maksājumu samazina erga omnes , samazinātais maksājums aizstāj pamatmaksājumu, kas minēts 2. punktā, no samazinājuma piemērošanas dienas.

5. Palestīniešu pārvalde paziņo Kopienas par tās pamatnodokļiem un pamatmaksājumiem.

9. pants

Noteikumus par ievedmuitas nodokļu atcelšanu piemēro arī attiecībā uz fiskālām muitas nodokļiem.

10. pants

1. Atkāpjoties no 5. un 8. panta, Palestīniešu pārvalde uz ierobežotu laika posmu var paredzēt īslaicīgus ārkārtas pasākumus, ar kuriem ievieš, paaugstina vai atkārtoti ievieš muitas nodokļus.

2. Šādus pasākumus var piemērot jaunām nozarēm un sektoriem, ko pārveido vai kas ir saskārušies ar nopietnām grūtībām, jo īpaši, ja šādas grūtības izraisa nopietnas sociālas problēmas.

3. Ievedmuitas nodokļi Kopienas izcelsmes produktiem, ko ieved Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, kas ir ieviesti ar šādiem ārkārtas pasākumiem, nedrīkst pārsniegt 25 % no vērtības, turklāt tās saglabā priekšrocību rezerves Kopienas izcelsmes produktiem. Kopējā tādu produktu ievedumu vērtība, uz kuriem attiecas šādi pasākumi, nedrīkst pārsniegt 15 % no kopējiem Kopienas izcelsmes rūpniecības produktu ievedumiem pēdējā gada laikā, par kuru ir pieejami statistikas dati.

4. Šādus pasākumus piemēro ne ilgāk kā piecus gadus, izņemot gadījumus, kad Apvienotā komiteja atļauj ilgāku laiku.

5. Palestīniešu pārvalde informē Apvienoto komiteju par jebkuriem ārkārtas pasākumiem, ko tā plāno pieņemt un, pēc Kopienas pieprasījuma, pirms šādu pasākumu īstenošanas konsultējas par pasākumiem un sektoriem, uz kuriem tie attiecas. Pieņemot šādus pasākumus, Palestīniešu pārvalde iesniedz Komitejai grafiku par to muitas nodokļu atcelšanu, kas ir ieviesti saskaņā ar šo pantu. Grafikā atspoguļo attiecīgo nodokļu pakāpenisku atcelšanu ar vienādu gadskārtēju maksājumu palīdzību, kas sākas ne vēlāk kā otrā gada beigās pēc to ieviešanas. Apvienotā komiteja var lemt par citādu grafiku.







2. NODAĻA

▼M3

LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTI, PĀRSTRĀDĀTI LAŲKSAIMNIECĪBAS PRODUKTI, ZIVIS UN ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTI

▼B

11. pants

▼M3

Šīs nodaļas noteikumus piemēro produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā un Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā un kuri uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras (KN) 1. līdz 24. nodaļā un Palestīniešu pašpārvaldes muitas tarifā, un tiem, kas uzskaitīti VVTT Lauksaimniecības nolīguma 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā, izņemot ķīmiski tīru laktozi ar KN kodu 1702 11 00 un glikozi un glikozes sīrupu, kurš sausā veidā satur 99 % vai vairāk glikozes ar KN kodiem ex 1702 30 50 un ex 1702 30 90 , attiecībā uz kuriem beznodokļu piekļuve jau ir piešķirta 1. nodaļā.

▼B

12. pants

▼M3

Eiropas Savienība un Palestīniešu pašpārvalde pakāpeniski veicina tādu lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu un zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju, kuri ir nozīmīgi abām Pusēm.

▼B

13. pants

▼M3

1. Uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā un kuri minēti 1. protokolā, importējot tos Eiropas Savienībā, attiecina minētajā protokolā noteiktos pasākumus.

2. Uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā un kuri minēti 2. protokolā, importējot tos Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, attiecina minētajā protokolā noteiktos pasākumus.

▼B

14. pants

1. No 1999. gada 1. janvāra Kopiena un Palestīniešu pārvalde pārbauda situāciju, lai noteiktu pasākumus, ko Kopiena un Palestīniešu pārvalde piemēros no 2000. gada 1. janvāra saskaņā ar 12. pantā izklāstīto mērķi.

2. Neierobežojot 1. punktu un ņemot vērā lauksaimniecības produktu Pušu tirdzniecības apjomus un jo īpaši šādu produktu jutīgumu, Kopiena un Palestīniešu pārvalde Apvienotajā komitejā attiecībā uz katru produktu analizē iespēju saskaņoti un savstarpēji vienoties par turpmākām koncesijām.







3. NODAĻA

KOPĒJI NOTEIKUMI

15. pants

1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Jordānas Rietumkrastu un Gazas joslu ievedumiem netiek ieviesti nekādi jauni kvantitatīvi ierobežojumi vai līdzvērtīgi pasākumi.

2. Kvantitatīvus ievedumu ierobežojumus un līdzvērtīgus pasākumus Kopienas un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas tirdzniecībā atceļ pēc šī Līguma stāšanās spēkā.

3. Kopiena un Palestīniešu pārvalde nepiemēro savstarpējiem izvedumiem ne muitas nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību, ne kvantitatīvus ierobežojumus vai līdzvērtīgus pasākumus.

16. pants

1. Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas izcelsmes produktiem, ko ieved Kopienā, nepiemēro labvēlīgāku attieksmi, salīdzinot ar to, ko dalībvalstis piemēro viena otrai.

2. Šī Līguma nosacījumu piemērošana neierobežo Padomes 1991. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1911/91 par Kopienas tiesību aktu piemērošanu Kanāriju salām.

17. pants

1. Attiecīgā puse drīkst grozīt pasākumus, kas attiecas uz noteiktiem produktiem un izriet no Līguma, ja tiek ieviesti īpaši nosacījumi, kas izriet no tās lauksaimniecības politikas īstenošanas vai no jebkurām pašreizējo noteikumu izmaiņām, vai to noteikumu grozījumu vai izmaiņu gadījumā, kas attiecas uz tās lauksaimniecības politikas īstenošanu.

2. Šādos gadījumos attiecīgā puse informē Apvienoto komiteju. Pēc otras puses pieprasījuma, Apvienotā komiteja tiekas, lai pienācīgi ņemtu vērā otras puses intereses.

3. Ja Kopiena vai Palestīniešu pārvalde, piemērojot 1. punktu, pārveido pasākumus, ko šis Līgums paredz lauksaimniecības produktiem, tā piemēro otrās Puses valsts izcelsmes produktu ievedumiem priekšrocības, kas ir līdzvērtīgas tām, kas paredzētas šajā Līgumā.

4. Par šī panta piemērošanu var konsultēties Apvienotajā komitejā.

18. pants

1. Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas Puses produktu diskrimināciju vai līdzīgu otras Puses valsts teritorijas izcelsmes produktu diskrimināciju.

2. Produkti, kurus izved uz vienu no Pusēm, nevar gūt labumu no netiešas iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz tiem piemērotos tiešos vai netiešos nodokļus.

19. pants

1. Līgums neliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības pasākumus, ja vien tas neietekmē šajā Līgumā paredzētos tirdzniecības pasākumus.

2. Apvienotajā komitejā Puses konsultējas par pasākumiem, ar kuriem izveido muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas un, pieprasījuma gadījumā, citiem svarīgiem jautājumiem, kas attiecas uz to atbilstošo tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Jo īpaši, ja trešā valsts pievienojas Eiropas Savienībai, šādas konsultācijas notiek, lai nodrošinātu Pušu savstarpēju interešu ievērošanu.

20. pants

Ja viena no pusēm tirdzniecībā ar otru pusi atklāj dempingu VVTT IV panta izpratnē, tā var veikt atbilstošus pasākumus pret šādām darbībām saskaņā ar Nolīgumu par VVTT VI panta īstenošanu un tās atbilstošiem iekšējiem valsts tiesību aktiem, ņemot vērā nosacījumus un kārtību, ko paredz minētā nolīguma 23. pants.

21. pants

Ja produktus ieved tik lielā daudzumā un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kas izraisa vai draud izraisīt:

— nopietnu kaitējumu vietējiem līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājiem vienas no Pusēm teritorijā, vai

— nopietnus jebkuras ekonomikas jomas traucējumus, vai

— grūtības, kuras varētu izraisīt kaitējumus reģiona ekonomikai,

attiecīgā Puse var veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 23. pantā.

22. pants

Ja 15. panta 3. punkta ievērošana izraisa:

i) atkārtotu izvešanu uz trešo valsti, attiecībā uz kuru izvešanas Puse paredz attiecīgā produkta izvedamo daudzumu ierobežojumus, izvedmuitas nodokļus vai līdzvērtīgus pasākumus; vai

ii) izvedējai Pusei svarīga produkta nopietnu iztrūkumu vai tā draudus;

un ja iepriekšminētā situācija izraisa vai draud izraisīt nopietnas grūtības izvedējai Pusei, minētā Puse var veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 23. pantā. Pasākumi ir nediskriminējoši un tos atceļ, tiklīdz apstākļi neattaisno to saglabāšanu.

23. pants

1. Ja Kopiena vai Palestīniešu pārvalde uzskata, ka produktu ievedumi varētu radīt 21. pantā minētos sarežģījumus administratīvajās procedūrās, kuru mērķis ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tā informē otru Līgumslēdzēju Pusi.

2. Gadījumos, kas minēti 20., 21. un 22. pantā, pirms paredzēto pasākumu veikšanas vai cik vien drīz iespējams gadījumos, uz kuriem attiecas šī panta 3. punkta d) apakšpunkts, attiecīgā Puse sniedz attiecīgo informāciju Apvienotajai komitejai, lai tā varētu rūpīgi pārbaudīt situāciju nolūkā rast abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

Izvēloties piemērotus pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kas vismazāk traucē šī Līguma darbību.

Par aizsargpasākumiem nekavējoties ziņo Apvienotajai komitejai, un par tiem regulāri apspriežas minētajā Komitejā, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj.

3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus: a) attiecībā uz 20. pantu, izvedēju Pusi informē par dempinga gadījumiem, tiklīdz ievedējas Puses iestādes ir ierosinājušas izmeklēšanu. Ja 30 dienu laikā pēc paziņojuma dempinga pasākumi VVTT VI panta izpratnē nav izbeigti vai nav panākts apmierinošs risinājums, ievedēja Puse var pieņemt atbilstošus pasākumus; b) attiecībā uz 21. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētas situācijas dēļ, ziņo Apvienotajai komitejai, kas var pieņemt jebkuru lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja Apvienotā komiteja vai izvedēja Puse nav pieņēmusi lēmumu, ar ko tiek novērstas grūtības, vai nav panākts apmierinošs risinājums 30 dienu laikā no paziņojuma iesniegšnas, ievedēja Puse var pieņemt atbilstošus pasākumus problēmas risināšanai. Minētie pasākumi nepārsniedz apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu radušās grūtības; c) attiecībā uz 22. pantu, par grūtībām, kas rodas no šajā pantā minētajām situācijām, paziņo Apvienotajai komitejai. Komiteja var pieņemt jebkuru lēmumu, lai novērstu grūtības. Ja tā nav pieņēmusi šādu lēmumu 30 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, izvedēja Puse var piemērot atbilstošus pasākumus attiecīgā produkta izvešanai; d) ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība, pirms iespējams veikt minēto izskatīšanu vai informēšanu, attiecīgā Puse 20., 21. un 22. pantā minētajos gadījumos var piemērot tādus aizsargpasākumus, kas ir nepieciešami, lai novērstu grūtības, un nekavējoties informē par tiem otru Pusi.

▼M3

23.a pants

Preferenču pagaidu atcelšana

1. Puses vienojas, ka administratīvā sadarbība ir būtiska atbilstīgi šai sadaļai piešķirtā atvieglojumu režīma izpildei un kontrolei, un uzsver savu apņemšanos apkarot pārkāpumus un krāpšanu muitas un saistītos jautājumos.

2. Ja kāda Puse uz objektīvas informācijas pamata konstatē nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai atklāj pārkāpumus vai krāpšanu atbilstīgi šim pantam, attiecīgā Puse saskaņā ar šo pantu var pagaidu kārtā apturēt konkrētā preferenciālā režīma piemērošanu attiecīgajam ražojumam vai ražojumiem.

3. Šajā pantā nespēja nodrošināt administratīvo sadarbību/palīdzību cita starpā nozīmē: a) atkārtotu nespēju izpildīt pienākumu pārbaudīt attiecīgā(-o) ražojuma(-u) izcelsmes statusu; b) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos veikt izcelsmes apliecinājuma pārbaudi un/vai paziņot tās rezultātus; c) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kavēšanos piešķirt atļauju veikt inspekcijas apmeklējumus, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas pareizību, kas ir būtiska konkrētā preferenciālā režīma piešķiršanai.

4. Šā panta nozīmē pārkāpumus vai krāpšanu var atklāt tai skaitā tad, ja bez pietiekama paskaidrojuma notiek straujš preču importa palielinājums, kas pārsniedz parasto otrās Puses produkcijas daudzumu un eksporta jaudu un kas saistīts ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpšanu.

5. Uz pagaidu apturēšanu attiecas šādi nosacījumi: a) Puse, kas uz objektīvas informācijas pamata konstatē nespēju nodrošināt administratīvo sadarbību un/vai atklāj pārkāpumus vai krāpšanu, par to tūlīt paziņo Apvienotajai komitejai, sniedzot arī objektīvu informāciju, un, pamatojoties uz visu attiecīgo informāciju un objektīviem secinājumiem, uzsāk apspriešanos Apvienotajā komitejā, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu; b) ja Puses ir uzsākušas apspriešanos Apvienotajā komitejā, kā minēts iepriekš, un 3 (trīs) mēnešu laikā pēc minētās paziņošanas nav spējušas vienoties par pieņemamu risinājumu, attiecīgā Puse var pagaidu kārtā apturēt attiecīgajam izstrādājumam vai izstrādājumiem piemērojamo konkrēto preferenciālo režīmu. Par pagaidu apturēšanu tūlīt paziņo Apvienotajai komitejai; c) šajā pantā paredzētā pagaidu apturēšana ir spēkā tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams attiecīgās Puses finansiālo interešu aizsardzībai. Tā nedrīkst pārsniegt sešu mēnešu periodu, kuru var atjaunot, ja, beidzoties termiņam, nekas nav mainījies attiecībā uz apstākļiem, kas bija par pamatu sākotnējai apturēšanai. Par to periodiski apspriežas Apvienotajā komitejā, jo īpaši, lai to atceltu, tiklīdz vairs nepastāv to pamatojošie apstākļi. Katra puse saskaņā ar iekšējo procedūru publicē, Eiropas Savienības gadījumā – Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņojumus importētājiem attiecībā uz ikvienu paziņojumu, kas minēts 5. panta a) punktā; lēmumu, kas minēts 5. panta b) punktā; un pagarināšanu vai izbeigšanu, kas minēta 5. panta c) punktā.

▼B

24. pants

Šis nolīgums neliedz piemērot ievedumu, izvedumu vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas balstās uz sabiedrības morāli, likumu un sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem, uz cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas vērtību aizsardzības, rūpnieciskā un komerciāla īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai normatīviem aktiem par zeltu vai sudrabu. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot Pušu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

25. pants

Definīcija “izcelsmes produkti” šīs sadaļas noteikumu piemērošanas nolūkos un ar tiem saistītu administratīvu sadarbības veidu piemērošanas nolūkos ir izklāstīta 3. protokolā. Apvienotā komiteja var lemt par nepieciešamiem pielāgojumiem šim protokolam, lai īstenotu kumulatīvu izcelsmi, ko paredz Barselonas konferencē pieņemtā deklarācija.

26. pants

Pušu tirdzniecībā preču klasifikācijai izmanto kombinēto nomenklatūru.







II SADAĻA

MAKSĀJUMI, KAPITĀLS, KONKURENCE, INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS UN VALSTS PASŪTĪJUMA PIEŠĶIRŠANA







1. NODAĻA

KĀRTĒJIE MAKSĀJUMI UN KAPITĀLA APRITE

27. pants

Ņemot vērā 29. panta noteikumus, Puses apņemas piemērot ierobežojumus jebkuriem kārtējiem maksājumiem par kārtējiem darījumiem.

28. pants

1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā, Puses apņemas nepiemērot ierobežojumus, kas attiecas uz kapitāla apriti saistībā ar tiešām investīcijām uzņēmumos, kas atrodas Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā un kas ir izveidotas atbilstoši spēkā esošiem tiesību aktiem, kā arī nepiemērot likvidācijas un repatriācijas procentus šādām investīcijām vai jebkuriem ienākumiem, kas no tām izriet.

2. Puses konsultējas, lai veicinātu kapitāla apriti starp Kopienu un Jordānas Rietumkrastu un Gazas joslu.

29. pants

Ja vienai vai vairākām Kopienas dalībvalstīm vai Palestīniešu pārvaldei ir nopietnas grūtības saistībā ar maksājumu bilanci vai draud nopietnas grūtības, Kopiena vai Palestīniešu pārvalde atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti VVTT un VIII un XIV pantā Nolīgumā par Starptautisko valūtas fondu, var pieņemt kārtēju darījumu ierobežojumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu maksājumu bilanci. Kopiena un Palestīniešu pārvalde par to informē otru Pusi un pēc iespējas ātrāk iesniedz laika grafiki par attiecīgo pasākumu atcelšanu.







2. NODAĻA

KONKURENCE, INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS UN VALSTS PASŪTĪJUMA PIEŠĶIRŠANA

30. pants

1. Turpmākais nav savietojams ar šī Līguma pareizu darbību tiktāl, cik tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Palestīniešu pārvaldi: i) visi tādi nolīgumi starp uzņēmumiem, tādi uzņēmumu apvienību lēmumi un tāda saskaņota rīcības starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci attiecībā uz preču ražošanu vai tirdzniecību, vai kuri ietekmē šos procesus; ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Kopienas vai Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas teritorijās kopumā vai ievērojamā to daļā; iii) jebkurš valsts atbalsts, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgus apstākļus kādam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai.

2. Puses pēc vajadzības izvērtē jebkuru darbību, kas ir pretrunā ar šo pantu, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no Kopienas konkurences likumu piemērošanas.

3. Apvienotā komiteja pirms 2001. gada 31. decembra ar lēmumu pieņem vajadzīgos noteikumus 1. un 2. punkta īstenošanai.

Pirms šādu noteikumu pieņemšanas 1. punkta iii) apakšpunkta un visu attiecīgo 2. punkta daļu īstenošanā piemēro noteikumus, kas izklāstīti Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

4. Attiecībā uz 1. punkta iii) apakšpunkta īstenošanu, Puses atzīst, ka Palestīniešu pārvalde laika posmā līdz 2001. gada 31. decembrim var vēlēties izmantot valsts atbalstu uzņēmumiem, lai risinātu tās attīstības īpašas problēmas.

5. Katra Puse nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā, cita starpā, sniedzot gadskārtējus ziņojumus otrai Pusei par sniegtā atbalsta kopsummu un sadalījumu, kā arī pēc pieprasījuma sniedzot informāciju par atbalsta shēmām. Pēc kādas no Pusēm pieprasījuma otra Puse sniedz informāciju par īpašiem atsevišķiem valsts atbalsta gadījumiem.

6. Attiecībā uz produktiem, kas minēti I sadaļas 2. nodaļā: — 1. punkta iii) apakšpunktu nepiemēro, — jebkuru darbību, kas ir pretrunā ar 1. punkta i) apakšpunktu, izvērtē atbilstoši Kopienas noteiktiem kritērijiem, kas balstās uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 42. un 43. pantu un jo īpaši tiem, kas izklāstīti Padomes Regulā Nr. 26/62.

7. Ja Kopiena vai Palestīniešu pārvalde uzskata, ka atsevišķa darbība ir nesavietojama ar šī panta 1. punktu un: — īstenošanas nosacījumi, kas minēti 3. punktā, to atbilstoši nerisina, vai — ja šādu noteikumu nav un ja šāda darbība izraisa vai draud izraisīt nopietnus draudus otras Puses interesēm vai materiālus zaudējumus tās vietējai ražošanai, ieskaitot pakalpojumu nozarei, tā var pieņemt atbilstošus pasākumus pēc konsultācijām Apvienotajā komitejā vai 30 darba dienas pēc paziņojuma par šādu konsultāciju nepieciešamību.

Attiecībā uz darbībām, kas nav savietojamas šā panta 1. punkta iii) apakšpunktu, šādus atbilstošus pasākumus, kad uz tiem attiecas VVTT, var piemērot tikai saskaņā ar kārtību un nosacījumiem, kas izklāstīti VVTT vai citā attiecīgā dokumentā, kas ir pieņemts tā aizgādībā un kas attiecas uz Pusēm.

8. Neierobežojot noteikumus par pretējo, kas ir pieņemti saskaņā ar 3. punktu, Puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko uzliek dienesta noslēpuma un komercnoslēpuma ievērošanas pienākums.

31. pants

Dalībvalstis un Palestīniešu pārvaldes pakāpeniski pielāgo, neierobežojot to saistības saskaņā ar VVTT, komerciālus valsts monopolus tā, lai nodrošinātu, ka līdz 2001. gada 31. decembrim nepastāv diskriminējoši nosacījumi starp dalībvalsts pilsoņiem un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīnas iedzīvotājiem, attiecībā uz preču sagādes un tirdzniecības nosacījumiem. Apvienoto komiteju informē par pasākumiem, kas ir pieņemti šī mērķa īstenošanai.

32. pants

Attiecībā uz valsts uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kuriem dalībvalstis piešķīrušas īpašas tiesības vai izņēmuma tiesības, Apvienotā komiteja nodrošina to, ka līdz 2001. gada 31. decembrim netiek ieviesti vai saglabāti pasākumi, kas rada traucējumus Kopienas un Palestīniešu pārvaldes tirdzniecībā pretrunā Pušu interesēm. Šis noteikums nekavē juridiski vai faktiski tādu īpašu uzdevumu veikšanu, kas uzticēti minētajiem uzņēmumiem.

33. pants

1. Puses piešķir un nodrošina atbilstošu un efektīvu intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumtiesību aizsardzību atbilstoši augstākajiem starptautiskiem standartiem, ieskaitot efektīvus veidus šādu tiesību piemērošanai.

2. Šī panta īstenošanu regulāri pārskata Puses. Ja intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumtiesību jomā rodas problēmas, kas ietekmē tirdzniecības nosacījumus, pēc jebkuras no Pusēm pieprasījuma Apvienotajā komitejā notiek steidzamas konsultācijas, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

34. pants

1. Puses vienojas par mērķi abpusēji un pakāpeniski liberalizēt valsts pasūtījuma piešķiršanas līgumus.

2. Apvienotā komiteja veic nepieciešamos pasākumus 1. punkta īstenošanai.







III SADAĻA

EKONOMISKĀ SADARBĪBA UN SOCIĀLĀ ATTĪSTĪBA

35. pants

Mērķi

1. Puses apņemas pastiprināt ekonomisko sadarbību, kas ir to interesēs un atbilstoši šī Līguma vispārējiem mērķiem.

2. Sadarbības mērķis ir atbalstīt Palestīniešu pārvaldes centienus panākt noturīgu ekonomisko un sociālo attīstību.

36. pants

Darbības joma

1. Sadarbība galvenokārt notiek tajās jomās, kas cieš no iekšējām grūtībām vai kuras ietekmē Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā notiekošā ekonomikas liberalizācija, un jo īpaši Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas un Kopienas tirdzniecības liberalizācija.

2. Līdzīgi, sadarbība notiek jomās, kas spēj satuvināt Kopienas un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas ekonomikas, jo īpaši tajās, kas veicina noturīgu izaugsmi un nodarbinātību.

3. Sadarbība veicina tādu pasākumu īstenošanu, kas paredzēti sadarbības attīstīšanai reģionos.

4. Vides saglabāšanu un ekoloģisko līdzsvaru ņem vērā, īstenojot ekonomikas sadarbību dažos sektoros, kuros tā ir būtiska.

5. Puses var vienoties attiecināt ekonomikas sadarbību uz citām jomām, kas nav ietvertas šīs sadaļas noteikumos.

37. pants

Metodes un kārtība

Ekonomikas sadarbību īsteno jo īpaši ar:

a) regulāra Pušu ekonomikas dialoga palīdzību, kas ietver visas makroekonomikas politikas jomas un jo īpaši budžeta politiku, maksājumu bilanci un monetāro politiku;

b) regulāras informācijas un ideju apmaiņas palīdzību katrā sadarbības jomā, ieskaitot amatpersonu un ekspertu sanāksmes;

c) pieredzes un apmācības nodošanas palīdzību;

d) vienotas rīcības, piemēram, semināru un darba grupu, organizēšanas palīdzību;

e) tehniskas, administratīvas un regulējošas palīdzības starpniecību;

f) ar kopuzņēmumu veicināšanas palīdzību;

g) ar informācijas par sadarbību izplatīšanas palīdzību.

38. pants

Rūpnieciska sadarbība

Galvenais mērķis ir:

— atbalstīt Palestīniešu pārvaldes to centienos modernizēt un dažādot nozari un jo īpaši izveidot vidi, kas ir labvēlīga privātsektoram un rūpniecības attīstībai,

— veicināt abu Pušu komersantu sadarbību,

— veicināt sadarbību rūpniecības politikas jomā, konkurētspējā atvērtā tirgus ekonomikā, kā arī nozares modernizāciju un attīstību,

— atbalstīt politiku, kas vērsta uz produkcijas un izvedumu, kā arī ārējo noieta tirgu dažādošanu,

— veicināt izpēti un attīstību, jauninājumus un tehnoloģijas nodošanu tiktāl, cik tā nāk par labu nozarei,

— attīstīt un veicināt nozarei nepieciešamos cilvēkresursus,

— veicināt piekļuvi riska finansēšanas mehānismiem par labu Palestīnas nozarei.

39. pants

Investīciju veicināšana un investīcijas

Sadarbības mērķis ir izveidot labvēlīgu un stabilu vidi investīcijām Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā.

Sadarbība ir investīciju veicināšana. Tas nozīmē:

— saskaņotu un vienkāršotu administratīvu procedūru attīstību,

— līdzieguldījuma iekārtas, jo īpaši abu Pušu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU),

— informācijas kanālus un pasākumus investīciju iespēju noteikšanai,

— vidi, kas veicina investīcijas Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā.

Sadarbību var paplašināt, iekļaujot tajā tādu projektu izstrādi un īstenošanu, kas atspoguļo pamattehnoloģiju efektīvu iegūšanu un izmantošanu, standartu pielietošanu, cilvēkresursu attīstīšanu (piemēram, tehnoloģijas un vadības jomā) un darbavietu izveidi.

40. pants

Standartizācija un atbilstības izvērtēšana

Sadarbības mērķis ir samazināt atšķirību starp standartiem un sertifikāciju.

Praktiski sadarbība izpaužas kā:

— Kopienas tehnisko regulu un Eiropas standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru izmantošanas veicināšana,

— Palestīnas sertifikācijas un akreditācijas iestāžu atbilstības novērtēšanas līmeņa paaugstināšana,

— vajadzības gadījumā, savstarpējas atzīšanas pasākumu apspriešana,

— sadarbība kvalitātes pārvaldības jomā,

— intelektuālā, individuālā un komercīpašuma aizsardzības struktūru attīstīšana standartizācijas un kvalitātes standartu noteikšanas nolūkos.

41. pants

Likumu tuvināšana

Sadarbības mērķis ir tuvināt Palestīnas padomes pieņemtos tiesību aktus un Kopienas tiesību aktus jomās, kas ir ietvertas Līgumā.

42. pants

Mazie un vidējie uzņēmumi

Sadarbības mērķis ir izveidot labvēlīgu vidi MVU attīstībai vietējos un eksporta tirgos, tai skaitā:

— veicināt uzņēmumu sadarbību, jo īpaši, izmantojot Kopienas tīklus un instrumentus, kas paredzēti sadarbības rūpniecībā un partnerattiecību veicināšanai,

— vienkāršāku piekļuvi finanšu investīcijām,

— informācijas un atbalsta dienestus,

— cilvēkresursu uzlabošana, lai veicinātu jauninājumus un projektu un kopuzņēmumu izveidi.

43. pants

Finanšu pakalpojumi

Sadarbības mērķis ir finanšu pakalpojumu uzlabošana un attīstība.

Tā izpaužas kā:

— Palestīnas finanšu sektora stiprināšanas un pārstrukturēšanas veicināšana,

— Palestīnas banku, apdrošināšanas un citu finanšu sektora daļu grāmatvedības, uzraudzības un kontroles sistēmu uzlabošana.

44. pants

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

Sadarbības mērķis galvenokārt būs lauksaimniecības un zivsaimniecības, ja vajadzīgs, modernizācija un pārstrukturēšana.

Tas ietver infrastruktūru un iekārtu modernizāciju; iepakošanas, uzglabāšanas un tirdzniecības metožu attīstīšanu; un izplatīšanas kanālu uzlabošanu.

Īpašu uzmanību tā pievērsīs:

— stabilu tirgu attīstībai,

— tādu politiku atbalstam, kas dažādo produkciju un izvedumus, kā arī ārējos noieta tirgus,

— pārtikas tirgus atkarības samazināšanai,

— videi draudzīgas lauksaimniecības un zivsaimniecības veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot vajadzībai saglabāt un racionāli apsaimniekot zivju krājumus,

— brīvprātīgai ciešāku saikņu veidošanai starp uzņēmēju grupām un darba un profesiju organizācijām,

— tehniskai palīdzībai un apmācībām,

— fitosanitāro un veterināro standartu saskaņošanai,

— apvienotiem lauku apvidu attīstības projektiem, ieskaitot pamatpakalpojumu un ar tiem saistītu ekonomikas aktivitāšu uzlabošanai,

— sadarbībai starp lauku reģioniem un pieredzes un zinātības apmaiņai par lauku attīstību.

45. pants

Sociālā attīstība

Puses apzinās sociālās attīstības nozīmīgumu, kas iet rokrokā ar jebkuru ekonomikas attīstību. Par īpašu prioritāti tās uzskata pamata sociālo tiesību ievērošanu.

Lielāko uzmanību Puses pievērš pasākumiem, kuru mērķis ir:

— sieviešu līdztiesības un līdzsvarotas dalības lēmumu pieņemšanas procesā ekonomikas un sociālajā jomā veicināšana, jo īpaši ar izglītošanu un plašsaziņas informācijas līdzekļu palīdzību,

— ģimenes plānošana un mātes un bērnu aizsardzība,

— sociālās aizsardzības sistēmas uzlabošana,

— uzlabot veselības prasību izpildīšanu,

— uzlabot dzīves apstākļus blīvi apdzīvotās teritorijās mazāk labvēlīgos reģionos,

— veicināt cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu, cita starpā, rosinot sociālprofesionālu dialogu.

46. pants

Transports

Sadarbības mērķi ir:

— palīdzība ceļu, ostu un lidostu pārstrukturēšanai un modernizācijai,

— uzlaboti pasažieru un kravu pārvadājumi divpusējā un reģionālā līmenī,

— tādu darbības standartu izveide un piemērošana, kas ir līdzvērtīgi Kopienā dominējošiem standartiem.

Galvenās sadarbības jomas ir:

— autotransports, ieskaitot pakāpenisku tranzīta prasību atvieglošanu,

— dzelzceļa, ostu un lidostu pārvaldība, ieskaitot navigācijas sistēmas un sadarbību starp attiecīgām valsts iestādēm,

— galveno abpusēji svarīgu ceļu, dzelzceļa, ostu un lidostu infrastruktūras modernizācija,

— reģionāli nozīmīgi Eiropas posmi un maršruti, un

— tehnisku iekārtu uzlabošana, lai tās tuvinātu Kopienas ceļu/dzelzceļu transporta, konteineru pārvadājuma un pārkraušanas standartiem.

47. pants

Informācijas infrastruktūra un telekomunikācijas

Sadarbības mērķis ir ekonomikas un sociālās attīstības veicināšana, kā arī informācijas sabiedrības attīstīšana.

Galvenās sadarbības jomas ir:

— sekmēt sadarbību telekomunikācijas politikas, tīklu attīstīšanas un informācijas sabiedrības infrastruktūru jomā,

— dialoga veidošana par jautājumiem, kas saistīti ar informācijas sabiedrību, kā arī informācijas apmaiņas sekmēšana un semināru un konferenču organizēšana attiecīgajā jomā,

— vienotu projektu veicināšana un īstenošana, kuru mērķis ir jaunu telekomunikācijas pakalpojumu un tādu darbību, kas attiecas uz informācijas sabiedrību, īstenošana,

— sekmēt informācijas apmaiņu par standartizāciju, atbilstības pārbaudi un sertifikāciju informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā,

— tīklu un telemātikas pakalpojumu starpsavienojumi un savstarpēja savietojamība.

48. pants

Enerģētika

Sadarbības mērķis enerģētikas jomā ir palīdzēt Jordānas Rietumkrastam un Gazas joslai izveidot tehnoloģijas un infrastruktūras, kas nepieciešamas to attīstībai, jo īpaši, lai veicinātu to ekonomikas un Kopienas ekonomikas saiknes.

Galvenās sadarbības jomas ir:

— neizsīkstošas enerģijas veicināšana,

— enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes veicināšana,

— atbalsts darbībām, kas veicina gāzes, kurināmā un elektrības tranzītu, un lietišķi zinātniski pētījumi par datu banku tīkliem ekonomikas un sociālos sektoros, kas jo īpaši sasaista Kopienas un Palestīnas operatorus,

— atbalsts enerģētikas tīklu modernizācijai un attīstībai, un to sasaistei ar Kopienas tīkliem.

49. pants

Sadarbība zinātnes un tehnoloģijas jomās

Puses cenšas veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģijas attīstības jomā.

Sadarbības mērķis ir:

a) veicināt Pušu zinātnes kopienu pastāvīgu saikņu izveidi, galvenokārt: — sniedzot Palestīnas iestādēm piekļuvi Kopienas pētniecības un tehnoloģiskās attīstības programmām atbilstoši Kopienas noteikumiem, kas regulē ārpus Kopienas esošo valstu iesaistīšanu šādās programmās, — ar Palestīnas dalību decentralizētās sadarbības tīklos, — veicinot apmācību un izpētes saskaņu;

b) uzlabot izpētes spējas Palestīnā;

c) veicināt tehnoloģijas jauninājumus un jaunu tehnoloģiju un zinātības nodošanu;

d) veicināt visas darbības, kuru mērķis ir izveidot saskaņu reģionālā līmenī.

50. pants

Vide

Sadarbības mērķi ir novērst vides stāvokļa pasliktināšanos, kontrolēt piesārņojumu, aizsargāt cilvēku veselību un nodrošināt saprātīgu dabas resursu izmantošanu, lai veicinātu līdzsvarotu attīstību.

Par prioritāti tiks uzskatīti jautājumi, kas saistīti ar: pārtuksnešošanos, ūdens resursu apsaimniekošanu, augsnes sasāļošanos, lauksaimniecības ietekmi uz augsnes un ūdens kvalitāti, atbilstošu elektroenerģijas izmantošanu, rūpniecības attīstības ietekmi vispār un rūpniecības kompleksu drošību jo īpaši, atkritumu apsaimniekošanu, jutīgu rajonu integrētu pārvaldību, jūras ūdens kvalitāti un jūras piesārņojuma kontroli un novēršanu, kā arī izglītošanu un apziņas radīšanu vides jautājumos.

Sadarbību veicina, izmantojot vides pārvaldības modernas iekārtas, vides uzraudzības metodes un pārraudzību, ieskaitot vides informācijas sistēmu (VIS) izmantošanu un ietekmes uz vidi izvērtēšanu (IVI).

51. pants

Tūrisms

Sadarbības prioritātes ir:

— investīciju veicināšana tūrisma jomā,

— uzlabot zināšanas par tūrisma industriju un nodrošināt lielāku to politiku konsekvenci, kas ietekmē tūrismu,

— veicināt labu tūrisma sadali sezonās,

— veicināt sadarbību starp kaimiņvalstu reģioniem un pilsētām,

— uzsvērt kultūras mantojuma nozīmi tūrismā,

— sekmēt tūrisma konkurētspēju, atbalstot profesionalitātes paaugstināšanu, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu un noturīgu tūrisma attīstību.

52. pants

Muitu sadarbība

Muitas sadarbības mērķis ir nodrošināt tirdzniecības noteikumu ievērošanu un godīgu tirdzniecību.

Tā rezultātā sadarbība izpaužas kā:

— dažādi informācijas apmaiņas veidi un apmācības shēmas,

— kontroles un procedūru vienkāršošana, kas attiecas uz preču muitošanu,

— vienota administratīva dokumenta un sistēmas, kas apvieno Kopienas un Palestīniešu pārvaldes tranzīta pasākumus, izstrāde,

— tehniskā palīdzība, ko sniedz Kopienas eksperti.

Neierobežojot citus sadarbības veidus, kas ir minēti šajā Līgumā, Pušu administratīvās iestādes sniedz viena otrai palīdzību muitas jautājumos.

53. pants

Sadarbība statistikas jomā

Sadarbības galvenais mērķis šajā jomā ir tādas statistikas salīdzināmības un lietderības nodrošināšana, kas sniedz statistikas datus par ārējo tirdzniecību, finansēm un maksājumu bilanci, iedzīvotāju skaitu, migrāciju, transportu un komunikācijām, kā arī visām jomām, ko ietver šis Līgums un kas paredz statistikas datu esamību.

54. pants

Sadarbība ekonomikas politikas jomā

Sadarbības mērķis ir:

— informācijas apmaiņa par makroekonomisko stāvokli un perspektīvām, un attīstības stratēģijām,

— abpusēji nozīmīgu ekonomikas jautājumu kopīga analīze un

— Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas un Kopienas ekonomikas un politikas veidotāju sadarbības veicināšana.

55. pants

Reģionālā sadarbība

Kā daļu no ekonomikas sadarbības veicināšanas dažādās jomās Puses sekmēs aktivitātes, kuru mērķis ir attīstīt sadarbību starp Palestīniešu pārvaldi un citiem Vidusjūras reģiona partneriem ar tehniskā atbalsta palīdzību.

Sadarbība ir svarīga sastāvdaļa Kopienas atbalstā visa reģiona attīstībai.

Par prioritāti uzskata aktivitātes, kas:

— veicina tirdzniecību reģionā,

— attīsta reģionālo sadarbību vides jautājumos,

— veicina komunikāciju infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama reģiona ekonomikas attīstībai,

— attīsta jauniešu sadarbību ar kaimiņvalstīm.

Turklāt Puses stiprina sadarbību reģionālās attīstības un zemes ierīcības jautājumos.

Tādēļ veic šādus pasākumus:

— vienotu reģionālo un vietējo iestāžu rīcību ekonomikas attīstības jomā un

— informācijas un pieredzes apmaiņas mehānismu izveidošanu.







IV SADAĻA

SADARBĪBA AUDIOVIZUĀLOS UN KULTŪRAS, INFORMĀCIJAS UN KOMUNIKĀCIJU JAUTĀJUMOS

56. pants

Puses veicina abpusēji izdevīgu sadarbību audiovizuālā jomā. Puses cenšas rast iespēju sasaistīt Palestīniešu pārvaldes un Kopienas iniciatīvas šajā jomā, tādējādi sekmējot sadarbību tādās jomās kā kopražošana, apmācības, attīstība un izplatīšana.

57. pants

Puses veicina sadarbību kultūras jomā. Sadarbības jomā var iekļaut Kopienas aktivitātes, kas jo īpaši attiecas uz tulkošanu, mākslas un mākslinieku darbu apmaiņu, vēstures un kultūras pieminekļu un vietu saglabāšanu un atjaunošanu, tādu personu apmācību, kas darbojas kultūras jomā, uz Eiropu vērstu kultūras pasākumu organizēšanu, savstarpējas apziņas veicināšanu un informācijas izplatīšanu par ievērojamiem kultūras pasākumiem.

58. pants

Puses apņemas noteikt, kā būtiski uzlabot profesionālo izglītību. Tādēļ īpaša uzmanība tiks pievērsta sieviešu piekļuvei izglītībai, ieskaitot tehnisku apmācību, augstāko izglītību un profesionālo izglītību.

Lai paaugstinātu augstu amatpersonu zināšanas par publisko un privāto sektoru, Puses uzlabo sadarbību izglītības un profesionālo apmācību jomā, kā arī universitāšu un uzņēmumu sadarbību.

Aktīvi veicina jauniešu sagatavošanu aktīvai dalībai demokrātiskā pilsoniskā sabiedrībā. Jauniešu sadarbību, ieskaitot jaunu darbinieku un jaunu līderu apmācību, jauniešu apmaiņu un brīvprātīgo dienestu aktivitātes tādējādi atbalsta un attīsta.

Īpašu uzmanību pievērš aktivitātēm un programmām, kas sekmē pastāvīgu saikņu (piemēram, MED-CAMPUS) izveidi starp specializētām Kopienas un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas iestādēm, lai veicinātu pieredzes un tehnisku resursu apkopošanu un apmaiņu.

59. pants

Puses veicina abpusēji svarīgas aktivitātes informācijas un komunikāciju jomā.

60. pants

Sadarbību īsteno jo īpaši ar:

a) regulāru Pušu dialogu;

b) regulāras informācijas un ideju apmaiņas palīdzību katrā sadarbības jomā, ieskaitot amatpersonu un ekspertu sanāksmes;

c) ieteikumu un pieredzes nodošanas palīdzību un jaunu Palestīnas absolventu apmācības palīdzību;

d) vienotas rīcības, piemēram, semināru un darba grupu, organizēšanas palīdzību;

e) tehniskas, administratīvas un regulējošas palīdzības starpniecību;

f) informācijas par sadarbību izplatīšanas palīdzību.







V SADAĻA

FINANŠU SADARBĪBA

61. pants

Lai sasniegtu šajā Līgumā paredzētos mērķus, Palestīniešu pārvaldei dara pieejamu finanšu sadarbības paketi saskaņā ar atbilstošām procedūrām un nepieciešamajiem finanšu līdzekļiem.

Par minētajām procedūrām Puses vienojas, izmantojot vispiemērotākos instrumentus pēc šī Līgums stāšanās spēkā.

Finanšu sadarbība:

— atbild par pakāpeniskas brīvās tirdzniecības zonas ieviešanas ekonomikas sekām Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā, uzlabojot un pārstrukturējot nozari,

— pievērš uzmanību tirdzniecības iestādēm, kas veicina tirdzniecības saiknes ar ārzemju tirgiem,

— pievērš uzmanību papildu pasākumiem politikai, ko īsteno sociālajā sektorā,

— uzlabo ekonomisko un sociālo infrastruktūru,

— veicina privātus ieguldījumus un darba vietu radīšanu ražojošās nozarēs,

— sekmē reformas, kas domātas ekonomikas modernizēšanai,

— pievērš uzmanību pakalpojumiem,

— veicina lauku un pilsētu attīstību,

— pievērš uzmanību videi,

— izveido un uzlabo iestādes, kas vajadzīgas pareizai Palestīnas valsts administrācijas darbībai un demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanai.

62. pants

Lai veicinātu koordinētu pieeju jebkurām makroekonomikas un finanšu problēmām, kas var rasties šī Līguma ieviešanas rezultātā, Puses regulāri organizē III sadaļā paredzētas konsultācijas par ekonomiskiem jautājumiem, lai pievērstu īpašu uzmanību tirdzniecības un finanšu plūsmu uzraudzībai savstarpējās attiecībās.







VI SADAĻA

ORGANIZATORISKI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

63. pants

1. Ar šo izveido Eiropas Kopienas un Palestīniešu pārvaldes Apvienoto tirdzniecības un sadarbības komiteju, Līgumā saukta par “Apvienoto komiteju”. Tai ir pilnvaras pieņemt lēmumus lietās, kas minētas Līgumā, kā arī citās lietās, kas nepieciešamas, lai sasniegtu Līgumā minētos mērķus.

Pieņemtie lēmumu ir saistoši Pusēm, kas savukārt veic pasākumus, kas nepieciešami to ieviešanai.

2. Apvienotā komiteja var izstrādāt jebkuras rezolūcijas, ieteikumus vai atzinumus, ko tā uzskata par vēlamiem, lai sasniegtu kopējus mērķus un Līguma sekmīgu darbību.

3. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

64. pants

1. Apvienotajā komitejā darbojas Kopienas un Palestīniešu pārvaldes pārstāvji.

2. Apvienotā komiteja, Kopienai un Palestīniešu pārvaldei pieņemot lēmumu vienojoties.

65. pants

1. Apvienotās komitejas priekšsēdētāja pienākumus pārmaiņus pilda Kopiena un Palestīniešu pārvalde atbilstoši nosacījumiem, kas izklāstīti tās reglamentā.

2. Apvienotā komiteja tiekas reizi gadā un, ja apstākļi to pieprasa, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas.

66. pants

1. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot jebkādu citu komiteju, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē.

2. Apvienotā komiteja nosaka šādu komiteju sastāvu un pienākumus, kā arī darbības kārtību.

67. pants

1. Katra no Pusēm var lūgt Apvienotai komitejai izskatīt jebkuru strīdu, kas attiecas uz šī Līguma piemērošanu un tulkošanu.

2. Apvienotā komiteja var panākt strīda risinājumu, pieņemot lēmumu.

3. Katrai Pusei jāveic pasākumi, lai izpildītu 2. punktā minēto lēmumu.

4. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, katra no Pusēm var paziņot pārējām par šķīrējtiesneša iecelšanu; tādā gadījumā otra Puse divu mēnešu laikā ieceļ otru šķīrējtiesnesi.

Apvienotā komiteja ieceļ trešo šķīrējtiesnesi.

Šķīrējtiesneši pieņem lēmumu ar balsu vairākumu.

Katra Puse veic attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi šķīrējtiesnešu lēmumu izpildei.

68. pants

Šajā Līgumā nekas neliedz Pusēm veikt jebkādus pasākumus:

a) ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu tādas informācijas izpaušanu, kas neatbilst tās drošības interesēm;

b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu ražošanu vai tirdzniecību, vai aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu ar noteikumu, ka šādi pasākumi nepasliktina konkurences apstākļus attiecībā uz produktiem, kas nav domāti īpašiem militāriem mērķiem;

c) ko tās uzskata par būtiskiem to drošībai nopietnu iekšēju nemieru gadījumos, kas ietekmē likuma un kārtības ievērošanu, kara laikā vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā, kas rada kara draudus, vai miera un starptautiskas drošības uzturēšanas pasākumu veikšanai.

69. pants

Šajā Līgumā ietvertajās jomās un neierobežojot jebkurus tajā minētos īpašus nosacījumus:

— pasākumi, ko Palestīniešu pārvalde piemēro attiecībā uz Kopienu, neizraisa dalībvalstu, to pilsoņu un uzņēmumu diskrimināciju,

— pasākumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz Palestīniešu pārvaldi, neizraisa Palestīnas iedzīvotāju vai Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas uzņēmumu diskrimināciju.

70. pants

1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šī Līguma. Tās cenšas sasniegt Līgumā izklāstītos mērķus.

2. Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav ievērojusi tās saistības saskaņā ar šo Līgumu, tā veic atbilstošus pasākumus. Pirms šādu pasākumu uzsākšanas, izņemot steidzamus gadījumus, tā sniedz Apvienotajai komitejai visu nepieciešamo informāciju pilnīgai situācijas pārbaudei, lai rastu Pusēm abpusēji pieņemamu risinājumu.

Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šī Līguma darbību. Par minētajiem pasākumiem nekavējoties paziņo Apvienotajai komitejai un pēc otras Puses pieprasījuma par tiem konsultējas Apvienotajā komitejā.

71. pants

1., 2. un 3. pielikums, kā arī 1., 2. un 3. protokols ir šī Līguma neatņemama sastāvdaļa.

Nobeiguma aktā iekļauj deklarācijas, kas ir šī Līguma neatņemama sastāvdaļa.

72. pants

Šī Līguma izpratnē termins “Puses” nozīmē Palestīnas atbrīvošanas organizāciju par labu Palestīniešu pārvaldei un Kopienu, katra no kurām darbojas saskaņā ar tās pilnvarām.

73. pants

Šo Līgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais līgums, un, no otras puses, Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas teritorijā.

74. pants

Šis Līgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un arābu valodā, visi tā teksti ir vienlīdz autentiski, un to deponē Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariātā.

75. pants

1. Šo Līgumu Puses apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.

Šis Līgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko datumam, kurā Puses paziņo viena otrai par to, ka pirmajā punktā minētās procedūras ir pabeigtas.

2. Ne vēlāk kā 1999. gada 4. maijā atsāk sarunas, lai noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona Asociācijas līgumu. Līdz šāda līguma noslēgšanai paliek spēkā šis Līgums, uz ko attiecas jebkādi grozījumi, par kuriem vienojas Puses.

3. Jebkura Puse šo Līgumu var denonsēt, par to paziņojot otrai Pusei. Šis Līgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Pielikumu saraksts







1. pielikums: 7. panta 1. punktā minēto preču saraksts 2. pielikums: 7. panta 2. punktā minēto preču saraksts 3. pielikums: 8. panta 2. punktā minēto preču saraksts

1. PIELIKUMS

PRECES, KAS MINĒTAS 7. PANTA 1. PUNKTĀ







KN kods Apraksts 0403 Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena un krējuma produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao 0403 10 51 līdz0403 10 99 Jogurts, aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao 0403 90 71 līdz0403 90 99 Cits, aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao 0710 40 00 Cukurkukurūza (neapstrādāta vai tvaicēta, vai vārīta ūdenī), saldēta 0711 90 30 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēta cukurkukurūza (piemēram, ar sēra dioksīdu, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas šajā stāvoklī nav derīga tūlītējai lietošanai pārtikā ex 15 17 Margarīns; pārtikas maisījumi vai preparāti no dzīvnieku vai augu taukiem, vai eļļām, vai dažādu šīs grupas tauku vai eļļu frakcijām, citi nepārtikas tauki vai eļļas, vai to frakcijas, kas iekļautas 1516. pozīcijā 1517 10 10 Margarīns, izņemot šķidro margarīnu, ar piena tauku saturu vairāk neka 10 %, bet ne vairāk kā 15 %; 1517 90 10 Cits, ar piena tauku saturu vairāk neka 10 %, bet ne vairāk kā 15 % ex 17 04 Cukura konditorejas izstrādājumi (tostarp baltā šokolāde) bez kakao piedevas; izņemot lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet nesatur citas piedevas, un uz ko attiecas KN kods 1704 90 10 1806 Šokolāde un pārējie pārtikas produkti ar kakao piedevu ex 19 01 Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao pulveri vai satur kakao pulveri mazāk par 50 % no svara un citur nav norādīti vai iekļauti; kombinētās nomenklatūras kodu 0401 līdz 0404 produktu pārtikas produkti, kas nesatur kakao pulveri vai satur kakao pulveri mazāk nekā 10 %, kas nav ne minēti, ne iekļauti kaut kur citur, izņemot pārtikas produktus, kuru KN kods ir 1901 90 91 ex 19 02 Makaronu izstrādājumi, izņemot pildītus makaronu izstrādājumus, uz ko attiecas KN kodi 1902 20 10 un 1902 20 30 ; kuskusi, sagatavoti vai nesagatavoti 1903 Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā 1904 Sagatavota pārtika, kas iegūta, uzbriedinot vai grauzdējot graudus vai graudu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); labība, izņemot kukurūzu, graudu veidā, pirms tam vārīta vai citādi sagatavota 1905 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi miltu konditorejas izstrādājumi, ar kakao piedevu vai bez tās; hostijas, tukšas kapsulas, kuras izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti 2001 90 30 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta ar etiķi vai etiķskābi 2001 90 40 Jamss, saldie kartupeļi un līdzīgas pārtikas augu daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes, sagatavoti vai konservēti ar etiķi vai etiķskābi 2004 10 91 Kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā, kas sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes 2004 90 10 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata,) kas sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, saldēta 2005 20 10 Kartupeļi miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā, kas sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes 2005 80 00 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, nesasaldēta 2008 92 45 Müsli veida izstrādājumi uz neapgrauzdēto graudu pārslu pamata 2008 99 85 Kukurūza, izņemot cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), pagatavota vai konservēta bez cukura vai spirta piedevām 2008 99 91 Jamss, saldie kartupeļi un līdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes, kas sagatavoti vai konservēti bez spirta vai cukura piedevām 2101 10 98 Izstrādājumi, kuru pamatā ir kafija 2101 20 98 Izstrādājumi, kuru pamatā ir tēja vai mate 2101 30 19 Grauzdētas kafijas aizstājēji, izņemot grauzdētu cigoriņu ekstraktus, esences un koncentrātus 2101 30 99 Grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti, izņemot grauzdētu cigoriņu ekstraktus, esences un koncentrātus 2102 10 31 līdz2102 10 39 Maizes raugs ex 21 03 Gatavas mērces un produkti to gatavošanai: — majonēze 2105 Saldējums vai citāds pārtikas ledus ar kakao vai bez tā ex 21 06 Pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur, uz ko neattiecas KN kodi 2106 10 20 , 2106 90 20 un 2106 90 92 un kas nav aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi 22029091 22029095 22029099 Bezalkoholiskie dzērieni, izņemot KN kodā 2009 minētās augļu un dārzeņu sulas, kas satur produktus, uz kuriem attiecas KN kodi 0401 līdz 0404 , vai no šiem produktiem iegūtas taukvielas, uz kurām attiecas KN kodi 0401 līdz 0404 2905 43 00 Mannīts 2905 44 D-glicīts (sorbīts) ex 3505 10 Dekstrīni un citas modificētas cietes, izņemot esterificētu un ēterificētu cieti, kuru KN kods ir 3505 10 50 3505 20 Līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes 3809 10 Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un pārējie produkti un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs, kas citur nav minēti 3823 60 Sorbīts, uz kuru neattiecas KN kods 2905 44

2. PIELIKUMS

PRECES, KAS MINĒTAS 7. PANTA 2. PUNKTĀ







KN kods Apraksts 1902 Makaronu izstrādājumi un kuskuss: A — no cietiem kviešiem Β — citas 1905 10 Grauzdiņi 1905 20 90 Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas nav domāti diabētiķiem: A — no kuru svara vairāk kā 15 % ir tādi graudaugu milti, kas nav miežu milti Β — citi ex 3000 A Vafeles A1 — bez pildījuma, ar glazūru vai bez tās A1a — no kuru svara vairāk kā 15 % ir tādi graudaugu milti, kas nav miežu milti attiecībā pret kopējo miltu daudzumu A1b — citas A2 — citas A2a — kas satur ne mazāk kā 1,5 % piena tauku vai ne mazāk kā 2,5 % piena proteīnu A2b — citas 1905 40 10 Sausiņi, kas satur cukuru, medu, citus saldinātājus, olas, taukus, sieru, augļus, kakao vai līdzīgas piedevas: A — no kuru svara vairāk kā 15 % ir tādi graudaugu milti, kas nav miežu milti attiecībā pret kopējo miltu daudzumu Β — citi 1905 ex 30 00 ) + 9019) Β Citi konditorejas izstrādājumi, kas satur cukuru, medu, citus saldinātājus, olas, taukus, sieru, augļus, kakao vai līdzīgas piedevas: B1 — kas satur olas ne vairāk kā 2,5 % no svara B2 — kas satur žāvētus augļus vai riekstus B2a — kas satur ne mazāk kā 1,5 % piena tauku vai ne mazāk kā 2,5 % piena proteīnu; skatīt V pielikumu B2b — citi B3 — no kuru svara mazāk kā 10 % ir cukurs, un kas nesatur olas, žāvētus augļus vai riekstus

3. PIELIKUMS

PRECES, KAS MINĒTAS 8. PANTA 2. PUNKTĀ







KN kods Apraksts 1704 90 39/05 Konfektes un ledenes 1806 32 00/2 Šokolāde 1905 90 90/7 Cepumi un vafeles 2005 20 90/6 Čipsi un uzkodas 6208 51 00/2 Frotē peldmēteļi 6302 60 00 Dvieļi

Protokolu saraksts







1. protokols attiecībā uz pagaidu pasākumiem, kas piemērojami, lai Eiropas Savienībā importētu lauksaimniecības produktus, pārstrādātus lauksaimniecības produktus, zivis un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā 2. protokols attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami, lai Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā importētu lauksaimniecības produktus, pārstrādātus lauksaimniecības produktus, zivis un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā 3. protokols par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

▼M3

1. PROTOKOLS

attiecībā uz pagaidu pasākumiem, kas piemērojami, lai Eiropas Savienībā importētu lauksaimniecības produktus, pārstrādātus lauksaimniecības produktus, zivis un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā







1. Muitas nodokļus un maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību (ieskaitot lauksaimniecības komponentu), kas piemērojami Eiropas Savienībā importētiem Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas izcelsmes produktiem, kuri uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras (KN) 1.–24. nodaļā un Palestīniešu pašpārvaldes muitas tarifā, un tiem, kas uzskaitīti VVTT Lauksaimniecības nolīguma 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā, izņemot ķīmiski tīru laktozi ar KN kodu 1702 11 00 un glikozi un glikozes sīrupu, kurš sausā veidā satur 99 % vai vairāk glikozes ar KN kodiem ex 1702 30 50 un ex 1702 30 90 , uz ko attiecas 1. nodaļa, atceļ pagaidu kārtā saskaņā ar C 1. punkta a) apakšpunkta noteikumiem Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Palestīniešu pašpārvaldi par turpmākiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivīm un zivsaimniecības produktiem, ar ko groza šo nolīgumu un kas parakstīts 2011. gadā.

2. Neatkarīgi no šā protokola 1. punkta nosacījumiem produktiem, uz kuriem attiecas ievešanas cena saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 ( 1 ) 140.a pantu un kuriem Kopējā muitas tarifā ir paredzēts piemērot ad valorem muitas nodokļus un īpašu muitas nodokli, tiek atcelta tikai muitas nodokļa ad valorem daļa.

▼M1

PROTOKOLA Nr. 1 PIELIKUMS







KN kods (1) Apraksts (2) MFN muitas nodokļa samazinājums (3) (%) Tarifu kvotas (tonnās, ja nav norādīts citādi) MFN muitas nodokļa samazinājums, pārsniedzot esošo vai iespējamo tarifu kvotu (3) (%) References daudzums (tonnās, ja nav norādīts citādi) Īpaši noteikumi a b c d e 0409 00 00 Dabiskais medus 100 500 0 4. punkts – palielinājums par 250 t gadā ex 0603 10 Nogriezti ziedi un ziedu pumpuri, svaigi 100 2 000 0 4. punkts – palielinājums par 250 t gadā 0702 00 00 Tomāti svaigi vai dzesināti, no 1. decembra līdz 31. martam 100 60 2 000 ex 0703 10 Sīpoli, svaigi vai dzesināti, no 15. februāra līdz 15. maijam 100 60 0709 30 00 Baklažāni, svaigi vai dzesināti, no 15. janvāra līdz 30. aprīlim 100 60 3 000 ex 0709 60 Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, svaigi vai dzesināti 0709 60 10 Dārzeņpipari 100 40 1 000 0709 60 99 Citi 100 80 0709 90 70 Tumšzaļie kabači, svaigi vai dzesināti, no 1. decembra līdz februāra beigām 100 60 300 ex 0709 90 90 Muscari comosum šķirnes savvaļas sīpoli, svaigi vai dzesināti, no 15. februāra līdz 15. maijam 100 60 0710 80 59 Saldēti Capsicum vai Pimenta ģints augļi, izņemot dārzeņpiparus, termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī 100 80 0711 90 10 Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, iekonservēti īslaicīgai glabāšanai, bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot dārzeņpiparus 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Sēnes, ausaines (Auricularia spp.), receklenes (Tremella spp.) un trifeles, žāvētas 100 500 0 ex 0805 10 Apelsīni, svaigi 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un citi līdzīgi citrusaugļu hibrīdi, svaigi 100 60 500 0805 40 00 Greipfrūti 100 80 ex 0805 50 10 Citroni (Citrus limon, Citrus limonum), svaigi 100 40 800 0806 10 10 Svaigas galda vīnogas, no 1. februāra līdz 14. jūlijam 100 1 000 0 4. punkts – palielinājums par 500 t gadā 0807 19 00 Melones (izņemot arbūzus), svaigas, no 1. novembra līdz 31. maijam 100 50 10 000 0810 10 00 Svaigas zemenes, no 1. novembra līdz 31. martam 100 2 000 0 4. punkts – palielinājums par 500 t gadā 0812 90 20 Apelsīni, konservēti pagaidu glabāšanai, nederīgi tūlītējai lietošanai 100 80 0904 20 30 Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, izņemot dārzeņpiparus, kaltēti, nav grūsti vai malti 100 80 1509 10 Neapstrādāta olīveļļa 100 2 000 0 4. punkts – palielinājums par 500 t gadā 2001 90 20 Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus, sagatavotus vai iekonservētus etiķī vai etiķskābē 100 80 2005 90 10 Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus, sagatavoti vai iekonservēti bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēti 100 80 ( 1 ) KN kodi atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1789/2003 (OV L 281, 30.10.2003., 1. lpp.). ( 2 ) Neskarot noteikumus par kombinētās nomenklatūras interpretāciju, produktu apraksts ir pievienots tikai norādei, jo šī pielikuma nolūkos preferenču sistēma ir noteikta, izmantojot kombinētās nomenklatūras (KN) kodus. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu. ( 3 ) Nodokļu samazinājums attiecas tikai uz procentuālo muitas nodokli. Turklāt produktam, uz kuru attiecas tarifu kods 1509 10 , piemēro samazinājumu specifiskajam nodoklim.

▼M3

2. PROTOKOLS

attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami, lai Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā importētu lauksaimniecības produktus, pārstrādātus lauksaimniecības produktus, zivis un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā







1. Pielikumā minētos produktus, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā, var importēt Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šeit turpmāk un pielikumos.

2. Ievedmuita tiek vai nu atcelta, vai samazināta līdz līmenim, kāds norādīts ailē “a”, nepārsniedzot ailē “b” minēto gada tarifa kvotu un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kas norādīti ailē “c”.

3. Attiecībā uz daudzumiem, kas importēti, pārsniedzot tarifa kvotas, piemēro vispārējos parastos muitas nodokļus, kas attiecas uz trešām valstīm, saskaņā ar ailē “c” minētajiem īpašajiem noteikumiem.

4. Pirmajā piemērošanas gadā tarifu kvotu un referenču daudzumu apjomus aprēķina proporcionāli pamatapjomiem, ņemot vērā pagājušo laikposma daļu līdz dienai, kad šis protokols stājas spēkā.

2. PROTOKOLA I PIELIKUMS







KN kods Apraksts Maksājums (%) Tarifu kvotas (tonnās, ja nav norādīts citādi) Īpaši noteikumi a b c 0102 90 71 Dzīvi liellopi kaušanai, kuru svars pārsniedz 300 kg, izņemot teles un govis 0 300 0202 30 90 Bezkaulu liellopu gaļas izcirtņi, izņemot liemeņa priekšējās ceturtdaļas, rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas, pakrūtes gabalus, pleca gabalus un krūšu gabalus, saldēti 0 200 0206 22 00 Saldētas liellopu aknas 0 100 0406 Siers un biezpiens 0 200 0407 00 19 Mājputnu, izņemot tītaru un zosu, inkubējamas olas 0 120 000 gabalu 1101 00 15 Parasto kviešu un speltas kviešu milti 0 13 000 2309 90 99 Citi izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā 2 100

2. PROTOKOLA II PIELIKUMS







PRODUKTI, KAS MINĒTI EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU PAGAIDU ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMA 7. PANTA 2. PUNKTĀ KN kods Apraksts 1902 Pasta un kuskuss: A — cieto kviešu B — citi 1905 10 Sausmaizītes 1905 20 90 Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas nav paredzēti diabētiķiem: A — kuru sastāvā attiecībā pret kopējo miltu saturu vairāk nekā 15 % pēc svara ir graudaugu, izņemot kviešu, miltu B — citi ex 1905 32 A Vafeles Al — nepildītas, ar vai bez pārklājuma Ala — kuru sastāvā attiecībā pret kopējo miltu saturu vairāk nekā 15 % pēc svara ir graudaugu, izņemot kviešu, miltu Alb — citi A2 — citi A2a — kuru sastāvā ir ne mazāk kā 1,5 % piena tauku vai ne mazāk kā 2,5 % piena proteīnu A2b — citi 1905 40 10 Sausiņi, kuru sastāvā ir cukurs, medus, citi saldinātāji, olas, tauki, siers, augļi, kakao vai tamlīdzīgi produkti: A — kuru sastāvā attiecībā pret kopējo miltu saturu vairāk nekā 15 % pēc svara ir graudaugu, izņemot kviešu, miltu B — citi 1905 ex 31) B + ex 90) Citi konditorejas izstrādājumi, kuru sastāvā ir cukurs, medus, citi saldinātāji, olas, tauki, siers, augļi, kakao vai tamlīdzīgi produkti: Bl — kuru sastāvā ir olas, ne mazāk kā 2,5 % pēc svara B2 — ar augļu un/vai riekstu piedevu: B2a — kuru sastāvā ir ne mazāk par 1,5 % piena tauku vai ne mazāk par 2,5 % piena proteīnu; sk. V pielikumu B2b — citi ВЗ — kuru sastāvā ir mazāk par 10 % cukura un kuru sastāvā nav olu, žāvētu augļu vai riekstu

▼M6

3. PROTOKOLS

PAR JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJU UN ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS METODĒM







1. pants

Piemērojamie izcelsmes noteikumi

1. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Lai īstenotu nolīgumu, piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem ( 2 ) (“konvencija”) I papildinājumu un attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuros jaunākie grozījumi izdarīti un publicēti

2. Konvencijas I papildinājumā un attiecīgajos II papildinājuma noteikumos ar visām atsaucēm uz “attiecīgo nolīgumu” saprot atsauces uz nolīgumu.

2. pants

Alternatīvi piemērojamie izcelsmes noteikumi

1. Neatkarīgi no šā protokola 1. panta, lai īstenotu nolīgumu, izstrādājumus, kas iegūst preferenciālu izcelsmi saskaņā ar alternatīvi piemērojamiem izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti šā protokola A papildinājumā ("pārejas noteikumi"), uzskata arī par Eiropas Savienības vai Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora izcelsmes izstrādājumiem.

2. Kamēr nav stājies spēkā konvencijas grozījums, uz kura balstīti pagaidu noteikumi, piemēro pagaidu noteikumus.

3. pants

Strīdu izšķiršana

1. Ja strīdus, kas radušies saistībā ar konvencijas I papildinājuma 32. pantā vai šā protokola A papildinājuma 34. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, nevar izšķirt starp muitas dienestiem, kuri pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgajiem muitas dienestiem, tos nodod Apvienotajai komitejai.

2. Strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājas valsts muitas dienestiem notiek saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.

4. pants

Protokola grozījumi

Apvienotā komiteja var nolemt grozīt šā protokola noteikumus.

5. pants

Izstāšanās no konvencijas

1. Ja Eiropas Savienība vai Palestīnas atbrīvošanas organizācija (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām konvencijas depozitāram rakstiski dara zināmu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, tad Eiropas Savienība un Palestīnas atbrīvošanas organizācija (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem, lai īstenotu šo nolīgumu.

2. Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, šim nolīgumam turpina piemērot konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuri ir spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr no izstāšanās brīža konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusēja kumulācija tiek pieļauta tikai starp Eiropas Savienību un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām.

A PAPILDINĀJUMS

ALTERNATĪVI PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI

Noteikumi par to, kā līgumslēdzējas puses pēc izvēles piemēro Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, pirms tiek noslēgti un stājas spēkā konvencijas grozījumi

(“noteikumi” jeb “pārejas noteikumi”)

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA UN ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS METODES

SATURA RĀDĪTĀJS MĒRĶI I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgās prasības 3. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 4. pants Pietiekama apstrāde vai pārstrāde 5. pants Noteikums par pielaidi 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 7. pants Izcelsmes kumulācija 8. pants Izcelsmes kumulācijas piemērošanas nosacījumi 9. pants Kvalificēšanas vienība 10. pants Komplekti 11. pants Neitrāli elementi 12. pants Uzskaites nošķiršana III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 13. pants Teritorialitātes princips 14. pants Nepārveidošana 15. pants Izstādes IV SADAĻA ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 16. pants Muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 17. pants Vispārīgās prasības 18. pants Izcelsmes deklarācijas sagatavošanas nosacījumi 19. pants Atzītais eksportētājs 20. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra 21. pants Ar atpakaļejošu spēku izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 22. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 24. pants Brīvās zonas 25. pants Importēšanas prasības 26. pants Importēšana pa daļām 27. pants Atbrīvojums no izcelsmes apliecinājuma 28. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 29. pants Piegādātāja deklarācijas 30. pants Summas, kas izteiktas euro VI SADAĻA SADARBĪBAS PRINCIPI UN DOKUMENTĀRI PIERĀDĪJUMI 31. pants Dokumentāri pierādījumi, izcelsmes apliecinājumu un apliecinošo dokumentu saglabāšana 32. pants Strīdu izšķiršana VII SADAĻA ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA 33. pants Paziņošana un sadarbība 34. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 35. pants Piegādātāja deklarāciju pārbaude 36. pants Sankcijas VIII SADAĻA A PAPILDINĀJUMA PIEMĒROŠANA 37. pants Eiropas Ekonomikas zona 38. pants Lihtenšteina 39. pants Sanmarīno Republika 40. pants Andoras Firstiste 41. pants Seūta un Melilja Pielikumu saraksts I PIELIKUMS. Ievadpiezīmes sarakstam II pielikumā II PIELIKUMS. Tādu apstrādes vai pārstrādes darbību saraksts, kuras jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu III PIELIKUMS. Izcelsmes deklarācijas teksts IV PIELIKUMS. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs V PIELIKUMS. Īpaši nosacījumi Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem VI PIELIKUMS. Piegādātāja deklarācija VII PIELIKUMS. Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija

MĒRĶI

Šie noteiktumi ir fakultatīvi. Paredzēts, ka tie tiek piemēroti provizoriski, līdz būs noslēgts un stājies spēkā Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (“PEM konvencija” jeb “konvencija”) grozījums. Šie noteikumi būs piemērojami divpusēji tirdzniecībai starp tām līgumslēdzējām pusēm, kuras piekrīt uz tiem atsaukties vai iekļauj tos savos divpusējos preferenciālas tirdzniecības nolīgumos. Šos noteikumus ir paredzēts piemērot kā alternatīvu konvencijas noteikumiem, kas saskaņā ar konvenciju neskar principus, kas noteikti attiecīgajos nolīgumos un citos saistītajos divpusējos nolīgumos starp līgumslēdzējām pusēm. Attiecīgi šie noteikumi nebūs obligāti, bet fakultatīvi. Tos var piemērot uzņēmēji, kuri vēlas pieteikties uz preferencēm, kas balstītas uz šiem noteikumiem, nevis uz konvencijas noteikumiem.

Šie noteikumi nav paredzēti konvencijas grozīšanai. Konvenciju līgumslēdzēju pušu starpā turpina pilnībā piemērot. Šie noteikumi nemaina līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no konvencijas.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajos noteikumos:

a) “piemērotāja līgumslēdzēja puse” ir PEM konvencijas līgumslēdzēja puse, kura šos noteikumus iekļāvusi divpusējos preferenciālas tirdzniecības nolīgumos ar citu PEM konvencijas līgumslēdzēju pusi un tām pieder arī nolīguma Puses;

b) “nodaļas”, “pozīcijas” un “apakšpozīcijas” ir nodaļas, pozīcijas un apakšpozīcijas (četrciparu vai sešciparu kodi), kuras izmanto preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajā sistēmā (“Harmonizētā sistēma”), ar izmaiņām, kas izdarītas saskaņā ar Muitas sadarbības padomes 2004. gada 26. jūnija ieteikumu;

c) “klasificēts” ir preces klasifikācija konkrētā Harmonizētās sistēmas pozīcijā vai apakšpozīcijā;

d) “sūtījums” ir izstrādājumi, kurus vai nu: i) viens eksportētājs vienlaikus nosūta vienam saņēmējam, vai ii) uz kuriem attiecas tāds vienots pārvadājuma dokuments par to pārvadājumu no eksportētāja līdz saņēmējam vai, ja šāda dokumenta nav, – viens rēķins;

e) “Puses vai piemērotājas līgumslēdzējas puses muitas dienesti” Eiropas Savienībā ir jebkurš Eiropas Savienības dalībvalstu muitas dienests;

f) “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (“PTO Nolīgums par muitas vērtējumu”);

g) “ražotāja cena” ir cena, kas par izstrādājumu maksāta tam ražotājam Pusē, kura uzņēmumā ir veikta pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē. Ja pēdējās apstrādes vai pārstrādes veikšana nodota ražotājam ar apakšlīgumu, tad termins “ražotājs” attiecas uz uzņēmumu, kas nodarbina apakšuzņēmēju. Ja faktiskā samaksātā cena neatspoguļo visas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, kas faktiski ir radušās Pusē, tad ražotāja cena ir visu to izmaksu summa, atskaitot visus iekšējos nodokļus, kuru atmaksā vai var atmaksāt gadījumā, ja iegūto izstrādājumu eksportē;

h) “atvietojams materiāls” vai “atvietojams izstrādājums” ir viena un tā paša veida un komerciālās kvalitātes materiāls vai izstrādājums, kam ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un ko nevar nošķirt citu no cita;

i) “preces” ir gan materiāls, gan izstrādājums;

j) “ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot salikšanu;

k) “materiāls” ir jebkuras sastāvdaļas, izejvielas, daļas vai detaļas u. c., ko izmanto izstrādājuma ražošanā;

l) “maksimālais nenoteiktas izcelsmes materiālu daudzums” ir nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālais pieļaujamais saturs, ar kuru ražošanu var uzskatīt par tādu apstrādi vai pārstrādi, kas ir pietiekama, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes statusu. To var izteikt procentos no izstrādājuma ražotāja cenas vai minēto izmantoto materiālu, kuri ietverti noteiktā nodaļu grupā, nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā, tīrā svara procentos;

m) “izstrādājums” ir saražotais izstrādājums, pat ja vēlāk to paredzēts izmantot citā ražošanas operācijā;

n) “teritorija” ietver kādas Puses sauszemes teritoriju, iekšējos ūdeņus un teritoriālos ūdeņus;

o) “pievienotā vērtība” ir izstrādājuma ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kura izcelsme ir citās piemērotājās līgumslēdzējās pusēs, ar kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, – pirmā noskaidrojamā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Pusē;

p) “materiālu vērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, – pirmā noskaidrojamā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Pusē. Ja ir jānosaka izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība, šo punktu piemēro mutatis mutandis.

II SADAĻA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA

2. pants

Vispārīgās prasības

Lai īstenotu nolīgumu, par Puses izcelsmes izstrādājumiem uzskata šādus izstrādājumus, ko eksportē uz otru Pusi:

a) izstrādājumus, kas 3. panta nozīmē pilnībā iegūti Pusē;

b) Pusē iegūtus izstrādājumus, kuru ražošanā ir izmantoti materiāli, kas nav tur pilnībā iegūti, ja šādi materiāli minētajā Pusē ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 4. panta nozīmē.

3. pants

Pilnībā iegūti izstrādājumi

1. Par Pusē pilnībā iegūtiem uzskata šādus izstrādājumus, ko eksportē uz otru Pusi: a) minerālproduktus un dabīgo ūdeni, ko iegūst no tās zemes dzīlēm vai jūras gultnes; b) augus, ieskaitot ūdensaugus, un tur audzētus vai novāktus dārzeņu produktus; c) tur dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus; d) produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem; e) produktus, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tur dzimuši un audzēti; f) produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot; g) akvakultūras produktus, ja zivis, vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki ir tur izšķīlušies vai audzēti no oliņām, kāpuriem, mazuļiem vai nepieaugušām zivīm; h) produktus, kas iegūti jūras zvejā, un citus produktus, kas iegūti jūrā ar tās kuģiem ārpus teritoriālajiem ūdeņiem; i) produktus, kas izgatavoti uz tās apstrādes kuģiem tikai no h) apakšpunktā minētajiem produktiem; j) lietotus priekšmetus, kas ir tur savākti un derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai; k) atlikumus un atkritumus, kas tur radušies ražošanas operācijās; l) produktus, kas iegūti no jūras gultnes vai jūras grunts ārpus teritoriālās jūras, bet kur tai ir ekskluzīvas izmantošanas tiesības; m) preces, ko tur ražo tikai no a)–l) apakšpunktā precizētajiem izstrādājumiem.

2. Apzīmējums “tās kuģi” un “tās apstrādes kuģi” attiecīgi 1. punkta h) un i) apakšpunktā attiecas tikai uz kuģiem un apstrādes kuģiem, kas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: a) tie ir reģistrēti eksportētājā vai importētājā Pusē; b) to karoga valsts ir eksportētāja vai importētāja Puse; c) tie atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) vismaz 50 % apmērā tie pieder eksportētājas vai importētājas Puses valstspiederīgajiem; vai ii) tie pieder uzņēmumiem: — kuru galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir eksportētājā vai importētājā Pusē, un — kuri vismaz 50 % apmērā pieder eksportētājai vai importētājai Pusei vai šo Pušu publiskajām struktūrām vai valstspiederīgajiem.

3. Šā panta 2. punktā, ja eksportētāja vai importētāja Puse ir Eiropas Savienība, tā nozīmē Eiropas Savienības dalībvalstis.

4. Šā panta 2. punktā EBTA valstis ir uzskatāmas par vienu piemērotāju līgumslēdzēju pusi.

4. pants

Pietiekama apstrāde vai pārstrāde

1. Neskarot šā panta 3. punktu un 6. pantu, izstrādājumus, kas nav pilnībā iegūti Pusē, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja attiecībā uz konkrētajām precēm ir izpildīti II pielikuma sarakstā izklāstītie nosacījumi.

2. Ja izstrādājumu, kas saskaņā ar 1. punktu ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu Pusē, izmanto par materiālu cita izstrādājuma ražošanā, tad nenoteiktas izcelsmes materiālus, kuri varētu būt izmantoti tā ražošanā, neņem vērā.

3. To, vai ir izpildītas 1. punkta prasības, nosaka attiecībā uz katru izstrādājumu.

Tomēr, ja attiecīgais noteikums ir balstīts uz atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, tad Pušu muitas dienesti var atļaut eksportētājiem aprēķināt izstrādājuma ražotāja cenu un nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību, kā tās noteiktas 4. punktā, lai ņemtu vērā izmaksu un valūtas kursu svārstības.

4. Ja piemēro 3. punkta otro daļu, izstrādājuma vidējo ražotāja cenu un izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību aprēķina, pamatojoties attiecīgi uz visu iepriekšējā finanšu gadā pārdoto to pašu izstrādājumu ražotāja cenu summu un visu iepriekšējā finanšu gadā, kā to noteikusi eksportētāja Puse, to pašu izstrādājumu ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības summu vai, ja nav pieejami dati par visu finanšu gadu, tad īsāku laikposmu, kas nevar būt īsāks par trim mēnešiem.

5. Eksportētāji, kas izvēlējušies aprēķinu, kura pamatā ir vidējā vērtība, konsekventi piemēro šo metodi gadā, kas seko atsauces finanšu gadam, vai attiecīgā gadījumā – gadā, kas seko īsākam laikposmam, kurš izmantots par atskaites laikposmu. Viņi var vairs neizmantot šo metodi, ja noteiktā finanšu gadā vai īsākā reprezentatīvā laikposmā, kas nav īsāks par trim mēnešiem, konstatē, ka vairs nav izmaksu un valūtas kursa svārstību, kuras pamato šādas metodes izmantošanu.

6. Lai pārbaudītu atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, par ražotāja cenu un attiecīgi nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību izmanto 4. punktā minētās vidējās vērtības.

5. pants

Noteikums par pielaidi

1. Atkāpjoties no 4. panta un ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas saskaņā ar II pielikuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nav izmantojami attiecīgā izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot ar nosacījumu, ka to kopējais izstrādājumam novērtētais tīrais svars vai vērtība nepārsniedz: a) 15 % no tāda izstrādājuma tīrā svara, uz kuru attiecas 2. nodaļa un 4.–24. nodaļa, izņemot 16. nodaļā iekļautos apstrādātos zivsaimniecības produktus; b) 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas tiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas a) apakšpunkts.

Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļa un kuriem piemēro I pielikuma 6. un 7. piezīmē minētās pielaides.

2. Šā panta 1. punkts neļauj pārsniegt maksimālo nenoteiktas izcelsmes materiālu saturu procentos, kas norādīts II pielikuma sarakstā izklāstītajos noteikumos.

3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas 3. panta nozīmē pilnībā iegūti Pusē. Tomēr, neskarot 6. pantu un 9. panta 1. punktu, minētajos noteikumos paredzētā pielaide attiecas uz izstrādājumu, kuram II pielikuma sarakstā iekļautais noteikums prasa, lai minētā izstrādājuma ražošanā izmantotie materiāli būtu pilnībā iegūti.

6. pants

Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde

1. Neskarot šā panta 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 4. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, tiek uzskatītas šādas darbības: a) darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana un salikšana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana; d) tekstilmateriālu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana; f) rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; labības un rīsu pulēšana un glazēšana; g) darbības cukura iekrāsošanai vai aromatizēšanai vai cukurgraudiņu veidošanai; daļēja vai pilnīga kristālcukura samalšana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sagriešana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības; l) marķējuma, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iepakojuma; m) vienkārša izstrādājumu sajaukšana neatkarīgi no tā, vai tie ir atšķirīga veida izstrādājumi; n) cukura sajaukšana ar jebkādiem citiem materiāliem; o) vienkārša ūdens pievienošana vai izstrādājumu atšķaidīšana, dehidratācija vai denaturācija; p) vienkārša priekšmetu daļu salikšana, lai izgatavotu veselu priekšmetu vai priekšmetu sadalīšana daļās; q) dzīvnieku kaušana; r) divu vai vairāku a) līdz q) apakšpunktā minētu darbību apvienošana.

2. Nosakot, vai attiecīgā izstrādājuma apstrāde vai pārstrāde uzskatāma par nepietiekamu 1. punkta nozīmē, jāņem vērā visas eksportētājā Pusē ar attiecīgo izstrādājumu veiktās darbības.

7. pants

Izcelsmes kumulācija

1. Neskarot 2. pantu, uzskata, ka uz otru Pusi eksportēto izstrādājumu izcelsme ir eksportētājā Pusē, ja tie ir tur iegūti, ražošanā izmantojot materiālus, kuru izcelsme ir jebkurā piemērotājā līgumslēdzējā pusē, izņemot eksportētāju Pusi, ar noteikumu, ka eksportētājā Pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 6. pantā minētās darbības. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem.

2. Ja eksportētājā Pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 6. pantā minētās darbības, tad izstrādājumu, kuru iegūst, ražošanā izmantojot jebkuras citas piemērotājas līgumslēdzējas puses izcelsmes materiālus, uzskata par eksportētājas Puses izcelsmes materiālu tikai tad, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuriem ir jebkuras citas piemērotājas līgumslēdzējas puses izcelsme. Ja tas tā nav, iegūto izstrādājumu uzskata par izstrādājumu ar izcelsmi piemērotājā līgumslēdzējā pusē, kurā ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība eksportētājā Pusē.

3. Neskarot 2. pantu un izņemot 50.–63. nodaļas izstrādājumus, apstrādi vai pārstrādi, ko veic tad, ja kāda piemērotāja līgumslēdzēja puse, izņemot eksportētāju Pusi, veic apstrādi vai pārstrādi, uzskata par veiktu eksportētājā Pusē, ja izstrādājumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā šajā eksportētājā Pusē.

4. Neskarot 2. pantu, attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumiem un tikai divpusējā tirdzniecībā starp Pusēm apstrādi vai pārstrādi, ko veic importētājā Pusē, uzskata par veiktu eksportētājā Pusē, ja šajā eksportētājā Pusē izstrādājumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā.

Šajā punktā Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekus un Moldovas Republiku uzskata par vienu piemērotāju līgumslēdzēju pusi.

5. Puses var izvēlēties vienpusēji paplašināt šā panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumu importu. Puse, kas izvēlas šādu paplašinājumu, paziņo par to otrai Pusei un informē Eiropas Komisiju saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

6. Lai veiktu kumulāciju šā panta 3.–5. punkta nozīmē, noteiktas izcelsmes izstrādājumus uzskata par eksportētājas Puses izcelsmes izstrādājumiem tikai tad, ja tur veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 6. pantā minētās darbības.

7. Šā panta 1. punktā minēto piemērotāju līgumslēdzēju pušu izcelsmes izstrādājumi, kuri netiek apstrādāti vai pārstrādāti eksportētājā Pusē, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz vienu no pārējām piemērotājām līgumslēdzējām pusēm.

8. pants

Izcelsmes kumulācijas piemērošanas nosacījumi

1. Šā pielikuma 7. pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai tad, ja: a) piemērotājām līgumslēdzējām pusēm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un piemērotājai galamērķa līgumslēdzējai pusei ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV pantu, un b) piemērojot izcelsmes noteikumus, kas ir identiski šajos noteikumos iekļautajiem, preces ir ieguvušas noteiktas izcelsmes statusu.

2. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora oficiālajā izdevumā saskaņā ar to procedūrām publicē paziņojumus par to, ka ir izpildītas kumulācijas piemērošanai nepieciešamās prasības.

Kumulāciju, kas paredzēta 7. pantā, piemēro no datuma, kas norādīts minētajos paziņojumos.

Puses sniedz Eiropas Komisijai sīkāku informāciju par attiecīgiem nolīgumiem, kas noslēgti ar citām piemērotājām līgumslēdzējām pusēm, arī par šo noteikumu spēkā stāšanās datumiem.

3. Izcelsmes apliecinājumā jāiekļauj paziņojums angļu valodā “CUMULATION APPLIED WITH (attiecīgās piemērotājas līgumslēdzējas puses /pušu nosaukums angļu valodā)”, kad izstrādājumi ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu, piemērojot izcelsmes kumulāciju saskaņā ar 7. pantu.

Ja par izcelsmes apliecinājumu izmanto pārvadājumu sertifikātu EUR.1, minēto paziņojumu ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 7. ailē.

4. Puses var nolemt attiecībā uz izstrādājumiem, kas eksportēti uz tām un ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu eksportētājā Pusē, saskaņā ar 7. pantu piemērojot izcelsmes kumulāciju, atbrīvot no pienākuma izcelsmes apliecinājumā iekļaut šā panta 3. punktā minēto paziņojumu ( 3 ).

Puses sniedz Eiropas Komisijai paziņojumu par atbrīvojumu saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

9. pants

Kvalificēšanas vienība

1. Piemērojot šos noteikumus, kvalificēšanas vienība ir konkrēts izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikāciju pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tādējādi uzskata: a) ja izstrādājums, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificēts vienā pozīcijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalificēšanas vienība; b) ja sūtījums sastāv no vairākiem identiskiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā un tajā pašā Harmonizētās sistēmas pozīcijā, tad, piemērojot šos noteikumus, katru atsevišķu preci ņem vērā atsevišķi.

2. Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iepakojumu klasificē kopā ar tajā iepakoto izstrādājumu, tad izcelsmes noteikšanai iepakojumu un attiecīgo izstrādājumu uzskata par vienu veselu.

3. Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli un kas ir daļa no to parastā aprīkojuma un ietilpst to ražotāja cenā, uzskata par vienotu veselumu ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli.

10. pants

Komplekti

Uzskata, ka komplektiem Harmonizētās sistēmas 3. vispārīgā noteikuma nozīmē ir noteikta izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme.

Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad uzskata, ka komplektam kopumā ir noteikta izcelsme ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas.

11. pants

Neitrāli elementi

Lai noteiktu to, vai izstrādājumam ir noteikta izcelsme, neņem vērā šādus ražošanā iespējami izmantotus elementus:

a) enerģiju un degvielu;

b) ražotni un iekārtas;

c) mašīnas un darbarīkus;

d) pārējās preces, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut izstrādājuma galīgajā sastāvā.

12. pants

Uzskaites nošķiršana

1. Ja izstrādājuma apstrādē vai pārstrādē tiek izmantoti noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli, tad uzņēmēji var nodrošināt materiālu pārvaldību, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi, neveidojot atsevišķus materiālu krājumus.

2. Uzņēmēji var pārvaldīt pozīcijas 1701 noteiktas un nenoteiktas izcelsmes atvietojamos izstrādājumus, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi, neveidojot atsevišķus materiālu krājumus.

3. Puses var prasīt, lai uzskaites nošķiršanu piemērotu, saņemot iepriekšēju atļauju no muitas dienestiem. Muitas dienesti atļauju var piešķirt ar nosacījumiem, ko tie uzskata par atbilstošiem, un pārrauga atļaujas izmantošanu. Muitas dienesti var atsaukt atļauju, ja saņēmējs jebkādā veidā nepareizi izmanto atļauju vai nepilda kādu no citiem nosacījumiem, kas iekļauti šajos noteikumos.

Izmantojot uzskaites nošķiršanu, jānodrošina, lai nekad nevarētu uzskatīt, ka vairāk izstrādājumiem “ir izcelsme eksportētājā Pusē” nekā tad, ja būtu izmantota krājumu fiziskas nošķiršanas metode.

Metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz eksportētājā Pusē piemērojamajiem vispārīgajiem uzskaites principiem.

4. Šā panta 1. un 2. punktā minētās metodes izmantotājs sagatavo izcelsmes apliecinājumus vai piesakās uz tiem attiecībā uz tādu izstrādājumu daudzumu, ko var uzskatīt par eksportētājas Puses izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas dienestu pieprasījuma izmantotājam ir jāiesniedz paziņojums par to, kā ir pārvaldīti daudzumi.

III SADAĻA

TERITORIĀLĀS PRASĪBAS

13. pants

Teritorialitātes princips

1. Nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, attiecīgajā Pusē izpilda bez pārtraukuma.

2. Ja noteiktas izcelsmes izstrādājumus, kas eksportēti no Puses uz citu valsti, nosūta atpakaļ, tad tos uzskata par nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ja vien muitas dienestiem nevar pierādīt, ka: a) atpakaļnosūtītie izstrādājumi ir tie paši, kas bija eksportēti; un b) ar tiem nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī, kamēr tie atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tos eksportē.

3. Noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no Puses eksportētu materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus šīs Puses un sekojoša to reimportēšana ar noteikumu, ka: a) šie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā Pusē vai apstrāde vai pārstrāde pirms eksporta pārsniegusi 6. pantā minētās darbības; un b) var pierādīt muitas dienestiem, ka: i) reimportētie izstrādājumi ir iegūti eksportēto materiālu apstrādē vai pārstrādē; un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus eksportētājas Puses, piemērojot šo pantu, nepārsniedz 10 % no tā galaizstrādājuma ražotāja cenas, kuram vēlas noteikt noteiktas izcelsmes statusu.

4. Šā panta 3. punktā noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus eksportētājas Puses. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaizstrādājuma noteiktas izcelsmes statusa noteikšanā izmantot visu tā ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to eksportētājas Puses teritorijā galaizstrādājuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība, ko pieskaita pie kopējās pievienotās vērtības, kas, piemērojot šo pantu, radusies ārpus šīs Puses, nepārsniedz noteikto procentuālo vērtību.

5. Piemērojot 3. un 4. punktu, “kopējā pievienotā vērtība” nozīmē visas izmaksas, kas rodas ārpus eksportētājas Puses, ieskaitot ražošanā izmantoto materiālu vērtību.

6. Šā panta 3. un 4. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas neatbilst II pielikuma saraksta nosacījumiem vai ko var uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem tikai tad, ja piemēro 5. pantā noteikto vispārējo pielaidi.

7. Šajā pantā paredzēto apstrādi vai pārstrādi, kas veikta ārpus eksportētājas Puses, veic saskaņā ar kārtību “izvešana pārstrādei” vai līdzīgu kārtību.

14. pants

Nepārveidošana

1. Preferenciālo režīmu, kas paredzēts nolīgumā, piemēro tikai tiem izstrādājumiem, kuri atbilst šo noteikumu prasībām un ir deklarēti importam Pusē, ar noteikumu, ka šie izstrādājumi ir tādi paši kā tie, kas eksportēti no eksportētājas Puses. Tie nav pārveidoti, nekādā veidā mainīti un ar tiem nav veiktas citādas darbības kā vien tās, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī vai lai pievienotu vai piestiprinātu marķējumu, etiķetes, plombas vai dokumentāciju, kas nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību konkrētām importētājas Puses iekšējām prasībām, un ko veic tranzīta vai sadalīšanas trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā, pirms tos deklarē iekšzemes patēriņam.

2. Izstrādājumus vai sūtījumus var uzglabāt tikai tad, ja tie paliek tranzīta trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā.

3. Neskarot šā papildinājuma V sadaļu, sūtījumus var sadalīt tikai tad, ja tie paliek sadalīšanas trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā.

4. Šaubu gadījumā importētāja Puse var prasīt, lai importētājs vai tā pārstāvis jebkurā laikā iesniegtu visus attiecīgos dokumentus, kas pierādītu atbilstību šim pantam, ko var veikt ar dokumentāriem pierādījumiem un jo īpaši ar: a) līgumiskiem pārvadājumu dokumentiem, piemēram, kravaszīmēm; b) faktiskiem vai konkrētiem pierādījumiem, kuru pamatā ir iepakojumu marķējumi vai numerācija; c) apliecinājumu par manipulāciju neveikšanu, ko sniedz tranzīta vai sadalīšanas valsts(-u) muitas dienesti, vai jebkādiem citiem dokumentiem, kas apliecina, ka preces palikušas muitas uzraudzībā tranzīta vai sadalīšanas valstī(-īs); vai d) jebkādiem pierādījumiem, kas attiecas uz pašām precēm.

15. pants

Izstādes

1. Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kurus nosūta uz izstādi valstī, kas nav starp valstīm, ar kurām saskaņā ar 7. un 8. pantu ir piemērojama kumulācija, un kurus pēc izstādes pārdod importēšanai Pusē, importējot attiecina attiecīgo nolīgumu, ja muitas dienestiem tiek pierādīts, ka: a) eksportētājs ir nosūtījis šos izstrādājumus no Puses uz valsti, kurā notiek izstāde, un ir tos tur izstādījis; b) šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi nodevis personai otrā Pusē; c) izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tie nosūtīti uz izstādi; un d) izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem kā vien izstādīšanai šajā izstādē.

2. Izcelsmes apliecinājumu izdod vai sagatavo saskaņā ar šā papildinājuma V sadaļu, un to parastajā kārtībā iesniedz importētājas Puses muitas dienestiem. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem.

3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai tamlīdzīgai publiskai izstādīšanai, kuru nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārvalstu izstrādājumus un kuras laikā attiecīgie izstrādājumi paliek muitas kontrolē.

IV SADAĻA

ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS

16. pants

Muitas nodokļu atmaksa v