2014R0043 — LV — 05.07.2014 — 002.004

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) Nr. 43/2014

(2014. gada 20. janvāris),

ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ( 1 ) paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgos gadījumos- ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un lai pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. (4) Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs. (5) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam un Norvēģijas omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 ( 2 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 ( 3 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 ( 4 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 ( 5 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 ( 6 ) ("mencu plāns") un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 ( 7 ). Tomēr attiecībā uz heka ziemeļu krājumu (Padomes Regula (EK) Nr. 811/2004 ( 8 )) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes Regula (EK) Nr. 388/2006 ( 9 )) atjaunošanas un pārvaldības plānu minimālie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstīgu KPN. (6) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju. (7) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 ( 10 ) 2. pantu būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (8) Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem. (9) Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2014. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 ( 11 ). (10) Ņemot vērā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunāko zinātnisko ieteikumu un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (11) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. (12) Uz šajā regulā noteikto Savienības kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 ( 12 ) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par to krājumu, uz kuriem attiecas šī regula, izkraušanu. (13) Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgtspēju ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas kameru (CCTV) (turpmāk kopā "CCTV sistēma") izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un neuzticamāka. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums tādu izmetumu samazināšanas shēmu ieviešanai kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK ( 13 ). (14) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var efektīvi novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo izkraušanas izmēru nesasnieguši īpatņi, ir jāatskaita no kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās. (15) ZZTEK 2013. gada novembrī pozitīvi novērtēja Pelaģisko krājumu reģionālās konsultatīvās padomes (PELRAC) ierosināto atjaunošanas pārvaldības plānu attiecībā uz siļķes krājumu ICES VIaS, VIIb un VIIc zonā. Šā siļķes krājuma izplatība pārklājas ar ziemeļos esošā kaimiņu krājuma izplatību jauktā zonā, kas atrodas starp 56° N un 57° 30′ N ICES VIa zonā. Lai nodrošinātu, ka šos abus krājumus pareizi izvērtē attiecībā uz to saglabāšanas stāvokli un lai kontrolētu katram no tiem zvejas izraisīto zivju mirstību, ir jāizslēdz visa nozveja, kas gūta jauktajā zonā. (16) Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt tūbīšu krājumu pārvaldības sistēmu Savienības ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. Tā kā ir sagaidāms, ka ICES zinātniskie ieteikumi kļūs pieejami tikai 2014. gada februārī, ir lietderīgi KPN un kvotas provizoriski noteikt nulles apjomā, kamēr šādi ieteikumi nav publicēti. (17) Tā kā nav zinātnisku pierādījumu tam, ka KPN pollaka zvejas zonas atbilst skaidri nodalītiem bioloģiskiem krājumiem, un tā kā šī suga ir izplatīta nepārtrauktā teritorijā no Britu salu ziemeļiem līdz Pireneju pussalas dienvidiem, lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažām no šīm KPN zonām. Tādā pašā veidā ir lietderīgi pieļaut elastīgāku režīmu starp dažiem pārvaldības apgabaliem attiecībā uz konkrētiem krājumiem, kuri ir izplatīti vairākos pārvaldības apgabalos, un kad tas attiecas uz vieniem un tiem pašiem bioloģiskiem krājumiem. (18) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju ( 14 ), Fēru salām ( 15 ) un Islandi ( 16 ), Savienība ar minētajiem partneriem ir rīkojusi apspriedes par zvejas tiesībām. Apspriedes ar Norvēģiju un Fēru salām par vienošanos attiecībā uz 2014. gadu vēl nav pabeigtas. Lai izvairītos no Savienības zvejas darbību pārtraukšanas, vienlaikus dodot iespēju īstenot vajadzīgo elastību minētās vienošanās noslēgšanai 2014. gada sākumā, ir lietderīgi provizoriski noteikt zvejas iespējas attiecībā uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī vienošanās. Ar Islandi nebija iespējams pabeigt apspriedes par vienošanos zivsaimniecības nozarē 2014. gadam. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi ( 17 ), Apvienotā komiteja ir noteikusi konkrētu zvejas iespēju apjomu, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos 2014. gadā. (19) Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) 2013. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma viena gada pagarinājumu zilās tunzivs pašreizējai KPN un kvotām un apstiprināja Ziemeļatlantijas zobenzivs, Dienvidatlantijas zobenzivs un Ziemeļatlantijas garspuru tunzivs KPN un kvotas pašreizējā līmenī laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam. Tādējādi Savienības kvotas minētajiem krājumiem saglabājas tādas pašas kā 2013. gadā. Kaut arī Dienvidatlantijas garspuru tunzivs KPN arī saglabā pašreizējā līmenī laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam, līgumslēdzēju pušu, tostarp Savienības, individuālās kvotas nedaudz samazina, lai piešķirtu kvotu citai līgumslēdzējai pusei. (20) Tā kā 2013. gada jūlijā Eiropas Savienībai ir pievienojusies Horvātijas Republika, šajā regulā ir iekļauti noteikumi par Horvātijas zvejas iespējām. (21) Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses 2013. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas ierobežojumus gan mērķsugām, gan piezvejas sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (22) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā, un kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis, kā pagaidu izmēģinājuma pasākumu nosakot aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļu vai visu liemeni. Rezolūcijā paredzēts izņēmums attiecībā uz nerūpniecisko zveju, proti, zvejas kuģiem, kas iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā. (23) Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) otrā gadskārtējā sanāksme notiks no 2014. gada 27. līdz 31. janvārim. Kamēr šāda gadskārtējā sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi provizoriski saglabāt pašreizējos pasākumus un stavridu KPN SPRFMO konvencijas apgabalā provizoriski noteikt tādā pašā līmenī kā 2013. gadā. (24) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 84. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā paturēja spēkā dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC paturēja spēkā arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētos pasākumus arī turpmāk būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. (25) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma ieteikumu Patagonijas ilkņzivs un sarkanā dziļūdens krabja jaunai divgadīgai KPN 2014. un 2015. gadam; Atlantijas lielgalvja un beriksas pašreizējā KPN 2013. gadam un 2014. gadam, par kuru vienošanās tika panākta 2012. gada gadskārtējā sanāksmē, paliek spēkā. Patlaban piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju sadalījumu, kurus pieņēma SEAFO, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (26) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 10. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā grozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, nosakot kopējo dienu skaitu, kurās var zvejot atklātā jūrā, un pārtraucot zveju ar zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI). Lai pārskatītu pasākumu saistībā ar zveju ar ZPI, Savienībai kā WCPF līgumslēdzējai pusei jāpieņem lēmums par vienu no divām pieejamām iespējām – vai nu apstiprināt pašreizējo zvejas ar ZPI pārtraukšanas laikposmu vai nolemt samazināt ar ZPI saistītus iemetienus. Kamēr šāds lēmums nav pieņemts, Savienības tiesību aktos arī turpmāk būtu jāsaglabā pašreiz piemērojamais zvejas pārtraukums, kuru pieņēma WCPFC. (27) Konvencijas par mintaja resursu un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (28) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 35. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2014. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma procedūru, saskaņā ar kuru palielina 2014. gadam noteikto baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO apakšrajonā, ja ir izpildīti konkrēti ar šā krājuma stāvokli saistīti nosacījumi. NAFO līgumslēdzēja puse var paziņot NAFO izpildsekretāram, ka no baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma NAFO 3NO apakšrajonā ir reģistrētas nozvejas, kas ir lielākas par parasto nozveju uz zvejas piepūles vienību. Ja NAFO balsojumā apstiprina KPN palielinājumu 2014. gada laikā, tas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos, un būtu jāpalielina attiecīgo dalībvalstu kvotas. (29) Attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) gada beigās vienojas par konkrētiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2013. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (30) Saskaņā ar Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā ( 18 ), ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivs zvejas iespējas Savienības ūdeņos. (31) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. (32) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 ( 19 ). (33) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (34) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2014. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2015. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada 31. janvārim;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2013. gada 1. decembra līdz 2014. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 32. pantā noteiktajos laikposmos 2014. gadā un, ja tā norādīts šajā regulā, 2015. gadā.

▼M2 —————

▼B

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) "Savienības kuģis" ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

b) "trešās valsts kuģis" ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

c) "Savienības ūdeņi" ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;

d) "starptautiskie ūdeņi" ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

e) "kopējā pieļaujamā nozveja" (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

f) "kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

g) "analītisks novērtējums" ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

h) "linuma acs izmērs" ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 20 );

i) "Savienības zvejas flotes reģistrs" ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

j) "zvejas žurnāls" ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 ( 21 ) III pielikumā;

b) "Skageraks" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) "Kategats" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) "ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība" ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) "Kadisas jūras līcis" ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

f) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 22 ) II pielikumā;

g) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 ( 23 ) III pielikumā;

h) "SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 24 );

i) "ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā ( 25 );

j) "CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 26 ) 2. panta a) punktā;

k) "IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ("Antigvas Konvencija") ( 27 );

l) "IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 28 );

m) "SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals" ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 29 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

n) "WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 30 );

o) "Beringa jūras atklātie ūdeņi" ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

p) "IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: — 150° rietumu garuma meridiāns, — 130° rietumu garuma meridiāns, — 4° dienvidu platuma paralēle, — 50° dienvidu platuma paralēle.







II

SADAĻA

SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un tās sadalījums

1. Savienības kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 31 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3. Lai piemērotu īpašo nosacījumu, kas noteikts IA pielikumā attiecībā uz tūbīšu krājumu Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā, piemēro IID pielikumā definētos pārvaldības apgabalus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2014. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtā KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

No 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada 31. janvārim piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

a) IIA pielikumu piemēro konkrētu mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;

b) IIB pielikumu piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumu piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.

9. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 ( 32 ) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2014. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

10. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

f) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, ko veic saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

11. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2014. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2014. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā, ja vien nav norādīts citādi.

12. pants

Aizliegumi

1. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;

b) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja IA pielikumā paredzēts citādi;

c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos;

d) parastā raja (Dipturus batis) – grupa (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

g) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II

NODAĻA

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

14. pants

Papildu zvejas iespēju iedalīšana

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

15. pants

Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi

1. Papildu zvejas iespējas, kas minētas 14. pantā, iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) (turpmāk kopā "CCTV sistēma"), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;

b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: i) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ii) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;

c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98 ( 33 ) XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras iedalītas saskaņā ar 14. pantu;

d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;

e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.

2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:

a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;

b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;

c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.

3. Pirms 14. pantā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2013. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

16. pants

Personas datu apstrāde

Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.

17. pants

Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana

Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 15. pantā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2014. gada laikposmā.

18. pants

Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana

Lai uzraudzītu 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.

▼M2

18.a pants

Dažu krājumu zvejas iespēju noteikšanas elastīgums

1. Šo pantu piemēro šādiem krājumiem:

a) pikša – IV zona, Savienības ūdeņi IIa zonā;

b) putasu – Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā;

c) makrele – IIIa un IV zona, Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā;

d) makrele – VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apgabals, Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā;

e) makrele – VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. apgabalā;

f) makrele – Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā;

g) siļķe – Savienības, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā;

h) saida – Ziemeļjūra;

i) jūras zeltplekste – Ziemeļjūra;

j) siļķe – Ziemeļjūra, ziemeļos no 53° N;

k) siļķe – IVc un VIId apgabalā;

l) pikša – IIIa apgabalā;

▼M4

m) VIIa, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonā siļķe;

n) Savienības ūdeņos IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā stavrida;

▼M5

o) ziemeļu garnele IIIa zonā.

▼M2

2. Attiecībā uz jebkuriem 1. punktā noteiktajiem krājumiem dalībvalsts var izvēlēties I pielikumā noteikto sākotnējo kvotu palielināt ne vairāk kā par 10 %. Attiecīgā dalībvalsts par savu lēmumu rakstiski informē Komisiju. Pēc šādas informācijas saņemšanas tiek uzskatīts, ka palielinātā kvota ir konkrētajai dalībvalstij 2014. gadam piešķirtā kvota.

3. Visus nozvejas apjomus, kas 2014. gadā izmantoti saskaņā ar šādi palielināto kvotu un kas pārsniedz sākotnējo kvotu, ņemot vērā katru atsevišķu tonnu, atskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2015. gadam.

4. Nozvejas apjomu, kas nav izmantots saskaņā ar sākotnējo kvotu un kas ir mazāks par 10 % no šīs kvotas, pieskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2015. gadam.

5. Jebkurus daudzumus, kas nosūtīti citām valstīm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, kā arī jebkurus daudzumus, kas atskaitīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu, ņem vērā, nosakot izmantotos un neizmantotos daudzumus saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu.

6. Ja dalībvalsts attiecībā uz konkrētu krājumu ir izmantojusi šā panta 2. punktā minēto iespēju, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro attiecībā uz konkrēto dalībvalsti un minētajam krājumam.

▼M4

7. Atkāpjoties no 4. punkta, 10 % procentuālo apjomu palielina ar papildu 15 % attiecībā uz krājumiem, kas minēti 1. punkta c), d), f), g), j) un k) apakšpunktā.

▼B







III

NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

19. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.







IV

NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

20. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas ("RZPO") noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts ("attiecīgā dalībvalsts") var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO līgumslēdzēju pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.







1.

Iedaļa

ICCAT Konvencijas apgabals

21. pants

Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

22. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

23. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugas specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).







2.

Iedaļa

CCAMLR Konvencijas apgabals

24. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

25. pants

Izpētes zveja

1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2014. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2014. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

26. pants

Krilu zveja 2014./2015. gada zvejas sezonā

1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2014./2015. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2014. gada 1. jūnijā, izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu, paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai par saviem plāniem zvejot krilus.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







3.

Iedaļa

IOTC Konvencijas apgabals

27. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā

1. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir tāda, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir tāda, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.

5. Lai ņemtu vērā Indijas okeāna tunzivju komisijai (IOTC) iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus.

28. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







4.

Iedaļa

SPRFMO Konvencijas apgabals

29. pants

Pelaģiskās zvejas kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2014. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.

30. pants

Pelaģiskās zvejas KPN

1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 29. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

2. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās.

▼M2

31. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, grunts zvejas piepūli vai nozveju konvencijas apgabalā ierobežo šādi: tā tiek attiecīgi īstenota vai gūta tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās minētajā laikposmā ir veikta grunts zveja, un netiek pārsniegts gada vidējais nozvejas apjoms vai piepūles parametri, kas reģistrēti laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

▼B







5.

Iedaļa

IATTC Konvencijas apgabals

32. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2014. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2014. gada 18. novembra līdz 2015. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150° rietumu garuma meridiāns, — 40° ziemeļu platuma paralēle, — 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2014. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: — 96° rietumu garuma meridiāns, — 110° rietumu garuma meridiāns, — 4° ziemeļu platuma paralēle, — 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai

b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

5. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:

a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

▼M2

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie tie ir. Dalībvalstis iepriekšējā gadā savākto informāciju nosūta Komisijai līdz 2014. gada 31. janvārim.

▼B







6.

Iedaļa

SEAFO Konvencijas apgabals

33. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),

— laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.







7.

Iedaļa

WCPFC Konvencijas apgabals

34. pants

Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas.

2. Savienības kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

35. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2014. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2014. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

a) neizmantotu ZPI vai ar to saistītu elektronisku ierīci vai neveiktu tās apkopi;

b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

36. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta p) punktā, piemēro 34.līdz 37. pantā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta p) punktā, piemēro 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2.līdz 6. punktā izklāstītos pasākumus.

37. pants

To Savienības kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais Savienības kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

▼M3

37.a pants

Okeāna baltspuru haizivs

1. Visā WCPFC konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, glabāt vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

37.b pants

Zīdainās haizivis

1. Visā WCPFC konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, glabāt vai izkraut zīdainās haizivs (Carcharhinus falciformis) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

▼B







8.

Iedaļa

Beringa jūra

38. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III

SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

39. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.

40. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

41. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;

b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos;

c) parastā raja (Dipturus batis) – grupa (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

d) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

g) divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







IV

SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

43. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Tomēr 8. pantu piemēro no 2014. gada 1. februāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 24., 25. un 26. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS : KPN, kas piemērojama Savienības kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem

IA PIELIKUMS : Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

IB PIELIKUMS : Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

IC PIELIKUMS : Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals

ID PIELIKUMS : Tālu migrējošas zivis – visi apgabali

IE PIELIKUMS : Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals

IF PIELIKUMS : Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals

IG PIELIKUMS : Dienvidu tunzivis – visi apgabali

IH PIELIKUMS : WCPFC konvencijas apgabals

IJ PIELIKUMS : SPRFMO konvencijas apgabals

IIA PIELIKUMS : Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā

IIB PIELIKUMS : Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci

IIC PIELIKUMS : Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonā

IID PIELIKUMS : Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā

III PIELIKUMS : Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

IV PIELIKUMS : ICCAT konvencijas apgabals

V PIELIKUMS : CCAMLR konvencijas apgabals

VI PIELIKUMS : IOTC konvencijas apgabals

VII PIELIKUMS : WCPFC konvencijas apgabals

VIII PIELIKUMS : Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; vietējie nosaukumi norādīti tikai ērtības labad.

Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelni ANF Lophiidae Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Blondā raja RJH Raja brachyura Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Kaproīdas BOR Caproidae Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Menca COD Gadus morhua Limanda DAB Limanda limanda Parastā raja (grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji GER Chaceon spp. Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Divragainā velnraja RMB Manta birostris Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zaļā nototēnija NOG Gobionotothen gibberifrons Stavrida CJM Trachurus murphyi Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūras līdaka LIN Molva molva Makrele MAC Scomber scombrus Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Saida POK Pollachius virens Tūbītes SAN Ammodytes spp. Smilšu raja RJI Raja circularis Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Sīkacu raja RJE Raja microocellata Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Jūrasmēles SOO Solea spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Plankumainā raja RJM Raja montagui Brētliņa SPR Sprattus sprattus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Zobenzivs SWO Xiphias gladius Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā raja RJA Raja alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) Dānija 195 471 (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 4 273 (2) Vācija 298 (2) Zviedrija 7 177 (2) Savienība 207 219 KPN 207 219 (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem 2 % no kvotas (OT1/*2A3A4). Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Dānija 53 769 4 717 132 062 4 717 0 206 0 Apvienotā Karaliste 1 175 103 2 887 103 0 5 0 Vācija 82 7 202 7 0 0 0 Zviedrija 1 974 173 4 849 173 0 8 0 Savienība 57 000 5 000 140 000 5 000 0 219 0 Kopā 57 000 5 000 140 000 5 000 0 219 0

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Analītiskā KPN Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) Dānija 911 Analītiskā KPN Vācija 9 Francija 7 Īrija 7 Nīderlande 43 Zviedrija 35 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 1 028 KPN 1 028







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 329 Analītiskā KPN Francija 7 Īrija 305 Nīderlande 3 434 Apvienotā Karaliste 241 Savienība 4 316 KPN 4 316







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Analītiskā KPN Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) Dānija 15 Analītiskā KPN Zviedrija 7 Vācija 7 Savienība 29 KPN 29







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 64 Analītiskā KPN Vācija 19 Francija 44 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 96 Citi 6 (1) Savienība 235 KPN 235 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M2







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija 13 Spānija 46 Francija 548 Īrija 53 Apvienotā Karaliste 264 Citi 13 (1) Savienība 937 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) KPN 3 860 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): (4) Ieskaitot jūras līdakas. Šādas Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā: (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) Dānija 31 291 Īrija 88 115 Apvienotā Karaliste 8 103 Savienība 127 509 KPN 127 509 Analītiskā KPN







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 19 357 (2) Vācija 310 (2) Zviedrija 20 248 (2) Savienība 39 915 (2) Fēru salas 600 (3) KPN 46 750 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst zvejot Savienības ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.).; (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 80 026 Vācija 49 675 Francija 23 226 Nīderlande 59 291 Zviedrija 4 782 Apvienotā Karaliste 65 022 Savienība 282 022 Norvēģija 136 311 (2) KPN 470 037 Analītiskā KPN (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos IVa un IVb zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem (HER/*4AB-C): Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/*4AN.) un IVb zonā (HER/*4BN.) nozvejotu siļķu izkrāvumus.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 866 (1) Savienība 866 KPN 470 037 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 65 Dānija 12 526 Vācija 65 Francija 65 Nīderlande 65 Zviedrija 61 Apvienotā Karaliste 238 Savienība 13 085 KPN 13 085 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 9 229 (3) Dānija 1 153 (3) Vācija 716 (3) Francija 12 800 (3) Nīderlande 22 837 (3) Apvienotā Karaliste 4 969 (3) Savienība 51 704 KPN 470 037 Analītiskā KPN (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķes krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz 51° 33′ N platuma paralēlei un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.).

▼B







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 3 137 (2) Analītiskā KPN Francija 594 (2) Īrija 4 240 (2) Nīderlande 3 137 (2) Apvienotā Karaliste 16 959 (2) Savienība 28 067 (2) KPN 28 067 (1) Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles, vai atrodas uz rietumiem no 7°W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56°N platuma paralēles, izņemot Klaidu. (2) Ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa jebkādas siļķes ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, mērot no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Īrija 3 342 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Nīderlande 334 Savienība 3 676 KPN 3 676 (1) Siļķes krājums VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) (1) Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55°17,9′N, 05°47,8′W), — punktu ar koordinātām 55°04′N, 05°23′W un — Korsvolas ragu (55°00,5′N, 05°09,4′W). (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07/MM) Īrija 1 367 Analītiskā KPN Apvienotā Karaliste 3 884 Savienība 5 251 KPN 5 251 (1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 465 Piesardzības KPN Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930

▼M2







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 248 Francija 1 380 Īrija 19 324 Nīderlande 1 380 Apvienotā Karaliste 28 Savienība 22 360 KPN 22 360 Analītiskā KPN (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

▼B







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 4 198 Piesardzības KPN Portugāle 4 580 Savienība 8 778 KPN 8 778

▼M2







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 10 (1) Dānija 3 177 (1) Vācija 80 (1) Nīderlande 20 (1) Zviedrija 556 (1) Savienība 3 843 KPN 3 972 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 62 (1) Analītiskā KPN Vācija 1 (1) Zviedrija 37 (1) Savienība 100 (1) KPN 100 (1) (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M2







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 821 (1) Dānija 4 720 (1) Vācija 2 992 (1) Francija 1 015 (1) Nīderlande 2 667 (1) Zviedrija 31 (1) Apvienotā Karaliste 10 827 (1) Savienība 23 073 Norvēģija 4 726 (2) KPN 27 799 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Var zvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) Savienība 20 054







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Piesardzības KPN Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Analītiskā KPN Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 3 Analītiskā KPN Francija 8 Īrija 150 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 66 Savienība 228 KPN 228







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un Savieníbas ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 304 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 4 977 Īrija 1 030 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 536 Savienība 6 848 KPN 6 848

▼M2







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 70 (1) Francija 1 360 (1) Nīderlande 40 (1) Apvienotā Karaliste 150 (1) Savienība 1 620 KPN 1 620 Analītiskā KPN (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Siļķu haizivs Lamna nasus Zona: Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; Savienības ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā (POR/3-1234) Dānija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 (1) Vācija 0 (1) Īrija 0 (1) Spānija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 6 Analītiskā KPN Dānija 5 Vācija 5 Francija 34 Nīderlande 27 Apvienotā Karaliste 2 006 Savienība 2 083 KPN 2 083







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) Spānija 463 Analītiskā KPN Francija 1 805 Īrija 528 Apvienotā Karaliste 1 278 Savienība 4 074 KPN 4 074







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 470 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 5 216 (1) Francija 6 329 (1) Īrija 2 878 (1) Apvienotā Karaliste 2 492 (1) Savienība 17 385 KPN 17 385 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 950 Analītiskā KPN Francija 766 Savienība 1 716 KPN 1 716







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 2 084 Analītiskā KPN Francija 104 Portugāle 69 Savienība 2 257 KPN 2 257







Suga: Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (DAB/2AC4-C) limandai;(FLE/2AC4-C) plekstei Beļģija 503 Piesardzības KPN Dānija 1 888 Vācija 2 832 Francija 196 Nīderlande 11 421 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 588 Savienība 18 434 KPN 18 434







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 277 (1) Analītiskā KPN Dānija 610 (1) Vācija 298 (1) Francija 57 (1) Nīderlande 209 (1) Zviedrija 7 (1) Apvienotā Karaliste 6 375 (1) Savienība 7 833 (1) KPN 7 833 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst zvejot VI zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).

▼M2







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 45 Dānija 1 152 Vācija 18 Nīderlande 16 Apvienotā Karaliste 269 Savienība 1 500 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼B







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) Beļģija 159 Piesardzības KPN Vācija 182 Spānija 170 Francija 1 961 Īrija 443 Nīderlande 153 Apvienotā Karaliste 1 364 Savienība 4 432 KPN 4 432







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 3 097 (1) (2) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Vācija 345 (1) (2) Spānija 1 231 (1) (2) Francija 19 875 (1) (2) Īrija 2 540 (1) (2) Nīderlande 401 (1) (2) Apvienotā Karaliste 6 027 (1) (2) Savienība 33 516 (1) KPN 33 516 (1) (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). (2) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 368 Analītiskā KPN Francija 7 612 Savienība 8 980 KPN 8 980

▼M2







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 2 191 Francija 2 Portugāle 436 Savienība 2 629 KPN 2 629 Analītiskā KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa, Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 11 Dānija 1 898 Vācija 121 Nīderlande 2 Zviedrija 224 Savienība 2 256 KPN 2 355 Analītiskā KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 238 Dānija 1 637 Vācija 1 042 Francija 1 816 Nīderlande 179 Zviedrija 165 Apvienotā Karaliste 27 002 Savienība 32 079 Norvēģija 6 205 KPN 38 284 Analītiskā KPN Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) Savienība 23 862







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 3 Analītiskā KPN Vācija 3 Francija 133 Īrija 95 Apvienotā Karaliste 976 Savienība 1 210 KPN 1 210







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 4 Analītiskā KPN Vācija 5 Francija 220 Īrija 653 Apvienotā Karaliste 3 106 Savienība 3 988 KPN 3 988







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 105 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 6 320 (1) Īrija 2 106 (1) Apvienotā Karaliste 948 (1) Savienība 9 479 (1) KPN 9 479 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 19 Analītiskā KPN Francija 85 Īrija 511 Apvienotā Karaliste 566 Savienība 1 181 KPN 1 181

▼M2







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 929 Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050 Piesardzības KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 326 Dānija 1 410 Vācija 367 Francija 2 119 Nīderlande 815 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 10 193 Savienība 15 233 Norvēģija 859 (1) KPN 16 092 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Var zvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) Savienība 10 320

▼B







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) Vācija 2 Analītiskā KPN Francija 36 Īrija 87 Apvienotā Karaliste 167 Savienība 292 KPN 292







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07 A.) Beļģija 0 Analītiskā KPN Francija 3 Īrija 46 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 31 Savienība 80 KPN 80

▼M2







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) Beļģija 202 Francija 12 400 Īrija 5 747 Nīderlande 101 Apvienotā Karaliste 2 218 Savienība 20 668 KPN 20 668 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu.

▼B







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII (WHG/08.) Spānija 1 270 Piesardzības KPN Francija 1 905 Savienība 3 175 KPN 3 175







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) Portugāle Jānosaka (1) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (2) KPN Jānosaka (2) (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.

▼M2







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangusun Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (WHG/04-N.) merlangam; (POL/04-N.) pollakam Zviedrija 190 (1) Savienība 190 KPN Nepiemēro Piesardzības KPN (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) Dānija 2 273 (2) Analītiskā KPN Zviedrija 193 (2) Savienība 2 466 KPN 2 466 (1) (1) Nepārsniedzot šādu KPN heka ziemeļu krājumam: (2) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 41 Analītiskā KPN Dānija 1 661 Vācija 191 Francija 368 Nīderlande 95 Apvienotā Karaliste 518 Savienība 2 874 KPN 2 874 (1) (1) Nepārsniedzot šādu KPN heka ziemeļu krājumam:







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) Beļģija 422 (1) (3) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 13 529 (3) Francija 20 893 (1) (3) Īrija 2 532 (3) Nīderlande 272 (1) (3) Apvienotā Karaliste 8 248 (1) (3) Savienība 45 896 KPN 45 896 (2) (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu KPN heka ziemeļu krājumam: (3) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) Beļģija 55 Spānija 2 181 Francija 2 181 Īrija 273 Nīderlande 27 Apvienotā Karaliste 1 228 Savienība 5 947







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) Beļģija 14 (1) Analītiskā KPN Spānija 9 418 Francija 21 151 Nīderlande 27 (1) Savienība 30 610 KPN 30 610 (2) (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un Savienības ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu KPN heka ziemeļu krājumam: Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



VI un VII zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) Beļģija 3 Spānija 2 728 Francija 4 911 Nīderlande 8 Savienība 7 650







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 10 409 Analītiskā KPN Francija 999 Portugāle 4 858 Savienība 16 266 KPN 16 266

▼M1







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Analītiskā KPN Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 1 200 000

▼M2







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 28 325 (1) Vācija 11 013 (1) Spānija 24 013 (1) (2) Francija 19 712 (1) Īrija 21 934 (1) Nīderlande 34 539 (1) Portugāle 2 231 (1) (2) Zviedrija 7 007 (1) Apvienotā Karaliste 36 751 (1) Savienība 185 525 (1) (3) Norvēģija 100 000 Fēru salas 15 000 KPN 1 200 000 Analītiskā KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās šādu procentuālo daļu drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1): (2) Šo kvotu drīkst pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; ES ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Īpašs nosacījums: no tās šādu daudzumu drīkst nozvejot Fēru salu ūdeņos (WHB/*05-F.):

▼M1







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 24 658 Analītiskā KPN Portugāle 6 165 Savienība 30 823 (1) KPN 1 200 000 (1) Īpašs nosacījums: no kurām šāda procentuālā daļa var tikt zvejota Norvēģijas Ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2): 0 %.

▼M2







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 177 983 (1) (2) Fēru salas 25 000 (3) (4) KPN 1 200 000 Analītiskā KPN (1) Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu (WHB/*04A-C): (3) Jāuzskaita attiecībā pret Fēru salu nozvejas limitiem. (4) Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī VIb zonā (WHB/*06B-C). IVa zonā nozvejo ne vairāk par šādu daudzumu (WHB/*04A-C):

▼B







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEM/2AC4-C) mazmutes plekstei;(WIT/2AC4-C) sarkanajai plekstei Beļģija 346 Piesardzības KPN Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 794 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 904 Savienība 6 391 KPN 6 391

▼M2







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-) Vācija 24 Igaunija 4 Spānija 74 Francija 1 693 Īrija 6 Lietuva 1 Polija 1 Apvienotā Karaliste 431 Citi 6 (1) Savienība 2 240 Norvēģija 150 (2) Fēru salas 150 (3) KPN 2 540 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C).; (3) Strupdeguna garastes un matastes piezveju skaita attiecībā uz šo kvotu. Zvejo Savienības ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VIb zonā.

▼B







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) Igaunija 2 (1) Piesardzības KPN Spānija 665 (1) Francija 16 (1) Lietuva 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 2 (1) Savienība 697 (1) KPN 697 (1) (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā (BLI/24-) Dānija 4 Piesardzības KPN Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citi 4 (1) Savienība 53 KPN 53 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā (BLI/03-) Dānija 3 Piesardzības KPN Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Analītiskā KPN Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIIa; Savienības ūdeņi IIIb, c, d zonā (LIN/3A/BCD) Beļģija 6 (1) Analītiskā KPN Dānija 50 Vācija 6 (1) Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 (1) Savienība 87 KPN 87 (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā un Savienības ūdeņos IIIb, c, d zonā.

▼M2







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) Beļģija 16 Dānija 243 Vācija 150 Francija 135 Nīderlande 5 Zviedrija 10 Apvienotā Karaliste 1 869 Savienība 2 428 KPN 2 428 Analītiskā KPN

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Piesardzības KPN Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33

▼M2







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 32 Dānija 6 Vācija 115 Spānija 2 332 Francija 2 487 Īrija 623 Portugāle 6 Apvienotā Karaliste 2 863 Savienība 8 464 Norvēģija 5 500 (1) (2) (3) Fēru salas 200 (4) (5) KPN 14 164 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6X14.): (2) Ietverot brosmes. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā, un to apjoms ir šāds: (3) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: (4) Ietverot brosmi. Zvejo VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). (5) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nepārsniedz šādu daudzumu (OTH/*6AB.):







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 7 Dānija 835 Vācija 23 Francija 9 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 75 Savienība 950 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) Dānija 3