2002D0234 — LV — 01.05.2004 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU PADOMES LĒMUMS (2002. gada 27. februāris) par EOTK līguma izbeigšanās finansiālām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu (2002/234/EOTK) (OV L 079, 22.3.2002, p.42)

Grozīta ar:

Oficiālais Vēstnesis No page date





Grozīta ar:









▼B

DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU PADOMES LĒMUMS

(2002. gada 27. februāris)

par EOTK līguma izbeigšanās finansiālām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu

(2002/234/EOTK)







EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ, tā kā: (1) Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līguma termiņš beidzas 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK līdzekļi nonāks atpakaļ pie dalībvalstīm. (2) Dalībvalstis ir paudušas savu galīgo mērķi nodot EOTK līdzekļus Eiropas Kopienai (EK) un izveidot kopēju to nozaru izpētes fondu, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību. Ir izdarīta atsauce uz Eiropas Padomes rezolūciju, kas pieņemta 1997. gada 16. jūnija sanāksmē Amsterdamā, kā arī rezolūcijām, ko 1998. gada 20. jūlijā un 1999. gada 21. jūnijā pieņēma Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji. Dalībvalstis turpina īstenot šo mērķi. (3) Lai nodrošinātu pienācīgu pagaidu EOTK aktīvu un pasīvu pārvaldīšanu no 2002. gada 24. jūlija līdz minētajai nodošanai, Komisijai jāuzdod pārvaldīt šos līdzekļus. Līdzekļu samazinājums šajā pagaidu pārvaldīšanas laikā nedrīkst radīt nekādas papildu saistības dalībvalstīm. (4) Komisija saistībā ar līdzekļu nodošanu EK ir ierosinājusi, ka tai būtu jāpārvalda EOTK līdzekļi atbilstoši īpašām normām. Pēc būtības minētās normas jāpiemēro arī attiecībā uz šo lēmumu, tādējādi nodrošinot vajadzīgo atbilstību neietekmējot šā lēmuma starpvaldību specifiku. (5) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Parlamentu par īpašajām normām, kas jāpiemēro. (6) Ņemot vērā, ka veiksmīgai EOTK aktīvu pārvaldīšanai ir vajadzīga uzņēmēju uzticība, kas cita starpā izriet no ilglaicīgas paredzamības attiecībā uz juridisko situāciju. (7) Tāpēc jānodrošina pagaidu EOTK līdzekļu pārvalde atbilstoši šā lēmuma noteikumiem, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.







1. pants

1. Visus EOTK aktīvus un pasīvus, kādi tie ir 2002. gada 23. jūlijā, sākot no 2002. gada 24. jūlija dalībvalstu vārdā pārvalda Komisija.

2. Šo aktīvu un pasīvu tīro vērtību, kāda tā ir EOTK bilancē 2002. gada 23. jūlijā, ņemot vērā jebkādu pieaugumu vai samazinājumu, kas varētu rasties likvidācijas darbību rezultātā, uzskata par aktīviem, kas paredzēti izpētei ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs, turpmāk tekstā — “likvidējamā EOTK”. Pēc likvidācijas pabeigšanas minētos aktīvus sauc par “Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem”.

3. Ieņēmumus no aktīviem, ko sauc par “Ogļu un tērauda izpētes fondu”, saskaņā ar šo lēmumu un uz tā pamata pieņemtiem aktiem izmanto tikai izpētei, ko veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.

2. pants

Noteikumi I, II un III pielikumā ir šā lēmuma sastāvdaļa.

3. pants

Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus ar attiecīgām izmaiņām piemēro darbībām, ko saskaņā ar šo lēmumu veic Komisija.

4. pants

Šo lēmumu piemēro no 2002. gada 24. jūlija, un tas ir spēkā līdz dienai, kad EOTK līdzekļu aktīvus un pasīvus nodod Eiropas Kopienai.

Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.









I PIELIKUMS

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi

1. punkts

1 Komisijai uzdod pabeigt Eiropas Ogļu un tērauda kopienas finanšu operācijas, kas joprojām turpinās pēc EOTK dibināšanas līguma termiņa beigām. Ja EOTK parādnieks neizpilda saistības likvidācijas posmā, zaudējumus, kas rodas tā rezultātā, pirmkārt, atrēķina no esošā kapitāla un tad — no kārtējā gada ieņēmumiem. Pirms norakstīt jebkuru prasījumu pret EOTK parādniekiem, kas nepilda saistības, Komisija izmēģinās visus aizsardzības līdzekļus, tostarp galvojuma pieprasījumu (hipotēku, drošības naudu, bankas galvojumu vai citu). Komisija paturēs tiesības uz visām iespējamām rīcībām gadījumam, ja parādnieks atgūst maksātspēju.

2. Likvidāciju vada saskaņā ar normām un procedūrām, kas attiecas uz šīm darbībām, ar Kopienas iestādēm, kurām pašlaik ir pilnvaras un prerogatīvas, kas tām paredzētas ar EOTK dibināšanas līgumu un sekundāriem tiesību aktiem, kas ir spēkā 2002. gada 23. jūlijā.

2. punkts

Aktīvus Komisija pārvalda tā, lai nodrošinātu ilglaicīgus ieņēmumus. Likvīdo aktīvu ieguldīšanas mērķim jābūt augstākajiem iespējamiem ienākumiem, kas ir saderīgi ar drošības nosacījumiem.

3. punkts

1. Katru gadu peļņas un zaudējumu pārskatu, bilanci un finanšu pārskatu sastāda, lai atsevišķi no citām Kopienu finanšu operācijām parādītu likvidācijas darbības, kas paredzētas 1. punktā, un ieguldījumu darījumus, kas paredzēti 2. punktā. Šos finanšu pārskatus pievieno tiem finanšu pārskatiem, ko katru gadu sastāda Komisija saskaņā ar EK Līguma 275. pantu un Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

2. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamajā Finanšu regulā noteiktās Eiropas Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas pilnvaras attiecībā uz kontroli un izpildi analoģiski attiecas uz darbībām, kas minētas 3.1. punktā.

4. punkts

1. Tīrais ieņēmums no ieguldījumiem, kas paredzēti 2. punktā, ir ieņēmums Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Šos ieņēmumus asignē konkrētam mērķim, proti, zinātnisko projektu finansēšanai nozarēs, kuras saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību, un uz kurām neattiecas Izpētes pamatprogramma. Minētais veido Ogļu un tērauda izpētes fondu, un to pārvalda Komisija.

2. Ieņēmumus, kas minēti 4.1. punktā, sadala, 27,2 % atvēlot ar oglēm saistītai izpētei un 72,8 % — ar tēraudu saistītai izpētei. Vajadzības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu maina sadalījumu starp izpēti, kas saistīta ar oglēm, un izpēti, kas saistīta ar tēraudu.

3. Katra attiecīgā gada 31. decembrī joprojām pieejamos neizlietotos ieņēmumus un apropriācijas, kas rodas no šiem ieņēmumiem, automātiski pārnes uz nākamo gadu. Šīs apropriācijas var pārnest uz citiem budžeta posteņiem.

4. Budžeta apropriācijas, kas atbilst atsauktām saistībām, automātiski zaudē spēku katra finanšu gada beigās. Tos uzkrājumus saistībām, kas atbrīvoti atsaukumu rezultātā, iegrāmato 3.1. punktā paredzētajā bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā, un tie sākotnēji nonāk atpakaļ likvidējamās EOTK aktīvos un vēlāk, kad likvidācija pabeigta, — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvos. Atgūtās summas līdzīgi iegrāmato bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā.

5. punkts

1. Tīro ieņēmumu, kas pieejams, lai finansētu n + 2 gada zinātniskos projektus, iegrāmato likvidējamās EOTK n gada bilancē un, kad likvidācija pabeigta, — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu bilancē.

2. Lai mazinātu izpētes finansējuma svārstības, kas rodas finanšu tirgos notiekošo izmaiņu dēļ, īsteno izlīdzināšanu un izveido uzkrājumus neparedzētiem izdevumiem. Sīkāka aprēķinu informācija izlīdzināšanai un uzkrājumu neparedzētiem izdevumiem lieluma noteikšanai ir ietverti papildinājumā.

6. punkts

Administratīvie izdevumi, kuri rodas šajā lēmumā minētās likvidācijas, ieguldīšanas un pārvaldības darbību rezultātā un kuri atbilst izdevumiem, kas noteikti 1965. gada 8. aprīļa Līguma par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi 20. pantā, un kuru summa koriģēta ar Padomes 1977. gada 21. novembra Lēmumu, sedz Komisija no ikgadējā 3,3 miljonu eiro kopsummas maksājuma, kuru proporcionāli laikam pārskaita uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu no fonda rezerves kapitāla.

7. punkts

Komisija nosaka EOTK aktīvu un pasīvu summu bilancē, ko noslēdz 2002. gada 23. jūlijā.









I pielikuma papildinājums

Procedūras, kas jāievēro, lai noteiktu tīrā ieņēmuma summu, kura jāpiešķir Ogļu un tērauda izpētes fondam

1. IEVADS

Tīrais ieņēmums, ko var izmantot, lai finansētu zinātniskos projektus, atbilst likvidējamās EOTK ikgadējai tīrai peļņai un vēlāk, kad likvidācija pabeigta, — Ogļu un tērauda izpētes fonda ikgadējai tīrai aktīvu peļņai. Izmantojamā metode sastāv no n + 2 gada ogļu un tērauda izpētes finansējuma noteikšanas n gada bilances sastādīšanā, ņemot vērā pusi no tīrās peļņas pieauguma vai pazeminājuma attiecībā pret iepriekšējo līmeni, kas pieņemts ogļu un tērauda izpētei.

2. DEFINĪCIJA

n : izpētes gads

Rn : n gada tīrā peļņa

Pn : n gada uzkrājums neparedzētiem izdevumiem

Dn + 1 : izpētei piešķirtie līdzekļi n + 1 gadā (noteikti pēc n-1 gada bilances sastādīšanas)

Dn + 2 : izpētei piešķirtie līdzekļi n + 2 gadā

3. IZMANTOTIE ALGORITMI

Algoritmi, ko izmanto, lai noteiktu uzkrājuma lielumu neparedzētiem izdevumiem un izpētei piešķirtos līdzekļus n + 2 gadā, kuri uzrādīsies n gada bilancē, ir šādi:

3.1. Uzkrājuma lielums neparedzētiem izdevumiem:

3.2. Izpētei piešķirtie līdzekļi n + 2 gadā (noapaļoti uz augšu vai uz leju līdz tuvākajiem simts tūkstošiem eiro. Ja aprēķins sniedz rezultātu, kas ir tieši pa vidu, piešķirtos līdzekļus noapaļo uz augšu līdz tuvākajiem simts tūkstošiem eiro)

Attiecīgā gadījumā summu, kas vajadzīga noapaļošanai (vai summu, kas paliek pāri pēc noapaļošanas), paņem no uzkrājuma neparedzētiem izdevumiem (vai atgriež tajā).









II PIELIKUMS

Daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas

1. punkts

Daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas (še turpmāk — “finanšu pamatnostādnes”) ir izklāstītas papildinājumā.

2. punkts

Finanšu pamatnostādnes pārskata vai attiecīgos gadījumos papildina reizi katrā piecu gadu laika posmā, no kuriem pirmais beidzas 2007. gada 31. decembrī. Šim nolūkam vēlākais katra piecu gadu laikposma pēdējā gada pirmajos sešos mēnešos Komisija atkārtoti novērtē finanšu pamatnostādņu darbību un efektivitāti, kā arī ierosina attiecīgus grozījumus.

Komisija var veikt šādu atkārtotu novērtēšanu un iesniegt visus attiecīgos grozījumu priekšlikumus Padomei pirms piecu gadu laikposma beigām, ja tā uzskata šādu rīcību par piemērotu.









II pielikuma papildinājums

Finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas

1. LĪDZEKĻU IZMANTOŠANA

a) Likvidējamās EOTK aktīvus, tajā skaitā gan tās aizdevumu portfeli, gan tās ieguldījumus, izmanto pēc vajadzības, lai izpildītu tādas atlikušās EOTK saistības kā tās neatmaksātie aizņēmumi, tās saistības, kas izriet no iepriekšējiem darbības budžetiem, un visas tās neparedzamās saistības.

b) Likvidējamās EOTK aktīvu summu, kas nav vajadzīga, lai izpildītu a) apakšpunktā aprakstītās saistības, iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizmanto ar mērķi finansēt tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.

c) Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizmanto ar mērķi finansēt tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.

2. AKTĪVU PIEŠĶIRŠANA

Atbilstoši 1. punktam, Komisija sadalīs aktīvus starp šādām trim kategorijām:

a) rezerves, kas vajadzīgas, lai EOTK kreditoriem sniegtu garantiju, ka visi tās neatmaksātie aizņēmumi un to procenti tiks samaksāti pilnā apmērā noteiktajā dienā, tādējādi ļaujot parādniekam saglabāt tā “AAA” kredītvērtējumu vai tam līdzvērtīgu;

b) līdzekļi, kas vajadzīgi, lai garantētu visu to summu izmaksu, kuras likumīgi paredzētas EOTK darbības budžetā līdz EOTK dibināšanas līguma termiņa beigām;

c) apmērā, kādā līdzekļi vairs nav vajadzīgi iepriekšminētajiem mērķiem (aizņēmumu atmaksājumu vai procentu izmaksu dēļ, neizmantojot rezerves vai iespējamu budžeta saistību atcelšanu) šādus līdzekļus atvēl ieguldījumu kategorijām.

3. IEGULDĪJUMU KATEGORIJAS

Aktīvi, kas minēti 2. punktā, jāiegulda tā, lai nodrošinātu, ka līdzekļi ir pieejami vajadzīgajā apjomā un laikā, vienlaikus ģenerējot lielākos pieejamos ienākumus un ilglaicīgi saglabājot atbilstošu augstu drošības un stabilitātes pakāpi.

a) Lai sasniegtu šos mērķus, ieguldījumi ir atļauti tikai šādās aktīvu kategorijās: i) termiņnoguldījumi pilnvarotās bankās; ii) pilnvaroto banku vai citu pilnvarotu emitentu kategoriju emitēti naudas tirgus instrumenti ar pēdējo maksājuma termiņu, kas ir mazāks par gadu; iii) nemainīgās un peldošās procentu likmes obligācijas ar maksāšanas termiņu, kas nepārsniedz 10 gadus, ja tās ir emitējušas jebkuras pilnvaroto emitentu kategorijas; iv) akciju daļas atļautos kolektīvo ieguldījumu fondos, ja šādi ieguldījumi ir veikti tikai ar līdzekļiem, kuru mērķis ir atbilst finanšu indeksa rādījumam, un tikai ar ieguldījumiem, kuri minēti 2. punkta c) apakšpunktā.

b) Komisija attiecībā uz aktīvu kategorijām, kas norādītas a) apakšpunktā, var pielietot arī šādas darbības: i) atpirkšanas un pirkuma un atpārdevuma līgumus, ja darījuma partneri ir pilnvaroti šādiem darījumiem un ja — vērtspapīri, uz kuriem attiecas šādi līgumi, nevar tikt atkārtoti pārdoti pirms līgumā noteiktā termiņa citām personām, kas nav līgumslēdzēji darījuma partneri, un — Komisija saglabā tiesības atpirkt vērtspapīrus, ko tā varēja pārdot līgumā noteiktajā termiņā; ii) obligāciju aizdevuma operācijas, ievērojot tikai nosacījumus un procedūras, kas noteiktas atzītās mijieskaita sistēmās, piemēram, CLEARSTREAM un EUROCLEAR, vai ko noteikušas vadošās finanšu iestādes, kuras specializējas šajā darbību veidā, uz ko attiecas uzraudzības noteikumi, kurus uzskata par līdzvērtīgiem Kopienas noteikumiem.

c) “Pilnvaroti” darījuma partneri šīs pamatnostādnēs nozīmē ir tie, kurus Komisija izraugās saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, kas minētas 7. punktā.

4. IEGULDĪJUMU LIMITI

a) Ieguldījumu limiti ir šādas summas: i) obligācijām, kuras emitējušas dalībvalstis vai Savienības iestādes, vai par kurām tās galvojušas, - 250 miljoni eiro attiecībā uz katru dalībvalsti vai iestādi; ii) obligācijām, kuru emitenti vai galvotāji ir citi suverēni vai pārvalstiski aizņēmēji, kuru kredītvērtējums nav mazāks par “AA-” vai tam līdzvērtīgu, - 100 miljoni eiro attiecībā uz katru emitentu vai galvotāju; iii) termiņnoguldījumiem pilnvarotā bankā un/vai pilnvarotas bankas monetāriem instrumentiem, - 100 miljoni eiro attiecībā uz katru banku vai 5 % no bankas pašas kapitāla, ja tas ir mazāk; iv) to uzņēmumu emitentu obligācijām, kuru kredītvērtējums nav mazāks par “AAA” vai tam līdzvērtīgu, - 50 miljoni eiro attiecībā uz katru emitentu; v) to uzņēmumu emitentu obligācijām, kuru kredītvērtējums nav mazāks par “AA-” vai tam līdzvērtīgu, - 25 miljoni eiro attiecībā uz katru emitentu; vi) ieguldījumiem kolektīvo ieguldījumu fondos, kuru kredītvērtējums nav mazāks par “AA-” vai tam līdzvērtīgu, - 25 miljoni eiro attiecībā uz katru šādu instrumentu.

b) Tie ieguldījumi jebkurā vienā obligāciju emisijā, uz kuriem attiecas iepriekš a) apakšpunktā norādītie limiti, nav lielāki par 20 % no kopējās šādas emisijas summas.

c) Jebkura viena darījuma partnera ieguldījumi, uz kuriem attiecas iepriekš a) apakšpunktā norādītie limiti, un kuri vajadzības gadījumā apkopoti pa instrumentiem nav lielāki par 20 % no aktīvu kopsummas.

d) Kredītvērtējumi, kas minēti šajās pamatnostādnēs, ir tie, kurus piemēro vismaz viena no lielākajām vispāratzītajām kredītvērtējuma aģentūrām.

5. PĀRSKAITĪJUMS UZ EIROPAS SAVIENĪBAS BUDŽETU

Tīro ieņēmumu nodod Eiropas Savienības vispārējam budžetam kā ieņēmumu, kas piešķirts īpašiem nolūkiem, un pārskaita no likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu tās budžeta pozīcijas saistības, kas paredzētas pētniecības programmām ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītajām nozarēm.

6. GRĀMATVEDĪBA

Līdzekļu pārvaldīšanu iegrāmato ikgadējā peļņas un zaudējumu pārskatā un ikgadējā bilancē, ko sagatavo attiecībā uz likvidējamo EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Tie balstās uz vispārīgi pieņemtiem grāmatvedības principiem, kas līdzvērtīgi tiem, kuri paredzēti attiecībā uz EOTK, un jo īpaši uz Padomes Ceturto direktīvu 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem ( 1 ) un Padomes Direktīvu 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem ( 2 ). Pārskatus apstiprina Komisija un pārbauda Revīzijas palāta. Komisija piesaista uzņēmumus no malas, lai veiktu tās pārskatu ikgadējo pārbaudi.

7. PĀRVALDES KĀRTĪBA

Komisija saistībā ar likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem veic iepriekšminētās pārvaldes darbības atbilstoši šīm pamatnostādnēm un saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem un procedūrām, kas ir spēkā attiecībā uz EOTK tās likvidācijas laikā, vai atbilstoši to grozījumiem pēc tam.

Sīki izstrādātu ziņojumu par pārvaldes darbībām, ko veic saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, izveido reizi trīs mēnešos un nosūta dalībvalstīm.









III PIELIKUMS

Daudzgadu tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai

1. punkts

Daudzgadu tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai (še turpmāk — “tehniskās pamatnostādnes”) ir izklāstītas papildinājumā.

2. punkts

Tehniskās pamatnostādnes pārskata un attiecīgos gadījumos papildina reizi katrā piecu gadu laika posmā, no kuriem pirmais beidzas 2007. gada 31. decembrī. Šim nolūkam vēlākais katra piecu gadu laikposma pēdējā gada pirmajos sešos mēnešos Komisija atkārtoti novērtē tehnisko pamatnostādņu darbību un efektivitāti un ierosina attiecīgus grozījumus.

Komisija var veikt šādu atkārtotu novērtēšanu un iesniegt visus attiecīgos grozījumu priekšlikumus Padomei pirms piecu gadu laika posma beigām, ja tā uzskata šādu rīcību par piemērotu.









III pielikuma papildinājums

Tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai

1. PROGRAMMA

1.1. Mērķi

Kā turpinājumu Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Ogļu un tērauda pētniecības un tehnikas attīstības programmai (“EOTK ESP programmas”) un saskaņā ar noturīgas attīstības sistēmu izveido Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmu (še turpmāk — “programma”). Programmas mērķis ir atbalstīt to Kopienas nozaru konkurētspēju, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību. Programma atbilst Eiropas Savienības zinātnes, tehnoloģijas un politikas mērķiem, un tā papildina darbības, ko veic dalībvalstis, un ko īsteno saskaņā ar tādām pašreizējām Kopienas pētniecības programmām kā Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogramma (še turpmāk — “Izpētes pamatprogramma”). Šo programmu starpā veicina koordināciju, komplementaritāti un sinerģiju, kā arī informācijas apmaiņu starp projektiem, ko finansē saskaņā ar šo programmu, un tiem, ko finansē saskaņā ar Izpētes pamatprogrammu.

1.2. Galvenie principi

Programma nodrošina finansiālu palīdzību 1.5. punktā noteiktajiem pieļaujamajiem projektiem, papildu pasākumiem un citām darbībām, veicinot sadarbību starp uzņēmumiem, zinātniskās izpētes centriem un universitātēm. Programma attiecas uz ražošanas procesiem, izmantošanu, resursu saglabāšanu, apkārtējās vides stāvokļa uzlabošanu un darba drošību nozarēs, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību.

Termini “ogles” un “tērauds” ir aprakstīti A papildinājumā.

1.3. Darbības joma

Šīs pamatnostādnes apraksta programmas struktūru, vadīšanu un īstenošanu, tās zinātnisko un tehnisko saturu un prioritātes, kā papildinājumu citām pašreizējām pētniecības programmām, kā arī līdzdalības noteikumus.

Šīs pamatnostādnes ietver 3.1. punktā aprakstīto uzaicinājumu par priekšlikumu iesniegšanu attiecībā uz programmu un zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskajām prioritātēm, kas aprakstītas B un C papildinājumos, kurus var grozīt Komisija atbilstoši 2.1. punktā aprakstītajai procedūrai.

1.4. Līdzdalība

1.4.1. Dalībvalstis

Dalībvalstu teritorijā reģistrēti uzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas var piedalīties programmā un pieteikties finansiālai palīdzībai, ja tās plāno veikt ESP darbības vai ja tās var dot būtisku ieguldījumu šādās darbībās.

1.4.2. Pieteikumu iesniedzējas valstis

Uzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas pieteikumu iesniedzējās valstīs ir tiesīgi piedalīties, nesaņemot nekādu finansiālu palīdzību, ko paredz programma, ja vien attiecīgajos Eiropas nolīgumos, to papildu protokolos un dažādo Asociācijas padomju lēmumos nav paredzēts citādi.

1.4.3. Trešās valstis

Uzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas no trešām valstīm ir tiesīgi piedalīties saistībā ar atsevišķiem projektiem, nesaņemot finansiālu palīdzību, ko paredz programma, ja šāda līdzdalība ir Kopienas interesēs.

1.5. Pieļaujamie projekti, papildu pasākumi un citas darbības

Zinātniskos un izmēģinājuma projektus, paraugprojektus, papildu pasākumus, atbalsta un sagatavošanās darbības var finansēt saskaņā ar programmu.

Zinātniskais projekts ir paredzēts, lai aptvertu pētīšanas vai eksperimentēšanas darbu ar mērķi iegūt dziļākas zināšanas, lai veicinātu konkrētu praktisku mērķu sasniegšanu, piemēram, produkcijas, ražošanas procesu vai pakalpojumu attīstību vai izveidi.

Izmēģinājuma projektu raksturo iekārtu vai atbilstoša mēroga, būtiskas iekārtas daļas būvniecība, ekspluatācija un izstrāde, kurā izmanto pietiekami lielas sastāvdaļas, lai pārbaudītu potenciālu, kāds ir teorētisko un laboratorijas rezultātu ieviešanai praksē un/vai to tehnisko un saimniecisko datu uzticamības palielināšanai, kas vajadzīgi attīstībai demonstrējumu posmā un, atsevišķos gadījumos, ražošanas un/vai tirdzniecības posmā.

Paraugprojektu raksturo rūpnieciska mēroga iekārtas vai būtiskas rūpnieciska mēroga iekārtas daļas būvniecība un/vai ekspluatācija ar mērķi apkopot visus tehniskos un saimnieciskos datus, lai ar minimālu risku pārietu pie tehnoloģijas rūpnieciskas un/vai komerciālās izmantošanas.

Papildu pasākumi ir saistīti ar iegūto zināšanu pielietošanas, projektu apvienošanas, rezultātu izplatīšanas un pētnieku apmācības un mobilitātes veicināšanu saistībā ar programmas sakarā finansētiem projektiem.

Atbalsta un sagatavošanās darbības ir tās, kas atbilst programmas veiksmīgai un efektīvai vadībai, piemēram, regulāra uzraudzība un vērtēšana, kas minēta 4. punktā, pētījumi vai sakaru dibināšana attiecībā uz saistītiem projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu.

2. PROGRAMMAS VADĪBA

Programmu vada Komisija. Lai palīdzētu Komisijai, izveido šādu komiteju un grupas:

a) Ogļu un tērauda komiteju, kas aprakstīta 2.1. punktā;

b) Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas, kas aprakstītas 2.2. punktā;

c) Ogļu un tērauda tehniskās grupas, kas aprakstītas 2.3. punktā.

2.1. Ogļu un tērauda komiteja

2.1.1. Komisijai palīdz Ogļu un tērauda komiteja (še turpmāk — “komiteja”). Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 3 ) 4. un 7. pantu piemēro analoģiski. Minētā Lēmuma 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

2.1.2. Komiteja var izskatīt jebkuru jautājumu, ko izvirzījis priekšsēdētājs vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc kādas dalībvalsts pārstāvja lūguma.

2.1.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

2.1.4. Saskaņā ar 2.1.1. punktā minēto procedūru lemj par šādiem jautājumiem: a) par līdzekļu piešķiršanu atsevišķiem projektiem atbilstoši 3.3. punkta 3) apakšpunktam; b) par darba uzdevuma sastādīšanu programmas uzraudzībai un vērtēšanai, kas minēta 4. punktā; c) par jebkuriem šo pamatnostādņu B un C papildinājuma grozījumiem; d) par citiem jautājumiem, kas saistīti ar programmu.

2.1.5. Komisija sniedz komitejai informāciju par programmu kopumā un par visu finansēto ESP darbību progresu un to faktisko vai gaidāmo ietekmi.

2.2. Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas

Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas (še turpmāk — “konsultatīvās grupas”) ir tās neatkarīgās tehnisko konsultatīvās grupas, kas izveidotas, lai palīdzētu Komisijai. Attiecībā uz atbilstošajiem ar oglēm un tēraudu saistītajiem ESP aspektiem katra konsultatīvā grupa sniedz konsultācijas:

a) par vispārēju programmas, B un C papildinājumos minēto prioritāšu, tostarp jebkuru grozījumu, 3.1. punktā minētās informācijas paketes un turpmāko pamatnostādņu attīstību;

b) par konsekvenci un iespējamo dublēšanos ar ESP programmām Kopienas un valstu līmenī;

c) ESP projektu uzraudzības pamatprincipu noteikšanā;

d) par darbiem, kas uzsākti konkrētos projektos;

e) programmu īstermiņa prioritāšu noteikšanā atbilstoši B un C papildinājumiem;

f) rokasgrāmatas sagatavošanā attiecībā uz ESP darbību vērtēšanu un izvēli, kas minēta 3.3. punktā;

g) par ESP darbību priekšlikumu vērtēšanu un šiem priekšlikumiem piešķiramo prioritāti, ņemot vērā pieejamos līdzekļus;

h) par 2.3. punktā minēto tehnisko grupu skaitu, kompetenci un sastāvu;

i) par citiem pasākumiem, ja Komisija to lūdz darīt.

Katras konsultatīvās grupas sastāvā ir 2.2.1. punktā un 2.2.2. punktā minētie locekļi, ko ieceļ Komisija, lai piecu gadu laikposmā strādātu privātpersonas statusā. Iecelšanu amatā var atsaukt. Komisija izskata tos priekšlikumus iecelšanai amatā, kas saņemti šādos veidos: kā priekšlikums no dalībvalstīm; kā priekšlikums no vienībām, kuras minētas 2.2.1. un 2.2.2. punktā; atsaucoties uz uzaicinājumu pieteikumus iekļaut rezerves sarakstā.

Jābūt vismaz vienam loceklim no katras ieinteresētās dalībvalsts, un katrā konsultatīvā grupā jānodrošina sabalansēts pieredzes līmenis un iespējami plašāka ģeogrāfiskā pārstāvība. Locekļiem jādarbojas attiecīgajā jomā un jābūt informētiem par rūpniecības prioritātēm.

Konsultatīvo grupu sanāksmes vada Komisija, kas arī nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs var lūgt locekļus balsot; katram loceklim ir tiesības uz vienu balsi. Priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā var uzaicināt viesekspertus piedalīties sanāksmēs.

Ja vajadzīgs (piemēram, sniegt konsultācijas par abām nozarēm saistošiem jautājumiem), abas konsultatīvās grupas sanāk apvienotās sanāksmēs.

2.2.1. Ogļu konsultatīvā grupa

Ogļu konsultatīvo grupu veido:







Locekļi Maksimālais kopskaits a) no ogļrūpniekiem/valstu federācijām vai saistītiem zinātniskās izpētes centriem 8 b) no organizācijām, kas pārstāv ogļrūpniekus Eiropas līmenī 2 c) no ogļu izmantotājiem vai saistītiem zinātniskās izpētes centriem 8 d) no organizācijām, kas pārstāv ogļu izmantotājus Eiropas līmenī 2 e) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus 2 f) no organizācijām, kas pārstāv iekārtu piegādātājus 2 24

Locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: ogļu ieguve un izmantošana, vides un sociālie jautājumi, tajā skaitā, drošības jautājumi.

2.2.2. Tērauda konsultatīvā grupa

Tērauda konsultatīvo grupu veido:







Locekļi Maksimālais kopskaits a) no tērauda rūpniecības nozarēm/valstu federācijām vai saistītiem zinātniskās izpētes centriem 21 b) no organizācijām, kas pārstāv ražotājus Eiropas līmenī 2 c) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus 2 d) no organizācijām, kas pārstāv turpmākas apstrādes rūpniecību vai tērauda izmantotājus 5 30

Locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: izejvielas; dzelzs ražošana; tērauda ražošana; nepārtrauktā liešana; karstā un/vai aukstā velmēšana; tērauda pēdējā apstrāde un/vai virsmas apstrāde; tērauda veidu un/vai produkcijas izveide; tērauda pielietojums un īpašības; vides un sociālie jautājumi, tajā skaitā, drošības jautājumi.

2.3. Ogļu un tērauda tehniskās grupas

Ogļu un tērauda tehniskās grupas loma ir palīdzēt Komisijai zinātnisko un izmēģinājuma projektu/paraugprojektu uzraudzībā. Locekļus ieceļ Komisija, un tie ir no nozarēm, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību, pētniecības organizācijām vai izmantotāju rūpniecības nozarēm, kurās tiem būtu jābūt atbildīgiem par pētniecības stratēģiju, vadību vai ražošanu.

3. PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA

3.1. Uzaicinājums par priekšlikumu iesniegšanu

Ar šo lēmumu pauž atklātu un laika ziņā neierobežotu uzaicinājumu, saistībā ar kuru katra gada 15. septembrī, sākot ar 2002. gadu, pārtrauc iesniegt priekšlikumus izvērtēšanai.

Komisija izveido un padara publiski pieejamu, tajā skaitā ar Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienesta (CORDIS) vai attiecīgās tīmekļa vietnes starpniecību, informācijas paketi, kas priekšlikumu iesniedzējiem un ieinteresētām pusēm sniedz praktisku informāciju par programmu, līdzdalības noteikumiem, administratīvajām metodēm attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapām, priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem, līgumu paraugiem, pieļaujamām izmaksām, maksimālo pieļaujamo finansiālo ieguldījumu un maksāšanas veidiem.

Pieteikumi jāiesniedz Komisijai atbilstoši noteikumiem, kuri noteikti minētajā informācijas paketē, un kuru rakstisku eksemplāru pēc lūguma var saņemt no Komisijas.

3.2. Priekšlikumu saturs

Priekšlikumiem jābūt saistītiem ar zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskām prioritātēm, kas noteiktas B un C papildinājumos.

Katrā priekšlikumā jāiekļauj sīki izstrādāts iecerētā projekta apraksts, un katrā priekšlikumā jābūt pilnīgai informācija par mērķiem, partnerattiecībām (tajā skaitā, precīzas katra partnera funkcijas), vadības struktūru, sagaidāmiem rezultātiem, gaidāmo pielietojumu un sagaidāmo rūpniecisko, ekonomisko, sociālo ieguvumu un labvēlīgas ietekmes uz vidi novērtējumu.

Iecerētajām kopējām izmaksām un to sadalījumam jābūt reālam un efektīvam, un projektam jābūt izdevīgam izmaksu un ieguvumu samēram.

3.3. Priekšlikumu novērtēšana un atlase un projektu uzraudzība

Komisija nodrošina konfidenciālu, taisnīgu un objektīvu priekšlikumu novērtēšanu. Komisija izveido un publicē ESP darbību novērtēšanas un atlases rokasgrāmatu, kas paredzēta 2.2. punkta f) apakšpunktā.

Priekšlikumu novērtēšanu un atlasi Komisijas pārziņā veic šādi:

1. Pēc tam, kad saņemti un ieprotokolēti priekšlikumi un pārbaudīts to tiesīgums uz līdzdalību, Komisija tos novērtē piedaloties attiecīgai konsultatīvai grupai, kas minēta 2.2. punkta g) apakšpunktā, un, ja vajadzīgs, neatkarīgiem ekspertiem.

2. Komisija novērtējuma kārtībā sastāda pieņemto priekšlikumu sarakstu.

3. Komisija ar komitejas palīdzību lemj par projektu atlasi un līdzekļu piešķiršanu atbilstoši procedūrai, kas minēta 2.1.1. punktā.

Komisija piedaloties tehniskām grupām, kas minētas 2.3. punktā, uzrauga zinātniskos projektus un darbības.

3.4. Līgumi

Līgumus slēdz par projektiem, kas balstīti uz izraudzītajiem priekšlikumiem, pasākumiem, un darbībām, kuras paredzētas 1.5. punktā. Līgumus balsta uz attiecīgiem līgumu paraugiem, ko sastādījusi Komisija, attiecīgā gadījumā ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku.

Līgumos atrunā finansiālo ieguldījumu, kas piešķirts saskaņā ar programmu, pamatojoties uz pieļaujamām izmaksām, kā arī noteikumus, kas attiecas uz izmaksu ziņošanu, kontu slēgšanu un revīzijām.

3.5. Finansiālais ieguldījums

Programma balstās uz ESP līgumu izmaksu dalīšanu. Kopējais finansiālais ieguldījums, ieskaitot jebkuru citu papildu publisku finansējumu, atbilst piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu.

Neskarot iepriekšējo daļu, maksimālais kopējais finansiālais ieguldījums, kas izteikts kā 3.6. punktā noteikto pieļaujamo izmaksu procentuālā daļa, ir:







a) zinātniskajiem projektiem: līdz 60 % b) izmēģinājuma projektiem un paraugprojektiem: līdz 40 % c) papildu pasākumiem, atbalsta un sagatavošanās darbībām: līdz 100 %

3.6. Pieļaujamās izmaksas

Pieļaujamās izmaksas ietver faktiskās izmaksas, kas radušās saistībā ar darbu, kurš veikts saskaņā ar līgumu. Līgumslēdzēji, saistītie līgumslēdzēji un apakšuzņēmēji nevar pretendēt uz budžetā paredzētām likmēm vai komerclikmēm. Pieļaujamās izmaksas iedala šādās četrās kategorijās.

3.6.1. Iekārtu izmaksas

Ar projekta izpildi tieši saistīto iekārtu pirkšanas vai nomāšanas izmaksas sedz kā tiešās izmaksas. Pieļaujamās izmaksas par iekārtas iznomāšanu nepārsniedz jebkuras pieļaujamās izmaksas par tās pirkšanu.

3.6.2. Personāla izmaksas

Sedz to faktisko stundu izmaksas, ko zinātniskais personāls, personāls ar akadēmisko grādu vai tehniskais personāls veltījis tieši projektam, un to strādnieku personāla izmaksas, ko tieši nodarbinājis līgumslēdzējs. Jebkurām citām personāla izmaksām (piemēram, stipendijām) ir vajadzīgs iepriekšējs rakstisks Komisijas apstiprinājums. Viss apmaksātais darba laiks ir jāreģistrē un jāapliecina.

3.6.3. Pamatdarbības izmaksas

Pamatdarbības izmaksas, kas tieši saistītas ar projekta izpildi, ietver tikai:

a) izejvielas;

b) maznozīmīgus materiālus regulāram patēriņam;

c) patēriņa materiālu izmantošanu;

d) enerģiju;

e) iekārtu apkopi vai remontu;

f) iekārtu vai produkcijas transportēšanu;

g) pašreizējo iekārtu pārtaisīšanu un pārveidošanu;

h) IT pakalpojumus;

i) iekārtu nomu;

j) dažādas analīzes;

k) īpašas pārbaudes un testus;

l) palīdzību no trešām pusēm;

m) komandējumu un uzturēšanās izdevumus.

3.6.4. Netiešās izmaksas

Visi citi izdevumi (“pieskaitāmās izmaksas”), kas var rasties saistībā ar projektu, un kas nav īpaši identificēti iepriekšējās kategorijās, sedz ar vienreizēju maksājumu, kas ir 30 % no pieļaujamām personāla izmaksām, kuras minētas 3.6.2. punktā.

3.7. Tehniskie ziņojumi

Līgumslēdzējiem reizi sešos mēnešos jāsagatavo ziņojums attiecībā uz pētniecības, izmēģinājuma projektiem un paraugprojektiem, kas aprakstīti 1.5. punktā. Šādi ziņojumi jāizmanto, lai aprakstītu sasniegto tehnikas attīstību. Pēc darba pabeigšanas sniedz nobeiguma ziņojumu, kurā ietverts ekspluatācijas un ietekmes novērtējums. Komisija atkarībā no projekta stratēģiskās nozīmes publicē šo ziņojumu pilnā apmērā vai apkopotā veidā. Šo lēmumu pieņem Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar attiecīgo konsultatīvo grupu. Attiecīgā gadījumā pieprasa un publicē nobeiguma ziņojumus par papildu pasākumiem, kā arī atbalsta un sagatavošanās darbībām.

4. IKGADĒJA PROGRAMMAS IZVĒRTĒŠANA, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA

Komisija veic ikgadēju programmā paredzēto darbību un ESP darba attīstības izvērtēšanu. Ziņojumu, kurā ietverts minētais izvērtējums, nodod komitejai.

Programmu pakļauj uzraudzībai, tajā skaitā gaidāmo ieguvumu novērtēšanai. Ziņojumu par šo uzraudzību izdod līdz 2006. gada beigām un pēc tam ik pēc pieciem gadiem. Šos ziņojumus nodod Eiropas Parlamentam, Padomei, komitejai un konsultatīvajām grupām.

Programmas novērtējumu veic pēc finansēto projektu pabeigšanas ik pēc katra piecu gadu laika posma, no kuriem pirmais laika posms beidzas 2008. gadā. Novērtē arī ESP ieguvumus sabiedrībai un attiecīgajām nozarēm. Novērtējuma ziņojumu publicē.

Komisija sastāda darba uzdevumu uzraudzībai un novērtēšanai. Komisijai palīdz komiteja. Gan uzraudzību, gan novērtēšanu veic Komisijas ieceltu augsti kvalificēto ekspertu grupa.

5. PĀREJAS NOTEIKUMS

Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no EOTK ESP programmām uz šo programmu. EOTK līgumus, kas ir spēkā EOTK dibināšanas līguma termiņa beigās, pārrauga Komisija atbilstoši līgumu saistībām, lai saskaņotu EOTK līgumu un to līgumu pārvaldīšanu, kas noslēgti saskaņā ar programmu.









A papildinājums

Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programma

Terminu “ogles” un “tērauds” definīcija

1. OGLES

a) Akmeņogles;

b) Akmeņogļu briketes;

c) Kokss un akmeņogļu puskokss;

d) Lignīts;

e) Lignīta briketes;

f) Kokss un lignīta puskokss;

▼A1

g) Degslāneklis.

▼B

Termins “akmeņogles” ietver augstās un vidējās pakāpes “A” kategorijas ogles (melno lignītu), kas noteiktas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas “Starptautiskajā akmeņogļu kodifikācijas sistēmā”. Termins “lignīts” ietver tās pašas klasifikācijas zemās pakāpes “C” kategorijas ogles (jeb ortolignītu) un zemās pakāpes “B” kategorijas ogles (jeb metalignītu). Attiecībā uz lignītu programma attiecas vienīgi uz lignītu, ko izmanto elektrības ražošanai vai apvienotai siltuma/elektrības ražošanai, un kas nav paredzēts brikešu vai puskoksa ražošanai.

2. DZELZS UN TĒRAUDS

a) Izejvielas dzelzs un tērauda ražošanai, tādas kā dzelzsrūda, porains dzelzs un dzelzs lūžņi;

b) Čuguns (tajā skaitā šķidrs čuguns) un ferosakausējumi;

c) Čuguna produkcija, metāla pusfabrikāti, parastais tērauds vai īpašais tērauds (tajā skaitā produkcija, kas paredzēta atkārtotai izmantošanai un velmēšanai), piemēram, šķidra tērauda lējums, kas iegūts ar vienlaidu liešanu vai citādāk, un pusfabrikāti, piemēram, nevelmēti bloki, kluči, stieņi, plātnes un sloksnes;

d) Karsta gatavā dzelzs produkcija, parastais tērauds vai īpašais tērauds (apklāta vai neapklāta produkcija, izņemot dzelzs lējumus, kalumus un pulvermetalurģijas produkciju), piemēram, sliedes, rievkonstrukcijas, struktūras fasonprofili, stieņi, stieples stienīši, plāksnes un universālās plāksnes, sloksnes un loksnes, un apaļš un kvadrātveidīgs tērauds caurulēm;

e) Dzelzs, parastā tērauda vai īpašā tērauda galaprodukcija (apklāta vai neapklāta), piemēram, auksti velmētas sloksnes un plāksnes un elektriskās loksnes;

f) Tērauda pirmās pakāpes apstrādes produkcija, kas var uzlabot iepriekšminētās dzelzs un tērauda produkcijas konkurenci, piemēram, cauruļveida produkcija, stiepta un pulēta produkcija, auksti velmēti un auksti veidoti izstrādājumi.









B papildinājums

Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programma

Zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskās prioritātes

ESP saistībā ar oglēm

Pētniecība un tehnikas attīstība rada ļoti būtiskus Kopienas enerģētikas politikas mērķu atbalstīšanas līdzekļus saistībā ar Kopienas ogļu piegādi un to konkurētspējīgu un videi draudzīgu pārveidošanu un izlietošanu. Turklāt pieaugošais starptautiskais ogļu tirgus apjoms un to konfrontējošo problēmu vispasaules mērogs nozīmē, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma to problēmu risināšanā, kas saistītas ar mūsdienu tehnoloģiju, raktuvju drošību un vides aizsardzību pasaules līmenī, nodrošinot zinātības (know-how) nodošanu, kas vajadzīga turpmākai tehnoloģiskai attīstībai, uzlabotiem darba apstākļiem (veselībai un drošībai) un uzlabotai vides aizsardzībai. Prioritārās jomas ir turpmāk norādītas 1. līdz 4. punktā, kuru secība neattēlo šo punktu savstarpējo prioritāti.

1. KOPIENAS OGĻU KONKURENCES UZLABOŠANA

Mērķis ir samazināt kalnrūpniecības produkcijas kopējās izmaksas, uzlabot produkcijas kvalitāti un samazināt ogļu izmantošanas izmaksas. Zinātniskie projekti ietver visu ogļrūpniecības ķēdi:

— mūsdienu tehnoloģijas atradņu izpētei,

— koordinētu raktuvju plānošanu,

— īpaši efektīvu, pārsvarā automatizētu ekskavāciju un kalnrūpniecības tehnoloģijas, kas atbilst Eiropas akmeņogļu atradņu ģeoloģiskajām īpašībām,

— attiecīgas palīgtehnoloģijas,

— transporta sistēmas,

— energoapgādes pakalpojumus, sakaru un informācijas sistēmas, pārvades, uzraudzības un procesa kontroles sistēmas,

— ogļu pārstrādes tehnoloģijas, kas vērstas uz patērētāju tirgus vajadzībām,

— ogļu pārveidošana,

— ogļu dedzināšana.

Zinātniskie projekti ir vērsti arī uz to, lai sasniegtu zinātnes un tehnoloģijas attīstību ar mērķi gūt labāku norišu izpratni un atradņu kontroli saistībā ar iežu spiedienu, gāzu emisijām, eksplozijas draudiem, ventilāciju un visiem citiem faktoriem, kas ietekmē raktuvju izmantošanu. Zinātniskajiem projektiem, kuriem ir šādi mērķi, attiecībā uz būtisku Kopienas produkcijas daļu jānodrošina rezultāti perspektīvā, kas sasniedzami īsā vai vidēji ilgā laikā.

Priekšroku dod projektiem, kas veicina vismaz vienu no šiem mērķiem:

a) atsevišķu tehnoloģiju iekļaušanu sistēmās un metodēs un integrētu kalnrūpniecības metožu attīstību;

b) ražošanas izmaksu būtisku samazināšanu;

c) ieguvumi raktuvju drošības un vides ziņā.

2. VESELĪBA UN DROŠĪBA RAKTUVĒS

Iepriekšminētie vajadzīgie pilnveidojumi jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem saistībā ar raktuvju drošību, kā arī gāzes kontroli, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu. Turklāt apakšzemes darba apstākļi aktualizē vajadzību pēc īpašiem uzlabojumiem attiecībā uz arodveselību un darba drošību.

3. EFEKTĪVA VIDES AIZSARDZĪBA UN OGĻU, KĀ TĪRA ENERĢIJAS AVOTA IZMANTOŠANAS PILNVEIDOŠANA

Zinātniskie projekti ar šo mērķi ir vērsti uz to, lai Kopienā samazinātu raktuvju izmantošanas un ogļu izmantošanas ietekmi uz atmosfēru, ūdeni un virsmu atbilstoši integrētai vadības stratēģijai attiecībā uz piesārņojumu. Tā kā Kopienas ogļrūpniecībā tiek veiktas pastāvīga pārstrukturēšana, pētniecība ir arī jāvērš uz to, lai mazinātu slēgšanai paredzēto pazemes raktuvju ietekmi uz vidi.

Priekšroku dod projektiem, kas paredz:

a) siltumnīcas efektu izraisošo gāzu jo īpaši metāna emisijas mazināšanu no ogļu atradnēm;

b) kalnrūpniecības atkritumu, vieglo pelnu un desulfurizēšanas produkcijas atgriešanu raktuvē, vajadzības gadījumā kopā ar citiem atkritumu veidiem;

c) atkritumu kaudžu attīrīšanu un ogļrūpniecības un patēriņa atlieku rūpniecisku izmantošanu;

d) gruntsūdeņu aizsardzību un raktuvju kanalizācijas ūdeņu attīrīšanu;

e) to iekārtu ietekmes uz vidi mazināšanu, kas galvenokārt izmanto Kopienas ogles un lignītu;

f) virszemes iekārtu īslaicīgu un ilglaicīgu aizsardzību pret kalnraktuvju izraisītiem postījumiem;

g) emisiju mazināšana saistībā ar ogļu izmantošanu.

4. ENERGOAPGĀDES ATKARĪBAS NO ĀRĒJIEM AVOTIEM PĀRZINĀŠANA

Zinātniskie projekti, kuriem ir šis mērķis, ir saistīti ar ilglaicīgas energoapgādes perspektīvu un attiecas uz to ogļu atradņu modernizāciju saimnieciskajā, ar enerģiju saistītā un vides ziņā, kuru ieguve ar parastajiem kalnrūpniecības paņēmieniem nevar būt rentabla. Projekti var ietvert pētījumus, stratēģiju definēšanu, būtiskus pētījumus, lietišķos pētījumus un to novatorisko tehnoloģiju testēšanu, kas nodrošina iespējas uzlabot Kopienas ogļu resursus.

Priekšroku dod projektiem, kas ievieš papildu tehnoloģijas, piemēram, metāna vai oglekļa dioksīda absorbcija, ogļu slāņa metāna ekstrakciju un pazemes ogļu gazifikāciju, utt.









C papildinājums

Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programma

Zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskās prioritātes

ESP saistībā ar tēraudu

Ar vispārīgo mērķi paaugstināt konkurētspēju un veicināt noturīgu attīstību galvenais ESP uzsvars ir uz jaunu vai uzlabotu tehnoloģiju attīstību, lai garantētu ekonomisku, tīru un drošu tērauda un tērauda produkcijas ražošanu, ko raksturotu pakāpeniski pieaugošs sniegums, piemērotība izmantošanai, pircēju apmierinātība, pagarināts lietošanas laiks, vienkārša pārstrāde un otrreizēja izmantošana. Prioritārās jomas ir noteiktas turpmāk 1. līdz 3. punktā, kuru secības neattēlo šo punktu savstarpējo prioritāti.

1. JAUNAS UN UZLABOTAS TĒRAUDA RAŽOŠANAS UN APDARES TEHNOLOĢIJAS

ESP jābūt vērstai uz to, lai pilnveidotu tērauda ražošanas procesus ar mērķi uzlabot produkcijas kvalitāti un paaugstināt produktivitāti. Emisiju, enerģijas patēriņa un uz vidi atstātās ietekmes mazināšana, kā arī izejvielu izmantošanas uzlabošana un resursu saglabāšana ir paredzamo uzlabojumu sastāvdaļa. Zinātniskajiem projektiem jābūt vērstiem uz šādām jomām:

— jauniem un uzlabotiem dzelzsrūdas reducēšanas procesiem,

— dzelzs ražošanas procesiem un darbībām,

— elektriskā loka krāsns procesiem,

— dzelzs ražošanas procesiem,

— sekundārās metalurģijas tehnoloģijām,

— vienlaidu liešanas un galaprodukta izmēriem tuva lējuma tehnoloģijām ar tiešu velmēšanu vai bez tās,

— velmēšanas, apdares un pārklāšanas tehnoloģijām,

— aukstās un karstās velmēšanas tehnoloģijām, kodināšanu un apdares procesiem,

— aprīkojumu, kontroli un automatizāciju, kas attiecas uz procesu,

— ražošanas līniju apkopi un izturību.

2. ESP UN TĒRAUDA IZMANTOŠANA

ESP attiecībā uz tērauda izmantošanu ir būtiska, lai izpildītu turpmākās tērauda izmantotāju prasības un radītu jaunas tirgus iespējas. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām:

— jauniem tērauda veidiem vajadzīgajiem pielietojumiem,

— tērauda īpašībām, kas saistās ar mehāniskajām īpašībām pie zemas un augstas temperatūras, piemēram, izturība un stingrība, nogurums, nolietošanās, korozija un izturība pret plīšanu,

— lietošanas laika paildzināšanu, jo īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju,

— tēraudu saturošajiem kompozītiem un slāņainām struktūrām,

— paredzamiem simulācijas modeļiem attiecībā uz mikrostruktūrām un mehāniskām īpašībām,

— struktūras drošību un konstruēšanas metodēm jo īpaši saistībā ar ugunsizturību un izturību pret zemestrīcēm,

— tehnoloģijām, kas saistītas ar veidošanu, metināšanu un tērauda un citu materiālu savienošanu,

— testēšanas un novērtēšanas metožu standartizēšanu.

3. RESURSU SAGLABĀŠANA UN DARBA APSTĀKĻU UZLABOŠANA

Gan tērauda ražošanā, gan tērauda izmantošanā resursu saglabāšanai, ekosistēmas saglabāšanai un drošības jautājumiem jābūt ESP darba sastāvdaļai. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām:

— pārstrādes metodes attiecībā uz novecojušu tēraudu no dažādiem avotiem un tērauda lūžņu klasifikāciju,

— tērauda veidiem un samontēto struktūru konstruēšanu, lai veicinātu vieglu tērauda lūžņu pārstrādi un tā pārstrukturēšanu izmantojamos tēraudos,

— darba vietas vides un apkārtējās vides kontroli un aizsardzību,

— tēraudlietuvju objektu atjaunošana,

— darba apstākļu un darba vietas dzīves kvalitātes uzlabošanu,

— ergonomikas metodēm,

— arodveselību un darba drošību,

— darba vietas emisiju iedarbības mazināšanu.