2000R2037 — LV — 31.07.2007 — 008.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 2037/2000

(2000. gada 29. jūnijs)

par vielām, kas noārda ozona slāni







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, saskaņā ar Līguma ( 3 ) 251. pantā noteikto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2000. gada 5. maijā apstiprināto kopīgo dokumentu, tā kā: (1) Ir noskaidrots, ka nepārtraukta ozona emisija pašreizējā līmenī turpina ievērojami noārdīt ozona slāni. Ozona noārdīšanās dienvidu puslodē sasniedza bezprecedenta līmeni 1998. gadā. Trijos no četriem pēdējiem pavasariem arī Arktikas rajonā notika stipra ozona slāņa noārdīšanās. Ozona noārdīšanās rezultātā paaugstinās UV-B radiācija, un tas rada ievērojamus draudus veselībai un videi. Tāpēc jāveic turpmāki efektīvi pasākumi, lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi no šādas emisijas nelabvēlīgās ietekmes. (2) Ņemot vērā savus uzdevumus vides un tirdzniecības jomā, Kopiena saskaņā ar Lēmumu 88/540/EEK ( 4 ) ir parakstījusi Vīnes Konvenciju par ozona slāņa aizsardzību un Monreālas protokolu par vielām, kas noārda ozona slāni, kuru grozījušas protokolu parakstījušās Puses savā otrajā sanāksmē Londonā un savā ceturtajā sanāksmē Kopenhāgenā. (3) Papildu pasākumus ozona slāņa aizsardzībai Monreālas protokola Puses pieņēma 1995. gada decembrī savā septītajā sanāksmē Vīnē un 1997. gada septembrī savā devītajā sanāksmē Monreālā, kurā piedalījās Kopiena. (4) Ir vajadzīga rīcība Kopienas līmenī, lai izpildītu Kopienas saistības, ko tai uzliek Vīnes konvencija un Monreālas protokola jaunākie grozījumi un labojumi, jo īpaši attiecībā uz metilbromīda ražošanas un laišanas tirgū pakāpenisku samazināšanu Kopienā un licencēšanas sistēmas izveidošanu ne vien attiecībā uz ozona slāni noārdošo vielu importu, bet arī attiecībā uz to eksportu. (5) Ņemot vērā, ka tehnoloģijas ozona slāni noārdošo vielu aizstāšanai tika radītas agrāk, nekā tas bija sagaidāms, ir lietderīgi konkrētos gadījumos noteikt kontrolpasākumus, kas ir stingrāki par tiem, kuri paredzēti Padomes 1994. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 3093/94 par vielām, kas noārda ozona slāni ( 5 ), un Monreālas protokolā. (6) Regula (EK) Nr. 3093/94 ir būtiski jāpārveido. Juridiskās skaidrības un caurskatāmības labad tā ir pilnībā jāpārskata. (7) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 3093/94 hlorfluorogļūdeņražu ražošana, citu perhalogenētu hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna un daļēji halogenēta bromfluorogļūdeņraža ražošana ir pakāpeniski pārtraukta. Šo ierobežojamo vielu ražošana līdz ar to ir aizliegta, lai gan ir iespējamas atkāpes, kas pieļauj to ražošanu galvenokārt valsts vajadzībām saskaņā ar Monreālas protokola 5. pantu. Patlaban ir arī lietderīgi pakāpeniski aizliegt šo vielu un to produktu, kā arī šīs vielas saturošu iekārtu laišanu tirgū un izmantošanu. (8) Pat pēc ierobežojamo vielu pakāpeniskas izskaušanas Komisija noteiktos apstākļos var atļaut izņēmumus to lietošanai būtiskām vajadzībām. (9) Sakarā ar aizvien lielāku iespēju lietot metilbromīda alternatīvas, būtu ievērojami jāsamazina tā ražošana un patēriņš salīdzinājumā ar to, ko nosaka Monreālas protokols. Metilbromīda ražošana un patērēšana būtu jāpārtrauc pilnībā, izņemot iespējamās atkāpes, kad tas ir vajadzīgs kritiskiem izmantošanas mērķiem, ko nosaka Kopienas līmenī, ievērojot Monreālas protokolā noteiktos kritērijus. Tāpat būtu jāierobežo metilbromīda lietošana karantīnas vajadzībām un pirmsnosūtīšanas apstrādes gadījumos. Lietošana šādiem mērķiem nedrīkstētu pārsniegt pašreizējo līmeni, un galarezultātā tā ir jāsamazina, ņemot vērā tehnikas attīstību un jauninājumus saskaņā ar Monreālas protokolu. (10) Regula (EK) Nr. 3093/94 paredz ierobežojumus visu ozona slāni noārdošo vielu ražošanai, bet neierobežo daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu ražošanu. Ir lietderīgi ieviest šādus noteikumus, lai nodrošinātu, ka daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus vairs nelieto, ja pastāv alternatīvas vielas, kas nenoārda ozona slāni. Visām Monreālas protokola Pusēm būtu jāveic pasākumi, lai ierobežotu daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu ražošanu. Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu ražošanas iesaldēšana atspoguļotu šā pasākuma vajadzību un Kopienas gatavību uzņemties vadošo lomu saistībā ar to. Ražošanas apjomi būtu jāpiemēro plānotajam Kopienas tirgū laižamo daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu samazinājumam un vispārējam pieprasījuma samazinājumam pasaulē, kas saistīts ar daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošanas samazinājumu, kā to prasa Protokols. (11) Monreālas protokola 2.F panta 7. punkts prasa, lai Puses censtos nodrošināt, ka daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus izmanto tikai tajos gadījumos, kad nav pieejamas citas videi piemērotākas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas. Tā kā alternatīvas un aizvietojošas tehnoloģijas ir pieejamas, daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu un daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus saturošu produktu laišanu tirgū un lietošanu turpmāk var vēl vairāk samazināt. Monreālas protokola Pušu sanāksmes Lēmumā VI/13 ir noteikts, ka, izvērtējot daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu alternatīvas, būtu jāņem vērā tādi faktori kā tas, kādā mērā tās noārda ozonu, enerģijas patēriņa koeficients, uzliesmojamība, toksicitāte un globālā sasilšana, kā arī potenciālā ietekme uz hlorfluorogļūdeņražu un halonu efektīvu izmantošanu un pakāpenisku nomaiņu. Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu ierobežošanai, pamatojoties uz Monreālas protokolu, būtu jākļūst ievērojami stingrākai, lai aizsargātu ozona slāni un parādītu alternatīvu vielu pieejamību. (12) Kvotas ierobežojamo vielu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā būtu jāparedz tikai attiecībā uz noteiktiem ierobežojamo vielu izmantojuma veidiem. Ierobežojamās vielas un produktus, kuri satur ierobežojamās vielas, nedrīkstētu importēt no valstīm, kuras nav parakstījušas Monreālas protokolu. (13) Ierobežojamo vielu licencēšanas sistēma būt jāpaplašina tā, lai tajā iekļautu ierobežojamo vielu eksporta atļaujas nolūkā pārraudzīt tirdzniecību ar vielām, kas noārda ozona slāni, un lai Pusēm būtu iespēja apmainīties ar informāciju. (14) Būtu jāparedz noteikumi izlietotu ierobežojamo vielu rekuperēšanai un šo vielu noplūžu nepieļaušanai. (15) Monreālas protokols prasa ziņot par tirdzniecību ar vielām, kas noārda ozona slāni. Tāpēc no ierobežojamo vielu ražotājiem, importētājiem un eksportētājiem jāpieprasa ikgadēji ziņojumi. (16) Pasākumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo regulu, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanai ( 6 ). (17) Monreālas protokola Pušu desmitās sanāksmes Lēmums X/8 aicina Puses aktīvi veikt attiecīgus pasākumus, lai atturētu no jaunu ozonu noārdošu vielu, konkrēti, bromhlormetāna ražošanas un pārdošanas. Šim nolūkam būtu jāizstrādā kārtība, kas nosaka, kā šo regulu attiecināt uz jaunām vielām. Bromhlormetāna ražošana, imports, laišana tirgū un lietošana būtu jāaizliedz. (18) Pārorientēšanās uz jaunām tehnoloģijām un alternatīviem produktiem, kas nepieciešama, lai pakāpeniski izskaustu ierobežojamo vielu ražošanu un lietošanu, jo īpaši var radīt grūtības mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tāpēc dalībvalstīm jāpadomā par atbilstīgiem palīdzības veidiem, lai mazie un vidējie uzņēmumi varētu veikt vajadzīgās izmaiņas, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







I NODAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Joma

▼M4

Šo regulu piemēro hlorfluorogļūdeņražu, citu pilnīgi halogenētu hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna, metilbromīda, daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu, daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna ražošanai, importēšanai, eksportēšanai, laišanai tirgū, izmantošanai, atgūšanai, reģenerācijai, pārstrādei un likvidēšanai, kā arī informācijas sniegšanai par minētajām vielām un minētās vielas saturošu produktu un iekārtu importēšanai, eksportēšanai, laišanai tirgū un izmantošanai.

▼B

Šī regula attiecas arī uz II pielikumā minēto vielu ražošanu, importu, laišanu tirgū un izmantošanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

— “Protokols” ir 1987. gada Monreālas protokols par vielām, kas noārda ozona slāni, ar jaunākajiem grozījumiem un labojumiem,

— “Puse” ir jebkura Protokola Puse,

— “valsts, kas nav pievienojusies Protokolam” attiecībā uz kādu ierobežojamu vielu, ir jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kas nav piekritusi saistīt sevi ar Protokola noteikumiem, kuri piemērojami attiecībā uz šo vielu,

▼M4

— “ierobežotās vielas” ir hlorfluorogļūdeņraži, citi pilnīgi halogenēti hlorfluorogļūdeņraži, haloni, tetrahlorogleklis, 1,1,1-trihloretāns, metilbromīds, daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži, daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži un bromhlormetāns atsevišķi vai maisījumā un nepārstrādāti, atgūti, reģenerēti vai pārstrādāti. Šī definīcija neattiecas uz ierobežotām vielām, kas ir iekļautas ražotā produktā, kurš nav konteiners, ko izmanto attiecīgās vielas transportēšanai vai glabāšanai, vai uz to ierobežoto vielu niecīgiem daudzumiem, kuras radušās netīši vai nejauši ražošanas procesā, no nereaģējušām izejvielām vai no to izmantošanas ražošanā par reaģentu, kas ķīmiskajās vielās ir klāt kā piemaisījumu zīmes, vai kuras ir izdalījušās produkta ražošanā vai apstrādē,

▼B

— “hlorfluorogļūdeņraži” (CFC) ir ierobežojamās vielas, kas uzskaitītas I pielikuma I grupā, ietverot to izomērus,

— “citi perhalogenēti hlorfluorogļūdeņraži” ir ierobežojamas vielas, kas uzskaitītas I pielikuma II grupā, ietverot to izomērus,

— “haloni” ir ierobežojamas vielas, kas uzskaitītas I pielikuma III grupā, ietverot to izomērus,

— “tetrahlorogleklis” ir ierobežojamā viela, kas norādīta I pielikuma IV grupā,

— “1,1,1 – trihloretāns” ir ierobežojamā viela, kas norādīta I pielikuma V grupā,

— “metilbromīds” ir ierobežojamā viela, kas norādīta I pielikuma VI grupā,

— “daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži” ir ierobežojamās vielas, kas uzskaitītas I pielikuma VII grupā, ietverot to izomērus,

▼M4

— “bromhlormetāns” ir ierobežotā viela, kas norādīta I pielikuma IX grupā,

▼B

— “daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži” (HCFC) ir ierobežojamās vielas, kas uzskaitītas I pielikuma VIII grupā, ietverot to izomērus,

— “jaunas vielas” ir vielas, kas uzskaitītas II pielikumā. Šī definīcija attiecas uz vielām atsevišķi vai maisījumā, neapstrādātām, rekuperētām, pārstrādātām vai reģenerētām. Šī definīcija neattiecas uz ierobežojamām vielām produktā, kas neatrodas tarā, ko izmanto minētās vielas pārvadāšanai vai glabāšanai, vai uz niecīgiem jebkuras ierobežojamās vielas daudzumiem, kas veidojas ražošanas procesā netīši vai gadījuma pēc vai kas rodas no nereaģējušām izejvielām,

— “izejviela” ir jebkura ierobežojamā viela vai jauna viela, kas ķīmiski pārveidojas procesā, kura rezultātā tā pilnībā maina savu sākotnējo sastāvu un kuras emisija nenozīmīga,

— “reaģenti” ir ierobežojamās vielas, kuras izmanto kā ķīmiskus reaģentus procesos, kas uzskaitīti VI pielikumā, iekārtās, kuras pastāv 1997. gada 1. septembrī, un kuru emisija ir nenozīmīga. Ņemot vērā šos kritērijus un saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija izveido to uzņēmumu sarakstu, kuros ir atļauts lietot ierobežojamās vielas kā reaģentus, nosakot maksimāli pieļaujamos emisijas standartus katram uzņēmumam atsevišķi. Saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru tā var grozīt VI pielikumu, kā arī iepriekšminēto uzņēmumu sarakstu, ņemot vērā jaunu informāciju vai tehnikas sasniegumus, ietverot pārskatu, kas paredzēts Protokola Pušu sanāksmes Lēmumā X/14,

— “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Kopienā ražo ierobežojamās vielas,

— “ražošanas apjoms” ir saražoto ierobežojamo vielu daudzums, no kura atņemts daudzums, kas likvidēts saskaņā ar Pušu apstiprinātajām tehnoloģijām, un daudzums, kas pilnībā izlietots kā izejviela vai kā reaģents citu ķīmisko vielu ražošanai. Par “ražošanas apjomu” neuzskata daudzumu, kas ir rekuperēts, pārstrādāts vai reģenerēts,

— “ozona noārdīšanas potenciāls” ir skaitlis, kas precizēts I pielikuma trešajā ailē un rāda katras ierobežojamās vielas potenciālo ietekmi uz ozona slāni,

— “aprēķinātais daudzums” ir daudzums, ko nosaka, reizinot katras ierobežojamās vielas daudzumu ar tās ozona noārdīšanas potenciālu un summējot skaitļus katrai I pielikumā minētajai ierobežojamo vielu grupai atsevišķi,

— “rūpnieciskā racionalizācija” ir visa aprēķinātā ražošanas daudzuma vai daļas nodošana Pusēm vai dalībvalstij, lai optimizētu ekonomisko efektivitāti vai reaģētu uz paredzamajiem pārtraukumiem piegādēs rūpnīcu slēgšanas rezultātā,

— “laišana tirgū” ir trešo personu apgādāšana par maksu vai par brīvu ar ierobežojamām vielām vai produktiem, kas satur ierobežojamās vielas, uz kurām attiecas šī regula,

— “izmantošana” ir ierobežojamo vielu utilizācija ražošanā vai uzglabāšanā, it īpaši, no jauna uzpildot izstrādājumus vai iekārtu, vai izmantojot citos procesos, izņemot, ja tās tiek lietotas kā izejvielas vai reaģenti,

— “kombinēta gaisa dzesēšanas/silta gaisa padeves sistēma” ir savstarpēji saistītu dzesētāju saturošu daļu salikums, kas veido slēgtu dzesēšanas sistēmu, kurā dzesētājs cirkulē, lai ekstrahētu un novadītu siltumu (piemēram, dzesēšana, sildīšana), kuras procesi ir atgriezeniski, jo iztvaicētāji un kondensatori ir konstruēti tā, lai tie varētu funkcionēt pamīšus,

— “aktīvā apstrāde” ir procedūra, kas paredzēta Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92, ar kuru izveido Kopienas Muitas kodeksu ( 7 ),

— “rekuperācija” ir ierobežojamās vielas savākšana un glabāšana, piemēram, no tehnikas, iekārtām un uzglabāšanas traukiem apkalpošanas laikā vai pirms iznīcināšanas,

— “pārstrāde” ir atkārtota atgūtās ierobežojamās vielas izmantošana pēc vienkārša attīrīšanas procesa, piemēram, filtrēšanas vai žāvēšanas. Kas attiecas uz dzesētājiem, pārstrāde parasti ietver vielas ievadīšanu atpakaļ iekārtā, jo tā bieži tiek veikta uz vietas,

— “reģenerācija” ir atgūtas ierobežojamās vielas atkārtota pārstrāde un atjaunināšana, lietojot filtrēšanu, žāvēšanu, destilēšanu un ķīmisko apstrādi, lai vielu atjauninātu līdz noteiktam standartam, kas bieži ietver pārstrādi centrālā uzņēmumā, kas atrodas citviet,

— “uzņēmums” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ierobežojamās vielas ražo, pārstrādā laišanai tirgū vai izmantošanai rūpnieciskos vai komerciālos nolūkos Kopienā, vai kas laiž šādas importētas vielas brīvā apgrozībā Kopienā, vai kas eksportē šādas vielas no Kopienas rūpnieciskos vai komerciālos nolūkos.







II NODAĻA

PAKĀPENISKAS IZSKAUŠANAS GRAFIKS

3. pants

Ierobežojamo vielu ražošanas kontrole

1. Saskaņā ar 5. līdz 10. punktu ir aizliegta šādu vielu ražošana:

a) hlorfluorogļūdeņraži;

b) citi perhalogenēti hlorfluorogļūdeņraži;

c) haloni;

d) tetrahlorogleklis;

e) 1,1,1-trihloretāns;

f) daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži;

▼M4

g) bromhlormetāns.

▼B

Ņemot vērā dalībvalstu priekšlikumus, Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru piemēro kritērijus, kas noteikti Pušu Lēmumā IV/25, ar nolūku katru gadu noteikt būtiskos izmantojuma veidus, kuriem var atļaut pirmajā daļā minēto ierobežojamo vielu ražošanu un importu Kopienā, un tos lietotājus, kuriem ir tiesības izmantot šīs vielas. Šādu ražošanu un importu atļauj tikai tad, ja nav adekvātu alternatīvu vai ja kādai no Pusēm nav pieejamas pārstrādātas vai reģenerētas ierobežojamās vielas, kas minētas pirmajā daļā.

2.

i) Saskaņā ar 5. līdz 10. punktu katrs ražotājs nodrošina, lai: a) aprēķinātais metilbromīda ražošanas apjoms laikā no 1999. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz 75 % no aprēķinātā metilbromīda ražošanas apjoma 1991. gadā; b) aprēķinātais metilbromīda ražošanas apjoms laikā no 2001. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz 40 % no aprēķinātā metilbromīda ražošanas apjoma 1991. gadā; c) aprēķinātais metilbromīda ražošanas apjoms laikā no 2003. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz 25 % no aprēķinātā metilbromīda ražošanas apjoma 1991. gadā; d) pārtrauc ražot metilbromīdu pēc 2004. gada 31. decembra. Aprēķinātajos apjomos, kas minēti a), b), c) un d) apakšpunktā, neiekļauj metilbromīdu, ko ražo karantīnas vajadzībām un pirmsnosūtīšanas apstrādei.

ii) Ņemot vērā dalībvalstu priekšlikumus, Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru piemēro kritērijus, kas noteikti Pušu Lēmumā IX/6, kopā ar visiem citiem būtiskiem kritērijiem, par kuriem vienojušās Puses, lai ik gadu noteiktu tos kritiskos izmantojuma mērķus, kuriem Kopienā var atļaut metilbromīda ražošanu, importu un lietošanu pēc 2004. gada 31. decembra, kā arī tos lietotājus, kam ir tiesības izmantot šos kritiskos izņēmumus. Šādu ražošanu un importu atļauj tikai tad, ja nav piemērotu alternatīvu vai ja kādai no Pusēm nav pieejams pārstrādāts vai reģenerēts metilbromīdu. Ārkārtas gadījumos, ja to prasa negaidīti slimību uzliesmojumi vai kaitēkļu uzbrukumi, Komisija, pamatojoties uz dalībvalsts kompetentās iestādes lūgumu, var atļaut metilbromīda pagaidu lietošanu. Šāda atļauja attiecas uz laikposmu, kas nepārsniedz 120 dienas, un uz daudzumu, kas nav lielāks par 20 tonnām.

3. Saskaņā ar 8., 9. un 10. punktu katrs ražotājs nodrošina, lai:

a) viņa ražotais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu apjoms laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz aprēķināto daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošanas apjomu 1997. gadā;

b) viņa ražotais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu apjoms laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz 35 % no aprēķinātā daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošanas apjoma 1997. gadā;

c) viņa ražotais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu apjoms laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz 20 % no aprēķinātā daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošanas apjoma 1997. gadā,

d) viņa ražotais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu apjoms laikposmā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā nepārsniedz 15 % no aprēķinātā daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošanas apjoma 1997. gadā;

e) viņš pārtrauc ražot daļēji halogenētos hlorfluorogļūdeņražus pēc 2025. gada 31. decembra.

Pirms 2002. gada 31. decembra Komisija pārskata daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošanas apjomus, lai noteiktu:

— vai būtu jāiesniedz priekšlikums par ražošanas samazināšanu pēc 2008. gada, un/vai

— vai būtu jāiesniedz priekšlikums par ražošanas apjomu izmaiņām, kas paredzētas saskaņā ar b), c) un d) apakšpunktu.

Šajā pārskatā ņems vērā izmaiņas daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu patēriņā visā pasaulē, daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu eksportā no Kopienas un citām ESAO dalībvalstīm, kādā mērā tehniski un ekonomiski ir pieejamas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kā arī būtisko attīstību satrpvalstu līmenī saskaņā ar Protokolu.

4. Komisija izsniedz licences tiem lietotājiem, kas ir noteikti saskaņā ar 1. punkta otro daļu un 2. punkta ii) apakšpunktu, un tiem paziņo izmantojumu, kuram ir piešķirta atļauja, kā arī vielas un to daudzumus, ko atļauts lietot.

5. Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas attiecīgā ražotne, var atļaut kādam ražotājam ražot 1. un 2. punktā minētās ierobežojamās vielas, lai apmierinātu pieprasījumu, kas licencēts saskaņā ar 4. punktu. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde iepriekš paziņo Komisijai par savu nolūku izsniegt jebkuru šāda veida atļauju.

6. Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas attiecīgā ražotne, var atļaut kādam ražotājam pārsniegt aprēķināto ražošanas apjomu, kas noteikts 1. un 2. punktā, lai apmierinātu Pušu valsts pamatvajadzības saskaņā ar Protokola 5. pantu, ja vien papildus aprēķinātie attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjomi nepārsniedz tos, kuri minētajā nolūkā attiecīgajiem laikposmiem atļauti ar Protokola 2.A līdz 2.E un 2.H pantu. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde iepriekš paziņo Komisijai par savu nolūku izsniegt jebkuru šāda veida atļauju.

7. Līdz apjomam, kādu atļauj Protokols, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas attiecīgā ražotne, var atļaut kādam ražotājam pārsniegt aprēķināto ražošanas apjomu, kas noteikts 1. un 2. punktā, lai pēc Pušu lūguma apmierinātu to būtiskās vai kritiskās vajadzības. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde iepriekš paziņo Komisijai par savu nolūku izsniegt jebkuru šāda veida atļauju.

8. Līdz apjomam, kādu atļauj Protokols, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas attiecīgā ražotne, var atļaut kādam ražotājam pārsniegt aprēķināto ražošanas apjomu, kas noteikts 1. līdz 7. punktā, rūpnieciskās racionalizācijas nolūkos attiecīgajā dalībvalstī, ja vien aprēķināto attiecīgās dalībvalsts ražošanas apjomu summa nepārsniedz kopējo aprēķināto ražošanas apjomu, kas attiecīgajam laikposmam noteikts 1. līdz 7. punktā. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde iepriekš paziņo Komisijai par savu nolūku izsniegt jebkuru šāda veida atļauju.

9. Līdz apjomam, kādu atļauj Protokols, Komisija var, vienojoties ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā atrodas attiecīgā ražotne, atļaut kādam ražotājam pārsniegt aprēķināto ražošanas apjomu, kas noteikts 1. līdz 8. punktā, rūpnieciskās racionalizācijas nolūkos starp dalībvalstīm, ja vien kopējais aprēķinātais apjoms, ko ražo attiecīgās dalībvalstis, nepārsniedz to iekšējo ražotāju kopējo aprēķināto ražošanas apjomu summu, kas attiecīgajam laikposmam noteikta 1. līdz 8. punktā. Lai samazinātu ražošanas apjomu, arī ir vajadzīga attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišana.

10. Līdz apjomam, kādu atļauj Protokols, Komisija var, vienojoties ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā atrodas attiecīgā ražotne, kā arī ar trešās Puses valdību, atļaut ražotājam apvienot aprēķinātos ražošanas apjomus, kas noteikti 1. līdz 9. punktā, ar aprēķinātajiem ražošanas apjomiem, kas saskaņā ar Protokolu un minētā ražotāja valsts tiesību aktiem ir atļauti trešās Puses ražotājam, ja vien divu ražotāju apvienotais aprēķinātais apjoms nepārsniedz aprēķināto ražošanas apjomu summu, kas Kopienas ražotājam attiecīgajā laikposmā noteikta 1. līdz 9. punktā, un aprēķināto ražošanas apjomu, kas trešās Puses ražotājam atļauts saskaņā ar Protokolu un visiem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

4. pants

Ierobežojamo vielu tirgū laišanas un izmantošanas ierobežošana

1. Saskaņā ar 4. un 5. punktu ir aizliegta šādu ierobežojamu vielu laišana tirgū un izmantošana:

a) hlorfluorogļūdeņraži;

b) citi perhalogenēti hlorfluorogļūdeņraži;

c) haloni;

d) tetrahlorogleklis;

e) 1,1,1-trihloretāns;

f) daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži;

▼M4

g) bromhlormetāns.

▼B

Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma un saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var atļaut uz laiku līdz 2004. gada 31. decembrim hlorfluorogļūdeņražus izmantot pievadmehānismos hermētiski noslēgtās ierīcēs, kas paredzētas implantēšanai cilvēka ķermenī, lai ievadītu noteiktas medikamentu devas, bet līdz 2008. gada 31. decembrim - pastāvošajām militārajām vajadzībām, ja pierādīts, ka noteiktam izmantojumam nav tehniski un ekonomiski pieejamu alternatīvu vielu vai tehnoloģiju vai arī tās nevar izmantot.

2.

i) Saskaņā ar 4. un 5. punktu katram ražotājam un importētājam jānodrošina, lai: a) aprēķinātais metilbromīda apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, nepārsniedz 75 % no aprēķinātā metilbromīda apjoma, kuru tas laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1991. gadā; b) aprēķinātais metilbromīda apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, nepārsniedz 40 % no aprēķinātā metilbromīda apjoma, kuru tas laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1991. gadā; c) lai aprēķinātais metilbromīda apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, nepārsniedz 25 % no aprēķinātā metilbromīda apjoma, kuru tas laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1991. gadā; d) lai tas pārtrauc laist metilbromīdu tirgū un lietot to savām vajadzībām pēc 2004. gada 31. decembra. Līdz apjomam, kādu atļauj Protokols, Komisija pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma un saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru maina 3. panta 2. punkta i) apakšpunkta c) daļā un c) apakšpunktā aprēķināto metilbromīda apjomu, ja pierādīts, ka tas ir nepieciešams, lai apmierinātu dalībvalsts vajadzības, jo nav tehniski un ekonomiski pieejamu alternatīvu vai aizstājēju, kas būtu pieņemami no vides un veselības viedokļa, vai arī tos nevar izmantot. Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, pēc iespējas ātrāk veicina metilbromīda alternatīvu izstrādi, tostarp pētniecības darbus, un to izmantošanu.

ii) Saskaņā ar 4. punktu metilbromīda laišana tirgū un izmantošana, ko veic uzņēmumi, kas nav ražotāji vai importētāji, ir aizliegta pēc 2005. gada 31. decembra.

iii) Šā punkta i) apakšpunkta a), b), c) un d) daļā, kā arī ii) apakšpunktā minētajos aprēķinātajos apjomos neiekļauj metilbromīda daudzumu, kas tiek ražots vai importēts karantīnas vajadzībām vai pirmsnosūtīšanas apstrādei. Laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim un katrus nākamos 12 mēnešus visiem ražotājiem un importētājiem jānodrošina, lai aprēķinātais metilbromīda apjoms, kuru tie laiž tirgū vai izmanto savām vajadzībām karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei, nepārsniedz vidējo aprēķināto metilbromīda apjomu, kuru tie laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei 1996., 1997. un 1998. gadā. Katru gadu dalībvalstis ziņo Komisijai par metilbromīda apjomiem, ko tās ļāvušas lietot karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei savās teritorijās, par mērķiem, kādos metilbromīds ir ticis lietots, un par to, kā virzās alternatīvu vērtēšana un izmantošana. Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru veic pasākumus, lai samazinātu aprēķināto metilbromīda apjomu, kuru ražotāji un importētāji var laist tirgū vai izmantot savām vajadzībām karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei, ņemot vērā alternatīvu vielu vai tehnoloģiju tehnisko un ekonomisko pieejamību, kā arī būtisko attīstību starpvalstu līmenī saskaņā ar Protokolu.

iv) Kopējais metilbromīda apjoms, kuru ražotāji un importētāji var laist tirgū vai lietot savām vajadzībām, ir noteikts III pielikumā.

3.

i) Ievērojot 4. un 5. punktu un 5. panta 5. punktu: a) aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim un turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, nepārsniedz šādu kopējo apjomu: — 2,6 % no aprēķinātā hlorfluorogļūdeņražu apjoma, ko ražotāji un importētāji laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1989. gadā, un — aprēķināto daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjomu, ko ražotāji un importētāji laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1989. gadā; b) aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim, nepārsniedz šādu kopējo apjomu: — 2,0 % no aprēķinātā daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu, ko ražotāji un importētāji laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1989. gadā, un — aprēķināto hlorfluorogļūdeņražu apjomu, ko ražotāji un importētāji laida tirgū vai lietoja savām vajadzībām 1989. gadā; c) aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim, nepārsniedz 85 % no apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz b) apakšpunktu; d) aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim, nepārsniedz 45 % no apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz b) apakšpunktu; e) aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, nepārsniedz 30 % no apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz b) apakšpunktu; f) aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, nepārsniedz 25 % no apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz b) apakšpunktu; g) ražotāji un importētāji pārtrauc laist tirgū vai lietot savām vajadzībām daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus pēc 2009. gada 31. decembra; h) katrs ražotājs un importētājs nodrošina, lai aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim un turpmākajā 12 mēnešu laikposmā, procentuāli nepārsniedz a) līdz c) apakšpunktā aprēķināto apjomu ►M2 procentuālo tirgus daļu, kas tam piešķirta 1999. gadā ◄ ; ▼M8 i) atkāpjoties no h) punkta, ikviens ražotājs un importētājs Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā nodrošina, lai aprēķinātais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru tas laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām, izteikts kā b), d), e) un f) punktā aprēķināto apjomu procentuāla daļa, nepārsniegtu šā ražotāja un importētāja vidējo procentuālo tirgus daļu 2002. un 2003. gadā. ▼B

ii) Pirms 2001. gada 1. janvāra Komisija saskaņā ar 18. panta 2. daļā minēto procedūru nosaka kārtību, kādā tiek piešķirtas kvotas katram ražotājam un importētājam no aprēķinātajiem apjomiem, kas noteikti d) līdz f) apakšpunktā un kas piemērojami laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim un katrā turpmākajā 12 mēnešu laikposmā.

iii) Attiecībā uz ražotājiem apjomi, kas minēti šajā punktā, attiecas uz neapstrādātu daļēji halogenētiem hlorfluorogļūdeņražu apjomu, kuru tie laiž tirgū vai lieto savām vajadzībām Kopienā un kas ir ražots Kopienā.

iv) Kopējais daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji var laist tirgū vai lietot savām vajadzībām, ir noteikts III pielikumā.

4.

a) Attiecībā uz ierobežojamām vielām, kuras laiž tirgū Kopienā, lai tās iznīcinātu, lietojot Pušu apstiprinātas tehnoloģijas, nepiemēro 1., 2. un 3. punktu; b) attiecībā uz ierobežojamo vielu laišanu tirgū un izmantošanu nepiemēro 1., 2. un 3. punktu šādos gadījumos: — ja tās izmanto kā izejvielas vai kā reaģentus, vai — ja tās izmanto, lai apmierinātu to lietotāju licencētus pieprasījumus būtiskām vajadzībām, kas noteikti 3. panta 1. punktā, un lai apmierinātu to lietotāju licencētus pieprasījumus kritiskām vajadzībām, kas noteikti 3. panta 2. punktā, vai lai apmierinātu pieprasījumus pagaidu ārkārtas vajadzībām, kas atļautas saskaņā ar 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktu. i)

ii) Attiecībā uz ierobežojamu vielu laišanu tirgū saldēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtu uzturēšanai un apkalpei, ko veic uzņēmēji, kas nav ražotāji, līdz 1999. gada 31. decembrim nepiemēro 1. punktu.

iii) Attiecībā uz ierobežojamu vielu laišanu tirgū saldēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtu uzturēšanai un apkalpei vai pirkstu nospiedumu ņemšanas procesiem līdz 2000. gada 31. decembrim nepiemēro 1. punktu.

▼M4

iv) 1. punkta c) apakšpunktu nepiemēro esošajās ugunsdrošības sistēmās iekļautu atgūtu, reģenerētu vai pārstrādātu halonu laišanai tirgū un izmantošanai līdz 2002. gada 31. decembrim vai kritiskajām vajadzībām paredzētu halonu laišanai tirgū un izmantošanai, kā norādīts VII pielikumā. Katru gadu dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Komisijai par kritiskajām vajadzībām izmantoto halonu daudzumu, par halonu emisiju samazināšanai veiktajiem pasākumiem un par tādu emisiju provizorisku aprēķinu, kā arī par pašreizējām darbībām piemērotu alternatīvu apzināšanā un izmantošanā. Komisija katru gadu pārskata VII pielikumā uzskaitītās kritiskās vajadzības un, ja nepieciešams, pieņem grozījumus, kā arī attiecīgā gadījumā pakāpeniskas samazināšanas termiņus, ņemot vērā pieejamās tehniski un ekonomiski realizējamās alternatīvas vai tehnoloģijas, kas ir pieņemamas no vides un veselības aizsardzības viedokļa saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru.

▼B

v) Izņemot gadījumus, kas uzskaitīti VII pielikumā, halonus saturošas ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti tiek izņemti no lietošanas līdz 2003. gada 31. decembrim, bet halonus rekuperē saskaņā ar 16. pantu.

5. Jebkurš ražotājs vai importētājs, kam ir tiesības laist tirgū vai savām vajadzībām izmantot ierobežojamās vielas, kuras minētas šajā pantā, var nodot šīs tiesības attiecībā uz visu vai jebkuru šīs vielu grupas apjoma daļu, kas fiksēta saskaņā ar šo pantu, jebkuram citam šīs vielu grupas ražotājam vai importētājam Kopienā. Par šādu tiesību tālāknodošanu iepriekš paziņo Komisijai. Nododot tālāk tiesības laist vielas tirgū vai tās lietot, netiek iegūtas turpmākas tiesības uz to ražošanu vai importu.

▼M4

6. Hlorfluorogļūdeņražus, citus pilnīgi halogenētus hlorfluorogļūdeņražus, halonus, tetrahloroglekli, 1,1,1-trihloretānu, daļēji halogenētus bromfluorogļūdeņražus un bromhlormetānu saturošu produktu un iekārtu importēšanu un laišanu tirgū aizliedz, izņemot produktus un iekārtas, kurām attiecīgās ierobežotās vielas izmantošana ir atļauta saskaņā ar 3. panta 1. punkta otro daļu vai uzskaitīta VII pielikumā. Šis aizliegums neattiecas uz produktiem un iekārtām, kuras ir ražotas pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

▼B

5. pants

Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošanas ierobežošana

1. Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošana ir aizliegta:

a) aerosolos;

b) šķīdinātājos: i) lietojot šķīdinātājus nenoslēgtos traukos, tostarp, vaļējās mazgājamās mašīnās un vaļējās žāvēšanas sistēmās bez dzesēšanas zonas, adhezīvos un atlīmēšanas līdzekļos, ja tie netiek lietoti noslēgtā iekārtā, kanalizācijas cauruļu attīrīšanai, kad daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži netiek rekuperēti; ii) no 2002. gada 1. janvāra - visos šķīdinātājos, izņemot elektrisku un citu komponentu smalktīrīšanu aviācijā un kosmonautikā, kur aizliegums stājas spēkā 2008. gada 31. decembrī;

c) kā dzesējoša viela: i) iekārtās, kas ražotas pēc 1995. gada 31. decembra, šādām vajadzībām: — vaļējās iztvaicēšanas sistēmās, — mājas ledusskapjos un saldētavās, — mehānisko transportlīdzekļu, traktoru, visurgājēju vai piekabju gaisa kondicionēšanas sistēmās, kuras darbina jebkurš enerģijas avots, izņemot militārās vajadzības, kur aizliegums stājas spēkā 2008. gada 31. decembrī, — ceļu sabiedriskā transporta gaisa kondicionēšanas sistēmās; ii) dzelzceļa transporta gaisa kondicionēšanas iekārtās, kas ražotas pēc 1997. gada 31. decembra; iii) no 2000. gada 1. janvāra iekārtās, kas ražotas pēc 1999. gada 31. decembra šādām vajadzībām: — atklātās saldētavās un noliktavās, no kurām tiek izsniegtas preces, — ierīcēs ar 150 kW un lielāku vienādvārpstas jaudu; iv) no 2001. gada 1. janvāra visās citās saldēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtās, kas ražotas pēc 2000. gada 31. decembra, izņemot stacionāras gaisa kondicionēšanas iekārtas, kuru dzesēšanas jauda ir mazāka par 100 kW, kur daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošana ir aizliegta no 2002. gada 1. jūlija attiecībā uz iekārtām, kas ražotas pēc 2002. gada 30. jūnija, un izņemot kombinētas gaisa dzesēšanas/silta gaisa padeves sistēmas, kur daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošana ir aizliegta no 2004. gada 1. janvāra visās iekārtās, kas ir ražotas pēc 2003. gada 31. decembra; v) no 2010. gada 1. janvāra neapstrādātus daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus ir aizliegts izmantot minētajā laikā pastāvošo saldēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtu uzturēšanai un apkalpošanai; visi daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži tiek aizliegti no 2015. gada 1. janvāra. Līdz 2008. gada 31. decembrim Komisija izskata pārstrādātu daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu alternatīvu tehnisko un ekonomisko pieejamību. Šajā izskatīšanā ņem vērā, kādā mērā ir pieejamas tehniski un ekonomiski piemērotas daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu alternatīvas esošajās saldēšanas iekārtās, lai izvairītos no nevajadzīgas iekārtu apstādināšanas. Izskatāmajām alternatīvām būtu jābūt ar ievērojami mazāku kaitīgo ietekmi uz vidi salīdzinājumā ar daļēji halogenētiem hlorfluorogļūdeņražiem. Komisija iesniedz izskatīšanas rezultātus Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā atbilstīgi saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru lemj, vai pieņemt termiņu, kas noteikts 2015. gada 1. janvārī;

d) putu ražošanai: i) visu putu ražošanai, izņemot ādas aizsargputas un cietās izolācijas putas; ii) no 2000. gada 1. oktobra - ādas aizsargputu ražošanai un polietilēna izolācijas putu ražošanai; ii) no 2002. gada 1. janvāra polistirola presēto izolācijas putu ražošanai, izņemot gadījumus, kad tās tiek ražotas transporta izolācijai; iv) no 2003. gada 1. janvāra poliuretāna putu ražošanai ierīcēm, laminējošu veidojamu slāņaino poliuretāna putu un poliuretāna paneļu ražošanai, izņemot gadījumus, kad divus pēdējos izmanto transporta izolācijai; v) no 2004. gada 1. janvāra - visa veida putu ražošanai, ietverot poliuretāna smidzināmās un cietās putas;

e) kā nesējgāze sterilizācijas vielām noslēgtās sistēmās, iekārtās, kas ražotas pēc 1997. gada 31. decembra;

f) visām citām vajadzībām.

2. Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus var lietot:

a) laboratoriju vajadzībām, ietverot pētniecību un izstrādi;

b) kā izejvielu;

c) kā reaģentu.

3. Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus var lietot kā ugunsdzēšamo vielu esošajās ugunsdzēšanas sistēmās, kur tie aizvieto halonus, vajadzībām, kas uzskaitītas VII pielikumā, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

— haloni, ko lieto šādās ugunsdzēšanas sistēmās, tiek pilnībā aizvietoti,

— ekstrahētie haloni tiek pilnībā iznīcināti,

— daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu piegādātājs sedz 70 % no halonu iznīcināšanas izmaksām,

— pamatojoties uz šo noteikumu, dalībvalstis katru gadu ziņo Komisijai par iekārtu skaitu un attiecīgajiem halona apjomiem.

4. To daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus saturošu produktu un iekārtu imports un laišana tirgū, uz kuriem attiecas šajā pantā minētie lietošanas ierobežojumi, aizliedz no dienas, kad šie ierobežojumi stājas spēkā. Aizliegums neattiecas uz produktiem un ierīcēm, kuri norādīti kā ražojami pirms šā lietošanas ierobežojuma stāšanās spēkā.

5. Līdz 2009. gada 31. decembrim šajā pantā minētie lietošanas ierobežojumi neattiecas uz daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošanu produktos, ko paredzēts eksportēt uz valstīm, kurās daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošana šajos produktos vēl ir atļauta.

6. Komisija var saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā šīs regulas darbības pieredzi vai tehnikas attīstību, mainīt 1. punktā noteikto sarakstu un datumus, bet tā nekādā gadījumā nevar pagarināt tajā noteiktos laikposmus, neskarot 7. punktā paredzētās atkāpes.

7. Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma un saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var atļaut atkāpes no termiņiem, kas noteikti daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošanai un laišanai tirgū, atkāpjoties no 1. punkta un 4. panta 3. punkta, ja tiek pierādīts, ka noteiktām vajadzībām alternatīvas vielas vai tehnoloģijas nav tehniski vai ekonomiski pieejamas, vai arī tās nevar izmantot. Komisija nekavējoties informē dalībvalstis par visām piešķirtajām atkāpēm.







III NODAĻA

TIRDZNIECĪBA

6. pants

Licences importam no trešām valstīm

▼M4

1. Ierobežoto vielu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā vai ievešanai pārstrādei ir jāuzrāda ievešanas atļauja. Attiecīgās atļaujas izdod Komisija pēc tam, kad pārbaudīta atbilstība 6., 7., 8. un 13. pantam. Komisija katras atļaujas kopiju nosūta tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgās vielas ir jāimportē. Katra dalībvalsts šajā nolūkā ieceļ kompetento iestādi. Regulas I pielikuma I, II, III, IV, V un IX grupā uzskaitītās ierobežotās vielas neimportē pārstrādei.

▼B

2. Licenci, kas saistīta ar aktīvās apstrādes procedūru, izsniedz tikai tad, ja ierobežojamo vielu ir paredzēts lietot Kopienas muitas teritorijā, pamatojoties uz apturēšanas sistēmu, ko paredz Regulas (EEK) Nr. 2913/92 114. panta 2. punkta a) apakšpunkts, ar nosacījumu, ka pārstrādes produkti tiek reeksportēti uz valsti, kurā minētās ierobežojamās vielas ražošana, patēriņš vai imports nav aizliegts. Licenci izsniedz tikai ar dalībvalsts, kurā notikusi aktīvās apstrādes darbība, kompetentās iestādes atļauju.

3. Pieprasot licenci, tiek norādīti:

a) importētāja un eksportētāja vārdi un adreses;

b) eksporta valsts;

c) galamērķa valsts, ja ierobežojamās vielas ir jāizlieto Kopienas muitas teritorijā saskaņā ar aktīvās apstrādes procedūru, kas minēta 2. punktā;

d) katras ierobežojamās vielas aprakstā jāiekļauj: — tās standartapzīmējums, — apraksts un muitas nomenklatūras kods, kā noteikts IV pielikumā, — vielas raksturs (no neapstrādāta, rekuperēta vai reģenerēta), — vielas daudzums kilogramos;

e) mērķis, kādam paredzēts to importēt;

f) ja tas ir zināms, plānotā importa vieta un datums, un, ja tas ir būtiski, jebkādas izmaiņas šajos datos.

4. Komisija var prasīt sertifikātu, kas apliecina importējamo vielu raksturu.

5. Saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var pārveidot IV pielikuma 3. punktā minēto vielu sarakstu.

7. pants

Ierobežojamo vielu imports no trešām valstīm

Uz ierobežojamo vielu, kas importētas no trešām valstīm, laišanu brīvā apgrozībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi. Šos ierobežojumus un uzņēmumiem piešķirtās kvotas nosaka laikposmam no 1999. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un katram turpmākajam 12 mēnešu laikposmam saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru. Tās tiks piešķirtas tikai:

a) VI un VIII grupu ierobežojamām vielām, kas minētas I pielikumā;

b) ierobežojamām vielām, ja tās lieto būtiskām vai kritiskām vajadzībām vai karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei;

c) ierobežojamām vielām, ja tās izmanto kā izejvielas vai reaģentus; vai

d) uzņēmumiem, kam ir iekārtas, kurās rekuperētās ierobežojamās vielas var iznīcināt, ja ierobežojamās vielas izmanto iznīcināšanai Kopienā ar Pušu apstiprinātu tehnoloģiju palīdzību.

8. pants

Ierobežojamo vielu imports no valsts, kura nav parakstījusi Protokolu

Aizliegts laist brīvā apgrozībā Kopienā vai aktīvā apstrādē ierobežojamās vielas, kas importētas no valsts, kura nav parakstījusi Protokolu.

9. pants

Ierobežojamās vielas saturošu produktu imports no valsts, kura nav parakstījusi Protokolu

1. Aizliegts laist brīvā apgrozībā Kopienā produktus un iekārtas, kas satur ierobežojamās vielas, kuras importētas no valsts, kas nav parakstījusi Protokolu.

2. Dalībvalstu muitas iestāžu zināšanai V pielikumā ir dots ierobežojamās vielas saturošo produktu saraksts un to kombinētās nomenklatūras kodi. Saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var pievienot punktus, svītrot tos vai grozīt šo sarakstu, ņemot vērā Pušu veidotos sarakstus.

10. pants

Produktu, kuru ražošanā izmantotas ierobežojamās vielas, imports no valsts, kas nav parakstījusi Protokolu

Ņemot vērā Pušu lēmumu, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, laišanai brīvā apgrozībā Kopienā pieņem noteikumus, kas ir piemērojami produktiem, kuru ražošanā izmantotas ierobežojamās vielas, bet kuri paši nesatur vielas, kas neapšaubāmi pieskaitāmas pie ierobežojamām, un kas ir importēti no valsts, kura nav parakstījusi Protokolu. Šādu produktu identifikācija notiek saskaņā ar tehniskām konsultācijām, kas regulāri tiek sniegtas Pusēm. Padome lemj ar kvalificētu balsu vairākumu.

11. pants

Ierobežojamo vielu vai ierobežojamās vielas saturošu produktu eksports

▼M4

1. Hlorfluorogļūdeņražu, citu pilnīgi halogenētu hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna, daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna vai produktu un iekārtu, kuras satur minētās vielas vai kuru ilgstoša darbība ir atkarīga no minēto vielu pievadīšanas, izņemot personiskās lietošanas priekšmetus, eksports no Kopienas ir aizliegts. Šis eksporta aizliegums neattiecas uz:

▼B

a) ierobežojamām vielām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 6. punktu, lai apmierinātu Pušu valsts pamatvajadzības saskaņā ar Protokola 5. pantu;

b) ierobežojamām vielām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 7. punktu, lai apmierinātu Pušu kritiskās vajadzības;

c) ierobežojošas vielas saturošiem produktiem un iekārtām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 5. punktu vai importētas saskaņā ar 7. panta b) apakšpunktu;

▼M4

d) atgūto, reģenerēto un pārstrādāto halonu, ko glabā kritiskām vajadzībām iekārtās, kuras atļāvusi vai apsaimnieko kompetentā iestāde, lai apmierinātu VII pielikumā uzskaitītās kritiskās vajadzības, līdz 2009. gada 31. decembrim un produktiem un iekārtām, kas satur halonu, lai apmierinātu VII pielikumā uzskaitītās kritiskās vajadzības. Līdz 2005. gada 1. janvārim Komisija uzsāks pārskatīt šāda atgūta, reģenerēta un pārstrādāta halona eksportu kritiskām vajadzībām un saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru pieņems lēmumu attiecīgā gadījumā aizliegt šādu eksportu agrāk nekā 2009. gada 31. decembrī;

▼B

e) ierobežojamām vielām, kas izmantojamas kā izejvielas vai reaģenti;

▼M1

f) hlorfluorogļūdeņražus saturošiem dozētajiem inhalatoriem un pievadmehānismiem hermētiski noslēgtās iekārtās, kas paredzētas implantēšanai cilvēka ķermenī, lai ievadītu noteiktas zāļu devas, kuriem atbilstīgi 4. panta 1. punktam var dot pagaidu atļauju saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru;

▼M4

g) izmantotiem produktiem un iekārtām, kas satur cietas izolējošas putas vai integrālās putas, kuras ražotas ar hlorfluorogļūdeņražiem. Izņēmums neattiecas uz: — dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtām un produktiem, — dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtām un produktiem, kuri satur hlorfluorogļūdeņražus kā dzesējošās vielas vai kuru pastāvīgā darbība pamatojas uz hlorfluorogļūdeņražu kā dzesējošo vielu pievadīšanu citās iekārtās vai produktos, — celtniecības izolējošām putām un produktiem.

▼B

2. Metilbromīda eksports no Kopienas uz valsti, kura nav parakstījusi Protokolu, ir aizliegts.

3. No 2004. gada 1. janvāra daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu eksports no Kopienas uz valsti, kura nav parakstījusi Protokolu, ir aizliegts. Saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija pārbauda iepriekšminēto datumu, ņemot vērā būtisku attīstību starpvalstu līmenī saskaņā ar Protokolu, un vajadzības gadījumā to maina.

▼M4

4. No 2003. gada 31. decembra ir aizliegts halona eksports kritiskām vajadzībām no tādām glabātuvēm Kopienā, ko halona glabāšanai kritiskām vajadzībām nav atļāvusi vai neapsaimnieko kompetentā iestāde.

▼B

12. pants

Eksporta atļauja

▼M4

1. Ierobežoto vielu eksportam no Kopienas ir vajadzīga atļauja. Šādu eksporta atļauju uzņēmumiem izdod Komisija laika posmam no 2001. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katram 12 mēnešu laika posmam, kad pārbaudīta atbilstība 11. pantam. Halona kā ierobežotās vielas eksporta atļaujas noteikumi ir izklāstīti 4. punktā. Komisija katras eksporta atļaujas eksemplāru nosūta attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.

▼B

2. Pieprasot eksporta atļauju, jānorāda:

a) eksportētāja un ražotāja, ja tie nav viena un tā pati persona, vārds/nosaukums un adrese;

b) eksportam paredzētās ierobežojamās vielas (vielu) apraksts, tostarp: — tās standartapzīmējums, — apraksts un muitas nomenklatūras kods, kā noteikts IV pielikumā, — vielas raksturs (neapstrādāta, rekuperēta vai reģenerēta);

c) katras eksportējamās vielas kopējais daudzums;

d) ierobežojamās vielas (vielu) galamērķa valsts;

e) eksporta nolūks.

3. Katrs eksportētājs paziņo Komisijai par visām izmaiņām, kuras var rasties atļaujas derīguma laikā attiecībā uz datiem, kas paziņoti saskaņā ar 2. punktu. Katrs eksportētājs ziņo Komisijai saskaņā ar 19. pantu.

▼M4

4. Regulas VII pielikumā uzskaitītajām kritiskajām vajadzībām paredzētā halona un halonu saturošu produktu un iekārtu eksportam no Kopienas ir vajadzīga atļauja laika posmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katram 12 mēnešu laika posmam. Šādu eksporta atļauju eksportētājam izdod Komisija, kad attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde ir pārbaudījusi atbilstību 11. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Eksporta atļaujas pieteikumā iekļauj:

— eksportētāja vārdu/nosaukumu un adresi,

— eksporta komercaprakstu,

— halona kopējo daudzumu,

— produktu un iekārtu galamērķa valsti/valstis,

— deklarāciju par to, ka halons ir jāeksportē īpašai kritiskai vajadzībai, kas uzskaitīta VII pielikumā,

— visu papildu informāciju, ko kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu.

▼B

13. pants

Atļauja, kas izsniegta izņēmuma kārtā, tirdzniecībai ar valsti, kura nav parakstījusi Protokolu

Atkāpjoties no 8. panta, 9. panta 1. punkta, 10. panta, 11. panta 2. un 3. punkta, Komisija var atļaut tirdzniecību ar valsti, kura nav parakstījusi Protokolu, ar ierobežojamām vielām un produktiem, kuri satur vai ir ražoti, lietojot vienu vai vairākas šādas vielas, ja vien valsts, kas nav parakstījusi Protokolu, Pusēm tiekoties, ir apņēmusies pilnībā ievērot Protokolu un ir iesniegusi šai sakarā datus, kā to nosaka Protokola 7. pants. Komisija lemj saskaņā ar šīs regulas 18. panta 2. punktā minēto procedūru.

14. pants

Tirdzniecība ar teritoriju, uz kuru Protokols neattiecas

1. Saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot 2. punktu, 8., 9. pants, 11. panta 2. un 3. punkts attiecas uz jebkuru teritoriju, uz kuru neattiecas Protokols, tāpat kā tie attiecas uz jebkuru valsti, kas nav parakstījusi Protokolu.

2. Ja iestādes teritorijā, uz kuru neattiecas Protokols, pilnībā ievēro Protokolu un ir iesniegušas to apliecinošus datus, kā to nosaka Protokola 7. pants, Komisija var nolemt, ka daži vai visi šīs regulas 8., 9. un 11. pantu noteikumi neattiecas uz minēto teritoriju.

Komisija pieņem savu lēmumu saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru.

15. pants

Paziņošana dalībvalstīm

Komisija nekavējoties paziņo dalībvalstīm par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 6., 7., 9., 12., 13. un 14. pantu.







IV NODAĻA

EMISIJAS KONTROLE

16. pants

Izlietoto ierobežojamo vielu rekuperācija

1. Ierobežojamās vielas, ko satur:

— saldēšanas, gaisa kondicionēšanas un silta gaisa padeves sistēmas, izņemot mājas ledusskapjus un saldētavas,

— iekārtas, kas satur šķīdinātājus,

— ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšanas aparāti,

tiek rekuperētas turpmākai iznīcināšanai, lietojot Pušu apstiprinātu tehnoloģiju vai kādu citu iznīcināšanas tehnoloģiju, kas ir pieņemama no vides aizsardzības viedokļa, kā arī tiek rekuperētas pārstrādei vai reģenerācijai laikā, kad iekārta tiek apkalpota vai tiek veikta tās apkope, vai pirms iekārta tiek demontēta, vai kad tā tiek iznīcināta.

2. Ierobežojamās vielas, kuras satur mājas ledusskapji un saldētavas, tiek rekuperētas, un ar tām rīkojas, kā tas noteikts 1. punktā pēc 2001. gada 31. decembra.

3. Ierobežojamās vielas, ko satur produkti un iekārtas, kas nav minētas 1. un 2. punktā, tiek rekuperētas un, ja iespējams, ar tām rīkojas tā, kā to paredz 1. punkts.

4. Ierobežojamas vielas netiek laistas tirgū vienreizlietojamā tarā, izņemot, ja tās paredzētas lietošanai būtiskiem mērķiem.

5. Dalībvalstis veic pasākumus, kas veicina ierobežojamo vielu rekuperāciju, pārstrādi, reģenerēšanu un likvidēšanu, un uzliek lietotājiem, saldēšanas iekārtu tehniķiem un citām attiecīgajām iestādēm par pienākumu nodrošināt 1. punkta noteikumu izpildi. Dalībvalstis nosaka obligātās kvalifikācijas prasības attiecīgajam personālam. Vēlākais līdz 2001. gada 31. decembrim dalībvalstis paziņo Komisijai par programmām, kas saistītas ar minētajām kvalifikācijas prasībām. Komisija novērtē dalībvalstu veiktos pasākumus. Ņemot vērā šo vērtējumu un tehnisko, kā arī citu būtisku informāciju, Komisija pēc vajadzības ierosina pasākumus attiecībā uz šīm obligātajām kvalifikācijas prasībām.

▼M4

6. Dalībvalstis līdz 2001. gada 31. decembrim un pēc tam par katru 12 mēnešu laika posmu ziņo Komisijai par sistēmām, kas izveidotas izmantoto ierobežoto vielu atgūšanas veicināšanai, ieskaitot pieejamās iekārtas un izmantoto to ierobežoto vielu daudzumus, kas atgūtas, reģenerētas, pārstrādātas vai iznīcinātas.

▼B

7. Šis pants neskar Padomes 1975. gada 15. jūlija Direktīvu 75/442/EEK par atkritumiem ( 8 ) vai pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta 2. punktu.

17. pants

Ierobežojamo vielu noplūdes

1. Jāveic visi iespējamie pasākumi, lai novērstu vai samazinātu ierobežojamo vielu noplūdes. Jo īpaši ik gadu pret noplūdi pārbauda stacionārās iekārtas, kurās izmanto vairāk nekā 3 kg dzesēšanas šķidruma. Dalībvalstis nosaka obligātās kvalifikācijas prasības attiecīgajam personālam. Vēlākais līdz 2001. gada 31. decembrim dalībvalstis ziņo Komisijai par programmām, kas saistītas ar minētajām kvalifikācijas prasībām. Komisija novērtē dalībvalstu veiktos pasākumus. Ņemot vērā šo vērtējumu, tehnisko un citu būtisko informāciju, Komisija atbilstīgi ierosina pasākumus attiecībā uz šīm obligātajām kvalifikācijas prasībām.

Komisija veicina Eiropas standartu sagatavošanu attiecībā uz noplūžu kontroli un noplūdes vielu rekuperāciju no komerciālām un rūpnieciskām gaisa kondicionēšanas un saldēšanas iekārtām, no ugunsdrošības sistēmām un no iekārtām, kas satur šķīdinātājus, kā arī attiecībā uz tehniskajām prasībām par saldēšanas sistēmu drošību pret noplūdēm.

2. Tiek veikti visi iespējamie drošības pasākumi, lai novērstu un samazinātu metilbromīda noplūdes no dezinfekcijas iekārtām un darbībām, kurās tiek lietots metilbromīds. Vienmēr, kad metilbromīdu izmanto augsnes dezinfekcijai, pietiekami ilgu laiku obligāti jālieto praktiski necaurspiedīgas plēves vai citi tehniski paņēmieni, kas nodrošina vismaz tādu pašu vides aizsardzības līmeni. Dalībvalstis nosaka obligātās kvalifikācijas prasības attiecīgajam personālam.

3. Jāveic visi iespējamie drošības pasākumi, lai novērstu un samazinātu to ierobežojamo vielu noplūdi, kuras lieto kā izejvielas un reaģentus.

4. Jāveic visi iespējamie drošības pasākumi, lai novērstu un samazinātu nejaušu ierobežojamo vielu noplūdi, ražojot citas ķīmiskas vielas.

5. Komisija atbilstīgi sagatavo piezīmes par labākajām pieejamajām tehnoloģijām un labāko vides aizsardzības praksi attiecībā uz ierobežojamo vielu noplūžu un emisijas novēršanu un samazināšanu, kā arī nodrošina šo piezīmju izplatīšanu.







V NODAĻA

KOMITEJA, ZIŅOŠANA, PĀRBAUDE UN SODI

18. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja.

2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais laikposms ir viens mēnesis.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

19. pants

Ziņošana

1. Katru gadu līdz 31. martam katrs ierobežojamo vielu ražotājs, importētājs un eksportētājs sniedz Komisijai turpmāk minētās ziņas par katru ierobežojamo vielu attiecībā uz iepriekšējo gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim, nosūtot ziņojuma kopiju attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Šā ziņojuma formu nosaka saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru.

a) Katrs ražotājs paziņo: — kopējo saražoto katras ierobežojamās vielas daudzumu, — visu saražoto daudzumu, kas laists tirgū vai ko ražotājs izlietojis savām vajadzībām Kopienā, atsevišķi norādot ražošanas apjomu izejvielām, reaģentiem, vielas, kas ražotas karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei, kā arī citām vajadzībām, — par ražošanu Kopienas būtiskām vajadzībām, kas licencēta saskaņā ar 3. panta 4. punktu, — par ražošanu, kas atļauta saskaņā ar 3. panta 6. punktu Pušu valsts pamatvajadzībām, ievērojot Protokola 5. pantu, — par ražošanu, kas atļauta saskaņā ar 3. panta 7. punktu, Pušu būtiskām vai kritiskām vajadzībām, — par ražošanas palielināšanu, kas atļauta saskaņā ar 3. panta 8., 9. un 10. punktu sakarā ar rūpniecisko racionalizāciju, — par visiem daudzumiem, kas ir rekuperēti, reģenerēti vai iznīcināti, — par visiem krājumiem.

b) Katrs importētājs, ietverot visus ražotājus, kas vienlaikus importē, paziņo: — par visiem daudzumiem, kas laisti brīvā apgrozībā Kopienā, atsevišķi izdalot izejvielu importu un reaģentu lietošanu būtiskām un kritiskām vajadzībām, kas licencētas saskaņā ar 3. panta 4. punktu, lietošanu karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei, kā arī iznīcināšanai, — par visiem ierobežojamo vielu daudzumiem, kas ievesti Kopienā saskaņā ar aktīvās apstrādes procedūru, — par visiem ierobežojamo vielu daudzumiem, kas importēti pārstrādei un reģenerācijai, — par visiem krājumiem.

c) Katrs eksportētājs, ietverot visus ražotājus, kas vienlaikus eksportē, paziņo: — par visiem ierobežojamo vielu daudzumiem, kas eksportēti no Kopienas, ietverot vielas, kas ir reeksportētas saskaņā ar aktīvās apstrādes procedūru, atsevišķi norādot daudzumus, kas eksportēti uz katru adresātvalsti, un daudzumus, kas eksportēti kā izejvielas un reaģenti, būtiskām vajadzībām, kritiskiem mērķiem, karantīnas nodrošināšanai un pirmsnosūtīšanas apstrādei, lai apmierinātu Pušu valsts pamatvajadzības saskaņā ar Protokola 5. pantu, kā arī iznīcināšanai, — par visiem ierobežojamās vielas daudzumiem, kas eksportēti pārstrādei vai reģenerācijai, — par visiem krājumiem.

2. Katru gadu līdz 31. decembrim dalībvalstu muitas iestādes nogādā atpakaļ Komisijai apzīmogotas un izlietotas licences.

3. Katru gadu līdz 31. martam katrs lietotājs, kam ir atļauts izmantot 3. panta 1. punkta atkāpi saistībā ar būtiskām vajadzībām, paziņo Komisijai par katru vielu, par kuru saņemta atļauja, norādot tās lietošanas veidu, daudzumus, kas izlietoti iepriekšējā gadā, daudzumus, kas ir krājumā, daudzumus, kas ir pārstrādāti vai likvidēti, un šīs vielas saturošo produktu daudzumus, kas laisti Kopienas tirgū un/vai eksportēti, kā arī nosūta ziņojuma kopiju attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.

4. Katru gadu līdz 31. martam katrs uzņēmējs, kam ir atļauts lietot ierobežojamas vielas kā reaģentus, paziņo Komisijai par iepriekšējā gadā izlietotajiem daudzumiem, kā arī iesniedz aptuvenu aprēķinu par notikušo emisiju.

▼M4

4a. Katru gadu līdz 31. martam eksportētājs, datu kopiju nosūtot attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei, paziņo Komisijai uzskaites datus, ko katrs pieteikuma iesniedzējs sniedzis saskaņā ar 12. panta 4. punktu par laika posmu no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

▼B

5. Komisija veic atbilstīgos pasākumus, lai aizsargātu tai iesniegtās informācijas konfidencialitāti.

▼M4

6. Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru var grozīt 1. līdz 4. punktā noteiktās prasības par ziņošanu, lai izpildītu saistības atbilstīgi Protokolam vai uzlabotu minēto prasību par ziņošanu praktisko pielietojumu.

▼B

20. pants

Pārbaude

1. Veicot uzdevumus, ko tai uzliek šī regula, Komisija drīkst prasīt visu informāciju no dalībvalstu valdībām un kompetentajām iestādēm, kā arī no uzņēmumiem.

2. Kad Komisija prasa informāciju no uzņēmumiem, tā vienlaikus nosūta pieprasījuma kopiju tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras teritorijā atrodas uzņēmuma valde, vienlaikus nosūtot paziņojumu par iemesliem, kāpēc šāda informācija tiek prasīta.

3. Dalībvalsts kompetentās iestādes veic izmeklēšanu, ko Komisija uzskata par nepieciešamu saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis arī veic izlases veida pārbaudes attiecībā uz ierobežojamo vielu importu un paziņo šo pārbaužu grafikus un rezultātus Komisijai.

4. Ievērojot vienošanos starp Komisiju un tās dalībvalsts, kuras teritorijā jāveic pārbaude, kompetento iestādi, Komisijas amatpersonas palīdz minētās iestādes amatpersonām veikt savus pienākumus.

5. Komisija veic attiecīgi rīkojas, lai veicinātu pietiekamu informācijas apmaiņu un sadarbību starp valstu iestādēm un Komisiju. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu saskaņā ar šo pantu iegūtās informācijas konfidencialitāti.

21. pants

Sodi

Dalībvalstis nosaka vajadzīgos sodus, kas piemērojami šis regulas pārkāpumiem. Šie sodi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi. Dalībvalstis paziņo Komisijai noteikumus attiecībā uz sodiem vēlākais līdz 2000. gada 31. decembrim, kā arī nekavējoties paziņo par turpmākiem grozījumiem, kas attiecas uz šiem noteikumiem.







VI NODAĻA

JAUNAS VIELAS

22. pants

Jaunas vielas

1. Otrajā pielikumā minēto jauno vielu ražošana, laišana brīvā apgrozībā Kopienā un aktīvā apstrāde, kā arī laišana tirgū un lietošana ir aizliegta. Šis aizliegums neattiecas uz jaunajām vielām, ja tās lieto kā izejvielas.

2. Komisija pēc vajadzības izsaka priekšlikumus par to vielu, kas nav ierobežojamās vielas, bet par kurām Zinātniskās vērtēšanas grupa saskaņā ar Protokolu ir sniegusi atzinumu, ka tām piemīt ievērojamas spējas noārdīt ozona slāni, iekļaušanu II pielikumā, tostarp par iespējamiem izņēmumiem saistībā ar 1. punktu.







VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 3093/94 atceļ no 2000. gada 1. oktobra.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2000. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS







Ierobežojamās vielas, uz kurām attiecas šī regula Grupa Viela Ozona noārdīšanas potenciāls (1) I grupa CFCl3 (CFC- 11) 1,0 CF2Cl2 (CFC- 12) 1,0 C2F3Cl3 (CFC- 113) 0,8 C2F4Cl2 (CFC- 114) 1,0 C2F5Cl (CFC- 115) 0,6 II grupa CF3Cl (CFC- 13) 1,0 C2FCl5 (CFC- 111) 1,0 C2F2Cl4 (CFC- 112) 1,0 C3FCl7 (CFC- 211) 1,0 C3F2Cl6 (CFC- 212) 1,0 C3F3Cl5 (CFC- 213) 1,0 C3F4Cl4 (CFC-214) 1,0 C3F5Cl3 (CFC- 215) 1,0 C3F6Cl2 (CFC- 216) 1,0 C3F7Cl (CFC- 217) 1,0 III grupa CF2BrCl (halons-1211) 3,0 CF3Br (halons-1301) 10,0 C2F4Br2 (halons-2402) 6,0 IV grupa CCl4 (tetrahlorogleklis) 1,1 V grupa C2H3Cl3 (2) (1,1,1-trihloretāns) 0,1 VI grupa CH3Br (metilbromīds) 0,6 VII grupa CHFBr2 1,00 CHF2Br 0,74 CH2FBr 0,73 C2HFBr4 0,8 C2HF2Br3 1,8 C2HF3Br2 1,6 C2HF4Br 1,2 C2H2FBr3 1,1 C2H2F2Br2 1,5 C2H2F3Br 1,6 C2H3FBr2 1,7 C2H3F2Br 1,1 C2H4FBr 0,1 C3HFBr6 1,5 C3HF2Br5 1,9 C3HF3Br4 1,8 C3HF4Br3 2,2 C3HF5Br2 2,0 C3HF6Br 3,3 C3H2FBr5 1,9 C3H2F2Br4 2,1 C3H2F3Br3 5,6 C3H2F4Br2 7,5 C3H2F5Br 1,4 C3H3FBr4 1,9 C3H3F2Br3 3,1 C3H3F3Br2 2,5 C3H3F4Br 4,4 C3H4FBr3 0,3 C3H4F2Br2 1,0 C3H4F3Br 0,8 C3H5FBr2 0,4 C3H5F2Br 0,8 C3H6FBr 0,7 VIII grupa CHFCl2 (HCFC-21) (3) 0,040 CHF2Cl (HCFC-22) (3) 0,055 CH2FCl (HCFC-31) 0,020 C2HFCl4 (HCFC-121) 0,040 C2HF2Cl3 (HCFC-122) 0,080 C2HF3Cl2 (HCFC-123) (3) 0,020 C2HF4Cl (HCFC-124) (3) 0,022 C2H2FCl3 (HCFC-131) 0,050 C2H2F2Cl2 (HCFC-132) 0,050 C2H2F3Cl (HCFC-133) 0,060 C2H3FCl2 (HCFC-141) 0,070 CH3CFCl2 (HCFC-141b) (3) 0,110 C2H3F2Cl (HCFC-142) 0,070 CH3CF2Cl (HCFC-142b) (3) 0,065 C2H4FCl (HCFC-151) 0,005 C3HFCl6 (HCFC-221) 0,070 C3HF2Cl5 (HCFC-222) 0,090 C3HF3Cl4 (HCFC-223) 0,080 C3HF4Cl3 (HCFC-224) 0,090 C3HF5Cl2 (HCFC-225) 0,070 CF3CF2CHCl2 (HCFC-225ca) (3) 0,025 CF2ClCF2CHClF (HCFC-225cb) (3) 0,033 C3HF6Cl (HCFC-226) 0,100 C3H2FCl5 (HCFC-231) 0,090 C3H2F2Cl4 (HCFC-232) 0,100 C3H2F3Cl3 (HCFC-233) 0,230 C3H2F4Cl2 (HCFC-234) 0,280 C3H2F5Cl (HCFC-235) 0,520 C3H3FCl4 (HCFC-241) 0,090 C3H3F2Cl3 (HCFC-242) 0,130 C3H3F3Cl2 (HCFC-243) 0,120 C3H3F4Cl (HCFC-244) 0,140 C3H4FCl3 (HCFC-251) 0,010 C3H4F2Cl2 (HCFC-252) 0,040 C3H4F3Cl (HCFC-253) 0,030 C3H5FCl2 (HCFC-261) 0,020 C3H5F2Cl (HCFC-262) 0,020 C3H6FCl (HCFC-271) 0,030 ▼M4 IX grupa CH2BrCl (halons 1011 bromhlormetāns) 0,12 (1) Šie ozona noārdīšanas potenciāli ir aprēķināti, pamatojoties uz esošo informāciju, un tie tiks regulāri pārskatīti, ņemot vērā Pušu lēmumus. (2) Šī formula neattiecas uz 1,1,2- trihloretānu. (3) Norāda komerciāli izdevīgāko vielu, kā to nosaka Protokols.

▼M4 —————

▼A1









III PIELIKUMS

Ierobežojamo vielu kopējie daudzuma ierobežojumi ražotājiem un importētājiem, kuri tās laiž tirgū un lieto savām vajadzībām Kopienā

(1999. — 2003. — ES-15; 2004. — 2015. — ES-25)

▼M10







(aprēķinātie daudzumi izteikti ODP tonnās) Viela 12 mēnešu laikposmiem no 1. janvāra līdz 31. decembrim I grupa II grupa III grupa IV grupa V grupa VI grupa (1) Lietošanai mērķiem, kas nav karantīna vai pirmsnosūtīšanas apstrāde VI grupa (1) Karantīnas un pirmsnosūtīšanas mērķiem VII grupa VIII grupa 1999 (EU-15) 0 0 0 0 0 8 665 0 8 079 2000 (EU-15) 8 665 8 079 2001 (EU-15) 4 621 607 6 678 2002 (EU-15) 4 621 607 5 676 2003 (EU15) 2 888 607 3 005 2004 (EU-25) 2 945 607 2 209 2005 (EU-25) 0 607 2 209 2006 (EU-25) 607 2 209 2007 (EU-27) 607 2 250 2008 (EU-27) 607 1 874 2009 (EU-27) 607 1 874 2010 (EU-27) 607 0 2011 (EU-27) 607 0 2012 (EU-27) 607 0 2013 (EU-27) 607 0 2014 (EU-27) 607 0 2015 (EU-27) 607 0 (1) Aprēķināts, pamatojoties uz ODP = 0,6.

▼M11









IV PIELIKUMS







Grupa, kombinētās nomeklatūras kods (1) un apraksts I un III pielikumā minētajām vielām Grupa KN kods Apraksts I grupa 2903 41 00 Trihlorfluormetāns 2903 42 00 Dihlordifluormetāns 2903 43 00 Trihlortrifluoretāni 2903 44 10 Dihlortetrafluoretāni 2903 44 90 Hlorpentafluoretāns II grupa 2903 45 10 Hlortrifluormetāns 2903 45 15 Pentahlorfluoretāns 2903 45 20 Tetrahlordifluoretāni 2903 45 25 Heptahlorfluorpropāni 2903 45 30 Heksahlordifluorpropāni 2903 45 35 Pentahlortrifluorpropāni 2903 45 40 Tetrahlortetrafluorpropāni 2903 45 45 Trihlorpentafluorpropāni 2903 45 50 Dihlorheksafluorpropāni 2903 45 55 Hlorheptafluorpropāni III grupa 2903 46 10 Bromhlordifluormetāns 2903 46 20 Bromtrifluormetāns 2903 46 90 Dibromtetrafluoretāni IV grupa 2903 14 00 Tetrahlorogleklis V grupa 2903 19 10 1,1,1-trihloretāns (metilhloroforms) VI grupa 2903 39 11 Brommetāns (metilbromīds) VII grupa 2903 49 30 Daļēji halogenēti bromfluormetāni, -etāni vai -propāni VIII grupa 2903 49 10 Daļēji halogenēti bromfluormetāni, -etāni vai -propāni IX grupa ex290349 80 Bromhlormetāns Maisījumi 3824 71 00 Maisījumi, kas satur hlorfluorogļūdeņražus (CFC), kuru sastāvā ir, bet var nebūt daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži (HCFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) vai halogenēti fluorogļūdeņraži (HFC) 3824 72 00 Maisījumi, kas satur bromhlordifluormetānu, bromtrifluormetānu vai dibromtetrafluoretānus 3824 73 00 Maisījumi, kas satur daļēji halogenētus bromfluorogļūdeņražus (HBFC) 3824 74 00 Maisījumi, kas satur daļēji halogenētus hlorfluorogļūdeņražus (HCFC), kuru sastāvā ir, bet var nebūt perfluorogļūdeņraži (PFC) daļēji halogenēti fluorogļūdeņraži (HFC), bet kas nesatur hlorfluorogļūdeņražus (CFC) 3824 75 00 Maisījumi, kas satur tetrahloroglekli 3824 76 00 Maisījumi, kas satur 1,1,1-trihloretānu (metilhloroformu) 3824 77 00 Maisījumi, kas satur brommetānu (metilbromīdu) vai bromhlormetānu (1) Ar “ex” pirms koda norāda to, ka attiecīgajā KN apakšpozīcijā papildus ailē “Apraksts” minētajām vielām var būt arī citas vielas.

▼B









V PIELIKUMS

Kombinētās nomenklatūras (KN) kodi produktiem, kas satur ierobežojamās vielas ( 9 )

1. Vieglās un smagās automašīnas ar gaisa kondicionēšanas sistēmām

KN kodi

8701 20 10 – 8701 90 90

8702 10 11 – 8702 90 90

8703 10 11 – 8703 90 90

8704 10 11 – 8704 90 00

8705 10 00 – 8705 90 90

8706 00 11 – 8706 00 99

2. Mājsaimniecības un komerciālās saldēšanas iekārtas un gaisa kondicionēšanas/silta gaisa padeves iekārtas

Ledusskapji:

KN kodi

8418 10 10 – 8418 29 00

8418 50 11 – 8418 50 99

8418 61 10 – 8418 69 99

Saldētavas:

KN kodi

8418 10 10 – 8418 29 00

8418 30 10 – 8418 30 99

8418 40 10 – 8418 40 99

8418 50 11 – 8418 50 99

8418 61 10 – 8418 61 90

8418 69 10 – 8418 69 99

Mitruma aizvadītāji:

KN kodi

8415 10 00 – 8415 83 90

8479 60 00

8479 89 10

8479 89 98

Ūdens dzesētāji un gāzes sašķidrināšanas iekārtas:

KN kodi

8419 60 00

8419 89 98

Ledus mašīnas:

KN kodi

8418 10 10 – 8414 29 00

8418 30 10 – 8418 30 99

8418 40 10 – 8418 40 99

8418 50 11 – 8418 50 99

8418 61 10 – 8418 61 90

8418 69 10 – 8418 69 99

Gaisa kondicionēšanas un siltumsūkņu iekārtas:

KN kodi

8415 10 00 – 8415 83 90

8418 61 10 – 8418 61 90

8418 69 10 – 8418 69 99

8418 99 10 – 8418 99 90

3. Aerosoli, izņemot ārstnieciskos aerosolus

Pārtikas produkti:

KN kodi

0404 90 21 – 0404 90 89

1517 90 10 – 1517 90 99

2106 90 92

2106 90 98

Krāsas un lakas, lietošanai gatavi ūdenī šķīstoši krāsu pigmenti un krāsvielas:

KN kodi

3208 10 10 – 3208 10 90

3208 20 10 – 3208 20 90

3208 90 11 – 3208 90 99

3209 10 00 – 3209 90 00

3210 00 10 – 3210 00 90

3212 90 90

Parfīmi, kosmētiskie un ķermeņa kopšanas līdzekļi:

KN kodi

3303 00 10 – 3303 00 90

3304 30 00

3304 99 00

3305 10 00 – 3305 90 90

3306 10 00 – 3306 90 00

3307 10 00 – 3307 30 00

3307 49 00

3307 90 00

Virsmas aktīvās vielas:

KN kodi

3402 20 10 – 3402 20 90

Smērvielas:

KN kodi

2710 00 81

2710 00 97

3403 11 00

3403 19 10 – 3403 19 99

3403 91 00

3403 99 10 – 3403 99 90

Mājas kopšanas līdzekļi:

KN kodi

3405 10 00

3405 20 00

3405 30 00

3405 40 00

3405 90 10 – 3405 90 90

Viegli uzliesmojošas vielas:

KN kodi

3606 10 00

Insekticīdi, rodenticīdi, fungicīdi, herbicīdi utt.:

KN kodi

3808 10 10 – 3808 10 90

3808 20 10 – 3808 20 80

3808 30 11 – 3808 30 90

3808 40 10 – 3808 40 90

3808 90 10 – 3808 90 90

Apretēšanas līdzekļi utt.:

KN kodi

3809 10 10 – 3809 10 90

3809 91 00 – 3809 93 00

Preparāti un pildījumi ugunsdzēšamajiem aparātiem, uzpildīti ugunsdzēšamie aparāti:

KN kodi

3813 00 00

Jaukti organiskie šķīdinātāji utt.:

KN kodi

3814 00 10 – 3814 00 90

Lietošanai gatavi atsaldēšanas šķidrumi:

KN kodi

3820 00 00

Ķīmiskās rūpniecības vai līdzīgu rūpniecību izstrādājumi:

KN kodi

3824 90 10

3824 90 35

3824 90 40

3824 90 45 – 3824 90 95

Silikoni primārās formās:

KN kodi

3910 00 00

Ieroči:

KN kodi

9304 00 00

4. Portatīvi ugunsdzēšamie aparāti

KN kodi

8424 10 10 – 8424 10 99

5. Izolācijas plāksnes, paneļi un cauruļvadu izolācijas pārklājumi

KN kodi

3917 21 10 – 3917 40 90

3920 10 23 – 3920 99 90

3921 11 00 – 3921 90 90

3925 10 00 – 3925 90 80

3926 90 10 – 3926 90 99

6. Polimēru izejvielas, monomēri

KN kodi

3901 10 10 – 3911 90 99

▼M9









VI PIELIKUMS

Procesi, kuros ierobežojamās vielas lieto kā reaģentus, kā minēts 2. panta sešpadsmitajā ievilkumā

a) Tetrahloroglekļa izmantošana, lai likvidētu slāpekļa trihlorīdu hlora un nātrija sārma ražošanā;

b) tetrahloroglekļa izmantošana, lai rekuperētu hloru no gāzes, kas rodas, ražojot hloru;

c) tetrahloroglekļa izmantošana hlorkaučuka ražošanā;

d) tetrahloroglekļa izmantošana izobutilacetofenona ražošanā (ibuprofēns kā sāpes remdinošs līdzeklis);

e) tetrahloroglekļa izmantošana polifenilēnftalamīda ražošanā;

f) tetrahloroglekļa izmantošana radioaktīvi iezīmēta ciānkobalamīna ražošanai;

g) hlorfluorogļūdeņraža-11 izmantošana smalku poliolefīna šķiedru lokšņu ražošanā;

h) hlorfluorogļūdeņraža-12 izmantošana Z-perfluorpoliēteru un bifunkcionālu atvasinājumu perfluorpoliēteru poliperoksīda prekursoru fotoķīmiskajā sintēzē;

i) hlorfluorogļūdeņraža-113 izmantošana perfluorpoliēteru poliperoksīda starpsavienojumu samazināšanai perfluorpoliēterdiesteru ražošanā;

j) hlorfluorogļūdeņraža-113 izmantošana perfluorpoliēterdiolu ar lielu funkcionālo grupu skaitu ražošanā;

k) tetrahloroglekļa izmantošana ciklodīma ražošanā;

l) halogenētu hlorfluorogļūdeņražu lietošana no a) līdz k) apakšpunktā minētajos procesos, kad tos izmanto, lai aizstātu hlorfluorogļūdeņražus vai tetrahloroglekli.

▼M3









VII PIELIKUMS

Halona kritiskā pielietošana

Halona 1301 pielietošana:

— lidmašīnās apkalpes nodalījumu, mašīntelpu, bagāžas nodalījumu un sauso nišu aizsardzībai un degvielas tvertņu uzpildīšanai inertā atmosfērā,

— personāla un motora nodalījumu telpu aizsardzībai militārajos sauszemes transportlīdzekļos un jūras spēku kuģos,

— aizņemtu telpu neitralizācijai, ja militārajā un naftas, gāzes un naftas ķīmijas sektorā un esošajos kravas kuģos ir uzliesmojošu šķidrumu un/vai gāzu noplūdes iespēja,

— bruņoto spēku rīcībā esošo tādu sakaru un komandu centru neitralizācijai, kas svarīgi valsts drošībai,

— telpu neitralizācijai, kur ir radioaktīvu vielu noplūdes risks,

— dažādiem mērķiem attiecībā uz Lamanša tuneli, tā aprīkojumu un ritošo sastāvu.

Halona 1211 pielietošana:

— personāla un motora nodalījumu telpu aizsardzībai militārajos sauszemes transportlīdzekļos un jūras spēku kuģos,

— portatīvajos un stacionārajos ugunsdzēšamajos aparātos, ko pielieto dzinējiem lidmašīnās,

— lidmašīnās apkalpes nodalījumu, mašīntelpu, bagāžas nodalījumu un sauso nišu aizsardzībai,

— ugunsdzēšamajos aparātos individuālai drošībai, kādus ugunsdzēsēju brigādes lieto ugunsdzēšanai,

— militārajos un policijas ugunsdzēšamajos aparātos, kas domāti individuālai lietošanai.

▼M5

Halona 2402 izmantošana tikai Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Slovākijā, Slovēnijā un Ungārijā:

— lidmašīnās, lai aizsargātu apkalpes nodalījumus, mašīntelpas, bagāžas nodalījumus un sausās telpas, un lai padarītu inertas degvielas tvertnes,

— militārajos sauszemes transportlīdzekļos un jūras spēku kuģos, lai aizsargātu apkalpes nodalījumus un motoru nodalījumus,

— lai padarītu inertas aizņemtās vietas, kur militārajā un naftas, gāzes un naftas ķīmijas sektorā, kā arī uz pašreizējiem kravas kuģiem varētu notikt uzliesmojoša šķidruma un/vai gāzes noplūde,

— lai padarītu inertus pašreizējos bruņoto spēku vai citus valsts drošībai nepieciešamus sakaru un komandcentrus, kuros strādā cilvēki,

— lai padarītu inertas vietas, kur pastāv radioaktīvo vielu noplūdes risks,

— portatīvajos ugunsdzēšamajos aparātos un stacionārās dzinēju ugunsdzēšanas iekārtās lietošanai lidaparātos,

— ugunsdzēšamajos aparātos, kuri ir būtiski individuālajai drošībai un kurus ugunsdzēsēju brigādes lieto dzēšanas sākumposmā,

— ugunsdzēšamajos aparātos, ko armija un policija lieto pret cilvēkiem.

▼M12

Halona 2402 izmantošana tikai Bulgārijā:

— lidaparātu apkalpes nodalījumu, mašīntelpu, bagāžas nodalījumu un sauskravu nodalījumu (dry bays) aizsardzībai, kā arī inertas gāzes atmosfēras nodrošināšanai degvielas tvertnēs,

— militārajos sauszemes transportlīdzekļos un jūras spēku kuģos, lai aizsargātu apkalpes nodalījumus un motoru nodalījumus.