(1) Ņemot vērā šajā pielikumā norādītās atsauces vērtības, dalībvalstis pieņem, ka pamatnostādnēs par valsts palīdzību vides aizsardzībai ir paredzētas valsts atbalsta shēmas tādas elektrības pielietojuma veicināšanai, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus. (2) Dati attiecas uz RES-E ražošanu valstī 1997. gadā, izņemt datus par Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju, kuru dati attiecas uz 1999. gadu. (3) RES-E procentuālo īpatsvaru 1997. gadā (1999.-2000. gadā attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju) un 2010. gadā nosaka, RES-E ražošanas apjomu valstī dalot ar elektroenerģijas kopējo patēriņu valstī. Attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju elektroenerģijas kopējo patēriņu valstī nosaka, pamatojoties uz 2000. gada datiem. Ja pastāv RES-E iekšēja tirdzniecība (ar atzītu sertifikāciju vai reģistrētu izcelsmi), šā procentuālā īpatsvara aprēķini iespaidos 2010. gada datus par katru dalībvalsti, bet ne Kopienas kopapjomu. (4) Noapaļots skaitlis, kas iegūts no augstākminētajām atsauces vērtībām. (5) Ņemot vērā orientējošās references vērtības, kas paredzētas pielikumā, Čehijas Republika apzinās, ka iespēja sasniegt šos orientējošos mērķus ir lielā mērā atkarīga no klimatiskajiem faktoriem, kas būtiski iespaido hidroenerģijas ražošanas līmeni, kā arī saules un vēja enerģijas izmantošanu. (6) Itālija ir paziņojusi, ka 22 % ir reāli sasniedzams skaitlis, pieņemot, ka bruto nacionālais elektrības patēriņš 2010. gadā būs 340 TWh. Ņemot vērā šajā pielikumā norādītās atsauces vērtības, Itālija ir pieņēmusi, ka bruto nacionālā elektrības ražošana, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus, 2010. gadā sasniegs apjomu līdz 76 TWh. Šis skaitlis ietver ieguldījumu saistībā ar bioloģiski nenoārdāmo daļu sadzīves un rūpnieciskajos atkritumos, ko izmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par atkritumu apsaimniekošanu. Šajā sakarā spēja sasniegt orientējošo mērķi, kā minēts šajā pielikumā, ir atkarīga inter alia no nacionālā elektroenerģijas pieprasījuma 2010. gadā. (7) Ņemot vērā šajā pielikumā norādītās orientējošās atsauces vērtības, Luksemburga uzskata, ka 2010. gadam izvirzīto mērķi iespējams sasniegt vienīgi tad, ja: — kopējais elektrības patēriņš 2010. gadā nepārsniedz 1997. gada līmeni, — vēja ģeneratoru radītās elektrības daudzumu iespējams palielināt 15 reizes, — biogāzes ģeneratoru radītās elektrības daudzumu iespējams palielināt 208 reizes, — elektrību, kas saražota, izmantojot Luksemburgas vienīgo sadzīves atkritumu dedzināšanas krāsni, kura 1997. gadā valstī nodrošināja pusi no elektrības, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus, iespējams ieskaitīt pilnā apjomā, — elektrības daudzumu, kas saražots, izmantojot fotogalvaniskos elementus, iespējams palielināt līdz 80 GWh, un (8) Austrija ir paziņojusi, ka 78,1 % ir reāli sasniedzams skaitlis, pieņemot, ka bruto nacionālais elektrības patēriņš 2010. gadā būs 56,1 TWh. Ņemot vērā to, ka elektrības ražošana, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus, ir lielā mērā atkarīga no hidroenerģijas un līdz ar to — no ikgada nokrišņu daudzuma, 1997. un 2010. gadam atbilstošos skaitļus būtu jāaprēķina, pamatojoties uz ilggadīgo novērojumu datiem un ņemot vērā hidroloģiskos un klimatiskos apstākļus. (9) Portugāle, ņemot vērā šajā pielikumā norādītās atsauces vērtības, ir paziņojusi, ka, lai 1997. gada procentuālo daļu attiecībā uz elektrību, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus, varētu saglabāt kā orientējošu mērķi 2010. gadam, ir ticis pieņemts, ka: — būs iespējams turpināt īstenot valsts elektroenerģijas plānu, rodot jaunas hidroenerģijas jaudas, kas pārsniedz 10 MW, — citu jaudu, kas saistītas ar neizsīkstošiem enerģijas avotiem un ko iespējams uzturēt vienīgi ar valsts atbalstu, ikgada pieaugums, salīdzinot ar pašreizējo, būs astoņkārtīgs. — Šie pieņēmumi nozīmē, ka jaunas jaudas elektrības ražošanai, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus, izņemot lielās hidroelektrostacijas, pieaugs divtik ātri salīdzinājumā ar bruto nacionālā elektrības patēriņa pieaugumu. (10) Somijas rīcības plānā attiecībā uz neizsīkstošajiem enerģijas avotiem ir izvirzīti mērķi neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanas apjomam 2010. gadā. Šie mērķi ir izvirzīti, pamatojoties uz apjomīgiem izpētes darbiem. Rīcības plānu ir apstiprinājusi valdība 1999. gada oktobrī. (11) Ņemot vērā šajā pielikumā norādītās atsauces vērtības, Zviedrija atzīmē, ka mērķa sasniegšanas iespējas ir lielā mērā atkarīgas no klimatiskajiem apstākļiem, kas būtiski ietekmē hidroelektrostacijās saražotās elektrības apjomus, jo īpaši atkarībā no nokrišņu daudzuma svārstībām to apjomā un gada gaitā, un atkarībā no ieplūdes. Hidroelektrostacijās saražotās elektrības daudzums var būtiski svārstīties. Ļoti sausos gados tas var būt 51 TWh, bet nokrišņiem bagātos gados sasniegt 78 TWh. Tādēļ 1997. gadam atbilstošo skaitli būtu jāaprēķina, pamatojoties uz ilggadīgo novērojumu datiem un ņemot vērā hidroloģiskos un klimatiskos apstākļus. — koģenerācijā ražotās enerģijas apjoma pieauguma atkarībā no iedzīvotāju blīvuma, pieprasījuma pēc siltumenerģijas un no tehnoloģiju attīstības, jo īpaši melno šķīdumu gazifikācijas attīstības, un — vēja ģeneratoru licencēšanas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, plašas sabiedrības atbalstu, tehnoloģiju attīstību un tīkla paplašināšanu.