1978L0660 — LV — 29.06.2006 — 007.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES CETURTĀ DIREKTĪVA (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (78/660/EEK) (OV L 222, 14.8.1978, p.11)

Grozīta ar:





Grozīta ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.







NB: Šajā konsolidētajā versijā ir atsauces uz Eiropas norēķinu vienību un/vai ecu, kuras no 1999. gada 1. janvāra jāsaprot kā atsauces uz euro − Padomes Regula (EEK) Nr. 3308/80 (OV L 345, 20.12.1980., 1. lpp.) un Padomes Regula (EK) Nr. 1103/97 (OV L 162, 19.6.1997., 1. lpp.).









▼B

PADOMES CETURTĀ DIREKTĪVA

(1978. gada 25. jūlijs),

kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem

(78/660/EEK)







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), tā kā dalībvalstu un trešo personu aizsargāšanā jo īpaši svarīgi ir saskaņot valstu noteikumus par gada pārskatu un ziņojumu sagatavošanu un saturu, tajos izmantotajām novērtēšanas metodēm un publicēšanu attiecībā uz dažu veidu sabiedrībām ar ierobežotu atbildību; tā kā šajās jomās šiem sabiedrību veidiem ir vajadzīga vienlaicīga saskaņošana, jo, no vienas puses, šo sabiedrību darbība bieži pārsniedz attiecīgās valsts robežas un, no otras puses, trešajām personām tās nepiedāvā nekādas citas garantijas, kā vien savus neto aktīvus; tā kā šādas saskaņošanas nepieciešamība un neatliekamība turklāt ir atzīta un apstiprināta Direktīvas 68/151/EEK ( 3 ) 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā; tā kā turklāt ir jānosaka Kopienas vienādu tiesisko prasību minimums attiecībā uz finansu informācijas apjomu, kāds savstarpēji konkurējošiem uzņēmumiem būtu jāsniedz sabiedrībai; tā kā gada pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par sabiedrības aktīviem un pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem; tā kā šajā nolūkā ir jānosaka obligāta bilances un peļņas un zaudējumu pārskata shēma, un tā kā ir jānosaka pielikuma un ziņojumu satura minimums; tā kā noteiktām sabiedrībām ar mazāku ekonomisko un sociālo nozīmi tomēr var atļaut atkāpties no noteikumiem; tā kā vajadzīgajā apmērā ir jāsaskaņo dažādās aktīvu un pasīvu novērtēšanas metodes, lai nodrošinātu, ka gada pārskati sniedz salīdzināmu un līdzvērtīgu informāciju; tā kā visu to sabiedrību gada pārskati, uz kurām attiecas šī direktīva, ir jāpublicē saskaņā ar Direktīvu 68/151/EEK; tā kā šajā jomā atsevišķas atkāpes no noteikumiem tomēr var arī atļaut maziem un vidējiem uzņēmumiem; tā kā gada pārskatu revīzija ir jāveic pilnvarotām personām, kuru kvalifikācijas minimums tiks saskaņots nākotnē; tā kā tikai mazas sabiedrības var atbrīvot no pienākuma veikt revīziju; tā kā gadījumos, kad sabiedrība ietilpst koncernā, ir vēlams, lai tiktu publicēti koncerna pārskati, kas sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par koncerna darbību kopumā; tā kā līdz brīdim, kamēr nav stājusies spēkā Padomes direktīva par konsolidētajiem pārskatiem, ir vajadzīgas atkāpes no dažiem šīs direktīvas noteikumiem; tā kā, lai tiktu galā ar grūtībām, kas izriet no pašreizējās situācijas saistībā ar tiesību aktiem dažās dalībvalstīs, laikposmam, kas ir atvēlēts atsevišķu šīs direktīvas noteikumu ieviešanai, jābūt garākam par parasti šādos gadījumos noteikto laiku, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

1. Šajā direktīvā noteiktie saskaņošanas pasākumi attiecas uz dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz šādiem sabiedrību veidiem:

— Vācijā: — die Aktiengesellschaft, die Kommanditgesellschaft auf Aktien, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;

— Beļģijā: — la société anonymede naamloze vennootschap,la société en commandite par actionsde commanditaire vennootschap op aandelen,la société de personnes à responsabilité limitéede personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid;

— Dānijā: — aktieselskaber, kommanditaktieselskaber, anpartsselskaber;

— Francijā: — la société anonyme, la société en commandite par actions, la société à responsabilité limitée;

— Īrijā: — public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee;

— Itālijā: — la società per azioni, la società in accomandita per azioni, la società a responsabilità limitata;

— Luksemburgā: — la société anonyme, la société en commandite par actions, la société à responsabilité limitée;

— Nīderlandē: — de naamloze vennootschap, de besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid;

— Apvienotajā Karalistē: — public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee;

▼A1

— Grieķijā: — ή άνώνυμη έταιρία, ή έταιρία περιωρισμένης εύθύνης, ή έτερόρρυθμη κατά μετοχές έταιρία;

▼A2

— Spānijā: — sociedad anonima, la sociedad comanditaria por acciones, la sociedad de responsabilidad limitada;

— Portugālē: — sociedade anonima de responsabilidade limitada, a sociedade em comandita por acēões, a sociedade por quotas de responsabilidade limitada;

▼A3

— Austrijā: — die Aktiengesellschaft, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;

— Somijā: — osakeyhtiö/aktiebolag;

— Zviedrijā: — aktiebolag;

▼A4

— Čehijas Republikā: — společnost s ručením omezeným, akciová společnost;

— Igaunijā: — aktsiaselts, osaühing;

— Kiprā: — δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση, ιδιωτικές εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση;

— Latvijā: — akciju sabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību;

— Lietuvā: — akcinės bendrovės, uždarosios akcinės bendrovės;

— Ungārijā: — részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság;

— Maltā: — kumpanija pubblika/public limited liability company,kumpanija privata/private limited liability company, soċjeta in akkomandita bil-kapital maqsum f'azzjonijiet/partnership en commandite with the capital divided into shares;

— Polijā: — spółka akcyjna, spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, spółka komandytowo-akcyjna;

— Slovēnijā: — delniška družba, družba z omejeno odgovornostjo, komanditna delniška družba;

— Slovākijā: — akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným.

▼M5

Šajā direktīvā noteiktie saskaņošanas pasākumi attiecas arī uz dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz šādiem uzņēmumu veidiem:

a) Vācijā: die offene Handelsgesellschaft, die Kommanditgesellschaft;

b) Beļģijā: la société en nom collectifde vennootschap onder firma, la société en commandité simplede gewone commanditaire vennootschap;

c) Dānijā: interessentskaber, kommanditselskaber;

d) Francijā: la société en nom collectif, la société en commandite simple;

e) Grieķijā: η ομόρρυθμος εταιρεία, η ετερόρρυθμος εταιρεία;

f) Spānijā: sociedad colectiva, sociedad en comandita simple;

g) Īrijā: partnerships, limited partnerships, unlimited companies

h) Itālijā: la società in nome collettivo, la società in accomandita semplic;e

i) Luksemburgā: la société en nom collectif, la société en commandite simple;

j) Nīderlandē: de vennootschap onder firma, de commanditaire vennootschap;

k) Portugālē: sociedade em nome colectivo, sociedade em comandita simples;

l) Apvienotajā Karalistē: partnerships, limited partnerships, unlimited companies;

▼A3

m) Austrijā: die offene Handelsgesellschaft, die Kommanditgesellschaft;

n) Somijā: avoin yhtiö/öppet bolag, kommandiittiyhtiö/kommanditbolag;

o) Zviedrijā: handelsbolag, kommanditbolag;

▼A4

p) Čehijas Republikā: veřejná obchodní společnost, komanditní společnost, družstvo;

q) Igaunijā: täisühing, usaldusühing;

r) Kiprā: oμόρρυθμες και ετερόρρυθμες εταιρείες (συνεταιρισμοί);

s) Latvijā: pilnsabiedrība, komanditsabiedrība;

t) Lietuvā: tikrosios ūkinės bendrijos, komanditinės ūkinės bendrijos;

u) Ungārijā: közkereseti társaság, betéti társaság, közös vállalat, egyesülés;

v) Maltā: soċjeta f'isem kollettiv jew soċjeta in akkomandita, bil-kapital li mhux maqsum f'azzjonijiet meta s-soċji kollha li għandhom responsabbilita' llimitata huma soċjetajiet tat-tip deskritt f'sub paragrafu 1/Partnership en nom collectif or partnership en commandite with capital that is not divided into shares, when all the partners with unlimited liability are partnerships as described in sub-paragraph 1;

w) Polijā: spółka jawna, spółka komandytowa;

x) Slovēnijā: družba z neomejeno odgovornostjo, komanditna družba;

y) Slovākijā: verejná obchodná spoločnosť, komanditná spoločnosť,

▼M5

kur visi dalībnieki ar neierobežotu atbildību ir pirmajā apakšpunktā izklāstīto veidu uzņēmumi vai uzņēmumi, ko nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, bet kam ir tiesisks statuss salīdzinājumā ar Direktīvā 68/151/EEK minēto.

Šī direktīva attiecas arī uz šā punkta otrajā daļā minētajiem uzņēmumu vai firmu veidiem, kur visi dalībnieki ar neierobežotu atbildību paši pieder pie tiem uzņēmumu veidiem, kas minēti šajā daļā vai pirmajā daļā.

▼B

2. Kamēr nav veikta tālāka saskaņošana, šīs direktīvas noteikumi dalībvalstīm nav jāpiemēro attiecībā uz bankām un citām finanšu iestādēm, un apdrošināšanas sabiedrībām.







1.

DAĻA

Vispārīgie noteikumi

2. pants

1. Gada pārskati ietver bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu un pielikumu. Šie dokumenti veido vienotu kopumu.

▼M10

Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt citu posteņu iekļaušanu gada pārskatos papildu pirmajā daļā minētajiem dokumentiem.

▼B

2. Tie ir jāsastāda saprotami un atbilstoši šīs direktīvas noteikumiem.

3. Gada pārskatiem ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par sabiedrības aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.

4. Gadījumā, ja ar šīs direktīvas noteikumu piemērošanu nepietiek, lai sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu 3. punkta nozīmē, jāsniedz papildu informācija.

5. Izņēmuma gadījumā, ja kāda šīs direktīvas noteikuma piemērošana nav savienojama ar 3. punktā izklāstīto pienākumu, no šā noteikuma ir jāatkāpjas, lai sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu 3. punkta nozīmē. Katra šāda atkāpšanās ir jāatklāj pielikumā, paskaidrojot iemeslus un norādot, kādu iespaidu šāda atkāpšanās atstāj uz aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Dalībvalstis var noteikt attiecīgus izņēmuma gadījumus un piemērot tiem īpašus noteikumus.

6. Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai gada pārskatos sniegtu citu informāciju, ne tikai to, kas ir jāsniedz atbilstoši šai direktīvai.







2.

DAĻA

Vispārīgie noteikumi par bilanci un peļņas un zaudējumu pārskatu

3. pants

Bilances un pelņas un zaudējuma pārskata shēmu un jo īpaši formu, kas izvēlēta šo dokumentu izklāstam, nedrīkst mainīt, beidzoties vienam pārskata gadam un sākoties nākamajam. Atkāpšanās no šā principa ir atļauta izņēmuma gadījumos. Šāda atkāpšanās ir jāatklāj pielikumā, paskaidrojot iemeslus.

4. pants

1. Posteņi, kas nosaukti 9. un 10. pantā un no 23. līdz 26. pantam, bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā ir jāparāda atsevišķi, ievērojot norādīto secību. Sīkāks posteņu iedalījums ir atļauts, ievērojot shēmu. Var iekļaut jaunus posteņus, ja to saturs jau nav ietverts kādā no shēmā paredzētajiem posteņiem. Dalībvalstis var pieprasīt šādu sīkāku sadalījumu vai jaunu posteņu ieviešanu.

2. To posteņu struktūra, nomenklatūra un terminoloģija, kurus bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā apzīmē ar arābu cipariem, ir attiecīgi jāpielāgo, ja to prasa sabiedrības īpatnības. Pielāgošanu var pieprasīt dalībvalstis, kuros šādas sabiedrības veido konkrēta tautsaimniecības sektora daļu.

3. Bilances un peļņas un zaudējumu pārskata posteņus, ko apzīmē ar arābu cipariem, var apvienot, ja:

a) šo posteņu vērtībām nav lielas nozīmes 2. panta 3. punkta mērķa realizēšanā; vai

b) apvienošana ievieš lielāku skaidrību;ar nosacījumu, ka apvienotos posteņus atsevišķi paskaidro pielikumā. Šādu apvienošanu var pieprasīt dalībvalstis.

4. Katram bilances un peļņas un zaudējumu pārskata postenim ir jāparāda attiecīgie iepriekšējā pārskata gada rādītāji. Dalībvalstis var nodrošināt, lai tad, ja šie skaitļi nav salīdzināmi, iepriekšējā pārskata gada skaitli koriģē. Visos gadījumos šāda nesalīdzināmība un skaitļu koriģējumi ir jāatklāj pielikumā, sniedzot atbilstošus paskaidrojumus.

5. Izņemot gadījumu, ja iepriekšējā pārskata gadā ir attiecīgs postenis 4. punkta nozīmē, neparāda bilances vai pelņas un zaudējumu pārskata posteni, kuram neatbilst nekāda summa.

▼M10

6. Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt summu atspoguļojumu peļņas un zaudējumu pārskata un bilances posteņos, lai ņemtu vērā uzrādītā darījuma vai stāvokļa būtību. Šāda veida atļauja vai prasība var būt ierobežota līdz atsevišķām sabiedrību kategorijām un/vai līdz konsolidētajiem pārskatiem, kā noteikts Padomes Septītajā direktīvā 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem ( 4 ).

▼B

5. pants

1. Atkāpjoties no 4. panta 1. un 2. punkta, dalībvalstis var noteikt īpašas shēmas investīciju sabiedrību un finanšu akciju sabiedrību gada pārskatiem, ar noteikumu, ka šīs shēmas sniedz priekšstatu par šīm sabiedrībām atbilstoši 2. panta 3. punkta noteikumiem.

2. Šajā direktīvā “investīciju sabiedrības” nozīmē tikai:

a) sabiedrības, kuru vienīgais uzdevums ir ieguldīt savus līdzekļus dažādos vērtspapīros, nekustamajā īpašumā un citos aktīvos ar vienīgo mērķi sadalīt ieguldījumu risku un nodrošināt saviem akcionāriem peļņu no līdzekļu pārvaldīšanas;

b) sabiedrības, kas ir saistītas ar investīciju sabiedrībām ar pamatkapitālu, ja šādu saistīto sabiedrību vienīgais uzdevums ir iegūt pilnībā apmaksātas akcijas, ko izlaidušas šīs investīciju sabiedrības atbilstoši Direktīvas 77/91/EEK ( 5 ) 20. panta 1. punkta h) apakšpunktam.

3. Šajā direktīvā “finanšu akciju sabiedrības” nozīmē tikai tās sabiedrības, kuru vienīgais uzdevums ir iegādāties kapitāldaļas citās sabiedrībās, pārvaldīt šādas kapitāldaļas un gūt no tām peļņu, neiesaistoties šo sabiedrību pārvaldē ne tiešā, ne netiešā veidā, bet neierobežojot savas akcionāru tiesības. Ierobežojumiem, ko nosaka šādu sabiedrību darbībai, ir jābūt tādiem, lai to ievērošanu var uzraudzīt administratīva iestāde vai tieslietu iestāde.

6. pants

Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt bilances vai peļņas un zaudējumu pārskata pielāgošanu, lai ietvertu peļņas sadalīšanu vai zaudējumu segšanu.

7. pants

Jebkāda aktīvu un pasīvu posteņu vai ieņēmumu un izdevumu posteņu pārrēķināšana ir aizliegta.







3.

DAĻA

Bilances shēma

8. pants

Bilances sastādīšanai dalībvalstis paredz vienu vai abas sistēmas, kas izklāstītas 9. un 10. pantā. Ja dalībvalsts paredz abas sistēmas, tā var atļaut sabiedrībām izvēlēties vienu no tām.

▼M10

Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai sabiedrības ieviestu 10.a pantā izklāstīto bilances shēmu kā alternatīvu tām bilances shēmām, kas ir citādi paredzētas vai atļautas.

▼B

9. pants

Aktīvi

A. Parakstītais neapmaksātais un pieprasītais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka pieprasītais kapitāls ir jāparāda “Pasīvos”. Tādā gadījumā pieprasītā, bet vēl neapmaksātā kapitāldaļa ir jāparāda kā aktīvu postenis vai nu A daļā, vai D daļas II nodaļas 5. punktā).

B. Dibināšanas izdevumi atbilstoši attiecīgās valsts tiesību aktu definīcijai, ciktāl šīs valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni. Valsts tiesību akti var arī noteikt, ka dibināšanas izdevumi ir “Nemateriālo ieguldījumu” pirmais postenis.

C. Ilgtermiņa ieguldījumi I. Nemateriālie ieguldījumi 1. Pētniecības darba un sabiedrības attīstības izmaksas, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvus. 2. Koncesijas, patenti, licences, preču zīmes un tamlīdzīgas tiesības un aktīvi, ja tie ir: a) iegādāti par samaksu un nav jāatspoguļo C daļas I nodaļas 3. punktā; vai b) radīti pašā sabiedrībā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni. 3. Sabiedrības nemateriālā vērtība, tādā apmērā, kādā tā iegādāta par samaksu. 4. Avansa maksājumi. II. Pamatlīdzekļi 1. Zeme un ēkas. 2. Tehnoloģiskās iekārtas un ierīces. 3. Pārējie pamatlīdzekļi un inventārs. 4. Avansa maksājumi un pamatlīdzekļu izveidošana. III. Finanšu ieguldījumi 1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās. 2. Aizdevumi radniecīgām sabiedrībām. 3. Līdzdalība. 4. Aizdevumi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 5. Pārējie vērtspapīri. 6. Pārējie aizdevumi. 7. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās parādīt bilancē.

D. Apgrozāmie līdzekļi I. Krājumi 1. Izejvielas, pamatmateriāli un palīgmateriāli. 2. Nepabeigtie ražojumi. 3. Gatavie ražojumi un preces pārdošanai. 4. Avansa maksājumi. II. Debitori (Summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada, ir jāparāda atsevišķi katram postenim). 1. Tirdzniecības debitori. 2. Radniecīgo sabiedrību parādi. 3. Summas, ko parādā sabiedrības, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 4. Citi debitori. 5. Parakstītais pieprasītais, bet neapmaksātais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda kā aktīvu postenis A daļā). 6. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvu postenis E daļā). III. Ieguldījumi 1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās. 2. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās uzrādīt bilancē. 3. Citi ieguldījumi. IV. Nauda bankā un kasē

E. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvi D daļas II nodaļas 6. punktā).

F. Pārskata gada zaudējumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka tie ir jāparāda A daļas VI nodaļā “Pasīvos”).

Pasīvi

A. Kapitāls un rezerves I. Parakstītais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda šajā postenī. Tādā gadījumā parakstītā un apmaksātā kapitāla summas ir jāparāda atsevišķi) II. Akciju emisijas uzcenojuma konts III. Pārvērtēšanas rezerve IV. Rezerves 1. Likumā noteiktās rezerves, ciktāl valsts tiesību akti to pieprasa. 2. Rezerves pašu akcijām vai daļām, ciktāl valsts tiesību akti to pieprasa, lai nenonāktu pretrunā ar Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 1. punkta b) apakšpunktu. 3. Statūtos noteiktās rezerves. 4. Citas rezerves. V. Iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumi VI. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šis postenis ir jāparāda F daļā “Aktīvos” vai E daļā “Pasīvos”)

B. ►M10 Uzkrājumi ◄ 1. Uzkrājumi pensijām un tamlīdzīgām saistībām. 2. Uzkrājumi nodokļiem. 3. Citi uzkrājumi.

C. Kreditori (Atsevišķi katram postenim jāparāda summas, kas nomaksājamas tuvākā gada laikā, un summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada, kā arī šo posteņu kopējā summa.) 1. Aizņēmumi pret obligācijām, atsevišķi uzrādot akcijās pārvēršamos aizņēmumus. 2. Aizņēmumi no kredītiestādēm. 3. Par pasūtījumiem saņemtie avansa maksājumi, ciktāl tie netiek parādīti atsevišķi kā atvilkumi no krājumiem. 4. Tirdzniecības kreditori. 5. Maksājamie vekseļi. 6. Parādi radniecīgām sabiedrībām. 7. Parādi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 8. Pārējie kreditori, to skaitā nodokļi un sociālās nodrošināšanas maksājumi. 9. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda D daļā “Pasīvos”).

D. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda C daļas 9. punktā “Pasīvos”).

E. Pārskata gada peļņa (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka tā ir jāuzrāda A daļas VI nodaļā “Pasīvos”).

10. pants

A. Parakstītais neapmaksātais kapitāls, to skaitā pieprasīts (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda punktā L. Tādā gadījumā pieprasītā, bet vēl neapmaksātā kapitāldaļa ir jāparāda vai nu A daļā, vai D daļas II nodaļas 5. punktā).

B. Dibināšanas izdevumi Dibināšanas izdevumi saskaņā ar valsts tiesību aktos noteikto definīciju, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni. Valsts tiesību akti var arī noteikt, ka dibināšanas izdevumi ir “Nemateriālo ieguldījumu” pirmais postenis.

C. Ilgtermiņa ieguldījumi I. Nemateriālie ieguldījumi 1. Pētniecības darba un sabiedrības attīstības izmaksas, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvus. 2. Koncesijas, patenti, licences, preču zīmes un tamlīdzīgas tiesības un aktīvi, ja tie: a) iegādāti par samaksu un nav jāatspoguļo C daļas I nodaļas 3. punktā; vai b) radīti pašā sabiedrībā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni. 3. Sabiedrības nemateriālā vērtība, tādā apmērā, kādā tā iegādāta par samaksu. 4. Avansa maksājumi. II. Pamatlīdzekļi 1. Zeme un ēkas. 2. Tehnoloģiskās iekārtas un ierīces. 3. Pārējie pamatlīdzekļi un inventārs. 4. Avansa maksājumi un pamatlīdzekļu izveidošana. III. Finansu ieguldījumi 1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās. 2. Aizdevumi radniecīgām sabiedrībām. 3. Līdzdalība. 4. Aizdevumi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 5. Pārējie vērtspapīri. 6. Pārējie aizdevumi. 7. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās parādīt bilancē.

D. Apgrozāmie līdzekļi I. Krājumi 1. Izejvielas, pamatmateriāli un palīgmateriāli. 2. Nepabeigtie ražojumi. 3. Gatavie ražojumi un preces pārdošanai. 4. Avansa maksājumi. II. Debitori (Summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada, ir jāparāda katram postenim atsevišķi.) 1. Tirdzniecības debitori. 2. Radniecīgo sabiedrību parādi. 3. Summas, ko parādā sabiedrības, ar kuriem attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 4. Citi debitori. 5. Parakstītais, pieprasītais, bet neapmaksātais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda kā aktīvu postenis punktā A). 6. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvu postenis E daļā). III. Ieguldījumi 1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās. 2. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās uzrādīt bilancē. 3. Citi ieguldījumi. IV. Nauda bankā un kasē

E. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvi D daļas II nodaļas 6. punktā).

F. Kreditori: summas, kas nomaksājamas tuvākā gada laikā 1. Aizņēmumi pret obligācijām, atsevišķi uzrādot akcijās pārvēršamos aizņēmumus. 2. Aizņēmumi no kredītiestādēm. 3. Par pasūtījumiem saņemtie avansa maksājumi, ciktāl tie netiek parādīti atsevišķi kā atvilkumi no krājumiem. 4. Tirdzniecības kreditori. 5. Maksājamie vekseļi. 6. Parādi radniecīgām sabiedrībām. 7. Parādi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 8. Pārējie kreditori, to skaitā nodokļi un sociālās nodrošināšanas maksājumi. 9. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda K daļā).

G. Neto apgrozāmie līdzekļi/saistības (ņemot vērā priekšapmaksas un uzkrātos ieņēmumus, ja tos uzrāda E daļā, un uzkrātos maksājumus un nākamo periodu ieņēmumus, ja tos uzrāda punktā K daļā).

H. Kopējie aktīvi mīnus īstermiņa saistības

I. Kreditori: summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada 1. Aizņēmumi pret obligācijām, atsevišķi uzrādot akcijās pārvēršamos aizņēmumus. 2. Aizņēmumi no kredītiestādēm. 3. Par pasūtījumiem saņemtie avansa maksājumi, ciktāl tie netiek parādīti atsevišķi kā atvilkumi no krājumiem. 4. Tirdzniecības kreditori. 5. Maksājamie vekseļi. 6. Parādi radniecīgām sabiedrībām. 7. Parādi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību. 8. Pārējie kreditori, to skaitā nodokļi un sociālās nodrošināšanas maksājumi. 9. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda punktā K daļā).

J. ►M10 Uzkrājumi ◄ 1. Uzkrājumi pensijām un tamlīdzīgām saistībām. 2. Uzkrājumi nodokļiem. 3. Citi uzkrājumi.

K. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda F daļas 9. punktā vai I daļas 9. punktā, vai abos)

L. Kapitāls un rezerves I. Parakstītais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda pie šī posteņa. Tādā gadījumā parakstītā un apmaksātā kapitāla summas ir jāparāda atsevišķi). II. Akciju emisijas uzcenojuma konts III. Pārvērtēšanas rezerve IV. Rezerves 1. Likumā noteiktās rezerves, ciktāl valsts tiesību akti to pieprasa. 2. Rezerves pašu akcijām vai daļām, ciktāl to pieprasa valsts tiesību akti, neierobežojot Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 1. punktu. 3. Statūtos noteiktās rezerves. 4. Pārējās rezerves. V. Iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumi VI. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi

▼M10

10a. pants

Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai sabiedrības vai atsevišķas sabiedrību kategorijas atspoguļotu bilances posteņus nevis saskaņā ar 9. un 10. pantu, bet atdalot īstermiņa posteņus no ilgtermiņa posteņiem, ar nosacījumu, ka sniegtā informācija ir vismaz pielīdzināma tai, kas citādi nepieciešama atbilstoši 9. un 10. pantam.

▼B

11. pants

Dalībvalstis var atļaut sabiedrībām, kuras bilances datumā nepārsniedz divus no trim turpmāk minētajiem ierobežojumiem:

— ►M9 konsolidētā bilance: EUR 3 650 000 ◄ ,

— ►M9 tīrais apgrozījums: EUR 7 300 000 ◄ ,

— vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā: 50,

sastādīt saīsinātas bilances, parādot tikai tos posteņus, kas 9. un 10. pantā ir apzīmēti ar burtiem un romiešu cipariem, un atsevišķi parādot informāciju, kas prasīta iekavās 9. pantā D daļas II nodaļā “Aktīvos” un C daļā “Pasīvos”, kā arī 10. pantā D daļas II nodaļā, bet katram punktam kopumā.

▼M4

Dalībvalstis atceļ 15. panta 3. punkta a) apakšpunkta un 4. punkta piemērošanu attiecībā uz saīsinātajām bilancēm.

▼M9

Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas eiro, summa valsts valūtā, kas ir līdzvērtīga pirmajā daļā noteiktajām summām, ir tāda, ko iegūst, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts tās direktīvas spēkā stāšanās dienā, ar ko nosaka minētās summas, pamatojoties uz 53. panta 2. punktā paredzēto pārskatīšanu.

▼B

12. pants

1. Ja bilances datumā sabiedrība pārsniedz vai pārstāj pārsniegt divus no trim 11. pantā minētajiem ierobežojumiem, šis fakts ietekmē 11. pantā noteiktās atkāpes atļaušanu tikai tad, ja tas notiek divus pārskata gadus pēc kārtas.

2. Veicot konvertāciju valstu valūtās, 11. pantā norādītās summas Eiropas norēķinu vienībās nedrīkst palielināt vairāk kā par 10 %.

3. Kopējā bilance, kas minēta 11. pantā, ietver aktīvu posteņus no A daļas līdz E daļai “Aktīvos” atbilstoši 9. pantā sniegtajai shēmai, vai no A daļas līdz E daļai atbilstoši 10. pantā sniegtajai shēmai.

13. pants

1. Ja kādi līdzekļi vai saistības attiecas uz vairāk nekā vienu shēmā iekļauto posteni, to saistība ar citiem posteņiem ir jāparāda vai nu pašā postenī, vai pielikumā, ja šādam atspoguļojumam ir būtiska nozīme, lai saprastu gada pārskatu.

2. Pašu akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās var parādīt tikai tajos posteņos, kas paredzēti šim nolūkam.

14. pants

Ja nav noteikts, ka visas saistības jebkādu garantiju veidā ir jāparāda kā pasīvu posteņi, tās ir skaidri jāatspoguļo bilances beigās vai pielikumā, un, atbilstoši valsts tiesību aktiem ir jānodala dažādi garantiju veidi; īpaši jāatspoguļo jebkāds saņemtais vērtīgais nodrošinājums. Šāda veida saistības attiecībā uz radniecīgām sabiedrībām ir jāparāda atsevišķi.







4.

DAĻA

Īpaši noteikumi par atsevišķiem bilances posteņiem

15. pants

1. Tas, vai konkrētus aktīvus uzrāda kā ilgtermiņa ieguldījumus vai kā apgrozāmos līdzekļus, ir atkarīgs no mērķa, kādam tie ir paredzēti.

2. Ilgtermiņa ieguldījumi ietver tos aktīvus, kas ir paredzēti pastāvīgai lietošanai sabiedrībā, lai realizētu sabiedrības darbības mērķus.

3.

a) Pārmaiņas dažādos ilgtermiņa ieguldījumu posteņos ir jāatspoguļo bilancē vai pielikumā. Tāpēc, sākot ar iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksu, katram ilgtermiņa ieguldījumu postenim ir atsevišķi jāuzrāda, no vienas puses, palielinājums, likvidācija, pārvietošana pārskata gada laikā un, no otras puses, kopējās vērtības korekcijas bilances datumā un pārskata gada laikā izdarītie labojumi iepriekšējo pārskata gadu vērtības korekcijās. Vērtības korekcijas ir jāparāda vai nu bilancē kā atskaitījumi no attiecīgajiem posteņiem, vai arī pielikumā.

b) Ja, pirmo reizi sastādot gada pārskatus atbilstoši šai direktīvai, kāda ilgtermiņa ieguldījumu elementa iegādes izmaksas vai ražošanas pašizmaksu nevar noteikt bez papildu izdevumiem vai kavēšanās, par iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksu var uzskatīt atlikuma vērtību pārskata gada sākumā. Šā noteikuma izmantošana ir jāatspoguļo pielikumā.

c) Piemērojot 33. pantu, šā punkta a) apakšpunktā minētās pārmaiņas dažādu ilgtermiņa ieguldījumu posteņos ir jāparāda, sākot ar iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksu, kas izriet no pārvērtēšanas.

4. Šā panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts attiecas uz “Dibināšanas izdevumu” atspoguļošanu.

16. pants

Tiesības uz nekustamo īpašumu un citas tamlīdzīgas tiesības, ko noteikuši valsts tiesību akti, ir jāparāda postenī “Ēkas un zeme”.

17. pants

Šajā direktīvā “līdzdalība” nozīmē tiesības uz citu sabiedrību kapitālu (neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav dokumenta formā), ko, veidojot ilgstošu saikni ar šīm sabiedrībām, izmanto, lai piedalītos sabiedrības darbībā. Citas sabiedrības kapitāldaļas turēšanu uzskata par līdzdalību, ja tā pārsniedz dalībvalstu noteikto procentu, kas nedrīkst būt lielāks par 20 %.

18. pants

Izdevumi, kas radušies pārskata gada laikā, bet attiecas uz sekojošo pārskata gadu, kopā ar jebkuriem ieņēmumiem, kas, kaut arī attiecas uz doto pārskata gadu, tiks saņemti tikai pēc gada beigām, ir jāparāda postenī “Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi”. Dalībvalstis tomēr var noteikt, ka šādi ieņēmumi ir iekļaujami postenī “Debitori”. Ja šādi ieņēmumi ir būtiski, tie ir jāatspoguļo pielikumā.

19. pants

Vērtības korekcijas ietver visas korekcijas, ko veic, lai atspoguļotu atsevišķu aktīvu vērtības samazinājumu bilances datumā, neatkarīgi no tā, vai samazinājums ir vai nav galīgs.

20. pants

▼M10

1. Uzkrājumi ir paredzēti, lai segtu tās saistības, kuru būtība ir skaidri formulēta un kuras varētu rasties bilances slēgšanas dienā, vai kuras noteikti radīsies, bet var mainīties to summa vai rašanās diena.

▼B

2. Dalībvalstis var arī atļaut uzkrājumu veidošanu, lai segtu attiecīgajā pārskata gadā vai iepriekšējā pārskata gadā radušos izdevumus, kuru īpatnības ir precīzi definētas un ir paredzams, ka tie varētu rasties bilances datumā vai arī ir droši zināms, ka tie radīsies, bet par kuriem nav skaidrs, kāds būs to apjoms vai kurā datumā tie radīsies.

▼M10

3. Uzkrājumus nedrīkst izmantot, lai koriģētu aktīvu vērtību.

▼B

21. pants

Ieņēmumi, kas saņemti pirms bilances datuma, bet kas attiecas uz nākamo finansu gadu, un jebkādi izdevumi, kas, kaut arī attiecas uz doto pārskata gadu, tiks izmaksāti tikai nākamā pārskata gada laikā, ir jāuzrāda postenī “Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi”. Dalībvalstis tomēr var noteikt, ka šādi izdevumi ir iekļaujami postenī “Kreditori”. Ja šādi maksājumi ir būtiski, tie jāatspoguļo pielikumā.







5.

DAĻA

Peļņas un zaudējumu pārskata shēma

22. pants

Peļņas un zaudējumu pārskatam dalībvalstis paredz vienu vai vairākas shēmas, kas izklāstītas no 23. līdz 26. pantam. Ja dalībvalstis paredz vairāk nekā vienu shēmu, tās var atļaut sabiedrībām izvēlēties.

▼M10

Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta noteikumiem, dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai visas sabiedrības vai jebkuras sabiedrību kategorijas uzrādītu savu rezultātu pārskatu, nevis peļņas un zaudējumu pārskata posteņus atbilstoši 23. līdz 26. pantam, ar nosacījumu, ka sniegtā informācija ir vismaz pielīdzināma tai, kas citādi nepieciešama atbilstoši minētajiem pantiem.

▼B

23. pants

1. Neto apgrozījums.

2. Gatavās produkcijas un nepabeigto ražojumu krājumu pārmaiņas.

3. Pašu sabiedrības kapitālieguldījumiem izpildītie darbi.

4. Pārējie sabiedrības saimnieciskās darbības ieņēmumi.

a) Izejvielas un palīgmateriāli. b) Pārējās ārējās izmaksas. 5.

6. Personāla izmaksas: a) algas; b) sociālā nodrošinājuma izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar pensijām.

a) Dibināšanas izdevumu un pamatlīdzekļu un nemateriālo ieguldījumu vērtības korekcijas. b) Apgrozāmo līdzekļu vērtības korekcijas, ja tie pārsniedz vērtības korekciju summas, ko attiecīgajā sabiedrībā uzskata ar parastām. 7.

8. Pārējās saimnieciskās darbības izmaksas.

9. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.

10. Ieņēmumi no citām investīcijām un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.

11. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.

12. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi.

13. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām.

14. Peļņas vai zaudējumu nodoklis no parastām darbībām.

15. Peļņa vai zaudējumi no parastām darbībām pēc aplikšanas ar nodokļiem.

16. Ārkārtas ieņēmumi.

17. Ārkārtas izmaksas.

18. Ārkārtas peļņa vai zaudējumi.

19. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis.

20. Pārējie nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos.

21. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.

24. pants

A. Izmaksas 1. Gatavās produkcijas un nepabeigto ražojumu krājumu samazināšanās. a) Izejvielas un palīgmateriāli. b) Pārējās ārējās izmaksas. 2. 3. Personāla izmaksas: a) algas; b) sociālā nodrošinājuma izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar pensijām. a) Dibināšanas izdevumu un pamatlīdzekļu un nemateriālo ieguldījumu vērtības korekcijas. b) Apgrozāmo līdzekļu vērtības korekcijas, ja tie pārsniedz vērtības korekciju summas, ko attiecīgajā sabiedrībā uzskata par parastām. 4. 5. Citi saimnieciskās darbības izdevumi. 6. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi. 7. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām. 8. Peļņas vai zaudējumu nodoklis attiecībā uz parastām darbībām. 9. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem. 10. Ārkārtas izmaksas. 11. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis. 12. Pārējie nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos. 13. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.

B. Ieņēmumi 1. Neto apgrozījums. 2. Gatavās produkcijas un nepabeigto ražojumu krājumu palielinājums. 3. Pašu sabiedrības kapitālieguldījumiem izpildītie darbi. 4. Pārējie sabiedrības saimnieciskās darbības ieņēmumi. 5. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām. 6. Ieņēmumi no citām investīcijām un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām. 7. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām. 8. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem. 9. Ārkārtas ieņēmumi. 10. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.

25. pants

1. Neto apgrozījums.

2. Pārdošanas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).

3. Bruto peļņa vai zaudējumi.

4. Sadales izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).

5. Administrācijas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).

6. Citi saimnieciskās darbības ieņēmumi.

7. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.

8. Ieņēmumi no citiem ieguldījumiem un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.

9. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.

10. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi.

11. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām.

12. Peļņas vai zaudējuma nodoklis attiecībā uz parastām darbībām.

13. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem.

14. Ārkārtas ieņēmumi.

15. Ārkārtas izmaksas.

16. Ārkārtas peļņa vai zaudējumi.

17. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis.

18. Citi nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos.

19. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.

26. pants

A. Izmaksas 1. Pārdošanas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas). 2. Sadales izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas). 3. Administrācijas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas). 4. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi. 5. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām. 6. Peļņas vai zaudējuma nodoklis attiecībā uz parastām darbībām. 7. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc aplikšanas ar nodokļiem. 8. Ārkārtas izmaksas. 9. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis. 10. Citi nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos. 11. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.

B. Ieņēmumi 1. Neto apgrozījums. 2. Pārējie saimnieciskās darbības ieņēmumi. 3. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām. 4. Ieņēmumi no citiem ieguldījumiem un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām. 5. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām. 6. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem. 7. Ārkārtas ieņēmumi. 8. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.

27. pants

Dalībvalstis var atļaut sabiedrībām, kuras bilances datumā nepārsniedz divus no trim tālākminētajiem kritērijiem:

— ►M9 konsolidētā bilance: EUR 14 600 000 ◄ ,

— ►M9 tīrais apgrozījums: EUR 29 200 000 ◄ ,

— vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā: 250,

izmantot shēmas, kas atšķiras no tām, kas dotas no 23. līdz 26. pantam, šādās robežās:

a) 23. pantā: no 1. līdz 5. punktam, ieskaitot, var apvienot vienā postenī ar nosaukumu “Bruto peļņa vai zaudējumi”;

b) 24. pantā: A daļas 1. punktu, A daļas 2. punktu un B daļas 1. līdz 4. punktu, ieskaitot, var apvienot vienā postenī ar nosaukumu “Bruto peļņa vai zaudējumi”;

c) 25. pantā: 1., 2., 3. un 6. punktu var apvienot vienā postenī ar nosaukumu “Bruto peļņa vai zaudējumi”;

d) 26. pantā: A daļas 1. punktu, B daļas 1. un 2. punktu var apvienot vienā postenī ar nosaukumu “Bruto peļņa vai zaudējumi”.

Piemēro 12. pantu.

▼M9

Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas eiro, summa valsts valūtā, kas ir līdzvērtīga pirmajā daļā noteiktajām summām, ir tāda, ko iegūst, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts tās direktīvas spēkā stāšanās dienā, ar ko nosaka minētās summas, pamatojoties uz 53. panta 2. punktā paredzēto pārskatīšanu.

▼B







6.

DAĻA

Īpaši noteikumi par atsevišķiem posteņiem peļņas un zaudējumu pārskatā

28. pants

Neto apgrozījumā ir ietverti ieņēmumi no produktu pārdošanas un tādu pakalpojumu sniegšanas, kas atbilst sabiedrības parastajām darbībām, no kuriem atskaitīta tirdzniecības atlaide (rabats) un pievienotās vērtības nodoklis un citi nodokļi, kas ir tieši saistīti ar apgrozījumu.

29. pants

1. Ieņēmumi un izmaksas, kas nav saistīti ar sabiedrības parastajām darbībām, ir jāparāda postenī “Ārkārtas ieņēmumi un ārkārtas izmaksas”.

2. Ja vien pirmajā punktā minētie ieņēmumi un izmaksas nav nenozīmīgi rezultātu izvērtēšanai, ieņēmumu un izmaksu apjoms un raksturs ir jāpaskaidro pielikumā. Tas pats attiecas uz ieņēmumiem un izmaksām, kas attiecas uz citu pārskata gadu.

30. pants

Dalībvalstis var atļaut uzrādīt peļņas vai zaudējuma nodokli no parastām darbībām un ārkārtas peļņas vai zaudējuma nodokli kopā vienā postenī pirms posteņa “Citi nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos” peļņas un zaudējumu pārskatā. Tādā gadījumā shēmās, kas sniegtas no 23. līdz 26. pantam, izlaiž posteni “Peļņa vai zaudējumi no parastām darbībām pēc aplikšanas ar nodokļiem”.

Izmantojot šo atkāpšanos no noteikumiem, pielikumā ir jāparāda, kā peļņas vai zaudējuma nodoklis ietekmē peļņu vai zaudējumus no parastām darbībām un “Ārkārtas peļņu vai zaudējumus”.







7.

DAĻA

Novērtēšanas noteikumi

31. pants

1. Dalībvalstis nodrošina, lai gada pārskatos uzrādītos posteņus novērtētu atbilstoši turpmāk minētajiem vispārīgajiem principiem:

a) jāpieņem, ka sabiedrība darbosies arī turpmāk;

b) jāizmanto tās pašas novērtēšanas metodes, kas izmantotas iepriekšējā pārskata gadā;

c) novērtēšana jāveic, izmantojot pienācīgas piesardzības principu, jo īpaši ievērojot šādus nosacījumus: aa) pārskatā drīkst iekļaut tikai to peļņu, kas ir iegūta līdz bilances datumam; ▼M10 bb) jāatspoguļo visas saistības, kas rodas attiecīgā finanšu gada laikā vai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā, pat jā šādas saistības atklājas tikai laikposmā starp bilances slēgšanas dienu un bilances sastādīšanas dienu; ▼B cc) jāņem vērā viss nolietojums neatkarīgi no tā, vai pārskata gads ir noslēgts ar peļņu vai zaudējumiem;

d) jāņem vērā ieņēmumi un izmaksas, kas attiecas uz pārskata gadu, neatkarīgi no datuma, kurā saņem vai nomaksā šādus ieņēmumus vai izmaksas;

e) aktīvu un pasīvu posteņi ir jānovērtē atsevišķi;

f) katra pārskata gada sākuma bilancei ir jāatbilst iepriekšējā pārskata gada slēguma bilancei.

▼M10

1a. Dalībvalstis papildus tām summām, kas iegrāmatotas atbilstoši 1. punkta c) apakšpunkta bb) daļai, var atļaut vai pieprasīt atspoguļot visas paredzamās saistības un varbūtējos zaudējumus, kas rodas attiecīgā finanšu gada laikā vai radušies iepriekšējā finanšu gada laikā, pat jā šādas saistības vai zaudējumi atklājas tikai laika posmā starp bilances slēgšanas dienu un bilances sastādīšanas dienu.

▼B

2. Izņēmuma gadījumos ir pieļaujama atkāpšanās no vispārīgajiem principiem. Visas šāda veida atkāpes ir jāatspoguļo pielikumā, jāpaskaidro iemesli, kā arī jānovērtē ietekme, kādu tās atstāj uz aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.

32. pants

Gada pārskatos uzrādītos posteņus novērtē saskaņā ar 34.–42. pantu, pamatojoties uz iegādes izmaksu vai ražošanas pašizmaksas principu.

33. pants

1. Dalībvalstis var paziņot Komisijai, ka tās patur tiesības atkāpties no 32. panta un, kamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, atļaut vai pieprasīt visām sabiedrībām vai jebkuras kategorijas uzņēmumiem:

a) veikt novērtēšanu, izmantojot aizvietošanas metodi attiecībā uz pamatlīdzekļiem ar ierobežotu derīgās lietošanas periodu, kā arī attiecībā uz krājumiem;

b) veikt novērtēšanu ar citām metodēm, nekā norādīts a) apakšpunktā, ņemot vērā inflāciju attiecībā uz gada pārskatos atspoguļotajiem posteņiem, ieskaitot kapitālu un rezerves;

▼M10

c) pamatlīdzekļu pārvērtēšana.

▼B

Ja valsts tiesību akti paredz tādas novērtēšanas metodes, kādas ir norādītas apakšpunktā a), b) un c), tai ir jānosaka šo metožu saturs un ierobežojumi, kā arī šo metožu izmantošanas noteikumi.

Jebkuras šādas metodes izmantošanu, attiecīgos bilances un peļņas un zaudējumu pārskata posteņus, kā arī metodi, ar kuras palīdzību ir aprēķinātas uzrādītās vērtības, atspoguļo pielikumā.

2.

a) Ja piemēro 1. punktu, pārvērtēšanas rezervē (“Pasīvos”) ir jāiekļauj starpība starp vērtību, kāda ir iegūta, izmantojot attiecīgo metodi, un vērtību, kāda ir iegūta, piemērojot 32. pantā minētos vispārīgos noteikumus. Tas, kā ar šo posteni rīkojas nodokļu maksāšanas nolūkā, ir jāpaskaidro vai nu bilancē, vai pielikumā. Ja pārskata gada laikā ir mainījies rezervju apjoms, sabiedrības, lai piemērotu 1. punkta pēdējo apakšpunktu, pielikumā cita starpā publicē tabulu, kurā parāda: — pārvērtēšanas rezervi pārskata gada sākumā, — pārvērtēšanas starpības, kas ir pieskaitītas pārvērtēšanas rezervei pārskata gada laikā, — kapitalizētās summas vai summas, kas citādā veidā ir atskaitītas no pārvērtēšanas rezerves pārskata gada laikā, atspoguļojot katras šādas atskaitīšanas raksturu, — pārvērtēšanas rezerve pārskata gada beigās.

b) Jebkurā laikā pārvērtēšanas rezervi var pilnīgi vai daļēji kapitalizēt.

c) Pārvērtēšanas rezerve ir jāsamazina tiktāl, cik uz šo rezervi pārnestās summas vairs nav vajadzīgas, lai izmantotu novērtēšanas metodi un sasniegtu tās mērķi. Dalībvalstis var ieviest noteikumus, kas regulē pārvērtēšanas rezerves izmantošanu, ar noteikumu, ka pārnešanu no pārvērtēšanas rezerves uz peļņas un zaudējumu pārskatu drīkst veikt tikai, lai iegrāmatotu pārnestās summas kā izmaksas peļņas un zaudējumu pārskatā vai atspoguļotu faktiski realizētos vērtības palielinājumus. Šīs summas peļņas un zaudējumu pārskatā ir jāatspoguļo atsevišķi. Pārvērtēšanas rezervi nedrīkst sadalīt — tieši vai netieši, ja vien tā neatspoguļo faktiski realizētu ienākumu.

d) Izņemot gadījumus, kas aprakstīti apakšpunktā b) un c), pārvērtēšanas rezervi nedrīkst samazināt.

3. Vērtības korekcijas aprēķina katru gadu, pamatojoties uz vērtības bāzi, kāda ir pieņemta attiecīgajam pārskata gadam, izņemot gadījumus, kad, atkāpjoties no 4. un 22. panta, dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai no 23. līdz 26. pantam sniegto shēmu attiecīgajos posteņos parādītu tikai to vērtības korekciju summu, kas iegūta, piemērojot 32. pantā minēto vispārīgo noteikumu, un lai shēmās atsevišķi parādītu starpību, kas iegūta, izmantojot novērtēšanas metodi atbilstoši šim pantam. Turklāt mutatis mutandis piemēro 34.–42. pantu.

4. Piemērojot 1. punktu, vai nu bilancē, vai pielikumā katram 9. un 10. pantā sniegto shēmu bilances postenim, izņemot krājumus, atsevišķi ir jāparāda sekojošais: vai nu

a) atbilstoši 32. pantā minētajam vispārīgajam noteikumam veiktās novērtēšanas summa bilances datumā, un kopējā vērtības korekciju summa; vai

b) starpība starp novērtējumu, kas veikts atbilstoši šim pantam, un novērtējumu, kas veikts atbilstoši 32. pantam, bilances datumā, un, vajadzības gadījumā, papildus veikto vērtības korekciju kopējā summa.

5. Neierobežojot 52. pantu, Padome septiņu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pēc Komisijas priekšlikuma pārskata šo pantu un, ja nepieciešams, izdara tajā labojumus, ņemot vērā ekonomiskās un monetārās tendences Kopienā.

34. pants

1.

a) Ja valsts tiesību akti atļauj iekļaut dibināšanas izdevumus “Aktīvos”, tie ir jānoraksta, vēlākais, piecu gadu laikā.

b) Ja dibināšanas izdevumi nav pilnīgi norakstīti, peļņas sadale nenotiek, ja vien sadalei pieejamo rezervju un iepriekšējo gadu nesadalītās pelņas summa nav vismaz vienāda ar nenorakstītajiem izdevumiem.

2. Summas, kas iekļautas postenī “Dibināšanas izdevumi”, ir jāpaskaidro pielikumā.

35. pants

1.

a) Ilgtermiņa ieguldījumi ir jānovērtē pēc iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksas, neskarot turpmāk minētos apakšpunktus b) un c).

b) Iegādes izmaksas vai ražošanas pašizmaksa ilgtermiņa ieguldījumiem ar ierobežotu derīgās lietošanas periodu ir jāsamazina, atņemot vērtības korekcijas, ko aprēķina, lai veiktu pakāpenisku ilgtermiņa ieguldījumu vērtības norakstīšanu šo ilgtermiņa ieguldījumu derīgās lietošanas periodā.

aa) Finanšu ieguldījumu vērtības korekcijas var veikt, lai tos novērtētu atbilstoši zemākajai vērtībai bilances datumā. bb) Ilgtermiņa ieguldījumu vērtības korekcijas ir jāizdara neatkarīgi no tā, vai to derīgās lietošanas periods ir vai nav ierobežots, lai tos novērtētu atbilstoši zemākajai vērtībai bilances datumā, ja sagaidāms, ka vērtības samazinājums saglabāsies. cc) Iepriekš aa) un bb) punktā minētās vērtības korekcijas ir jāiekļauj pelņas un zaudējumu pārskatā un atsevišķi jāatspoguļo pielikumā, ja tās nav atsevišķi parādītas pelņas un zaudējumu pārskatā. dd) Zemākās vērtības noteikšanu atbilstoši aa) un bb) punktam nedrīkst turpināt, ja vairs nepastāv iemesli, kuru dēļ izdarītas šādas vērtības korekcijas. c)

d) Ja ilgtermiņa ieguldījumu izņēmuma vērtības korekcijas izdara tikai un vienīgi nodokļu dēļ, korekciju summu un iemeslus uzrāda pielikumā.

2. Iegādes izmaksas aprēķina, pirkšanas cenai pieskaitot papildu izdevumus.

3.

a) Ražošanas pašizmaksu aprēķina, izejvielu un palīgmateriālu izmaksām pieskaitot tās izmaksas, kas ir tieši saistītas ar attiecīgo produktu.

b) Ražošanas pašizmaksai var pieskaitīt atbilstošu ar produktu netieši saistīto izmaksu daļu, ciktāl tā attiecas uz ražošanas periodu.

4. Ražošanas pašizmaksā var iekļaut procentus par kapitālu, ko sabiedrība aizņēmusies, lai finansētu ilgtermiņa ieguldījumu veikšanu, ciktāl tie attiecas uz attiecīgo periodu. Šādā gadījumā procentu iekļaušana “Aktīvos” ir jāatspoguļo pielikumā.

36. pants

Atkāpjoties no 35. panta 1. punkta c) apakšpunkta cc) punkta, dalībvalstis var atļaut investīciju sabiedrībām 5. panta 2. punkta nozīmē tiešā veidā koriģēt investīciju vērtības pārmaiņas postenī “Kapitāls un rezerves”. Attiecīgās summas ir jāuzrāda atsevišķi bilancē “Pasīvos”.

37. pants

1. Šīs direktīvas 34. pants attiecas uz pētniecības darba un sabiedrības attīstības izmaksām. Atsevišķos gadījumos dalībvalstis var atļaut atkāpšanos no 34. panta 1. punkta a) apakšpunkta. Šādā gadījumā tās var atļaut atkāpšanos arī no 34. panta 1. punkta b) apakšpunkta. Atkāpšanās un atkāpšanās iemesli ir jāatspoguļo pielikumā.

2. Šīs direktīvas 34. panta 1. punkta a) apakšpunkts attiecas uz sabiedrības nemateriālo vērtību. Dalībvalstis tomēr var atļaut sabiedrībām pakāpeniski norakstīt nemateriālo vērtību noteiktā laika periodā, kas pārsniedz piecus gadus, ar noteikumu, ka šis periods nepārsniedz aktīvu derīgās lietošanas periodu un kopā ar iemesliem tiek atspoguļots pielikumā.

38. pants

Pamatlīdzekļus, izejvielas, pamatmateriālus un palīgmateriālus, kurus pastāvīgi aizvieto un kuru nozīme sabiedrībā ir pakārtota, var parādīt “Aktīvos” nemainīgā daudzumā un vērtībā, ja daudzums, vērtība un sastāvs būtiski nemainās.

39. pants

1.

a) Apgrozāmie līdzekļi ir jānovērtē pēc iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksas, neskarot turpmāk minētos apakš punktus b) un c).

b) Apgrozāmo līdzekļu vērtību koriģē, lai parādītu šo līdzekļu zemāko tirgus vērtību, vai, īpašos apstākļos — citu zemāko vērtību, kāda tiem piemīt bilances datumā.

c) Dalībvalstis var atļaut izņēmuma vērtības korekcijas, kuru nepieciešamību nosaka atbilstošs tirgus situācijas vērtējums, ja vērtības svārstību dēļ šo posteņu novērtējums tuvākajā nākotnē netiks mainīts. Šo vērtības korekciju summa ir jāparāda atsevišķi peļņas un zaudējumu pārskatā vai pielikumā.

d) Zemākas vērtības noteikšanu atbilstoši b) un c) apakšpunktiem nedrīkst turpināt, ja vairs nepastāv iemesli, kuru dēļ izdarītas šādas vērtības korekcijas.

e) Ja apgrozāmajos līdzekļos vērtības korekcijas veic izņēmuma kārtā tikai un vienīgi nodokļu dēļ, korekciju summa un iemesli ir jāatspoguļo pielikumā.

2. Piemēro 35. panta 2. un 3. punktā doto iegādes izmaksu un ražošanas pašizmaksas definīcijas. Dalībvalstis var piemērot arī 35. panta 4. punktu. Sadales izmaksas nedrīkst iekļaut ražošanas izmaksās.

40. pants

1. Dalībvalstis var atļaut aprēķināt vienas un tās pašas kategorijas preču krājumu iegādes izmaksas vai ražošanas pašizmaksu un visus aizstājamo preču, vērtspapīru u. c. posteņus, ieskaitot ieguldījumus, vai nu uz izvērtēto vidējo cenu bāzes, vai arī ar “pirmais iekšā, pirmais ārā” (FIFO) metodi, “pēdējais iekšā, pirmais ārā” (LIFO) metodi vai citām līdzīgām metodēm.

2. Ja bilances datumā bilancē uzrādītā vērtība, kas aprēķināta, izmantojot vienu no 1. punktā minētajām metodēm, ievērojami atšķiras no vērtības, kas balstās uz pēdējo zināmo tirgus vērtību pirms bilances datuma, starpība ir jāatspoguļo kopumā pa kategorijām pielikumā.

41. pants

1. Ja atmaksājamā aizņēmuma summa ir lielāka par saņemto summu, starpību var uzrādīt kā aktīvu posteni. Tā ir jāuzrāda atsevišķi bilancē vai pielikumā.

2. Šīs starpības summa ir jānoraksta, sadalot pa gadiem, tai ir jābūt pilnīgi norakstītai ne vēlāk kā līdz parāda atmaksāšanas termiņam.

42. pants

▼M10

Uzkrājumi nedrīkst pārsniegt pēc apjoma tās summas, kas ir nepieciešamas.

▼B

Ja uzkrājumi, kas bilancē uzrādīti postenī “Citi uzkrājumi”, ir būtiski, tie jāatspoguļo pielikumā.

▼M8







7.a

IEDAĻA

Novērtēšana pēc patiesās vērtības

42.a pants

1. Atkāpjoties no 32. panta un ievērojot šā panta 2. līdz 4. punktā paredzētos nosacījumus, dalībvalstis attiecībā uz visām sabiedrībām vai kādām sabiedrību grupām atļauj vai pieprasa to, ka finanšu instrumenti, tostarp atvasinātie instrumenti, tiek novērtēti pēc to patiesās vērtības.

Tādu atļauju vai prasību var attiecināt tikai uz konsolidētajiem pārskatiem, kas definēti Direktīvā 83/349/EEK.

2. Šajā direktīvā līgumi, kuru bāzes aktīvs ir prece, ko katra no līgumslēdzējām pusēm var nokārtot, norēķinoties vai nu naudā, vai ar kādu citu finanšu instrumentu, tiek uzskatīti par atvasinātiem finanšu instrumentiem, izņemot tos:

a) kas joprojām atbilst preču iepirkuma, pārdošanas vai izlietošanas vajadzībām;

b) kas tādam mērķim paredzēti no to darbības sākuma; un

c) kas nokārtojami, piegādājot preci.

3. Šā panta 1. punktu piemēro tikai tiem pasīviem:

a) ko tur kā tirdzniecības portfeļa posteņus; vai

b) kas ir atvasināti finanšu instrumenti.

4. Novērtēšanu atbilstīgi 1. punktam nepiemēro:

a) finanšu instrumentiem, kas nav atvasināti un ko tur līdz to maksāšanas termiņa beigām;

b) aizdevumiem un parādprasībām, ko izdevusi sabiedrība un kas nav paredzēti tirdzniecības vajadzībām; un

c) līdzdalības daļām meitasuzņēmumos, saistītos uzņēmumos vai kopuzņēmumos, pašu kapitāla instrumentiem, ko izdevusi sabiedrība, līgumiem par iespējamu atlīdzību sabiedrību apvienošanas gadījumā, kā arī citiem finanšu instrumentiem ar tādām īpašām iezīmēm, ka atbilstīgi vispārpieņemtiem principiem tie uzskaitāmi citādi nekā citi finanšu instrumenti.

5. Atkāpjoties no 32. panta, attiecībā uz katru aktīvu un pasīvu posteni, kas kvalificēts kā pret risku nodrošināts postenis atbilstīgi patiesās vērtības riska ierobežošanas uzskaites sistēmai, vai precizētām tāda aktīvu vai pasīvu posteņa daļām dalībvalstis var atļaut novērtējumu pēc īpašās summas, kas paredzēta atbilstīgi minētajai sistēmai.

42.b pants

1. Iepriekš 42.a pantā minēto patieso vērtību nosaka:

a) ņemot vērā tirgus vērtību gadījumā, kad attiecīgo finanšu instrumentu tirgus vērtību ir viegli noteikt. Ja kādam konkrētam instrumentam ir grūti noteikt tirgus vērtību, bet to var noteikt atsevišķiem tā komponentiem vai kādam līdzīgam instrumentam, tad tirgus vērtību var noteikt, pamatojoties uz tā atsevišķo komponentu vai līdzīgā instrumenta vērtību; vai

b) vērtību, ko iegūst, izmantojot vispārpieņemtus novērtēšanas modeļus un metodes, gadījumā, kad attiecīgo instrumentu tirgus vērtību nav viegli noteikt. Šie novērtēšanas modeļi un metodes nodrošina novērtējumu, kas ir iespējami tuvs tirgus vērtībai.

2. Tos finanšu instrumentus, ko nevar pienācīgi novērtēt pēc metodēm, kas paredzētas 1. punktā, novērtē saskaņā ar 34. līdz 42. pantu.

42.c pants

1. Neatkarīgi no 31. panta 1. punkta c) apakšpunkta, gadījumos, kad kādu finanšu instrumentu vērtē saskaņā ar 42.b pantu, vērtības izmaiņas iekļauj peļņas un zaudējumu pārskatā. Tomēr šādu izmaiņu ieskaita tieši pašu kapitālā, konkrēti, patiesās vērtības rezervē:

a) ja uzskaitāmais instruments ir riska ierobežošanas instruments atbilstīgi kādai riska ierobežošanas uzskaites sistēmai, saskaņā ar kuru ir pieļaujams, ka peļņas un zaudējumu pārskatā netiek iekļautas visas vērtības izmaiņas vai daļa no tām; vai

b) ja vērtības izmaiņas cēlonis ir valūtas maiņas kursa atšķirības, kas ietekmē kādu monetāro posteni, kas ir daļa no sabiedrības tīrā ieguldījuma kādā ārvalstu uzņēmumā.

2. Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, ka kāda pārdošanai pieejama finanšu aktīva, izņemot atvasinātus finanšu instrumentus, vērtības izmaiņa tieši iekļaujama pašu kapitālā, patiesās vērtības rezervē.

3. Patiesās vērtības rezervi koriģē, kad tajā iekļautās summas vairs nav vajadzīgas 1. un 2. punkta piemērošanai.

42.d pants

Ja piemēro novērtēšanu pēc finanšu instrumentu patiesās vērtības, tad pārskatu komentāru daļā norāda:

a) galvenos pieņēmumus, kas pamato novērtēšanas modeļus un metodes, gadījumos, kad patiesās vērtības noteiktas saskaņā ar 42.b panta 1. punkta b) apakšpunktu;

b) attiecībā uz katru finanšu instrumentu kategoriju — patieso vērtību, vērtības izmaiņas, kas iekļautas tieši peļņas un zaudējumu pārskatā, kā arī izmaiņas, kas iekļautas patiesās vērtības rezervē;

c) attiecībā uz katru atvasināto finanšu instrumentu kategoriju — informāciju par attiecīgo instrumentu apjomu un veidu, jo īpaši, galvenos nosacījumus un noteikumus, kas nākotnē varētu ietekmēt naudas plūsmas apmēru, rašanās laiku un drošumu; un

d) tabulu, kur atspoguļotas pārmaiņas, kas saimnieciskā gada laikā reģistrētas patiesās vērtības rezervē.

▼M10

42.e pants

Atkāpjoties no 32. panta, dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt attiecībā uz visām sabiedrībām vai jebkurām sabiedrību kategorijām, lai būtu novērtētas noteiktas aktīvu kategorijas, izņemot finanšu instrumentus, pēc summu patiesās vērtības.

Šāda veida atļauja vai prasība var būt ierobežota līdz konsolidētajiem pārskatiem, kā noteikts Direktīvā 83/349/EEK.

42.f pants

Neatkarīgi no 31. panta 1. punkta c) apakšpunkta dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt attiecībā uz visām sabiedrībām vai jebkurām sabiedrību kategorijām, lai gadījumā, ja aktīvi tiek novērtēti atbilstoši 42.e pantam, peļņas un zaudējumu aprēķinā būtu iekļauta vērtības izmaiņa.

▼B







8.

DAĻA

Pielikuma saturs

43. pants

1. Papildus informācijai, ko pieprasa pārējie šīs direktīvas noteikumi, pielikumā ir jāsniedz informācija vismaz par šādiem jautājumiem:

1) novērtēšanas metodes, kādas izmanto dažādiem gada pārskatu posteņiem, un metodes, kādas izmanto, aprēķinot vērtības korekcijas. Tiem gada pārskatu posteņiem, kas ir vai sākotnēji ir bijuši izteikti ārvalstu valūtās, ir jānorāda konvertēšanas kurss, ko izmanto, lai izteiktu šos posteņus nacionālajā valūtā;

2) to sabiedrību nosaukumi un juridiskās adreses, kuros attiecīgajai sabiedrībai (vai nu pašai, vai arī personai, kas rīkojas savā vārdā, bet pārstāv sabiedrību) pieder kāda kapitāldaļa, ko dalībvalstis nenosaka vairāk kā 20 % apmērā, uzrādot šo kapitāldaļu, kapitālu un rezerves, pēdējā pārskata gada peļņu vai zaudējumus. Šo informāciju var nesniegt, ja 2. panta 3. punkta nozīmē tā ir nebūtiska. Var nesniegt informāciju arī par kapitālu un rezervēm, un peļņu vai zaudējumiem, ja šīs sabiedrības nepublicē savas bilances un attiecīgajai sabiedrībai (tiešā vai netiešā veidā) pieder mazāk nekā 50 % no šo sabiedrību kapitāla; katra uzņēmuma, kura dalībnieks ir uzņēmums vai firma ar neierobežotu atbildību, nosaukums, galvenais birojs vai juridiskā adrese un tiesiskais statuss. Šo informāciju var nesniegt, ja tai ir nebūtiska nozīme 2. panta 3. punkta īstenošanā;

3) to akciju skaits un nominālvērtība vai, ja nav zināma nominālvērtība — faktiskā vērtība, kuras ir parakstītas pārskata gada laikā atļautā kapitāla ietvaros, attiecībā uz šī kapitāla summu ievērojot Direktīvas 68/151/EEK 2. panta 1. punkta e) apakšpunktu vai Direktīvas 77/91/EEK 2. panta c) apakšpunktu;

4) ja ir vairāku veidu akcijas, jānorāda akciju vai daļu skaits un nominālvērtība vai, ja nav zināma nominālvērtība — faktiskā vērtība katram veidam;

5) jebkādu līdzdalību apliecinošu dokumentu, akcijās pārvēršamu aizņēmumu vai tamlīdzīgu vērtspapīru un tiesību esamība, norādot skaitu un tiesības, kādas tie piešķir;

6) sabiedrības parādi, kas jāatmaksā pēc vairāk nekā pieciem gadiem, kā arī visi sabiedrības parādi, ko sedz sabiedrības sagādāts nodrošinājums, norādot nodrošinājuma raksturu un formu. Šī informācija ir jāatspoguļo atsevišķi katram kreditoru postenim, kā teikts ►M10 9., 10. un 10.a pantu ◄ dotajās shēmās;

7) visu to finansiālo saistību kopējā summa, kuras nav iekļautas bilancē, ciktāl šī informācija palīdz novērtēt sabiedrības finansiālo stāvokli. Visas saistības attiecībā uz pensijām un radniecīgām sabiedrībām ir jāparāda atsevišķi;

8) neto apgrozījums 28. panta nozīmē, sadalīts pa darbības kategorijām un ģeogrāfiskajām tirgus teritorijām, ja šīs kategorijas un tirgus zonas ievērojami atšķiras cita no citas, ievērojot veidu, kādā organizēta produktu realizācija un pakalpojumu sniegšana sabiedrības parastas darbības ietvaros;

9) vidējais pārskata gada laikā nodarbināto personu skaits, sadalīts pa kategorijām, un personāla izmaksas pārskata gadā (ja tās nav atsevišķi uzrādītas peļņas un zaudējumu pārskatā), sadalītas atbilstoši 23. panta 6. punktam;

10) kā pārskata gada peļņas vai zaudējumu pārskatu ir ietekmējis posteņu novērtējums, kas, atkāpjoties no ►M8 31. pantu un 34. — 42.c pantu ◄ minētajiem principiem, attiecīgajā pārskata gadā vai iepriekšējos pārskata gados ir veikts ar mērķi iegūt nodokļu atvieglojumus. Gadījumā, ja šāda novērtēšana ietekmē turpmākos nodokļu maksājumus, ir jāsniedz detalizēts paskaidrojums;

11) par attiecīgo pārskata gadu un iepriekšējiem pārskata gadiem aprēķināto nodokļu un par šiem pārskata gadiem maksājamo nodokļu starpība, ja šī starpība ir svarīga turpmākai nodokļu sistēmai. Šo summu var uzrādīt arī bilancē kā kopēju summu atsevišķā postenī ar atbilstošu nosaukumu;

12) pārskata gadā piešķirtais atalgojums pārvaldes, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem par attiecīgu pienākumu veikšanu, un visas saistības, kas ir radušās attiecībā uz pensiju maksājumiem šo struktūru agrākajiem darbiniekiem, norādot kopējo summu katrai kategorijai;

13) pārvaldes, vadības un uzraudzības institūciju locekļiem piešķirto avansu un kredītu summa, norādot procentus, galvenos nosacījumus un atmaksātās summas, kā arī saistības, kādas ir radušās, nodrošinot viņiem jebkura veida garantijas — norādot kopsummu katrai kategorijai;

▼M8

14) ja nepiemēro novērtēšanu pēc finanšu instrumentu patiesās vērtības saskaņā ar 7.a iedaļu: a) attiecībā uz katru atvasināto finanšu instrumentu grupu: i) attiecīgo instrumentu patiesā vērtība, ja šo vērtību var noteikt, izmantojot kādu no 42.b panta 1. punktā minētajām metodēm; ii) informācija par attiecīgo instrumentu apjomu un veidu; un b) attiecībā uz ilgtermiņa finanšu ieguldījumiem, kas paredzēti 42.a pantā un kas iegrāmatoti ar summu, kura pārsniedz to patieso vērtību, neizmantojot vērtības korekcijas iespēju saskaņā ar 35. panta 1. punkta c) apakšpunkta aa) ievilkumu: i) atsevišķu aktīvu vai to attiecīgu grupējumu uzskaites vērtība vai patiesā vērtība; ii) iemesli, kuru dēļ netiek samazināta uzskaites vērtība, tostarp, to pierādījumu veids, kas ļauj ticēt, ka uzskaites vērtība tiks atgūta;

▼M11

15) atsevišķi norādītas kopējās maksas par attiecīgo finanšu gadu, kuras obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums saņēmis par gada pārskatu obligāto revīziju, kopējās maksas, kuras saņemtas par citiem nodrošinājuma pakalpojumiem, kopējās maksas, kuras saņemtas par nodokļu konsultāciju pakalpojumiem, un kopējās maksas, kuras saņemtas par citiem ar revīziju nesaistītiem pakalpojumiem. Dalībvalstis var paredzēt, ka šī prasība neattiecas uz uzņēmumiem, kas ir iekļauti konsolidētajos pārskatos, kuri jāsagatavo saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 1. pantu, ja šāda informācija ir sniegta šo konsolidēto pārskatu pielikumā.

▼B

2. Kamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, dalībvalstīm nav jāpiemēro 1. punkta 2) apakšpunktu attiecībā uz finanšu akciju sabiedrībām 5. panta 3. punkta nozīmē.

▼M4

3. Dalībvalstis var atcelt prasību sniegt 1. punkta 12) apakšpunktā minēto informāciju, ja šāda informācija ļauj atklāt konkrēta šādas institūcijas locekļa amatu.

▼M4

44. pants

▼M11

1. Dalībvalstis var ļaut 11. pantā minētajiem uzņēmumiem sagatavot saīsinātu pārskatu pielikumu, nesniedzot 43. panta 1. punkta 5) līdz 12) apakšpunktā, 14) apakšpunkta a) punktā un 15) apakšpunktā paredzēto informāciju. Tomēr pielikumā ir jānorāda 43. panta 1. punkta 6) apakšpunktā paredzētā informācija par visiem attiecīgajiem posteņiem kopā.

▼M4

2. Dalībvalstis var arī atbrīvot 1. punktā minētās sabiedrības no pienākuma pielikumā sniegt informāciju, kas prasīta 15. panta 3. punkta a) apakšpunktā un 4. punktā, 18., 21. pantā, 29. panta 2. punktā, 30. panta otrajā daļā, 34. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā un 42. panta otrajā daļā.

3. Piemēro 12. pantu.

▼B

45. pants

1. Dalībvalstis var atļaut sniegt informāciju, kā to pieprasa 43. panta 1. punkta 2) apakšpunkts:

a) paziņojuma formā atbilstoši Direktīvas 68/151/EEK 3. panta 1. un 2. punktam; tas ir jānorāda pielikumā;

b) nesniegt informāciju, ja tā var ievērojami kaitēt sabiedrībai, uz kuru attiecas 43. panta 1. punkta 2) apakšpunkts. Dalībvalstis var nesniegt šādu informāciju, pamatojoties uz iepriekšēju administratīvu vai tiesas atļauju. Šāda informācijas nesniegšana ir jāatspoguļo pielikumā.

▼M11

2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecas arī uz 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā paredzēto informāciju.

Dalībvalstis var atļaut 27. pantā minētajiem uzņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā paredzēto informāciju. Dalībvalstis var arī atļaut 27. pantā minētajiem uzņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 15) apakšpunktā paredzēto informāciju, ja šādu informāciju sniedz publiskās pārraudzības sistēmai, kura minēta 32. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/43/EK (2006 gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas ( 6 ), pēc šādas pārraudzības sistēmas pieprasījuma.

▼B







9.

DAĻA

Ziņojuma saturs

46. pants

▼M10

1.

a) Gada ziņojumā iekļauj vismaz sabiedrības uzņēmējdarbības attīstības, finanšu rezultātu un stāvokļa atklātu apskatu, līdz ar sabiedrības pamatrisku un nedrošību aprakstu. Apskatā sniedz vispusīgu un visaptverošu sabiedrības uzņēmējdarbības attīstības, finanšu rezultātu un tās stāvokļa analīzi tādā veidā, kas atbilst uzņēmējdarbības apjomam un sarežģītībai;

b) analīzē, tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai izprastu sabiedrības attīstību, finanšu rezultātus vai stāvokli, iekļauj finanšu rezultātu pamatrādītājus un, attiecīgā gadījumā, tos nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz šo konkrēto darbību, tostarp informāciju, ka saistīta ar vides aspektiem un darbiniekiem;

c) gada ziņojumā, sniedzot šādu analīzi, attiecīgā gadījumā iekļauj atsauces uz gada pārskatā iegrāmatotām summām un dod tām papildu skaidrojumus.

▼B

2. Ziņojums arī informē par:

a) jebkādiem svarīgiem notikumiem, kas ir notikuši pēc pārskata gada beigām;

b) sabiedrības paredzamo attīstību nākotnē;

c) pasākumiem pētniecībā un attīstībā;

d) pašu akciju iegādi, kā noteikts Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 2. punktā;

▼M3

e) sabiedrības filiālēm;

▼M8

f) attiecībā uz finanšu instrumentu izmantojumu sabiedrībā un, ja tas ir būtiski tās aktīvu, pasīvu, finansiālā stāvokļa un peļņas vai zaudējumu novērtēšanai: — sabiedrības mērķiem un politiku finanšu riska pārvaldības jomā, tostarp, politiku attiecībā uz katras tādas galveno prognozēto darījumu kategorijas nodrošināšanu pret risku, attiecībā uz kuru piemēro riska ierobežošanas uzskaiti, un — to, kā sabiedrību iespaido cenas risks, kredītrisks, likviditātes risks un naudas plūsmas risks.

▼M4

3. Dalībvalstis var atbrīvot 11. pantā minētās sabiedrības no pienākuma sastādīt ziņojumus ar noteikumu, ka Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 2. punktā prasītā informācija par pašu akciju vai daļu iegādi ir atspoguļota pielikumā.

▼M10

4. Dalībvalstis var izvēlēties nepakļaut iepriekšminētā 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajām saistībām tās sabiedrības, uz kurām attiecas 27. pants, tiktāl, ciktāl tas attiecas uz nefinanšu informāciju.

▼B







10.

DAĻA

Publicēšana

47. pants

1. Pienācīgi apstiprinātus gada pārskatus un gada ziņojumu, kā arī tās personas atzinumu, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju, publicē atbilstoši katras dalībvalsts tiesību aktiem saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.

Dalībvalstu likumi tomēr var atļaut nepublicēt gada pārskatu tā, kā norādīts iepriekš. Tādā gadījumā tas ir pieejams sabiedrības juridiskajā adresē attiecīgajā dalībvalstī. ►M1 Ir jābūt iespējai pēc pieprasījuma saņemt ikviena šāda ziņojuma vai kādas tā daļas kopiju. Šādas kopijas cena nedrīkst pārsniegt tās administratīvās izmaksas. ◄

▼M5

1a. Šīs direktīvas 1. panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā (attiecīgās juridiskās personas) minētā uzņēmuma vai firmas dalībvalsts var atbrīvot šo juridisko personu no pārskatu publicēšanas atbilstoši Direktīvas 68/151/EEK 3. pantam ar noteikumu, ka šie pārskati ir pieejami sabiedrībai galvenajā birojā, ja:

a) visi attiecīgās juridiskās personas dalībnieki ar neierobežotu atbildību ir uzņēmumi, kas minēti 1. panta 1. punkta pirmajā daļā un ko reglamentē citas dalībvalsts tiesību akti, nevis tās dalībvalsts tiesību akti, kas reglamentē attiecīgo juridisko personu, un ja neviens no šiem uzņēmumiem nepublicē attiecīgās juridiskās personas pārskatus kopā ar saviem pārskatiem, vai

b) visi dalībnieki ar ierobežotu atbildību ir uzņēmumi, ko nereglamentē dalībvalsts tiesību akti, bet kam ir tiesisks statuss salīdzinājumā ar Direktīvā 68/151/EEK minēto.

Pārskatiem ir jābūt pieejamiem pēc pieprasījuma. Kopijas cena nedrīkst pārsniegt administratīvās izmaksas. Jāparedz sankcijas tiem gadījumiem, kad netiek ievērots šajā punktā noteiktais pienākums publicēt pārskatus.

▼B

2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atļaut 11. pantā minētajām sabiedrībām publicēt:

a) saīsinātas bilances, uzrādot tikai tos posteņus, kas 9. un 10. pantā apzīmēti ar burtiem un romiešu cipariem, atsevišķi uzrādot informāciju, kas 9. pantā prasīta iekavās D daļas II nodaļā “Aktīvos” un C daļā “Pasīvos” un 10. pantā D daļas II nodaļā, bet kopā par visiem attiecīgajiem posteņiem; un

▼M4

b) saīsinātu pielikumu pie pārskatiem atbilstoši 44. pantam.

▼B

Piemēro 12. pantu.

Dalībvalstis turklāt var atbrīvot šādas sabiedrības no pienākuma publicēt savus peļņas un zaudējumu pārskatus un ziņojumus, un to personu atzinumus, kas ir atbildīgas par pārskatu revīziju.

3. Dalībvalstis var atļaut 27. pantā minētajām sabiedrībām publicēt:

a) saīsinātas bilances, uzrādot tikai tos posteņus, kas 9. un 10. pantā apzīmēti ar burtiem un romiešu cipariem, vai nu bilancē, vai pielikumā atsevišķi norādot: — 9. pantā C daļas I nodaļas 3. punktā, C daļas II nodaļā 1., 2., 3. un 4. punktā, C daļas III nodaļas 1., 2., 3., 4. un 7. punktā, D daļas II nodaļas 2., 3. un 6. punktā un D daļas III nodaļas 1. un 2. punktā “Aktīvos” un C daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā “Pasīvos”, — 10. pantā C daļas I nodaļas 3. punktā, C daļas II nodaļā 1., 2., 3. un 4. punktā, C daļas III nodaļas 1., 2., 3., 4. un 7. punktā, D daļas II nodaļas 2., 3. un 6. punktā un D daļas III nodaļas 1. un 2. punktā, F daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā un I daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā, — informāciju, kas 9. pantā prasīta iekavās D daļas II nodaļā “Aktīvos” un C daļā “Pasīvos”, kopā par visiem attiecīgajiem posteņiem un atsevišķi par D daļas II nodaļā 2. un 3. punktā “Aktīvos” un C daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā “Pasīvos”, — informāciju, kas 10. pantā prasīta iekavās D daļas II nodaļā, kopā par visiem attiecīgajiem posteņiem un atsevišķi par D daļas II nodaļas 2. un 3. punktā;

b) saīsinātu pielikumu, nesniedzot 43. panta 1. punkta 5., 6., 8., 10. un 11. apakšpunktā pieprasītos paskaidrojumus. Pielikumā tomēr ir jāatspoguļo 43. panta 1. punkta 6. apakšpunktā norādītā informācija par visiem attiecīgajiem posteņiem kopumā.

Šis punkts neierobežo 1. punktu, ciktāl tas attiecas uz pelņas un zaudējumu pārskatu, ziņojumu un tās personas atzinumu, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju.

Piemēro 12. pantu.

48. pants

Ja gada pārskatus un ziņojumu publicē pilnībā, formātam un tekstam ir jābūt tādam pašam kā tiem, uz kuru pamata persona, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju, ir sagatavojusi savu atzinumu. Tiem ir jāpievieno pilns ziņojuma teksts. ►M10 ————— ◄

49. pants

Ja gada pārskatus nepublicē pilnībā, jānorāda, ka publicētais variants ir saīsināts, un jāpievieno atsauce uz reģistru, kurā pārskati ir nodoti saskaņā ar 47. panta 1. punktu. Ja šāda reģistrēšana vēl nav veikta, jānorāda arī tas. ►M10 Šai publikācijai nepievieno ziņojumu, ko sniedz par gada pārskata revīziju atbildīgā persona vai atbildīgās personas (še turpmāk – “apstiprinātie revidenti”), bet šo ziņojumu tomēr izziņo tad, ja tajā ir sniegts revidenta atzinums bez iebilduma, revidenta atzinums ar iebildumu vai negatīvs revidenta atzinums, vai tad, ja apstiprinātie revidenti nebija spējīgi sniegt revidenta atzinumu. To izziņo arī tad, ja apstiprināto revidentu sniegtajā revīzijas pārskatā bija iekļauta apstiprināto revidentu īpaša norāde uz jebkuru jautājumu, to uzsverot un pievēršot tam uzmanību, bet nesniedzot revidenta atzinumu ar iebildumu. ◄

50. pants

Kopā ar gada pārskatiem un līdzīgā veidā ir jāpublicē:

— priekšlikums par peļņas sadali vai zaudējuma segšanu,

— peļņas sadale vai zaudējuma segšana,

ja šie posteņi neparādās gada pārskatos.

▼M4

50.a pants

Gada pārskatus var publicēt tādā valūtā, kādā tie ir tikuši sastādīti, un arī ECU, konvertēšanā izmantojot bilances datuma kursu. Kurss ir jāparāda pielikumā.

▼B







11.

DAĻA

Revīzija

51. pants

▼M10

1. Sabiedrību gada pārskatus revidē viena vai vairākas personas, ko apstiprinājušas dalībvalstis, lai tā(-s) veiktu likumā noteikto revīziju, pamatojoties uz Padomes Astoto direktīvu 84/253/EEK (1984. gada 10. aprīlis), kas attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai ( 7 ).

Apstiprinātie revidenti sniedz arī atzinumu par gada ziņojuma atbilstību tā paša finanšu gada pārskatam.

▼B

2. Dalībvalstis var atbrīvot 11. pantā minētās sabiedrības no 1. punktā noteiktā pienākuma.

Piemēro 12. pantu.

3. Ja 2. punktā noteiktais atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis ievieš savos tiesību aktos attiecīgas sankcijas tiem gadījumiem, kad šādu sabiedrību gada pārskati vai ziņojumi nav sastādīti atbilstoši šīs direktīvas prasībām.

▼M10

51.a pants

1. Apstiprināto revidentu revīzijas pārskatu veido:

a) ievads, kurā vismaz norāda likumā noteiktajai revīzijai pakļauto gada pārskatu līdz ar finanšu pārskata sistēmu, kas ir piemērota to sagatavošanā;

b) likumā noteiktās revīzijas darbības jomas apraksts, kurā vismaz norāda revīzijas standartus atbilstoši kuriem tika veikta likumā noteiktā revīzija;

c) revīzijas pārskats, kurā skaidri izteikts apstiprināto revidentu atzinums attiecībā uz to, vai gada pārskatā dots patiess un godīgs viedoklis atbilstoši attiecīgajai finanšu pārskatu sistēmai un, attiecīgā gadījumā, vai gada pārskats atbilst likumā noteiktajām prasībām; revidentu ziņojums ir bez iebildumu, ar iebildumu vai negatīvs, vai, gadījumā, ja apstiprinātie revidenti nebija spējīgi sniegt revidenta atzinumu, paziņojums par atzinuma sniegšanas neiespējamību;

d) norāde uz jebkuru jautājumu, ko apstiprinātie revidenti īpaši uzsver un kam pievērš uzmanību, bet nesniedz revidenta atzinumu ar iebildumu;

e) atzinums par gada ziņojuma atbilstību tā paša finanšu gada pārskatam.

2. Pārskats ir ar datumu un ar apstiprināto revidentu parakstu.

▼B







12.

DAĻA

Nobeiguma noteikumi

52. pants

1. Komisijas uzraudzībā izveido Kontaktkomiteju. Tās funkcijas ir:

a) neierobežojot Līguma 169. un 170. panta noteikumus, atvieglot šīs direktīvas saskaņotu ieviešanu, organizējot regulāras sanāksmes, lai jo īpaši risinātu praktiskas problēmas, kas rodas saistībā ar ieviešanu;

b) vajadzības gadījumā sniegt Komisijai ieteikumus attiecībā uz papildinājumiem vai grozījumiem šajā direktīvā.

2. Kontaktkomitejas sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komisija nodrošina sekretariātu.

3. Komiteju sasauc priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc kāda komitejas locekļa pieprasījuma.

53. pants

▼M10 —————

▼B

2. Ik pēc pieciem gadiem Padome pēc Komisijas priekšlikuma pārbauda un vajadzības gadījumā pārskata summas, kas šajā direktīvā ir izteiktas Eiropas norēķinu vienībās, ņemot vērā Kopienas ekonomiskās un monetārās tendences.

▼M10

53.a pants

Dalībvalstis nedara pieejamus 11., 27., 46. 47. un 51. pantā paredzētos atbrīvojumus tām sabiedrībām, kuru vērtspapīri ir pieņemti tirdzniecībai jebkuras dalībvalsts regulētā tirgū Padomes Direktīvas 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā ( 8 ) 1. panta 13. punkta nozīmē.

▼M3 —————

▼B

55. pants

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības divos gados pēc tās izziņošanas. Dalībvalstis tūlīt par to informē Komisiju.

2. Dalībvalstis var noteikt, ka 1. punktā minētie noteikumi nav piemērojami, kamēr nav pagājuši 18 mēneši pēc 1. punktā minētā laika beigām.

Taču šis 18 mēnešu laika periods var būt pieci gadi:

a) nereģistrētiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē un Īrijā;

b) piemērojot 9. un 10. pantu un 23.–26. pantu par bilances un pelņas un zaudējumu pārskata shēmām, ja dalībvalsts šiem dokumentiem ir noteikusi citādas shēmas ne vairāk kā trīs gadus pirms šīs direktīvas pieņemšanas;

c) piemērojot šo direktīvu attiecībā uz nolietojuma aprēķinu un atspoguļošanu bilancēs, ja nolietojums attiecas uz aktīviem tajos posteņos, kas minēti 9. panta C daļas II nodaļas 2. un 3. punktā, un 10. panta C daļas II nodaļas 2. un 3. punktā;

d) piemērojot šīs direktīvas 47. panta 1. punktu, izņemot sabiedrības, uz kurām jau attiecas Direktīvas 68/151/EEK 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktais pienākums publicēt pārskatus. Tādā gadījumā šīs direktīvas 47. panta 1. punkta otrais apakšpunkts attiecas uz gada pārskatiem un atzinumu, ko sastādījusi persona, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju;

e) piemērojot šīs direktīvas 51. panta 1. punktu.

Turklāt 18 mēnešu periodu var pagarināt līdz astoņiem gadiem tām sabiedrībām, kuru galvenais darbības veids ir jūras kravu pārvadājumi un kuras jau darbojas brīdī, kad stājas spēkā 1. punktā minētie noteikumi.

3. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva.

▼M1

56. pants

1. Pienākums konsolidētajos pārskatos uzrādīt ►M10 9., 10., 10.a ◄ un 23.–26. pantā paredzētos posteņus, kas attiecas uz Direktīvas 83/349/EEK 41. pantā definētajām radniecīgajām sabiedrībām, un pienākums sniegt informāciju par šīm sabiedrībām saskaņā ar 13. panta 2. punktu, 14. pantu un 43. panta 1. punkta 7. apakšpunktu stājas spēkā šīs direktīvas 49. panta 2. punktā noteiktajā dienā.

2. Pārskatu pielikumā jāatspoguļo arī:

a) nosaukums un juridiskā adrese sabiedrībai, kas sastāda lielākās uzņēmumu vienības konsolidētos pārskatus, kurā uzņēmējsabiedrība ir daļa no meitasuzņēmuma;

b) nosaukums un juridiskā adrese sabiedrībai, kas sastāda mazākās uzņēmumu vienības konsolidētos pārskatus, kurā uzņēmējsabiedrība ir daļa no meitasuzņēmuma, un kas ir iekļauta arī a) apakšpunktā minētajā uzņēmumu vienībā;

c) vieta, kur var saņemt a) un b) apakšpunktā minēto konsolidēto pārskatu kopijas, ja tie ir pieejami.

57. pants

Neatkarīgi no Direktīvu 68/151/EEK un 77/91/EEK noteikumiem, dalībvalstīm nav jāpiemēro šīs direktīvas noteikumi par gada pārskatu saturu, pārbaudi un publicēšanu tādām uzņēmējsabiedrībām, kuras reglamentē valstu tiesību akti un kuras ir Direktīvā 83/349/EEK definētie meitasuzņēmumi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) uz mātesuzņēmumu attiecas dalībvalsts tiesību akti;

b) visi meitasuzņēmuma akcionāri vai dalībnieki ir paziņojuši par savu piekrišanu atbrīvojumam no šāda pienākuma; šis paziņojums jāizdara attiecībā uz katru finanšu gadu;

c) mātesuzņēmums ir paziņojis, ka garantē saistības, ko uzņēmies meitasuzņēmums;

d) meitasuzņēmums ir publicējis b) un c) apakšpunktā minētos paziņojumus, kā noteikts dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu;

e) meitasuzņēmums ir iekļauts saskaņā ar Direktīvu 83/349/EEK sastādītajos mātesuzņēmuma konsolidētajos pārskatos;

f) iepriekšminētais atbrīvojums ir atspoguļots mātesuzņēmuma sastādīto konsolidēto pārskatu pielikumā;

g) meitasuzņēmums ir publicējis e) apakšpunktā minētos konsolidētos pārskatus, konsolidēto gada ziņojumu un par šo pārskatu pārbaudi atbildīgās personas ziņojumu, kā noteikts dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.

▼M5

57.a pants

1. Dalībvalstis var pieprasīt uzņēmumiem, kas minēti 1. panta 1. punkta pirmajā apakšpunktā, uz ko attiecas šo valstu tiesību akti un kas ir dalībnieki ar neierobežotu atbildību kādā no 1. panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā (attiecīgās juridiskās personas) minētajiem uzņēmumiem vai firmām, sastādīt, revidēt un publicēt kopā ar saviem pārskatiem arī attiecīgās juridiskās personas pārskatus atbilstoši šīs direktīvas noteikumiem.

Šajā gadījumā šīs direktīvas noteikumi neattiecas uz attiecīgo juridisko personu.

2. Dalībvalstīm nevajag attiecināt šīs direktīvas prasības uz attiecīgajām juridiskajām personām, ja:

a) šīs juridiskās personas pārskatus atbilstoši šīs direktīvas noteikumiem ir sastādījis, revidējis un publicējis uzņēmums, kas ir šīs juridiskās personas dalībnieks ar neierobežotu atbildību un ko regulē citas dalībvalsts tiesību akti;

b) attiecīgā juridiskā persona ir iekļauta konsolidētajos pārskatos, ko atbilstoši Direktīvai 83/349/EEK ir sastādījis, revidējis un publicējis dalībnieks ar neierobežotu atbildību vai, ja attiecīgā juridiskā persona ir iekļauta kādas lielākas uzņēmumu grupas konsolidētajos pārskatos, kurus atbilstoši Padomes Direktīvai 83/349/EEK ir sastādījis, revidējis un publicējis mātesuzņēmums, ko reglamentē kādas dalībvalsts tiesību akti. Atbrīvojums ir jānorāda konsolidēto pārskatu pielikumā.

3. Šādos gadījumos attiecīgajai juridiskajai personai pēc pieprasījuma jebkuram ir jāatklāj tās juridiskās personas nosaukums, kas publicē pārskatus.

▼M1

58. pants

Dalībvalstij nav jāpiemēro šīs direktīvas noteikumi attiecībā uz peļņas un zaudējumu pārskata revīziju un publicēšanu uzņēmējsabiedrībām, kuras reglamentē tās tiesību akti un kuras ir Direktīvā 83/349/EEK noteiktie mātesuzņēmumi, ja izpildīti šādi nosacījumi:

a) mātesuzņēmums sastāda konsolidētos pārskatus saskaņā ar Direktīvu 83/349/EEK un ir iekļauts konsolidētajos pārskatos;

b) iepriekšminētais atbrīvojums ir atspoguļots mātesuzņēmuma gada pārskatu pielikumā;

c) iepriekšminētais atbrīvojums ir atspoguļots mātesuzņēmuma sastādīto konsolidēto pārskatu pielikumā;

d) mātesuzņēmuma peļņa un zaudējumi, kas noteikti saskaņā ar šo direktīvu, ir uzrādīti mātesuzņēmuma bilancē.

59. pants

1. Dalībvalsts var pieprasīt vai atļaut 17. pantā noteikto līdzdalību to sabiedrību kapitālā, kuru darbības un finanšu politikā pastāv būtiska ietekme, atkarībā no apstākļiem bilancē saskaņā ar šā panta 2.–9. punktu uzrādīt kā posteņu “akcijas radniecīgās sabiedrībās” vai “līdzdalība” apakšposteņus. Jāuzskata, ka sabiedrībai ir būtiska ietekme citā sabiedrībā, ja tai ir 20 % vai vairāk akcionāru vai dalībnieku balsstiesību šajā sabiedrībā. Piemēro Direktīvas 83/349/EEK 2. pants.

2. Ja šis pants vispirms tiek piemērots 1. punktā minētajai līdzdalībai, tas jāuzrāda bilancē:

a) kā to aprēķinātā uzskaites vērtība saskaņā ar ►M8 7. vai 7.a iedaļu ◄ Starpība starp vērtību un summu, kas atbilst līdzdalības pārstāvētajai kapitāla un rezervju daļai, jāatspoguļo atsevišķi bilancē vai pārskatu pielikumā. Starpība jāaprēķina dienā, kad metode tiek izmantota pirmo reizi; vai

b) kā summa, kas atbilst līdzdalības pārstāvētajai kapitāla un rezervju daļai. Starpība starp šo summu un saskaņā ar ►M8 7. vai 7.a iedaļu ◄ aprēķināto uzskaites vērtību jāatspoguļo atsevišķi bilancē vai pārskatu pielikumā. Šī starpība aprēķināma dienā, kad metode tiek izmantota pirmo reizi;

c) dalībvalsts var noteikt šā punkta viena vai otra iepriekšējā apakšpunkta piemērošanu. Bilancē vai pārskatu pielikumā jānorāda, vai ir izmantots a) vai b) apakšpunkts;

d) turklāt, piemērojot a) un b) apakšpunktu, dalībvalsts var likt vai atļaut aprēķināt starpību 1. punktā minētās līdzdalības pārņemšanas dienā vai, ja pārņemšana ir notikusi divos vai vairāk posmos, dienā, kad kapitāldaļas ir kļuvušas par līdzdalību 1. punkta nozīmē.

3. Ja sabiedrības, kurā ir līdzdalība 1. punkta nozīmē, aktīvi vai pasīvi ir novērtēti ar metodēm, kas atšķiras no tām, ko uzņēmējsabiedrība izmantojusi, sastādot gada pārskatus, tos var novērtēt no jauna ar metodēm, ko uzņēmējsabiedrība izmanto, sastādot gada pārskatus, iepriekš 2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētās starpības aprēķināšanas nolūkā. Ja šāda novērtēšana no jauna nav izdarīta, tas jānorāda pārskata pielikumā. Dalībvalsts var pieprasīt šādu pārvērtēšanu.

4. Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā uzskaites vērtība vai summa, kas atbilst 2. punkta b) apakšpunktā minētajai kapitāla un rezervju daļai, jāpalielina vai jāsamazina par to izmaiņas summu, kas notikusi finanšu gadā līdzdalības pārstāvētajā kapitāla un rezervju daļā; tā jāsamazina par dividenžu summu, kas attiecas uz līdzdalību.

5. Ja 2. punkta a) vai b) apakšpunktā minēto pozitīvo starpību nevar attiecināt ne uz vienu aktīvu vai pasīvu kategoriju, tā traktējama saskaņā ar postenim “uzņēmuma nemateriālā vērtība” piemērojamajiem noteikumiem.

6.

a) Peļņas vai zaudējumu daļu, kas attiecināma uz līdzdalību 1. punkta nozīmē, jāuzrāda peļņas un zaudējumu pārskatā kā atsevišķs postenis ar attiecīgu virsrakstu;

b) ja šī summa pārsniedz jau saņemto dividenžu summu vai summu, kuru var pieprasīt, starpības summa jāieskaita rezervē, kuru nevar sadalīt akcionāriem;

c) dalībvalsts var likt vai atļaut atspoguļot peļņas vai zaudējumu daļu, kas attiecināma uz 1. punktā minēto līdzdalību, peļņas un zaudējumu pārskatā tikai tiktāl, ciktāl šī summa atbilst jau saņemtajai dividenžu summai vai summai, kuru var pieprasīt.

7. Direktīvas 83/349/EEK 26. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie fakti nav jāuzrāda, ciktāl tie ir zināmi vai ir apliecināmi. Piemēro minētās direktīvas 26. panta 2. un 3. punktu.

8. Ja sabiedrība, kurā pieder līdzdalība 1. punkta nozīmē, sastāda konsolidētos pārskatus, iepriekšminētie punkti piemērojami konsolidētajos pārskatos atspoguļotajam kapitālam un rezervēm.

9. Šis pants nav jāpiemēro, ja 1. punktā definētā līdzdalība nav būtiska 2. panta 3. punkta vajadzībām.

▼B

60. pants

Kamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, dalībvalstis var paredzēt, ka investīcijas, kurās investīciju sabiedrības 5. panta 2. punkta nozīmē ir ieguldījušas savus līdzekļus, novērtē, ►M10 pamatojoties uz to patieso vērtību ◄ .

Šādā gadījumā dalībvalstis var arī atcelt investīciju sabiedrībām ar mainīgu kapitālu uzlikto pienākumu atsevišķi parādīt vērtības korekcijas, kas minētas 36. pantā.

▼M1

61. pants

Dalībvalstij nav jāpiemēro šīs direktīvas 43. panta 1. punkta 2. apakšpunkta noteikumi par attiecīgo sabiedrību kapitāla un rezervju un peļņas un zaudējumu summu uzņēmējsabiedrībām, uz kurām attiecas attiecīgās dalībvalsts tiesību akti un kuras ir mātesuzņēmumi saskaņā ar Direktīvu 83/349/EEK:

a) ja attiecīgās sabiedrības ir iekļautas šā mātesuzņēmuma sastādītajos konsolidētajos pārskatos vai Direktīvas 83/349/EEK 7. panta 2. punktā minētās lielākās uzņēmumu vienības konsolidētajos pārskatos; vai

b) ja kapitāldaļas attiecīgajās sabiedrībās mātesuzņēmums ietvēris savos gada pārskatos saskaņā ar 59. pantu vai konsolidētajos pārskatos, ko tas sastādījis saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 33. pantu.

▼M8

61.a pants

Vēlākais 2007. gada 1. janvārī Komisija pārskata ►M10 42.a līdz 42.f pantu ◄ , 43. panta 1. punkta 10) un 14) apakšpunktu, 44. panta 1. punktu, 46. panta 2. punkta f) apakšpunktu un 59. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot uzskaiti pēc patiesās vērtības, kā arī starptautiskās prakses attīstību grāmatvedības jomā un, vajadzības gadījumā, iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei iepriekš minēto pantu grozīšanai.

▼B

62. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.