02014L0065 — LV — 26.06.2021 — 006.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/65/ES

(2014. gada 15. maijs)

par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES

(pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I

SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Darbības joma

1. Šī direktīva attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem, datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem un trešo valstu brokeru sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, Savienībā izveidojot filiāli.

2. Šajā direktīvā noteiktas prasības attiecībā uz: a) atļauju izsniegšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām un to darbības nosacījumiem; b) trešo valstu brokeru sabiedrību ieguldījumu pakalpojumu vai darbību veikšanu, izveidojot filiāli; c) atļauju izsniegšanu regulētiem tirgiem un to darbību; d) atļauju izsniegšanu datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem un to darbību; un e) kompetento iestāžu veiktu pārvaldību, sadarbību un noteikumu piemērošanu.

3. Turpmāk uzskaitītie noteikumi attiecas arī uz kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, ja tās sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības: a) 2. panta 2. punkts, 9. panta 3. punkts, 14. un 16. līdz20. pants, b) II sadaļas 2. nodaļa, izņemot 29. panta 2. punkta otro daļu, c) II sadaļas 3. nodaļa, izņemot 34. panta 2. un 3. punktu un 35. panta 2., 3., 4., 5., 6. un 9. punktu; d) 69. līdz 67. pants un 75., 80., 85 un 86. pants.

4. Turpmāk minētie noteikumi attiecas arī uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, un, kas pārdod strukturētos noguldījumus vai konsultē klientus par tiem: a) 9. panta 3. punktu, 14. pantu un 16. panta 2., 3. un 6. punktu; b) 23., 24., 25., 26., 28. un 29. pants, izņemot tā 2. punkta otro daļu, un 30. pants, un c) 67. līdz 75. pants.

5. Šīs direktīvas 17. panta 1. un 6. punkts arī attiecas uz regulēto tirgu un DTS locekļiem vai dalībniekiem, kuriem nav jābūt atļaujai saskaņā ar šo direktīvu atbilstīgi 2. panta 1. punkta a), e), i) un j) apakšpunktam.

6. Šīs direktīvas 57. un 58. panta noteikumi arī attiecas uz personām, kurām piemēro izņēmumu atbilstīgi 2. pantam.

7. Visas finanšu instrumentu daudzpusējas sistēmas darbojas vai nu saskaņā ar II sadaļas noteikumiem attiecībā uz DTS vai OTS, vai nu saskaņā ar III sadaļas noteikumiem attiecībā uz regulētiem tirgiem.

Visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras regulēti, bieži, regulāri un būtiski darbojas savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulētā tirgus, daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai organizētā tirdzniecības sistēmā, darbojas saskaņā ar Regulas (ES) 600/2014 III sadaļu.

Neskarot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. un 28. pantu, visi pirmajā un otrajā daļā minētie darījumi ar finanšu instrumentiem, kas nav noslēgti daudzpusējā sistēmā vai sistemātiskā internalizētājā, atbilst attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. 600/2014 III sadaļas noteikumiem.

2. pants

Izņēmumi

1. Šī direktīva neattiecas uz: a) apdrošināšanas sabiedrībām vai uzņēmumiem, kas veic Direktīvā 2009/138/EK minētās pārapdrošināšanas un retrocesijas darbības, kad tās veic minētajā direktīvā minētas darbības; b) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem; c) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ja attiecīgo pakalpojumu sniedz neregulāri, veicot profesionālu darbību, un ja šo darbību reglamentē tiesību akti vai noteikumi, vai profesionālās darbības ētikas kodekss, kas ietver minētā pakalpojuma sniegšanu; d) personām, kas savā vārdā tirgojas ar finanšu instrumentiem, kuri nav preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas, vai to atvasinātie finanšu instrumenti, un kas nesniedz citus ieguldījumu pakalpojumus vai neveic citas ieguldījumu darbības finanšu instrumentos, kas nav preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas vai to atvasinātie finanšu instrumenti, ja vien šādas personas nav: i) tirgus uzturētāji; ▼M3 ii) regulēta tirgus vai DTS locekļi vai dalībnieki, no vienas puses, vai tādas personas, kurām ir tieša elektroniska piekļuve tirdzniecības vietai, no otras puses, izņemot nefinanšu sabiedrības, kas tirdzniecības vietā veic darījumus, kurus var objektīvi izmērīt kā tādus, kas samazina riskus, kuri tieši saistīti ar šo nefinanšu sabiedrību vai to grupu komercdarbību vai kases finansēšanas darbību; ▼B iii) personas, kuras piemēro augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi, vai iv) personām, kas, izpildot klientu rīkojumus, darījumus veic savā vārdā. Personas, kurām piemēro atbrīvojumu saskaņā ar a), i) vai j) apakšpunktu, nav jāievēro šajā punktā noteiktie nosacījumi, lai atbilstu izņēmuma kritērijiem. e) operatoriem, kuriem ir jāievēro Direktīvā 2003/87/EK paredzētās saistības un kuri, tirgojot emisijas kvotas, nepilda klienta rīkojumus un nesniedz nekādus ieguldījumu pakalpojumus vai neveic nekādas ieguldījumu darbības, izņemot tirdzniecību savā vārdā, ar noteikumu, ka minētās personas neizmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi. f) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuri ir tikai darbinieku dalības sistēmu administrēšana; g) personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kuri ir tikai darbinieku dalības sistēmas administrēšana un ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vienīgi saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem; h) Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem un citām valsts iestādēm, kuru funkcijas Savienībā ir līdzīgas citām valsts iestādēm, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties šādā pārvaldīšanā Savienībā, un starptautiskām finanšu iestādēm, kuras ir dibinājušas divas vai vairākas dalībvalstis, lai piesaistītu finanšu līdzekļus un finansiāli palīdzētu locekļiem, kuriem ir nopietnas finanšu problēmas vai arī pastāv šādu problēmu risks; i) kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un pensiju fondiem neatkarīgi no tā, vai tie ir koordinēti Eiropas Savienības līmenī, un šādu uzņēmumu depozitārijiem un vadītājiem; j) personām: i) kuras tirgojas savā vārdā, tostarp tirgus uzturētājiem, kas slēdz darījumus ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, izņemot personas, kas veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus, vai ii) kuras savas pamatdarbības klientiem vai piegādātājiem sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kas nav darījumi savā vārdā, attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem; ar noteikumu, ka: — attiecībā uz katru no iepriekšminētajiem gadījumiem tā katrā atsevišķā gadījumā un kopumā ir papilddarbība to pamatdarbībai uzņēmumu grupu līmenī un ja pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē vai banku pakalpojumu sniegšana Direktīvas 2006/48/EK nozīmē, vai tirgus veidošana attiecībā uz preču atvasinātiem instrumentiem, — minētās personas neizmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi, un — minētās personas katru gadu informē attiecīgās kompetentās iestādes par to, ka tās izmanto šo izņēmumu un pēc pieprasījuma kompetentajai iestādei sniedz skaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ tās i), ii) un iii) punktā minēto darbību uzskata par papilddarbību to pamatdarbībai; k) personām, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas, veicot citas profesionālas darbības, uz kurām neattiecas šī direktīva, ja šādu konsultāciju sniegšana nav atsevišķi apmaksāta; l) Dānijas un Somijas pensiju fondu izveidotām apvienībām, kuru vienīgais mērķis ir pārvaldīt tos pensiju fondu līdzekļus, kas ir šo apvienību locekļi; m) “agenti di cambio”, kuru darbības un funkcijas reglamentē Itālijas 1998. gada 24. februāra Likumdošanas dekrēta Nr. 58 201. pants; n) pārvades sistēmas operatoriem, kā definēts Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 4. punktā vai Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 4. punktā, kad tie veic savus uzdevumus saskaņā ar minētajām direktīvām vai Regulu (EK) Nr. 714/2009, vai Regulu (EK) Nr. 715/2009, vai tīkla kodeksiem vai vadlīnijām, kas pieņemtas atbilstoši minētajām regulām, ikvienu personu, kura sniedz pakalpojumus šo operatoru vārdā, lai veiktu šo operatoru uzdevumu saskaņā ar iepriekšminētajiem leģislatīvajiem aktiem vai saskaņā ar šīm regulām pieņemtiem tīkla kodeksiem vai vadlīnijām, vai ikvienu enerģētiskā līdzsvara mehānismu, cauruļvada vai sistēmas operatoru vai administratoru nolūkā līdzsvarot piegādes un patērētās enerģijas apjomu, veicot šos uzdevumus. Minētais atbrīvojums attiecas tikai uz personām, kas iesaistītas tikai šajā punktā minētajās darbībās, kad tās veic ieguldījumu darbības vai sniedz ieguldījumu pakalpojumus attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem, lai veiktu šīs darbības. Minētais atbrīvojums neattiecas uz sekundārā tirgus darbību, tostarp platformu sekundārajai tirdzniecībai ar finansiālas pārvades tiesībām; ▼M1 o) CVD, izņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 ( 1 ) 73. pantā paredzēto. ▼B

2. Ar šo direktīvu piešķirtās tiesības neattiecas uz pakalpojumu sniegšanu partneriem darījumos, ko veic valsts iestādes, kuras veic darījumus ar valsts parādu, vai ECBS dalībnieki, kuri pilda savus uzdevumus, kas paredzēti LESD un Protokola (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, vai kuri veic līdzvērtīgas funkcijas, kas paredzētas valstu tiesību aktos.

3. Komisija saskaņā ar 89. pantu pieņem deleģētos aktus saistībā ar pasākumiem attiecībā uz 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem izņēmumiem, lai precizētu gadījumus, kad darbība ir veikta kā neregulāra darbība.

4. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai 1. punkta j) apakšpunkta nolūkiem precizētu kritērijus, pēc kuriem nosaka, vai attiecīgā darbība ir pamatdarbības papilddarbība grupas līmenī.

Nosakot minētos kritērijus, ņem vērā vismaz šādus elementus:

a) vajadzību pēc papilddarbības, lai veidotu mazāko darbības daļu grupas līmenī;

b) tirdzniecības darbības apmēru salīdzinājumā ar vispārējo tirdzniecības darbību attiecīgajā aktīvu kategorijā;

Nosakot apmēru, kādā papilddarbība ir uzskatāma par darbības mazāko daļu grupas līmenī, EVTI var noteikt, ka jāņem vērā kapitāls, ko izmanto, lai veiktu papilddarbību, salīdzinājumā ar kapitālu, ko izmanto, lai veiktu to pamatdarbību. Tomēr minētais faktors nekādā ziņā nav pietiekams, lai pierādītu, ka attiecīgā darbība ir papilddarbība grupas pamatdarbībai.

Šajā punktā minētā darbība ņem vērā grupas līmenī.

Otrajā daļā minētajos elementos neietver:

a) Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. pantā minētos darījumus, ko grupas veic viena ar otru un kas nodrošina likviditāti grupas mērogā, un/vai tiek veikti riska pārvaldības nolūkā;

b) darījumus ar atvasinātajiem instrumentiem, kurus var objektīvi izmērīt kā tādus, kas samazina riskus, kas tieši saistīti ar komercdarbību vai kases finansēšanas darbību;

c) darījumus ar preču atvasinātiem instrumentiem un emisijas kvotām, kas veikti, lai izpildītu saistības nodrošināt likviditāti tirdzniecības vietā, ja šādas saistības nosaka regulatīvās iestādes saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai valstu normatīvo vai administratīvo aktu noteikumiem, vai tirdzniecības vietas.

EVTI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

3. pants

Izvēles izņēmumi

1. Dalībvalstis var izvēlēties nepiemērot šo direktīvu attiecībā uz visām personām, kurām tās ir piederības dalībvalstis, ja šo personu veiktās darbības ir atļautas un regulētas valsts līmenī un ja minētās personas: a) nedrīkst turēt klientu naudas līdzekļus vai klientu vērtspapīrus un tādēļ tām nekad nav atļauts būt savu klientu debitoriem; b) nedrīkst sniegt ieguldījumu pakalpojumus, izņemot rīkojumu pieņemšanu un nosūtīšanu attiecībā uz pārvedamiem vērtspapīriem un kolektīvo ieguldījumu brokeru sabiedrību daļām, un/vai konsultēšanu ieguldījumu jomā attiecībā uz šādiem finanšu instrumentiem, un c) sniedzot minēto pakalpojumu, drīkst nosūtīt rīkojumus tikai: i) ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kam atļauja izsniegta saskaņā ar šo direktīvu; ii) kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES; iii) ieguldījumu brokeru sabiedrību un kredītiestāžu filiālēm, kam atļauja izsniegta trešā valstī un uz ko attiecas prudenciālais regulējums, ko kompetentās iestādes uzskata par vismaz tikpat stingru kā noteikumus, kas noteikti šajā direktīvā, Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES, un kas šo regulējumu ievēro; iv) kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kam saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem ir atļauts daļas tirgot iedzīvotājiem un šādu uzņēmumu vadītājiem; v) tām ieguldījumu brokeru sabiedrībām ar pamatkapitālu, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/30/ES ( 2 ) 17. panta 7. punktā un kuru vērtspapīri ir iekļauti regulēta tirgus sarakstos dalībvalstī vai ar kuru vērtspapīriem veic darījumus regulētā tirgū; vai d) sniedz ieguldījumu pakalpojumu tikai attiecībā uz precēm, emisijas kvotām un/vai to atvasinātajiem instrumentiem vienā vienīgā nolūkā ierobežot savu klientu darījumu risku, ja minētie klienti ir Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 35. punktā definētie vietējie elektroenerģijas uzņēmumi un/vai Direktīvas 2009/73/EK 2. panta 1. punktā definētie dabasgāzes uzņēmumi un ja minētajiem klientiem kopīgi pieder 100 % minēto personu kapitāla vai balsstiesību, tie īsteno kopīgu kontroli un tiem saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 1. punkta j) apakšpunktu piemērotu izņēmumu, ja tie paši veiktu minētos ieguldījumu pakalpojumus, vai e) sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai attiecībā uz emisijas kvotām un/vai to atvasinātiem instrumentiem vienā vienīgā nolūkā ierobežot savu klientu darījumu risku, ja minētie klienti darbojas tikai kā Direktīvas 2003/87/EK 3. panta f) apakšpunktā definētie operatori un ja minētajiem klientiem kopīgi pieder 100 % minēto personu kapitāla vai balsstiesību, tie īsteno kopīgu kontroli un tiem saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 1. punkta j) apakšpunktu piemērotu izņēmumu, ja tie paši veiktu minētos ieguldījumu pakalpojumus.

2. Dalībvalstu sistēmas 1. punktā minētajām personām piemēro prasības, kuras ir vismaz analoģiskas šādām prasībām saskaņā ar šo direktīvu: a) atļaujas piešķiršanas un pastāvīgas uzraudzības nosacījumus un procedūras, kā noteikts 5. panta 1. un 3. punktā un 7.– 10., 21., 22. un 23. pantā, un attiecīgos deleģētos aktus, ko Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 89. pantu; b) uzņēmējdarbības veikšanas pienākumus, kā noteikts 24. panta 1., 3., 4., 5., 7. un 10. punktā un 25. panta 2., 5. un 6. punktā, un gadījumos, kad saskaņā ar valstu sistēmām šīs personas drīkst iecelt saistītos aģentus, arī 29. pantu, kā arī attiecīgos īstenošanas pasākumus Direktīvā 2006/73/EK. c) prasības attiecībā uz organizāciju, kas noteiktas 16. panta 3. punkta pirmajā, sestajā un septītajā daļā un 16. panta 6. punktā un 16. panta 7. punktā un atbilstošos deleģētos aktus, kurus Komisija pieņēma saskaņā ar 89. pantu.

Dalībvalstis pieprasa, lai uz personām, kas atbrīvotas no šīs direktīvas darbības jomas atbilstīgi šā panta 1. punktam, attiektos ieguldītāju kompensācijas sistēma, kas atzīta saskaņā ar Direktīvu 97/9/EK, vai sistēma, kas nodrošina to klientiem līdzvērtīgu aizsardzību. Dalībvalstis var atļaut attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām šādu sistēmu nepiemērot, ja tās ir apdrošinājušas profesionālo risku, saistībā ar kuru, ņemot vērā saskaņā ar šā panta 1. punktu izslēgto personu lielumu, riska profilu un juridisko statusu, to klientiem tiek nodrošināta līdzvērtīga aizsardzību.

Atkāpjoties no otrās daļas, dalībvalstis, kurās jau ir spēkā šādi normatīvie vai administratīvo akti, pirms 2014. gada 2. jūlija var līdz 2019. gada 3. jūlijam pieprasīt, lai gadījumos, kad personas, kas atbrīvotas no šīs direktīvas atbilstīgi 1. punktam, sniedz ieguldījumu rīkojumu pieņemšanas un nosūtīšanas pakalpojumus un/vai sniedz konsultācijas ieguldījumu jomā attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu brokeru sabiedrību daļām, un darbojas kā starpnieki iepretim Direktīvā 2009/65/EK definētajai pārvaldības sabiedrībai, minētās personas kopā ar pārvaldības sabiedrību solidāri atbildētu par visiem klientam radītajiem zaudējumiem, sniedzot minētos pakalpojumus.

3. Personas, uz kurām attiecas izņēmumi no šīs direktīvas saskaņā ar 1. punktu, neizmanto brīvību sniegt pakalpojumus un/vai veikt darbības, vai izveidot filiāles, kā paredzēts attiecīgi 34. un 35. pantā.

4. Dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI par šajā pantā paredzēto iespēju izmantošanu, un nodrošina, lai katrā atļaujā, kas piešķirta saskaņā ar 1. punktu, būtu minēts, ka tā piešķirta saskaņā ar šo pantu.

5. Dalībvalstis paziņo EVTI valsts tiesību aktu noteikumus, kas ir analoģiski 2. punktā norādītajām šīs direktīvas prasībām.

4. pants

Definīcijas

1. Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: 1) “ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir jebkura juridiska persona, kuras pastāvīgā nodarbošanās vai darījumdarbība ir profesionāla viena vai vairāku ieguldījumu pakalpojumu sniegšana trešām personām un/vai profesionāla vienas vai vairāku ieguldījumu darbību veikšana. Dalībvalstis var ietvert ieguldījumu sabiedrību definīcijā uzņēmumus, kas nav juridiskas personas, ja: a) to juridiskais statuss nodrošina trešo personu interesēm tādu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs tam, ko nodrošina juridiskas personas, un b) uz tiem attiecas līdzvērtīga piesardzīga uzraudzība, kas atbilst to juridiskajai formai. Tomēr, ja fiziska persona sniedz pakalpojumus, kas ir trešo personu kapitāla vai pārvedamu vērtspapīru turējums, šo personu var uzskatīt par ieguldījumu sabiedrību šīs direktīvas un Regulas (ES) Nr. 600/2014 nozīmē tikai tad, ja neatkarīgi no citām prasībām, ko paredz šī direktīva, Regula (ES) Nr. 600/2014 un Direktīva 2013/36/ES, minētā persona atbilst šādiem nosacījumiem: a) jābūt aizsargātām trešo personu īpašuma tiesībām attiecībā uz instrumentiem un līdzekļiem, jo īpaši sabiedrības vai tās īpašnieku maksātnespējas gadījumā, apķīlāšanas, ieskaita vai sabiedrības kreditoru vai īpašnieku citas uzsāktas darbības gadījumā; b) uz sabiedrību jāattiecas noteikumiem, kas paredzēti, lai uzraudzītu sabiedrības un tās īpašnieku maksātspēju; c) sabiedrības gada pārskatu revīzija jāveic vienai vai vairākām personām, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas veikt pārskatu revīziju; d) ja uzņēmumam ir tikai viens īpašnieks, minētajai personai jāparedz ieguldītāju aizsardzība gadījumā, kad uzņēmums pārtrauc darbību īpašnieka nāves vai darba nespējas, vai citā līdzīgā gadījumā. 2) “ieguldījumu pakalpojumi un darbības” ir jebkurš pakalpojums un darbība, kas minēta I pielikuma A iedaļā un kas attiecas uz kādu I pielikuma C iedaļā minēto instrumentu. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu pieņem pasākumus, ar kuriem precizē, kas ir: a) I pielikuma C iedaļas 6. punktā minētie atvasinātie līgumi, kuriem ir Regulas (ES) Nr. 1227/2011 2. panta 4. punktā definēto vairumtirdzniecības energoproduktu pazīmes un kas ir jāizpilda, īstenojot fizisku piegādi, un C iedaļas 6. punktā minētie enerģētikas atvasinātie instrumentu līgumi; b) atvasināto instrumentu līgumus, kas minēti I pielikuma C iedaļas 7. punktā un kam ir citu atvasinātu finanšu instrumentu pazīmes; c) atvasināto instrumentu līgumus, kas minēti I pielikuma C iedaļas 10. punktā un kam ir citu atvasinātu finanšu instrumentu pazīmes, ņemot vērā, inter alia, vai tos tirgo regulētā tirgū, DTS vai OTS; 3) “papildpakalpojums” ir jebkurš I pielikuma B iedaļā minētais pakalpojums; 4) “ieguldījumu konsultācijas” ir personisku ieteikumu sniegšana klientam pēc viņa lūguma vai pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības iniciatīvas attiecībā uz vienu vai vairākiem darījumiem, kas saistīti ar finanšu instrumentiem; 5) “rīkojumu izpilde klientu vārdā” ir darbība, ko veic, lai noslēgtu līgumu par viena vai vairāku finanšu instrumentu pirkšanu vai pārdošanu klientu vārdā, un tajā ietilpst līgumu slēgšana, lai to emitēšanas brīdī pārdotu finanšu instrumentus, ko emitējusi ieguldījumu brokeru sabiedrība vai kredītiestāde; 6) “darījumu veikšana savā vārdā” ir tirdzniecība, izmantojot pašu kapitālu, kuras rezultātā ir veikti darījumi ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem; 7) “tirgus uzturētājs” ir persona, kas finanšu tirgos pastāvīgi izrāda vēlmi veikt darījumus savā vārdā, pērkot un pārdodot finanšu instrumentus, izmantojot minētās personas pašu kapitālu, par cenām, ko nosaka minētā persona; 8) “portfeļa pārvaldība” ir klientu portfeļu pārvaldīšana atbilstoši diskrecionārām katra klienta piešķirtām pilnvarām, ja šādos portfeļos ietverti viens vai vairāki finanšu instrumenti; 9) “klients” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kam ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai papildpakalpojumus; 10) “profesionāls klients” ir klients, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem; 11) “privātais klients” ir klients, kas nav profesionāls klients; 12) “MVU izaugsmes tirgus” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kas reģistrēta kā MVU izaugsmes tirgus saskaņā ar 33. pantu; 13) “mazi vai vidēji uzņēmumi” šajā direktīvā ir uzņēmumi, kuru vidējais tirgus kapitāls ir mazāks nekā EUR 200 000 000 , balstoties uz gada beigu rādītājiem pēdējos trijos kalendārajos gados; 14) “limita rīkojums” ir rīkojums pirkt vai pārdot finanšu instrumentu pie norādīta cenas limita vai par labāku cenu noteiktā daudzumā; 15) “finanšu instrumenti” ir instrumenti, kas noteikti I pielikuma C iedaļā; 16) “C iedaļas 6. punktā minētie enerģētikas atvasināto instrumentu līgumi” ir iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, mijmaiņas līgumi un jebkādi citi atvasināto instrumentu līgumi, kas ir nosaukti I pielikuma C iedaļas 6. punktā un kas attiecas uz ogļu vai naftas tirdzniecību OTS un kas ir jāizpilda, īstenojot fizisku piegādi; 17) “naudas tirgus instrumenti” ir finanšu instrumenti, kurus parasti tirgo naudas tirgū, piemēram, valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes, noguldījumu sertifikāti un īstermiņa parāda vērtspapīri, izņemot maksāšanas instrumentus; 18) “tirgus operators” ir persona vai personas, kas vada un/vai veic regulēta tirgus uzņēmējdarbību un var būt regulētais tirgus pats par sevi. 19) “daudzpusējā sistēma” ir jebkura sistēma vai infrastruktūra, kurā daudzu trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses var mijiedarboties sistēmā; 20) “sistemātisks internalizētājs” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas organizēti, bieži, sistemātiski un pamatīgi veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus vai DTS, vai OTS, nedarbojoties daudzpusējā sistēmā; Biežu un sistemātisku pamatu nosaka pēc finanšu instrumenta ārpusbiržas pārdošanas darījumu skaita, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība veikusi savā vārdā, pildot klientu rīkojumus. Pamatīgumu nosaka vai nu pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības ārpusbiržas tirdzniecības apjoma attiecībā pret ieguldījumu brokeru sabiedrības kopējo tirdzniecības apjomu ar konkrēto finanšu instrumentu, vai pēc ieguldījumu brokeru sabiedrības ārpusbiržas tirdzniecības apjoma attiecībā pret konkrēta finanšu instrumenta kopējo tirdzniecības apjomu Savienībā. Sistemātiska internalizētāja definīciju piemēro tikai tad, ja ir pārsniegta gan biežuma un sistemātiskuma robežvērtība, gan pamatīguma robežvērtība vai ja ieguldījumu brokeru sabiedrība izvēlas darboties sistemātiskā internalizētāja režīmā; 21) “regulēts tirgus” ir daudzpusēja sistēma, kuru vada un/vai pārvalda tirgus operators un kuras sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem apvienotas daudzas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem vai kura veicina šādu interešu apvienošanu tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot saskaņā ar tās noteikumiem un/vai sistēmām, un kurai ir atļauts darboties un kura pastāvīgi darbojas saskaņā ar šīs direktīvas III sadaļu; 22) “daudzpusēja tirdzniecības sistēma” vai “DTS” ir daudzpusēja sistēma, kuru vada ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators un kuras sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem apvienotas daudzas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar šīs direktīvas II sadaļu; 23) “organizēta tirdzniecības sistēma” vai “OTS” ir daudzpusēja sistēma, kura nav regulēts tirgus vai DTS un kurā var mijiedarboties vairākas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām vai atvasinātiem instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar šīs direktīvas II sadaļu 24) “tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus, DTS vai OTS; 25) “likvīds tirgus” ir finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirgus, kurā pastāvīgi ir kāds, kas ir gatavs un vēlas pirkt un pārdot, un kurš ir izvērtēts atbilstoši šādiem kritērijiem, ņemot vērā konkrētā finanšu instrumenta vai konkrētās finanšu instrumentu kategorijas īpašās tirgus struktūras: a) darījumu vidējais biežums un apjoms dažādos tirgus apstākļos, ņemot vērā finanšu instrumenta kategorijas produktu būtību un aprites ciklu; b) tirgus dalībnieku skaits un veids, tostarp tirgus dalībnieku attiecība pret tirgotajiem instrumentiem konkrētam produktam; c) vidējais starpības apmērs, ja tāds ir pieejams; 26) “kompetentā iestāde” ir iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts saskaņā ar 67. pantu, ja vien šajā direktīvā nav norādīts citādi; 27) “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; 28) “PVKIU pārvaldības sabiedrība” ir pārvaldības sabiedrība, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK ( 3 ) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; 29) “saistītais aģents” ir fiziska vai juridiska persona, kas tikai vienas tās ieguldījumu brokeru sabiedrības beznosacījumu pilnīgā pārziņā, kuras vārdā tā rīkojas, sekmē ieguldījumu pakalpojumu vai papildpakalpojumu sniegšanu klientiem vai iespējamiem klientiem, saņem un nodod tālāk norādījumus un rīkojumus no klientiem attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumiem vai finanšu instrumentiem, izvieto finanšu instrumentus un/vai sniedz konsultācijas klientiem vai iespējamiem klientiem attiecībā uz minētajiem finanšu instrumentiem vai pakalpojumiem; 30) “filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta, kas nav galvenais birojs un kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrības daļa, un kam nav juridiskas personas statusa, un kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības, un kas var arī sniegt papildpakalpojumus, attiecībā uz kuriem tai ir izsniegta atļauja; visas uzņēmējdarbības vietas, ko vienā dalībvalstī ir izveidojusi ieguldījumu brokeru sabiedrība, kuras mītne atrodas citā dalībvalstī, uzskata par vienu filiāli; 31) “būtiska līdzdalība” ir tieša vai netieša līdzdalība ieguldījumu brokeru sabiedrībā vismaz 10 % apmērā no kapitāla vai balsstiesībām, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK ( 4 ) 9. un 10. pantā, ņemot vērā minētās direktīvas 12. panta 4. un 5. punktā noteiktos nosacījumus par balsstiesību summēšanu, vai kas ļauj ievērojami ietekmēt tās ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldību, kurā ir šī līdzdalība; 32) “mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES ( 5 ) 2. panta 9. punktā un 22. pantā; 33) “meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums, kas definēts Direktīvas 2013/34/ES 2. panta 10. punktā un 22. pantā, tostarp visi galvenā mātesuzņēmuma meitasuzņēmuma meitasuzņēmumi; 34) “grupa” ir grupa, kas definēta Direktīvas 2013/34/ES 2. panta 11. punktā; 35) “ciešas attiecības” ir situācija, kad divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas saista: a) “līdzdalība”, kas ir īpašumtiesības – tiešas vai kontroles veidā – vismaz 20 % apmērā no uzņēmuma balsstiesībām vai kapitāla; b) “kontrole”, kas ir attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu visos gadījumos, kas minēti Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 1. un 2. punktā, vai līdzīgas attiecības starp jebkādu fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu, arī ikvienu meitasuzņēmuma meitasuzņēmumu uzskatot par tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumu, kas pārvalda minētos uzņēmumus; c) abu vai to visu pastāvīga saikne ar vienu un to pašu personu kontroles saistībā; 36) “vadības struktūra” ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, tirgus uzturētāja vai datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja struktūra vai struktūras, kas ir izraudzītas saskaņā ar valstu tiesību aktiem, ir tiesīgas noteikt juridiskās personas stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību un pārzina un uzrauga lēmumu pieņemšanu vadības līmenī un kurās darbojas personas, kas faktiski virza fiziskās personas darbību. Gadījumos, kad šajā direktīvā ir pieminēta vadības struktūra un saskaņā ar valstu tiesību aktiem vadības struktūras vadības un uzraudzības funkcijas ir piešķirtas dažādām struktūrām vai dažādiem vienas struktūras locekļiem, dalībvalstis konkrēti nosaka struktūras vai vadības struktūras locekļus, kas ir atbildīgi saskaņā ar valstu tiesību aktiem, ja šajā direktīvā nav noteikts citādi; 37) “augstākā līmeņa vadība” ir fiziskas personas, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrībā, tirgus uzturētājā vai datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējā veic izpildfunkcijas un vadības struktūrai sniedz pārskatus par vienības ikdienas pārvaldību un ir atbildīgas par to, tostarp politikas īstenošanu attiecībā uz pakalpojumu un produktu izplatīšanu klientiem, ko īsteno brokeru sabiedrība un tās personāls; 38) “sapārota tirdzniecība savā vārdā” ir darījums, kad koordinators darbojas kā starpnieks darījumā starp pircēju un pārdevēju tā, lai visa darījuma izpildes laikā tas nekad netiktu pakļauts tirgus riskam, un abas puses tiek izpildītas vienlaicīgi, un ja darījumu noslēdz par cenu, ar kādu koordinatoram nav nekādas citas peļņas vai zaudējumu kā vien iepriekš publiskota komisijas nauda, nodeva vai maksa par darījumu; 39) “algoritmiskā tirdzniecība” ir finanšu instrumentu tirdzniecība, kurā datora algoritms automātiski nosaka rīkojumu individuālos parametrus, piemēram, vai sākt izpildīt rīkojumu, rīkojuma izpildes termiņu, rīkojuma cenu vai apjomu vai rīkojuma pārvaldību pēc tā iesniegšanas, ar minimālu cilvēka līdzdalību vai bez tās, un neietver sistēmas, kas tiek izmantotas tikai, lai novirzītu rīkojumus uz vienu vai vairākām tirdzniecības vietām vai apstrādātu rīkojumus, attiecībā uz kuriem nav nepieciešama nekādu tirdzniecības parametru noteikšana vai rīkojumu apstiprināšana, vai veikto darījumu apstrāde pēc tirdzniecības; 40) “augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metode” ir jebkāda algoritmiskās tirdzniecības metode, ko raksturo: a) infrastruktūra, kas paredzēta, lai minimizētu tīkla un cita veida latentumu, tostarp vismaz viena no šādām algoritmisku rīkojumu reģistrēšanas iespējām: telpu līdzāsatrašanās, tuvumā esošas uzņemošās iestādes vai ātrgaitas tieša elektroniska piekļuve; b) automātiska sistēma, kas pati ievada, rada, novirza vai izpilda atsevišķus tirdzniecības darījumus vai rīkojumus, un c) augsts ikdienas vēstījumu, proti, rīkojumu, kotējumu vai anulācijas, līmenis; 41) “tieša elektroniska piekļuve” ir tirdzniecības vietas locekļa, dalībnieka vai klienta izsniegta atļauja kādai personai izmantot tā tirdzniecības kodu, lai šī persona varētu elektroniski nosūtīt rīkojumus attiecībā uz finanšu instrumentu tieši tirdzniecības vietai, un ietver pasākumus, saskaņā ar kuriem persona izmanto tirdzniecības vietas locekļa, dalībnieka vai klienta infrastruktūru vai jebkuru citu tirdzniecības vietas locekļa, dalībnieka vai klienta sakaru sistēmu, lai nosūtītu rīkojumus (tieša piekļuve tirgum), kā arī pasākumus, saskaņā ar kuriem minētā persona šo infrastruktūru neizmanto (garantēta piekļuve); 42) “kombinētās pārdošanas prakse” ir viena ieguldījumu pakalpojuma piedāvāšana kopā ar citu pakalpojumu vai produktu paketē vai ar vienotu nosacījumu nolīgumam vai paketei; ►C1 43) “strukturētais noguldījums” ir noguldījums, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES ( 6 ) 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ◄ un kas ir pilnībā atmaksājams, beidzoties noguldījuma termiņam, atbilstoši nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jebkādus procentus vai prēmijas izmaksā (vai var neizmaksāt) pēc formulas, kurā tiek ņemti vērā šādi faktori: a) indekss vai indeksu kombinācija, izņemot mainīgas likmes noguldījumus, kuru ienesīgums ir tieši saistīts ar procentu likmju indeksu, piemēram, Euribor vai Libor; b) finanšu instruments vai finanšu instrumentu kombinācija; c) preces veids vai preču kombinācija, vai citi materiāli vai nemateriāli neatvietojamu lietu aktīvi, vai d) valūtas kurss vai valūtas kursu kombinācija; 44) “pārvedami vērtspapīri” ir tādas vērtspapīru kategorijas, kas ir tirgojamas kapitāla tirgū, izņemot maksāšanas līdzekļus, piemēram: a) uzņēmumu akcijas un citi vērtspapīri, kas ir līdzvērtīgi uzņēmumu, personālsabiedrību vai citu vienību akcijām, un depozitārie sertifikāti attiecībā uz akcijām; b) obligācijas vai cita veida parāda vērtspapīri, tostarp depozitārie sertifikāti attiecībā uz šādiem vērtspapīriem; c) jebkādi citi vērtspapīri, kas dod tiesības iegādāties vai pārdot šādus pārvedamus vērtspapīrus vai paredz norēķinu naudā, ko nosaka, atsaucoties uz pārvedamiem vērtspapīriem, valūtām, procentu likmēm vai ienesīgumu, precēm vai citiem rādītājiem; 45) “depozitārie sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un rāda īpašumtiesības uz tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī, tanī pašā laikā tos atļauts tirgot regulētā tirgū un tos var tirgot atsevišķi no tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī; 46) “biržā tirgots fonds” ir fonds, kura vismaz viena daļa vai akciju kategorija tiek tirgota visu dienu vismaz vienā tirdzniecības vietā un ar vismaz vienu tirgus uzturētāju, kurš veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tā daļu vai akciju biržas vērtība tirdzniecības vietā ievērojami neatšķiras no tā neto aktīvu vērtības un – ja tāda ir – no tā indikatīvās neto aktīvu vērtības; 47) “sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir definēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 27. apakšpunktā; 48) “strukturētā finansējuma produkti” ir vērtspapīri, kas ir definēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 28. apakšpunktā; 49) “atvasināti instrumenti” ir instrumenti, kas ir definēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 29. apakšpunktā; 50) “preču atvasinātie instrumenti” ir instrumenti, kas ir definēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 30. apakšpunktā; 51) “CDP” ir CDP Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punkta nozīmē; 52) “apstiprināta publicēšanas struktūra” vai “APS” ir persona, kurai saskaņā ar šo direktīvu ļauts ieguldījumu brokeru sabiedrību vārdā sniegt ziņojumu par tirdzniecību publicēšanas pakalpojumu atbilstīgi šīs Regulas (ES) Nr. 600/2014 20. un 21. pantam 53) “konsolidētu datu lentes nodrošinātājs” ir persona, kurai saskaņā ar šo direktīvu ļauts sniegt pakalpojumu, kas ir ziņojumu par tirdzniecību vākšana par Regulas (ES) Nr. 600/2014 6., 7., 10., 12., 13., 20 un 21. pantā minētajiem finanšu instrumentiem no regulētiem tirgiem, DTS, OTS un APS un to konsolidēšana nepārtrauktā elektroniskā reāllaika datu plūsmā, katram finanšu instrumentam nodrošinot datus par cenu un apjomu; 54) “apstiprināta ziņošanas sistēma” vai “AZS” ir persona, kurai saskaņā ar šo direktīvu ļauts sniegt pakalpojumu, kas ir ziņojumu sniegšana par darījumu sīkāku informāciju kompetentajām iestādēm vai EVTI ieguldījumu brokeru sabiedrību vārdā; 55) “piederības dalībvalsts” ir: a) ieguldījumu brokeru sabiedrībām: i) ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ir fiziska persona, – dalībvalsts, kurā atrodas ieguldījumu brokeru sabiedrības galvenais birojs; ii) ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ir juridiska persona, – dalībvalsts, kurā ir ieguldījumu brokeru sabiedrības juridiskā adrese; iii) ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav juridiskas adreses, – dalībvalsts, kurā atrodas ieguldījumu brokeru sabiedrības galvenais birojs; b) regulētam tirgum – dalībvalsts, kurā regulētais tirgus ir reģistrēts, vai, ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tam nav juridiskās adreses, – dalībvalsts, kurā atrodas regulētā tirgus galvenais birojs; c) APS, konsolidētu datu lentes nodrošinātājam vai AZS: i) ja APS, konsolidētu datu lentes nodrošinātājs vai AZS ir fiziska persona, – dalībvalsts, kurā atrodas to galvenais birojs; ii) ja APS, konsolidētu datu lentes nodrošinātājs vai AZS ir juridiska persona, – dalībvalsts, kurā atrodas to juridiskā adrese; iii) ja APS, konsolidētu datu lentes nodrošinātājam vai AZS saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem nav juridiskās adreses, – dalībvalsts, kurā atrodas to galvenais birojs; 56) “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav piederības dalībvalsts un kurā ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir filiāle vai kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai darbības, vai dalībvalsts, kurā regulēts tirgus nodrošina attiecīgus pasākumus, lai veicinātu to attālo locekļu vai dalībnieku piekļuvi tirdzniecībai tās sistēmā, kuri veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī; 57) “trešās valsts sabiedrība” ir sabiedrība, kas būtu kredītiestāde, kura sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, ieguldījumu brokeru sabiedrība, ja šā uzņēmuma galvenais birojs atrastos Savienībā; 58) “vairumtirdzniecības energoprodukti” ir vairumtirdzniecības energoprodukti, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1227/2011 2. panta 4. punktā; 59) “lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti” ir atvasināto instrumentu līgumi, kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1308/2013 ( 7 ) 1. pantā un I pielikuma I līdz XX un XXIV/1. daļā uzskaitītajiem produktiem; 60) “valsts emitents” ir jebkurš no turpmāk minētajiem emitentiem, kas emitē parāda instrumentus: i) Savienība; ii) dalībvalsts, tostarp dalībvalsts valdības departaments, aģentūra vai īpašam nolūkam dibināta sabiedrība; iii) federālas dalībvalsts gadījumā – federācijas loceklis; iv) vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība; v) starptautiska finanšu iestāde, kuru izveidojušas divas vai vairākas dalībvalstis un kuras uzdevums ir nodrošināt finansējumu un sniegt finanšu palīdzību tās locekļiem, kurus piemeklējušas smagas finansiāla rakstura problēmas vai kuriem tādas draud; vai vi) Eiropas Investīciju banka; 61) “valsts parāds” ir parāda instruments, ko emitē valsts emitents; 62) “pastāvīgs informācijas nesējs” ir jebkurš instruments, kas: a) klientam sniedz iespēju uzglabāt viņam personīgi adresētu informāciju tā, lai šī informācija būtu pieejama turpmākai izmantošanai un tādā laikposmā, kas ir atbilstošs informācijas mērķim; un b) ļauj nemainītā veidā pavairot uzglabāto informāciju; 63) “datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēji” ir APS, konsolidētu datu lentes nodrošinātājs vai AZS; ▼M1 64) “centrālie vērtspapīru depozitāriji” jeb “CVD” ir centrālie vērtspapīru depozitāriji, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā. ▼B

2. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus saistībā ar aktiem, ar kuriem precizē dažus tehniskus elementus šā panta 2. punktā noteiktajās definīcijās nolūkā pielāgot tās tirgus attīstībai, tehnoloģiskajiem jauninājumiem un ar Regulu (ES) Nr. 596/2014 aizliegtas rīcības gadījumiem un nodrošināt vienādu šīs direktīvas piemērošanu.







II

SADAĻA

ATĻAUJU IZSNIEGŠANA IEGULDĪJUMU BROKERU SABIEDRĪBĀM UN TO DARBĪBAS NOTEIKUMI







I

NODAĻA

Atļauju piešķiršanas nosacījumi un procedūras

5. pants

Atļaujas saņemšanas prasība

1. Katra dalībvalsts pieprasa, lai uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu un/vai ieguldījumu darbību veikšanu kā pastāvīgu nodarbošanos vai profesionālu uzņēmējdarbību attiektos iepriekšēja atļauja atbilstoši šai nodaļai. Šo atļauju piešķir piederības valsts kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 67. pantu.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis atļauj uzturēt DTS vai OTS jebkuram tirgus operatoram, uz kuru attiecas iepriekšēja pārbaude attiecībā uz tā atbilstību šai nodaļai.

3. Dalībvalstis reģistrē visas ieguldījumu brokeru sabiedrības. Reģistrs ir publiski pieejams, un tajā ir informācija par pakalpojumiem un darbībām, attiecībā uz kurām ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir izsniegta atļauja. Šo sarakstu regulāri atjaunina. Par visiem atļauju atsaukšanas gadījumiem informē EVTI.

EVTI izveido visu Savienības ieguldījumu brokeru sabiedrību sarakstu. Minētajā sarakstā ir informācija par pakalpojumiem vai darbībām, kādas katrai ieguldījumu brokeru sabiedrībai atļauts veikt, un to pastāvīgi atjaunina. EVTI šo sarakstu publicē un regulāri to atjaunina savā tīmekļa vietnē.

Ja kompetentā iestāde atļauju ir atsaukusi saskaņā ar 8. panta b), c) un d) apakšpunktu, šo atsaukumu publicē reģistrā un to tajā saglabā piecus gadus.

4. Katra dalībvalsts pieprasa, lai a) visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas ir juridiskas personas, to galvenais birojs būtu tajā pašā dalībvalstī, kurā ir to juridiskā adrese, b) visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas nav juridiskas personas, vai visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas ir juridiskas personas, bet kam saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem nav juridiskās adreses, to galvenais birojs būtu dalībvalstī, kurā tās faktiski veic savu uzņēmējdarbību.

6. pants

Atļaujas piešķiršanas joma

1. Piederības dalībvalsts nodrošina, ka, piešķirot atļauju, nosaka ieguldījumu pakalpojumus un darbības, ko ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir atļauts sniegt. Atļauja var attiekties uz vienu vai vairākiem papildpakalpojumiem, kas norādīti I pielikuma B iedaļā. Atļauju nekādā gadījumā neizsniedz tikai par papildpakalpojumu sniegšanu.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas vēlas saņemt atļauju, lai paplašinātu savu darbību ar papildu ieguldījumu pakalpojumiem vai darbībām vai papildpakalpojumiem, kuri nav paredzēti sākotnējā atļaujā, iesniedz pieprasījumu par atļaujas darbības jomas paplašināšanu.

3. Atļauja ir derīga visā Savienībā un tā ļauj ieguldījumu brokeru sabiedrībām sniegt pakalpojumus vai veikt darbības, attiecībā uz kurām tai ir piešķirta atļauja, visā Savienībā, vai nu izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību, tostarp veidojot filiāles, vai izmantojot brīvību sniegt pakalpojumus.

7. pants

Atļaujas pieprasījuma piešķiršanas un noraidīšanas procedūras

1. Kompetentā iestāde nepiešķir atļauju, kamēr tā nav pilnībā pārliecinājusies, ka atļaujas pieprasītājs atbilst visām saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem noteiktajām prasībām.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrība sniedz visu to informāciju, tostarp darbības programmu, kurā inter alia norāda paredzētos darbības veidus un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga, lai kompetentā iestāde pārliecinātos, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība sākotnējās atļaujas piešķiršanas brīdī ir ieviesusi visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu savus pienākumus, kas paredzēti šajā nodaļā.

3. Atļaujas pieprasījuma iesniedzējs sešu mēnešu laikā pēc visu pieteikuma dokumentu iesniegšanas tiek informēts, vai atļauja ir vai nav piešķirta.

4. EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, kuros precizē: a) informāciju, kas jāsniedz kompetentajām iestādēm saskaņā ar šā panta 2. punktu, tostarp darbības programmu; b) prasības, kas piemērojamas ieguldījumu brokeru sabiedrību pārvaldībai saskaņā ar 9. panta 6. punktu, un 9. panta 5. punktā noteikto paziņojamo informāciju; c) prasības, kas piemērojamas akcionāriem un dalībniekiem, kam ir būtiska līdzdalība, kā arī šķēršļus, kas var kavēt kompetentās iestādes tādu uzraudzības pienākumu efektīvu izpildi, kas paredzēti 10. panta 1. un 2. punktā.

EVTI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

5. EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros nosaka standarta veidlapas, veidnes un procedūras šā panta 2. punktā un 9. panta 5. punktā minēto ziņu paziņošanai vai sniegšanai.

EVTI iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2016. gada 3. janvārim.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

8. pants

Atļauju atsaukšana

Kompetentā iestāde atsauc atļauju, kas izsniegta ieguldījumu brokeru sabiedrībai, ja šāda ieguldījumu brokeru sabiedrība:

a) 12 mēnešu laikā neizmanto atļauju, skaidri atsakās no atļaujas vai iepriekšējos sešus mēnešus nav sniegusi ieguldījumu pakalpojumus vai veikusi ieguldījumu darbības, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav paredzējusi, ka šādos gadījumos atļauja zaudē spēku;

b) ir saņēmusi atļauju, sniedzot nepatiesus apgalvojumus vai jebkādā citā nelikumīgā veidā;

▼M4

c) vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ir izsniegta atļauja, piemēram, nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/2033 ( 8 );

▼B

d) ir nopietni un sistemātiski pārkāpusi noteikumus, kas pieņemti atbilstoši šai direktīvai vai Regulai (ES) Nr. 600/2014, kas reglamentē ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības nosacījumus;

e) jebkurā citā gadījumā, kurā valsts tiesību aktos attiecībā uz šajā direktīvā neiekļauto darbības jomu paredzēta atļaujas atsaukšana.

Par katru atļaujas atsaukšanas gadījumu nosūta ziņojumu EVTI.

9. pants

Vadības struktūra

1. Kompetentās iestādes, kas piešķir atļaujas saskaņā ar 5. pantu, nodrošina, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un to vadības struktūras ievērotu Direktīvas 2013/36/ES 88. un 91. pantu.

EVTI un EBI kopīgi pieņem pamatnostādnes par Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 12. punktā uzskaitītajiem elementiem.

2. Piešķirot atļauju saskaņā ar 5. pantu, kompetentās iestādes var atļaut vadības struktūras locekļiem papildus Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 3. punktā paredzētajiem amatiem ieņemt vēl vienu ar izpildfunkcijām nesaistītu direktora amatu. Kompetentās iestādes regulāri informē ETVI par šādām atļaujām.

EBI un EVTI koordinē šī punkta pirmajā daļā un Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 6. punkta paredzētās informācijas ieguvi attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības struktūra noteiktu, uzraudzītu un atbildētu pār tādu ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldības pasākumu īstenošanu, ar kuriem nodrošina efektīvu un piesardzīgu organizācijas pārvaldību, tostarp ieguldījumu brokeru sabiedrībā veicamo pienākumu nodalīšanu un interešu konfliktu novēršanu, veicinot tirgus integritāti un klientu intereses.

Neskarot Direktīvas 2013/36/ES 88. panta 1. punktā noteiktās prasības, minētie pasākumi arī nodrošina, ka vadības struktūra nosaka, apstiprina un pārrauga:

a) brokeru sabiedrības organizāciju no ieguldījumu pakalpojumu papildpakalpojumu sniegšanas un ieguldījumu darbību veikšanas viedokļa, tostarp darbinieku prasmes, zināšanas un kompetenci, resursus, pakalpojumu sniegšanas un darbības procedūras un noteikumus, ņemot vērā savas uzņēmējdarbības veidu, apjomu un sarežģītību un visas prasības, kurām jāatbilst brokeru sabiedrībai;

b) politiku attiecībā uz piedāvātajiem vai sniegtajiem pakalpojumiem, veiktajām darbībām un operācijām un tirgotajiem produktiem, ņemot vērā brokeru sabiedrības riska pielaidi un brokeru sabiedrības klientu raksturlielumus un vajadzības, kuriem minētie pakalpojumi, darbības, produkti un operācijas tiks piedāvāti vai sniegti, tostarp vajadzības gadījumā veicot atbilstošu stresa testu;

c) to personu atalgojuma politiku, kas piedalās pakalpojumu sniegšanā klientiem, cenšoties sekmēt atbildīgas uzņēmējdarbības praksi un godīgu attieksmi pret klientiem un novērst interešu konfliktus, kas rodas darījumos ar klientiem.

Vadības struktūra uzrauga un regulāri novērtē brokeru sabiedrības stratēģisko mērķu piemērotību un īstenošanu, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un papildpakalpojumus un veicot ieguldījumu darbības, ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldības pasākumu efektivitāti un politikas atbilstību attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu klientiem un veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu nepilnības.

Vadības struktūras locekļiem ir atbilstoša pieeja informācijai un dokumentiem, kas jāpārrauga, un tie uzrauga vadības lēmumu pieņemšanu.

4. Kompetentā iestāde atsaka atļaujas izdošanu, ja tā nav pārliecināta, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības struktūras locekļiem ir pietiekami laba reputācija, pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze un ka viņi atvēl pietiekami daudz laika, lai veiktu viņiem brokeru sabiedrībā paredzētās funkcijas, vai ja ir objektīvs un pierādāms iemesls uzskatīt, ka brokeru sabiedrības vadības struktūra var apdraudēt tās efektīvu, pareizu un piesardzīgu pārvaldību, kā arī pienācīgi neņemt vērā savu klientu intereses un tirgus integritāti.

5. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība paziņo kompetentajai iestādei par visiem tās vadības struktūras locekļiem un visām izmaiņām tās sastāvā, sniedzot visu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu, vai sabiedrība ievēro 1., 2. un 3. punktu.

6. Dalībvalstis pieprasa, lai pieprasījumu iesniegušās ieguldījumu brokeru sabiedrības uzņēmējdarbību efektīvi vadītu vismaz divas personas, kas atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var piešķirt atļauju ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas ir fiziskas personas, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas ir juridiskas personas, kuras vada viena fiziska persona, saskaņā ar saviem konstitucionālajiem noteikumiem un tiesību aktiem. Dalībvalstis tomēr pieprasa, lai:

a) tiktu paredzēti alternatīvi pasākumi, kas nodrošina šādu ieguldījumu brokeru sabiedrību pareizu un piesardzīgu pārvaldību, kā arī klientu interešu un tirgus integritātes pienācīgu ņemšanu vērā;

b) attiecīgajām fiziskajām personām būtu pietiekami laba reputācija, pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze un lai tās pietiekami daudz laika veltītu savu pienākumu izpildei.

10. pants

Akcionāri un dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība

1. Kompetentās iestādes ieguldījumu brokeru sabiedrībai nepiešķir atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības, kamēr tās nav informētas par tiešu vai netiešu akcionāru vai dalībnieku identitāti, fiziskām vai juridiskām personām, kurām ir būtiska līdzdalība, un par minētās līdzdalības apjomu.

Kompetentās iestādes atsaka atļauju, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt ieguldījumu brokeru sabiedrības pareizu un piesardzīgu pārvaldību, tās nav pārliecinātas par to akcionāru vai dalībnieku piemērotību, kuriem ir būtiska līdzdalība.

Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir ciešas attiecības ar citām fiziskām vai juridiskām personām, kompetentā iestāde piešķir atļauju tikai tad, ja šīs attiecības netraucē kompetentās iestādes uzraudzības funkciju efektīvajai īstenošanai.

2. Kompetentā iestāde atsaka atļauju, ja trešās valsts administratīvie un normatīvie akti, kas reglamentē vienu vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, ar kurām sabiedrībai ir ciešas attiecības, vai ja grūtības šo aktu izpildē traucē veikt tās efektīvās uzraudzības funkcijas.

3. Dalībvalstis nosaka prasību kompetentajai iestādei veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu situāciju, kurā 1. punkta pirmajā daļā minēto personu ietekme varētu negatīvi ietekmēt pienācīgu un piesardzīgu ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldību.

Šie pasākumi var būt arī prasība par tiesas rīkojumu vai sankciju uzlikšana direktoriem un par pārvaldību atbildīgām personām vai balsstiesību anulēšana attiecīgajiem akcionāriem vai locekļiem saistībā ar tiem piederošajām akcijām.

11. pants

Paziņojums par iecerēto iegādi

1. Dalībvalstis pieprasa, lai jebkura fiziska vai juridiska persona vai šādas personas, kuras rīkojas saskaņoti, (potenciālais līdzdalības ieguvējs), pieņemot lēmumu tieši vai netieši iegūt būtisku līdzdalību kādā ieguldījumu brokeru sabiedrībā vai arī tieši vai netieši turpināt palielināt šādu būtisku līdzdalību tiktāl, ka tām piederošā balsstiesību vai kapitāla daļa sasniegtu vai pārsniegtu 20 %, 30 % vai 50 % vai ieguldījumu brokeru sabiedrība kļūtu par to meitasuzņēmumu, (plānotā līdzdalības iegūšana), kompetentajām iestādēm vispirms rakstveidā paziņo to, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrībā tās vēlas iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību, norādot plānotās līdzdalības apmēru un 13.panta 4. punktā norādīto būtisko informāciju.

Dalībvalstis pieprasa jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kura pieņēmusi lēmumu tieši vai netieši piedāvāt pārdot būtisku līdzdalību ieguldījumu brokeru sabiedrībā, vispirms rakstveidā paziņot par to kompetentajām iestādēm, norādot tām savas plānotās līdzdalības apmēru. Šāda persona paziņo kompetentajām iestādēm arī par to, vai tā pieņēmusi lēmumu samazināt savu būtisko līdzdalību tā, ka tās īpašumā esošā balsstiesību vai kapitāla daļa samazinātos līdz 20 %, 30 % vai 50 %, vai arī tā, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vairs nebūtu tās meitasuzņēmums.

Dalībvalstīm nav jāpiemēro 30 % robežvērtība, ja tās saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 3. punkta a) apakšpunktu piemēro vienas trešdaļas robežvērtību.

Nosakot, vai ir izpildīti 10. pantā un šajā pantā minētie būtiskas līdzdalības kritēriji, dalībvalstis neņem vērā tādas balsstiesības vai kapitāla daļas, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrības vai kredītiestādes drīkst turēt, jo ir parakstījušās uz emitētajiem finanšu instrumentiem un/vai to piedāvājumu, stingri pildot I pielikuma A iedaļas 6. punktā paredzētās saistības, ar noteikumu, ka balsstiesības netiek īstenotas vai citādi izmantotas, lai iesaistītos emitenta pārvaldībā, un ka tās viena gada laikā pēc līdzdalības iegūšanas tiek pārdotas.

2. Veicot 13. panta 1. punktā paredzēto novērtējumu (novērtējums), attiecīgās kompetentās iestādes strādā, savstarpēji pilnībā konsultējoties, ja potenciālais līdzdalības ieguvējs ir: a) citā dalībvalstī vai citā, ar plānoto līdzdalības iegūšanu nesaistītā nozarē licencēta kredītiestāde, dzīvības apdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas sabiedrība, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai PVKIU pārvaldības sabiedrība; b) citā dalībvalstī vai citā, ar plānoto līdzdalības iegūšanu nesaistītā nozarē licencētas kredītiestādes, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošināšanas sabiedrības, ieguldījumu brokeru sabiedrības vai PVKIU pārvaldības sabiedrības mātesuzņēmums, vai c) citā dalībvalstī vai citā, ar plānoto līdzdalības iegūšanu nesaistītā nozarē licencēta fiziska vai juridiska persona, kura kontrolē kredītiestādi, dzīvības apdrošināšanas sabiedrību, apdrošināšanas sabiedrību, pārapdrošināšanas sabiedrību, ieguldījumu brokeru sabiedrību vai PVKIU pārvaldības sabiedrību.

Kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās sniedz cita citai jebkuru informāciju, kas ir būtiska vai noderīga novērtēšanai. Minētajā sakarā kompetentās iestādes cita citai pēc pieprasījuma paziņo visu noderīgo informāciju un pēc savas ierosmes – visu būtisko informāciju. Kompetentā iestāde, kas izsniegusi licenci ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kurā plānots iegūt līdzdalību, savā lēmumā norāda ikvienu par potenciālo līdzdalības ieguvēju atbildīgās kompetentās iestādes pausto viedokli vai atrunu.

3. Dalībvalstis pieprasa, lai gadījumā, kad ieguldījumu brokeru sabiedrībai kļūst zināms par tās kapitāldaļas iegūšanu vai atsavināšanu, kuras dēļ kapitāldaļa pārsniedz kādu no 1. punkta pirmajā daļā minētajām robežvērtībām vai kļūst mazāka par tām, šī ieguldījumu brokeru sabiedrība nekavējoties informē kompetento iestādi.

Vismaz reizi gadā ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentajai iestādei dara zināmus arī to akcionāru un dalībnieku vārdus, kuriem ir būtiska līdzdalība, un šādu daļu apjomu, kas norādīts, piemēram, informācijā, kuru saņem ikgadējā akcionāru un locekļu kopsapulcē vai kura ir apliecinājums par atbilstību noteikumiem, ko piemēro uzņēmējsabiedrībām, kuru pārvedamos vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū.

4. Dalībvalstis pieprasa kompetentajām iestādēm veikt pasākumus, kas līdzīgi tiem, kas minēti 10. panta 3. punktā, attiecībā uz personām, kas neievēro pienākumu sniegt iepriekšēju informāciju par būtiskas līdzdalības iegūšanu vai palielināšanu. Ja kapitāldaļa ir iegūta, neievērojot kompetento iestāžu iebildumu, dalībvalstis neatkarīgi no citām sankcijām, kas jāpieņem, paredz attiecīgo balsstiesību atcelšanu, balsojuma atzīšanu par nederīgu vai iespēju to anulēt.

12. pants

Vērtēšanas laikposms

1. Kompetentās iestādes nekavējoties un jebkurā gadījumā divu darbdienu laikā pēc 11. panta 1) punkta pirmajā daļā paredzētā paziņojuma saņemšanas, kā arī pēc šā panta 2. punktā minētās informācijas iespējamas vēlākas saņemšanas rakstveidā apstiprina saņemšanu potenciālajam līdzdalības ieguvējam.

Pēc rakstveida apstiprinājuma datuma, kas apliecina, ka ir saņemts gan paziņojums, gan visi dokumenti, kurus dalībvalstī pieprasīts šim paziņojumam pievienot, pamatojoties uz 13. panta 4. punktā minēto sarakstu, kompetento iestāžu rīcībā ir ne vairāk kā sešdesmit darbdienas (vērtēšanas laikposms), lai veiktu novērtējumu.

Apstiprinot saņemšanu, kompetentās iestādes potenciālajam līdzdalības ieguvējam dara zināmu vērtēšanas laikposma beigu datumu.

2. Vērtēšanas laikposmā, bet ne vēlāk kā vērtēšanas laikposma piecdesmitajā darbdienā, kompetentās iestādes vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pabeigtu novērtējumu. Šo pieprasījumu veic rakstveidā, konkrēti norādot, kāda papildu informācija ir vajadzīga.

Vērtēšanas laikposms tiek pārtraukts no dienas, kad kompetentās iestādes pieprasa informāciju, līdz dienai, kad tiek saņemta potenciālā līdzdalības ieguvēja atbilde. Pārtraukums nedrīkst pārsniegt divdesmit darba dienas. Kompetentajām iestādēm ir tiesības atkārtoti pieprasīt papildu vai precīzāku informāciju, taču šī iemesla dēļ vērtēšanas laikposmu pārtraukt nedrīkst.

3. Kompetentās iestādes drīkst pagarināt 2. punkta otrajā daļā minēto pārtraukumu līdz trīsdesmit darbdienām, ja potenciālais līdzdalības ieguvējs ir kāda no šādām personām: a) fiziskai vai juridiskai personai, kas atrodas vai tiek regulēta ārpus Savienības; b) fiziskai vai juridiskai persona, kura nav pakļauta uzraudzībai saskaņā ar šo direktīvu vai Direktīvām 2009/65/EK, 2009/138/EK vai 2013/36/EK.

4. Ja kompetentās iestādes pēc novērtējuma pabeigšanas nolemj iebilst pret plānoto līdzdalības iegūšanu, tās divu darbdienu laikā, nepārsniedzot vērtēšanas laikposmu, rakstveidā informē potenciālo līdzdalības ieguvēju un dara zināmu minētā lēmuma pamatojumu. Ja to paredz attiecīgās valsts tiesību akti, pēc potenciālā līdzdalības ieguvēja pieprasījuma var publicēt attiecīgu atklātu paziņojumu par lēmuma pamatojumu. Tas neliedz dalībvalstij ļaut kompetentajai iestādei nākt klajā ar šādu paziņojumu arī tad, ja potenciālais līdzdalības ieguvējs to nav pieprasījis.

5. Ja kompetentās iestādes vērtēšanas laikposmā rakstveidā neiebilst pret plānoto līdzdalības iegūšanu, tad to uzskata par apstiprinātu.

6. Kompetentās iestādes var noteikt maksimālo termiņu, kurā jāpabeidz plānotā līdzdalības iegūšana, un vajadzības gadījumā to var pagarināt.

7. Attiecībā uz paziņojumu sniegšanu kompetentajām iestādēm un šo iestāžu izsniegtām atļaujām balsstiesību vai kapitāla tiešai vai netiešai iegūšanai dalībvalstis nedrīkst piemērot stingrākas prasības par šajā direktīvā noteiktajām.

8. EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai izveidotu izsmeļošu informācijas sarakstu, kas minēts 13. panta 4. punktā un kas ierosinātajiem ieguvējiem ir jāiekļauj paziņojumā, neskarot šā panta 2. punktu.

EVTI līdz 2014. gada 1. janvārim iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

9. EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros nosaka veidlapas, veidnes un 11. panta 2. punktā minētā attiecīgo kompetento iestāžu konsultāciju procesa veidu procedūras.

EVTI līdz 2014. gada 1. janvārim iesniedz šos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

13. pants

Novērtējums

1. Izvērtējot 11. panta 1. punktā prasīto paziņojumu un 12. panta 2. punktā minēto informāciju, kompetentās iestādes novērtē potenciālā līdzdalības ieguvēja stabilitāti un plānotās līdzdalības iegūšanas finansiālo pamatotību, lai nodrošinātu ieguldījumu brokeru sabiedrības, kurā plānots iegūt līdzdalību, pareizu un piesardzīgu pārvaldību un ņem vērā potenciālā līdzdalības ieguvēja iespējamo ietekmi uz ieguldījumu brokeru sabiedrību un šādus kritērijus: a) potenciālā līdzdalības ieguvēja reputācija; b) jebkuras personas, kura plānotās līdzdalības iegūšanas rezultātā vadīs ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību, reputācija un pieredze; c) potenciālā līdzdalības ieguvēja finanšu stabilitāte, jo īpaši saistībā ar veiktās un plānotās uzņēmējdarbības veidu ieguldījumu brokeru sabiedrībā, kurā plānots iegūt līdzdalību; d) vai ieguldījumu brokeru sabiedrība spēs pildīt un turpmāk pildīs prudenciālas prasības, pamatojoties uz šo direktīvu un attiecīgā gadījumā citām direktīvām, jo īpaši Direktīvām 2002/87/EK un 2006/49/EK, un jo sevišķi – vai sabiedrību grupas struktūra, kuras sastāvā tā iekļausies, ļauj īstenot efektīvu uzraudzību, nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu un noteikt kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaru sadalījumu e) vai nav pamats domāt, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana vai ir mēģināts veikt šādas darbības Direktīvas 2005/60/EK 1. panta nozīmē vai ka plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.

Komisija ir pilnvarota ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 89. pantu pieņemt pasākumus, lai precizētu šā punkta pirmajā daļā izklāstītos kritērijus.

2. Kompetentās iestādes var iebilst pret plānoto līdzdalības iegūšanu tikai tad, ja tām ir pamatots iemesls tā rīkoties, jo nav izpildīti 1. punktā norādītie kritēriji, vai ja potenciālā līdzdalības ieguvēja iesniegtā informācija ir nepilnīga.

3. Dalībvalstis nenosaka nekādus priekšnoteikumus attiecībā uz iegūstamo līdzdalības līmeni un neļauj attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm izvērtēt plānoto līdzdalības iegūšanu saistībā ar tirgus ekonomiskajām vajadzībām.

4. Dalībvalstis dara zināmu atklātībai sarakstu ar informāciju, kas vajadzīga novērtējuma veikšanai un kas kompetentajām iestādēm ir jāsaņem, kad tām iesniedz 11. panta 1. punktā minēto paziņojumu. Prasītā informācija ir samērīga un atbilst potenciālā līdzdalības ieguvēja un plānotās līdzdalības iegūšanas veidam. Dalībvalstis nepieprasa informāciju, kas nav būtiska prudenciālā novērtējuma veikšanai.

5. Neatkarīgi no 12. panta 1., 2. un 3. punkta, ja kompetentajai iestādei ir paziņots par diviem vai vairākiem priekšlikumiem iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību vienā un tai pašā ieguldījumu brokeru sabiedrībā, tad kompetentā iestāde visu potenciālo līdzdalības ieguvēju priekšlikumus izskata nediskriminējošā veidā.

14. pants

Dalība pilnvarotā ieguldītāju kompensācijas sistēmā

Kompetentā iestāde pārliecinās, lai visas struktūras, kas iesniedz pieteikumu par ieguldījumu sabiedrības statusa apstiprinājumu, apstiprināšanas brīdī atbilstu Direktīvā 97/9/EK minētajām saistībām.

Pirmajā daļā noteiktos pienākumus izpilda attiecībā uz strukturētajiem noguldījumiem, ja tos piedāvā kredītiestāde, kas saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES ir atzītas noguldījumu garantiju sistēmas locekle.

▼M4

15. pants

Sākotnējais kapitāls

Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes nepiešķirtu atļauju, ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai nav pietiekama sākotnējā kapitāla saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/2034 ( 9 ) 9. panta prasībām, ņemot vērā attiecīgā ieguldījumu pakalpojuma vai darbības veidu.

▼B

16. pants

Organizatoriskās prasības

1. Piederības dalībvalsts pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības ievēro organizatoriskās prasības, kas noteiktas šā panta 2. līdz 10. punktā un 17. pantā.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrība izveido atbilstošu politiku un procedūras, kas ir pietiekamas, lai nodrošinātu to, ka sabiedrība, tostarp tās vadītāji, darbinieki un saistītie aģenti, pilda savus pienākumus, kas paredzēti šajā direktīvā, kā arī attiecīgos noteikumos, kas reglamentē šādu personu individuālos darījumus.

3. Ieguldījumu brokeru sabiedrība pastāvīgi piemēro efektīvus organizatoriskus un administratīvus pasākumus, lai veiktu visus pamatotās darbības, kas paredzētas, lai novērstu 23. pantā definēto interešu konfliktu negatīvu ietekmi uz tās klientu interesēm.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus, uztur, īsteno un pārskata katra finanšu instrumenta apstiprināšanas un izstrādāto finanšu instrumentu būtiskas pielāgošanas procesu, pirmās tā pārdošanas vai izplatīšanas klientiem.

Produktu apstiprināšanas procesā precizē katra finanšu instrumenta attiecīgās klientu kategorijas konkrēto galaklientu mērķtirgu un nodrošina, lai visi konkrētajā mērķtirgū pastāvošie attiecīgie riski tiktu novērtēti un lai paredzētā izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība regulāri pārskata arī savus piedāvātos vai pārdotos finanšu instrumentus, ņemot vērā visus gadījumus, kuri varētu būtiski ietekmēt konkrētā mērķtirgus iespējamo risku, lai novērtētu vismaz to, vai attiecīgais finanšu instruments joprojām atbilst konkrētā mērķtirgus vajadzībām un vai paredzētā izplatīšanas stratēģija joprojām ir atbilstoša.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas izstrādā finanšu instrumentus, visiem izplatītājiem dara pieejamu visu atbilstošo informāciju par attiecīgo finanšu instrumentu un produktu apstiprināšanas procesu, tostarp šā finanšu instrumenta konkrēto mērķtirgu.

Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība piedāvā vai iesaka finanšu instrumentus, kurus tā neizstrādā, tā īsteno pasākumus, ar kuriem iegūst piektajā daļā minēto informāciju un gūst priekšstatu par katra finanšu instrumenta raksturlielumiem un identificēto mērķtirgu.

Politikas virzieni, procesi un pasākumi, kas minēti šajā punktā, neskar visas citas šajā direktīvā un Regulā (ES) Nr. 600/2014 minētās prasības, tostarp tās, kas attiecas uz informēšanu par interešu konfliktiem un pamudinājumiem, to piemērotību vai atbilstību, atklāšanu un pārvaldību.

4. Ieguldījumu brokeru sabiedrība veic pamatotas darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu tās ieguldījumu pakalpojumu un darbību nepārtrauktību un regularitāti. Tālab ieguldījumu brokeru sabiedrība izmanto atbilstošas un samērīgas sistēmas, resursus un procedūras.

5. Uzticoties trešai personai to darbības funkciju izpildē, kam ir izšķiroša nozīme nepārtrauktu un regulāru pakalpojumu sniegšanā klientiem un nepārtrauktā un apmierinošā ieguldījumu darbību izpildē, ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka tā veic pareizas darbības, kas vajadzīgas, lai novērstu lieku papilddarbības risku. Nozīmīgas darbības funkcijas, piesaistot ārējās organizācijas, nedrīkst veikt tā, lai būtiski pasliktinātos tās iekšējās kontroles kvalitāte un kontroles vadītāja spēja uzraudzīt, vai sabiedrība pilda visus pienākumus.

Ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir atbilstīgas administratīvās un grāmatvedības procedūras, iekšējās kontroles mehānisms, efektīvas riska novērtēšanas procedūras un efektīvi informācijas apstrādes sistēmu kontroles un drošības pasākumi.

Neskarot kompetento iestāžu spēju pieprasīt piekļuvi paziņojumiem saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) Nr. 600/2014, ieguldījumu brokeru sabiedrība izveido saprātīgus drošības mehānismus, lai garantētu informācijas pārsūtīšanas līdzekļu drošību un autentifikāciju, līdz minimumam samazinātu datu sagrozīšanu un neatļautas piekļuves risku un nepieļautu informācijas noplūdi, vienmēr saglabājot datu konfidencialitāti.

6. Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina visu savu veikto pakalpojumu, darbību un darījumu uzskaiti, kas ir pietiekama, lai kompetentā iestāde varētu veikt savus uzraudzības uzdevumus un kontroles darbības, kas paredzētas šajā direktīvā, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Direktīvā 2014/57/ES un Regulā (ES) Nr. 596/2014 un jo īpaši pārliecināties par to, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība ir izpildījusi visus pienākumus, tostarp pienākumus attiecībā uz klientiem un potenciāliem klientiem, un tirgus integritāti.

7. Uzskaites datos ir iekļauti telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ieraksti, kas attiecas vismaz uz darījumiem, kas veikti savā vārdā, un klientu rīkojumu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīta ar klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi.

Šādas telefonsarunas un elektroniskā saziņa ietver arī tādas, kuru mērķis ir vienoties par darījumiem, kas tiktu noslēgti savā vārdā vai sniedzot tādus pakalpojumus, kas ietver klientu rīkojumu saņemšanu, nodošanu tālāk un izpildi, pat ja šo sarunu un saziņas rezultātā minētie darījumi netiek noslēgti.

Šīm nolūkam ieguldījumu brokeru sabiedrība veic visas saprātīgās darbības, lai reģistrētu attiecīgās telefonsarunas un elektronisko saziņu, kas veikta, nosūtīta vai saņemta ar tādu ierīču palīdzību, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošinājusi darbiniekam vai līgumslēdzējam vai kuras lietot darbiniekam vai līgumslēdzējam ir akceptējusi vai atļāvusi ieguldījumu brokeru sabiedrība.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības jaunajiem un esošajiem klientiem dara zināmu, ka telefonsarunas vai saziņa starp ieguldījumu brokeru sabiedrībām un klientiem, kā rezultātā tiek noslēgti darījumi vai var tikt noslēgti darījumi, tiks ierakstītas.

Šādu paziņojumu var izdarīt vienreiz – pirms ieguldījumu pakalpojuma sniegšanas jaunajiem un esošajiem klientiem.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības neveic ieguldījumu pakalpojumus un darbības telefoniski attiecībā uz klientiem, kuriem iepriekš nav paziņots par telefonsarunu vai saziņas ierakstīšanu, ja šādi ieguldījumu pakalpojumi un darbības attiecas uz klientu rīkojumu saņemšanu, nosūtīšanu un izpildi.

Klienti var izvietot savus rīkojumus, izmantojot citus kanālus, tomēr šādai saziņai jānotiek saglabājamā formā, piemēram, izmantojot pastu, faksu, elektronisko pastu vai dokumentus par klientu rīkojumiem, kas doti tikšanās laikā. Jo īpaši ar klientu klātienē notikušo attiecīgo sarunu var fiksēt, izmantojot rakstisku protokolu vai piezīmes. Šādus rīkojumus uzskata par līdzvērtīgiem rīkojumiem, kas saņemti pa telefonu

Ieguldījumu brokeru sabiedrība veic visus saprātīgos pasākumus, lai nepieļautu, ka darbinieks vai līgumslēdzējs veic, nosūta vai saņem attiecīgo telefonsarunu zvanus un elektroniskos vēstījumus privātās ierīcēs, kurus ieguldījumu brokeru sabiedrība nespēj ierakstīt vai kopēt.

Saskaņā ar šo punktu glabātos ierakstus pēc pieprasījumam izsniedz iesaistītajiem klientiem un glabā piecus gadus un gadījumos, ja to pieprasa kompetentā iestāde, – līdz pat septiņiem gadiem.

8. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, glabājot klientiem piederošus finanšu instrumentus, veic atbilstošus pasākumus, lai aizsargātu klientu īpašumtiesības, īpaši ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespējas gadījumā, un novērstu klientu finanšu instrumentu izmantošanu savā vārdā, izņemot gadījumus, kad klients ir devis skaidru piekrišanu.

9. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, glabājot klientam piederošus līdzekļus, veic atbilstošus pasākumus, lai aizsargātu klientu tiesības un, izņemot attiecībā uz kredītiestādēm, novērstu klienta līdzekļu izmantošanu savā vārdā.

10. Ieguldījumu brokeru sabiedrība ar privātajiem klientiem neslēdz līgumus par finanšu nodrošinājumu īpašumtiesību nodošanu nolūkā garantēt šo klientu pašreizējās vai turpmākās, esošās, nosacītās vai iespējamās saistības.

11. Attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības filiālēm tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas filiāle, neierobežojot ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentās iestādes iespēju tieši piekļūt minētajai uzskaitei, nodrošina 6. un 7. punktā noteiktā pienākuma izpildi attiecībā uz filiāles veiktajiem darījumiem.

Dalībvalstis ārkārtas apstākļos var attiecīgajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām papildus 8., 9. un 10. pantā un attiecīgajos 12. punktā minētajos deleģētajos aktos noteiktajām normām paredzēt prasības par klientu aktīvu aizsardzību. Šīm prasībām ir jābūt objektīvi pamatotām un samērīgām, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu aktīvus un līdzekļus aizsargātu pret īpašiem riskiem, kas apraud ieguldītāju aizsardzību vai tirgus integritāti, jo tās ir īpaši svarīgas no attiecīgās dalībvalsts tirgus struktūras apstākļu viedokļa.

Dalībvalstis bez liekas kavēšanās paziņo Komisijai par jebkādām prasībām, ko tās paredz noteikt saskaņā ar šo punktu, vismaz divus mēnešus pirms dienas, kad šai prasībai ir paredzēts stāties spēkā. Paziņojumā ietver šo prasību pamatojumu. Šīs papildu prasībām nedz ierobežo, nedz kā citādi ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības tiesības, kas noteiktas 34. un 35. pantā.

Komisija divu mēnešu laikā no trešajā daļā minētā paziņojuma sniedz savu atzinumu par papildu prasību samērīgumu un pamatotību.

Dalībvalstis var atstāt spēkā papildu prasības ar noteikumu, ka par tām paziņots Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2006/73/EK 4. punktu pirms 2014. gada 2. jūlija un ka ir ievēroti minētajā pantā paredzētie nosacījumi.

Komisija paziņo dalībvalstīm un publisko savā tīmekļa vietnē papildu prasības, kas noteiktas saskaņā ar šo punktu.

12. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai noteiktu īstenošanas pasākumus, ar kuriem precizētu konkrētas šā panta 2. līdz 10. punktā noteiktas organizatoriskas prasības, kas jāievieš attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām un saskaņā ar 41. pantu atļauju saņēmušām trešo valstu brokeru sabiedrību filiālēm, kuras veic dažādus ieguldījumu pakalpojumus un/vai darbības un papildpakalpojumus, vai abus.

17. pants

Algoritmiskā tirdzniecība

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas veic algoritmisko tirdzniecību, ir izveidotas tās uzņēmējdarbībai piemērotas efektīvas sistēmas un riska kontroles pasākumi, lai nodrošinātu savas tirdzniecības sistēmas izturētspēju un pietiekamu jaudu, tā piemēro atbilstošas tirdzniecības robežvērtības un ierobežojumus un aizsardzību pret kļūdainu rīkojumu nosūtīšanu vai citādu sistēmu darbību, kas var apdraudēt vai iespējami apdraudēt pienācīgu tirgus darbību. Šādai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir arī efektīvas sistēmas un riska kontroles, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības sistēmas nevar izmantot jebkādā nolūkā, kas neatbilst Regulas (ES) Nr. 596/2014 noteikumiem vai ar to saistītās tirdzniecības vietas noteikumiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir ieviesusi efektīvus uzņēmējdarbības nepārtrauktības pasākumus, lai novērstu jebkādas savas tirdzniecības sistēmas kļūmes, un nodrošina, ka tās sistēmas ir pilnībā pārbaudītas un tiek atbilstoši uzraudzītas, lai nodrošinātu to atbilstību šā punkta prasībām.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas veic algoritmisko tirdzniecību dalībvalstī, par to paziņo savas piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un tirdzniecības vietai, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība iesaistās algoritmiskajā tirdzniecībā kā tirdzniecības vietas locekle vai dalībniece.

Piederības valsts kompetentā iestāde var pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībai regulāri vai pēc vajadzības iesniegt aprakstu par savas algoritmiskās tirdzniecības stratēģiju veidu, detalizētiem tirdzniecības parametriem vai sistēmas ierobežojumiem, galvenajām atbilstības un riska kontroles sistēmām, kas nodrošina 1. punkta nosacījumu izpildi, un sistēmu pārbaudes rezultātiem. Ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentā iestāde jebkurā laikā drīkst pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībai sīkāku informāciju par tās algoritmisko tirdzniecību un sistēmām, kas tiek izmantotas, lai veiktu šādu tirdzniecību.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar pieprasījumu, ko iesniegusi tās tirdzniecības vietas kompetentā iestāde, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība kā tirdzniecības vietas locekle vai dalībniece īsteno algoritmisko tirdzniecību, un bez liekas kavēšanās sniedz otrajā daļā minēto informāciju, ko tā saņem no ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas īsteno algoritmisko tirdzniecību.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība rūpējas, lai tiktu saglabāta uzskaite, kurā tiek fiksēti šajā punktā minētie jautājumi, un atbild par to, lai minētie uzskaites dati būtu pietiekami, lai kompetentā iestāde varētu uzraudzīt atbilstību šīs direktīvas prasībām.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas izmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi, apstiprinātā veidlapā precīzi un hronoloģiskā secībā reģistrē datus par visiem tās tirdzniecības vietā veiktajiem rīkojumiem, tostarp atceltajiem rīkojumiem, izpildītajiem rīkojumiem un kotējumiem, un ļauj ar to iepazīties kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma.

3. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas izmanto algoritmisko tirdzniecību, lai īstenotu tirgus veidošanas stratēģiju:, ņemot vērā konkrētā tirgus likviditāti, apjomu un raksturu un tirgojamā instrumenta iezīmes: a) veic šo tirgus veidošanu nepārtraukti kādā noteiktā tirdzniecības vietas darbības laikposmā, izņemot ārkārtas situācijās, kā rezultātā šīs tirdzniecības vietas regulāri un paredzamā veidā nodrošina likviditāti, neatkarīgi no tirgus apstākļiem; b) ar tirdzniecības vietu slēdz saistošu rakstisku vienošanos, kurā vismaz precīzi nosaka ieguldījumu brokeru sabiedrības pienākumus, kas minēti a) apakšpunktā, un c) ievieš efektīvas sistēmas un kontroles mehānismus, lai nodrošinātu tai b) apakšpunktā minētajā līgumā noteikto pienākumu pastāvīgu izpildi.

4. Šī panta un šīs direktīvas 48. panta īstenošanas nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas īsteno algoritmisko tirdzniecību, uzskata par tādu, kas īsteno tirgus veidošanas stratēģiju, kad tās kā vienas vai vairāku tirdzniecības vietu locekles vai dalībnieces stratēģija, veicot tirdzniecību savā vārdā, ietver noturīgu, vienlaicīgu, divvirzienu konkurējošu cenu ar līdzvērtīgu apmēru kotējumu attiecībā uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem vienā tirdzniecības vietā vai dažādās tirdzniecības vietās, tādējādi regulāri un bieži nodrošinot tirgus likviditāti kopumā.

5. Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas nodrošina tiešu elektronisku piekļuvi tirdzniecības vietai, ir efektīvas sistēmas un kontroles mehānismi, kas garantē to, lai tiktu pienācīgi novērtēta šo sabiedrību pakalpojumu izmantojošo klientu piemērotība un lai šo vērtējumu varētu pārskatīt, to, lai pakalpojumu izmantojošie klienti nepārsniegtu attiecīgās iepriekšnoteiktās tirdzniecības un kredīta robežvērtības, to, lai tiktu īstenota pakalpojumu izmantojošā klientu veiktās tirdzniecības atbilstoša uzraudzība un lai atbilstoša riska kontrole nepieļautu tirdzniecību, kura var radīt risku pašai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai varētu apdraudēt pienācīgu tirgus darbību, vai varētu būt par vienu no šo darbību traucējošiem faktoriem, vai arī varētu neatbilst Regulai (ES) Nr. 596/2014 vai tirdzniecības vietas noteikumiem. Ja nepastāv šādi kontroles mehānismi, tieša elektroniskā piekļuve ir aizliegta.

Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas sniedz tiešu elektronisku piekļuvi, ir pienākums parūpēties, lai klienti, kas izmanto šo pakalpojumu, ievērotu šīs direktīvas prasības un tirdzniecības vietas noteikumus. Ieguldījumu brokeru sabiedrība uzrauga darījumus, lai identificētu šo noteikumu pārkāpumus, neatbilstīgus tirdzniecības nosacījumus vai rīcību, kas varētu ietvert ļaunprātīgu tirgus izmantošanu un par ko jāziņo kompetentajai iestādei. Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka starp to un attiecīgo klientu pastāv saistošs rakstisks līgums attiecībā uz pamattiesībām un pienākumiem, kas izriet no pakalpojumu sniegšanas, un ka saskaņā ar šo līgumu ieguldījumu brokeru sabiedrība arī turpmāk ir atbildīga saskaņā ar šo direktīvu.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas nodrošina tiešu elektronisku piekļuvi tirdzniecības vietai, paziņo par to savas piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kā arī tās tirdzniecības vietas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina attiecīgi tiešu elektronisku piekļuvi.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentā iestāde ir tiesīga pieprasīt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība regulāri vai atsevišķos gadījumos iesniegtu to sistēmu un kontroles mehānismu aprakstu, kas ir minēti pirmajā daļā, kā arī pierādījumus, ka tie piemēroti.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentā iestāde pēc tās tirdzniecības vietas kompetentās iestādes pieprasījuma, attiecībā uz kuru ieguldījumu brokeru sabiedrība ir nodrošinājusi tiešu elektronisku piekļuvi, bez liekas kavēšanās nosūta ceturtajā daļā minēto informāciju, ko tā saņem no ieguldījumu brokeru sabiedrības.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība rūpējas, lai tiktu saglabāta uzskaite saistībā ar šajā daļā minētajiem jautājumiem, un atbild par to, lai šie uzskaites dati būtu pietiekami, lai kompetentā iestāde varētu uzraudzīt atbilstību šīs direktīvas prasībām.

6. Ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas darbojas kā vispārējs tīrvērtes veicējs citām personām, ir efektīvas sistēmas un kontroles mehānismi, lai nodrošinātu, ka tīrvērtes pakalpojumi tiek piemēroti tikai atbilstošām personām un atbilst skaidri noteiktiem kritērijiem un ka uz šīm personām attiecas atbilstošas prasības, lai samazinātu riskus ieguldījumu brokeru sabiedrībai un tirgum. Ieguldījumu brokeru sabiedrība nodrošina, ka starp to un attiecīgo personu ir noslēgts saistošs rakstisks līgums par pamattiesībām un saistībām attiecībā uz šā pakalpojuma sniegšanu.

7. EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektus, lai precizētu: a) vēl sīkāk to organizatorisko prasību konkrētos parametrus, kas noteiktas 1.–6. punktā un kuras jāpiemēro attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas sniedz dažādus ieguldījumu pakalpojumus un/vai darbības un papildpakalpojumus vai to kombinācijas, paredzot konkrētus parametrus attiecībā uz 5. punktā noteiktajām organizācijas prasībām, nosaka tiešās piekļuves un garantētās piekļuves tirgum īpašas prasības, nodrošinot to, lai garantētajai piekļuvei piemērotie kontroles mehānismi būtu vismaz līdzvērtīgi tiem, kurus piemēro tiešai piekļuvei tirgum; b) nosacījumus, saskaņā ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrībai būtu jāslēdz 3. punkta b) apakšpunktā minētais tirgus veidošanas līgums, un šā līguma saturu, tostarp tirdzniecības vietas darbības laika 3. punktā noteikto posmu; c) situācijas, kuras būtu jāuzskata par 3. punktā minētajām ārkārtas situācijām, tostarp ārkārtīga svārstīguma apstākļus, politiskās un makroekonomiskās problēmas, ar sistēmu un darbību saistītus jautājumus un apstākļus, kuros ieguldījumu brokeru sabiedrība nespēj turpmāk īstenot piesardzīgas riska pārvaldības pieeju, kas ir paredzēta 1. punktā; d) 2. punkta piektajā daļā minētās apstiprinātās veidlapas saturu un formātu, un termiņu, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrība glabā reģistrētos datus.

EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2015. gada 3. jūlijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

18. pants

Tirdzniecības process un darījumu pabeigšana DTS un OTS

1. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTS vai OTS, papildus to organizatorisko prasību izpildei, kas noteiktas 16. pantā, izveido pārskatāmus godīgas un sakārotas tirdzniecības noteikumus un procedūras un nosaka rīkojumu efektīvās izpildes objektīvus kritērijus. Tās veic pasākumus attiecībā uz sistēmas tehnisko darbību atbilstīgu vadību, tostarp efektīvus ārkārtas pasākumus, lai kontrolētu sistēmas traucējumu riskus.

2. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas uztur DTS vai OTS, izveido pārskatāmus noteikumus attiecībā uz to finanšu instrumentu noteikšanas kritērijiem, kurus var tirgot tās sistēmās.

Dalībvalstis pieprasa, lai attiecīgā gadījumā ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas uztur DTS vai OTS, nodrošina pietiekošu publiski pieejamu informāciju vai ir pārliecināti, ka ir piekļuve šādai informācijai, lai ļautu tās izmantotājiem izveidot ieguldījuma novērtējumu, ņemot vērā gan lietotāju īpašības, gan tirgoto instrumentu veidus.

3. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTS vai OTS, izveido, publicē, saglabā un īsteno pārskatāmus un nediskriminējošus, ar objektīviem kritērijiem pamatotus noteikumus, kas reglamentē piekļuvi sistēmai.

4. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTS vai OTS, būtu izstrādājušas pasākumus, lai skaidri identificētu un pārvaldītu iespējamās nelabvēlīgās sekas, kas rastos attiecībā uz DTS vai OTS uzturēšanu vai attiecībā uz locekļiem vai dalībniekiem un lietotājiem saistībā ar jebkādu interešu konfliktu starp DTS, OTS, to īpašnieku vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, vai tirgus operatora, kas izmanto DTS vai OTS, interesēm un DTS vai OTS drošu darbību.

5. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTDS vai OTS, ievērotu 48. un 49. pantu un ieviestu visas nepieciešamās efektīvās sistēmas, procedūras un noteikumus, ar kuru palīdzību to var izdarīt.

6. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTS vai OTS, skaidri informētu tās locekļus vai dalībniekus par to attiecīgajiem pienākumiem attiecībā uz norēķiniem par darījumiem, kas veikti minētajā sistēmā. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTS vai OTS, noteiktu kārtību, kas nepieciešama, lai veicinātu efektīvu norēķināšanos par darījumiem, kas noslēgti minētās DTS vai OTS ietvaros.

7. Dalībvalstis pieprasa, lai DTS un OTS būtu vismaz trīs būtiski aktīvi dalībnieki vai izmantotāji, kuriem, nosakot cenu, katram būtu iespēja sazināties ar visiem citiem dalībniekiem.

8. Ja arī pārvedamus vērtspapīrus, kuru tirdzniecība regulētā tirgū ir atļauta, tirgo DTS vai OTS bez emitenta piekrišanas, uz emitentu neattiecas pienākumi attiecībā uz sākotnējo, pastāvīgo vai ad hoc finanšu informācijas atklāšanu attiecībā uz minēto DTS vai OTS.

9. Dalībvalstis pieprasa, lai visas ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas izmanto DTS vai OTS, tūlīt izpilda visus savas kompetentās iestādes norādījumus atbilstoši 69. panta 1. vai 2. punktam pārtraukt finanšu instrumenta tirdzniecību vai atsaukt to no tirdzniecības.

10. Dalībvalstis nosaka prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām un tirgus operatoriem, kas izmanto DTS vai OTS, iesniegt kompetentajai iestādei sīki izstrādātu DTS vai OTS darbības aprakstu, tostarp, neskarot 20. panta 1., 4. un 5. punktu, visu to savienojumu aprakstu ar regulēto tirgu, DTS, OTS vai sistemātisku internalizētāju, kādi ir vienai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, vai vienas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora dalību regulētā tirgū, DTS, OTS vai sistemātiskā internalizētājā un to locekļu, dalībnieku un/vai izmantotāju sarakstu. Kompetentās iestādes šo informāciju pēc pieprasījuma nodod EVTI. Par jebkuru ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoriem piešķirto atļauju darboties kā DTS un OTS jānosūta paziņojums EVTI. EVTI izveido visu Savienības DTS un OTS sarakstu. Sarakstā iekļauj informāciju par DTS un OTS sniegtajiem pakalpojumiem, un katrai DTS un OTS piešķir unikālu kodu, ko izmanto paziņojumos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 6., 10. un 10. pantu. Šo sarakstu regulāri atjaunina. EVTI šo sarakstu publicē un regulāri to atjaunina savā tīmekļa vietnē.

11. EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu 10. punktā minētā apraksta un ziņojuma saturu un formātu.

EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2016. gada 3. janvārim.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

19. pants

Īpašas prasības DTS

1. Dalībvalstis nosaka prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām un tirgus operatoriem, kas izmanto DTS, papildus 16. un 18. pantā noteiktajām prasībām noteikt un īstenot nediskrecionārus noteikumus rīkojumu izpildei sistēmā.

2. Dalībvalstis nosaka prasību, ka 18. panta 3. vai 4. punktā minētajiem noteikumiem, ar kuriem nosaka piekļuvi daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, jāatbilst 53. panta 3. punktā minētajām prasībām.

3. Dalībvalstis nosaka prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām un tirgus operatoriem, kas izmanto DTS, pieņemt noteikumus: a) lai tie būtu atbilstoši aprīkoti pārvaldīt riskus, kuriem tie ir pakļauti, īstenot attiecīgus pasākumus un sistēmas nolūkā identificēt visus tā darbību apdraudošos būtiskos riskus un ieviest efektīvus šo risku mazināšanas pasākumus; b) lai tiem būtu efektīvi pasākumi, kas veicina efektīvu un savlaicīgu to sistēmās veikto darījumu pabeigšanu un c) lai tiem atļaujas piešķiršanas brīdī un turpmāk būtu pieejami pietiekami finanšu resursi nolūkā veicināt to sakārtotu darbību, ņemot vērā to darījumu veidu un apjomu, kas noslēgti tirgū, un to risku apjomu un pakāpi, kuriem tie ir pakļauti.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka 24., 25., 27. panta 1., 2. un 4. līdz 10. punktu un 28. pantu nepiemēro darījumiem, kas saskaņā ar DTS noteikumiem noslēgti starp tās locekļiem vai dalībniekiem vai starp DTS un tās locekļiem vai dalībniekiem attiecībā uz DTS izmantošanu. Tomēr DTS locekļiem vai dalībniekiem jāievēro 24., 25., 27. un 28. pantā noteiktie pienākumi attiecībā uz saviem klientiem, ja tie izpilda klientu rīkojumus, rīkojoties to vārdā, izmantojot DTS.

5. Dalībvalstis neļauj ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas izmanto DTS, izpildīt klientu rīkojumus, izmantojot pašu kapitālu, vai veikt sapārotu tirdzniecību savā vārdā.

20. pants

Īpašas prasības attiecībā uz OTS

1. Dalībvalstis nosaka prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām un tirgus operatoriem, kas izmanto OTS, pieņem noteikumus, saskaņā ar kuriem OTS nedrīkst izpildīt klientu rīkojumus, izmantojot tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora pašu kapitālu, kas darbojas OTS, vai jebkuras tādas vienības kapitālu, kura pieder vienam un tam pašam koncernam un/vai juridiskai personai, kas ir ieguldījumu brokeru sabiedrība un/vai tirgus operators.

2. Dalībvalstis sapārotu tirdzniecību savā vārdā ar obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atsevišķiem atvasinātiem finanšu instrumentiem atļauj tikai tādai ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, kas izmanto OTS, tikai, ja klients ir piekritis šim procesam.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas izmanto OTS, neveic sapārotu tirdzniecību savā vārdā, lai izpildītu klientu rīkojumus OTS ar atvasinātiem instrumentiem, kas attiecas uz tādu atvasinātu instrumentu kategoriju, attiecībā uz kuru veic tīrvērtes pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. pantu.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas izmanto OTS, īsteno pasākumus, ar kuriem nodrošina atbilstību jēdziena “sapārota tirdzniecība savā vārdā” definīcijai, kas ietverta 4. panta 1. punkta 38. apakšpunktā.

3. Dalībvalstis atļauj ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, kas izmanto OTS, veikt savā vārdā tirdzniecību, kas nav sapārota tirdzniecība savā vārdā, tikai attiecībā uz tādiem valsts parāda instrumentiem, kurus netirgo likvīdā tirgū.

4. Dalībvalstis nepieļauj OTS izmantošanu un sistemātisku internalizāciju vienas un tās pašas juridiskās personas ietvaros. OTS netiek savienota ar sistemātisko internalizētāju tā, ka OTS doti rīkojumi un sistemātiskā internalizētājā doti rīkojumi vai kotējumi var viens otru ietekmēt. OTS netiek savienota ar citu OTS tā, ka dažādi OTS rīkojumi var viens otru ietekmēt.

5. Dalībvalstis neliedz ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, kas izmanto OTS, iesaistīt citu ieguldījumu brokeru sabiedrību neatkarīgā tirgus veidošanā minētajā OTS.

Šā panta piemērošanas nolūkā ieguldījumu brokeru sabiedrība netiek uzskatīta par tādu, kas īsteno neatkarīgu tirgus veidošanu OTS, ja tai ir ciešas attiecības ar ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tirgus operatoru, kas izmanto OTS.

6. Dalībvalstis pieprasa, lai rīkojumu izpilde OTS tiek veikta pēc attiecīgo personu ieskatiem.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas izmanto OTS, rīkojas pēc saviem ieskatiem tikai vienā vai abos no šādiem gadījumiem:

a) pieņemot lēmumu par rīkojuma izpildi vai tā atsaukšanu OTS, ko tie izmanto;

b) pieņemot lēmumu nesapārot konkrētu klienta rīkojumu ar citiem sistēmās pieejamiem rīkojumiem noteiktā laikā, ja tas atbilst konkrētiem klienta sniegtiem norādījumiem un ir saskaņā ar 27. pantā noteiktajām saistībām.

Attiecībā uz sistēmu, kura savieno klienta rīkojumus, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators var nolemt, vai, kad un cik daudz no diviem vai vairākiem rīkojumiem tas vēlas sistēmā sapārot. Saskaņā ar šā panta 1., 2., 4. un 5. punktu un neskarot šā panta 3. punktu, attiecībā uz sistēmu, kurā veic darījumus ar vērtspapīriem, kas nav saistīti ar kapitālu, brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas darbojas OTS, var sekmēt klientu savstarpējās pārrunas tā, lai darījumā ievērotu divas vai vairākas iespējami saderīgas darījumu intereses.

Minētais pienākums neskar 18. un 27. pantu.

7. Kompetentā iestāde var prasīt - vai nu tad, kad ieguldījumu brokeru sabiedrība iesniedz pieprasījumu par atļauju darboties OTS vai atsevišķos ad hoc gadījumos -, lai tiktu sniegts sīki izstrādāts paskaidrojums, kāpēc sistēma nav atbilstoša vai nevar darboties kā regulēts tirgus, OTS vai sistemātisks internalizētājs, un sīki izstrādāts apraksts par to, kā tiks izmantota rīcības brīvība, jo sevišķi gadījumos, kad var atsaukt OTS dotu rīkojumu, un kad un kā OTS tiks sapāroti divu vai vairāku klientu rīkojumi. Turklāt ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas izmanto OTS, sniedz kompetentajai iestādei informāciju, paskaidrojot, kā tiek izmantota sapārota tirdzniecība savā vārdā. Kompetentā iestāde uzrauga ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora veikto sapāroto tirdzniecību savā vārdā, nodrošinot, lai tā aizvien atbilstu šādas tirdzniecības definīcijai un nodrošinot, lai brokeru sabiedrības vai tirgus operatora veiktā sapārotā tirdzniecība savā vārdā neradītu interešu konfliktus starp ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tirgus operatoru un to klientiem.

8. Dalībvalstis nodrošina, ka 24., 25., 27. un 28. pantu piemēro darījumiem, ko slēdz organizētā tirdzniecības sistēmā.







II

NODAĻA

Ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības nosacījumi







1.

iedaļa

Vispārēji noteikumi

21. pants

Sākotnējās atļaujas piešķiršanas nosacījumu regulāra pārskatīšana

1. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrība, kam piešķirta atļauja to teritorijā, vienmēr ievēro sākotnējās atļaujas piešķiršanas nosacījumus, kas noteikti I nodaļā.

2. Dalībvalstis pieprasa, lai kompetentās iestādes izveido atbilstošas metodes, lai pārraudzītu to, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības ievēro savas saistības, kas minētas 1. punktā. Tās pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības paziņo kompetentajām iestādēm par visām būtiskajām sākotnējās atļaujas piešķiršanas nosacījumu izmaiņām.

EVTI var izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz šajā punktā minētajām uzraudzības metodēm.

22. pants

Vispārēja prasība attiecībā uz pastāvīgu uzraudzību

Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes uzrauga ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības, lai novērtētu atbilstību šajā direktīvā paredzētajiem darbības nosacījumiem. Dalībvalstis nodrošina, ka ir noteikti attiecīgi pasākumi, lai ļautu kompetentajām iestādēm iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstību minētajām saistībām.

23. pants

Interešu konflikti

1. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības veiktu visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai identificētu un novērstu vai pārvaldītu interešu konfliktus starp pašām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tostarp to pārvaldītājiem, darbiniekiem un saistītiem aģentiem vai personām, kam ir tiešas vai netiešas attiecības ar tiem saistībā ar kontroli, un to klientiem vai starp kādu klientu un citu klientu, kas rodas, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus vai papildpakalpojumus, vai abus, tostarp tos, kurus rada pamudinājumi no trešo personu puses vai ieguldījumu brokeru sabiedrības pašas atalgojums un citi stimulēšanas paņēmieni.

2. Ja organizatoriski vai administratīvi pasākumi, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība saskaņā ar 16. panta 3. punktu ir noteikusi, lai novērstu to, ka interešu konflikti negatīvi ietekmē tās klientu intereses, nav pietiekami, lai ar attiecīgu pārliecību nodrošinātu, ka klientu interešu kaitējuma risks būs novērsts, ieguldījumu brokeru sabiedrība tās klientam skaidri atklāj interešu konfliktu vispārējo būtību un/vai avotus, kā arī veicamos pasākumus, lai mazinātu šos riskus, pirms darbību uzsākšanas klienta vārdā.

3. Informācijas atklāšana, kas minēta 2. punktā: a) tiek iesniegta uz pastāvīga informācijas nesēja; un b) ņemot vērā klienta īpatnības, satur pietiekami izsmeļošas ziņas, kas ļauj šim klientam pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu attiecībā uz pakalpojumu, saistībā ar kuru rodas interešu konflikts.

4. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai: a) noteiktu darbības, attiecībā uz kurām var pamatoti sagaidīt, ka tās veiks ieguldījumu brokeru sabiedrības, lai identificētu, novērstu, pārvaldītu un atklātu interešu konfliktus, sniedzot dažādus ieguldījumu pakalpojumus un papildpakalpojumus, un abus kopā; b) noteiktu atbilstošus kritērijus to interešu konfliktu noteikšanai, kuru esamība var kaitēt ieguldījumu brokeru sabiedrības klientu vai potenciālo klientu interesēm.







2.

iedaļa

Ieguldītāju aizsardzības nodrošināšanas noteikumi

24. pants

Vispārīgie principi un informācija klientiem

1. Dalībvalstis pieprasa, lai, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus vai attiecīgā gadījumā papildpakalpojumus klientiem, ieguldījumu brokeru sabiedrība rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli atbilstoši savu klientu interesēm un jo īpaši ievēro šajā pantā un 25. pantā norādītos principus.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus, nodrošina, lai šie finanšu instrumenti apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības un finanšu instrumentu izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum, un ieguldījumu brokeru sabiedrība veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū.

Ieguldījumu brokeru sabiedrība saprot finanšu instrumentus, kurus tā piedāvā vai iesaka, novērtē finanšu instrumentu atbilstību to klientu vajadzībām, kuriem tā sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī 16. panta 3. punktā minēto galaklien