2012R1268 — LV — 01.01.2016 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1268/2012

(2012. gada 29. oktobris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu ( 1 ), un jo īpaši tās 8., 11., 13., 19., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 31., 34., 35., 38., 41., 44., 49., 53., 54., 57., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80., 81., 83., 84., 85., 86., 87., 88., 89., 90., 92., 93., 98., 99., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 107., 108., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 117., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 125., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 137., 138., 139., 140., 142., 144., 145., 146., 148., 151., 154., 156., 157., 181., 183., 184., 186., 187., 188., 190., 191., 192., 195., 196., 199., 201., 203., 204., 205., 208. un 209. pantu, tā kā: (1) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 2 ), ir būtiski grozīta un aizstāta ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (turpmāk “Finanšu regula”). Tāpēc Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 3 ), ir jāsaskaņo ar Finanšu regulu. Skaidrības labad jāaizstāj Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002. (2) Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 290. pantā paredzēts, ka ar leģislatīvu aktu Komisijai var deleģēt pilnvaras pieņemt neleģislatīvus aktus, tikai lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, tika iekļauti Finanšu regulā. Tāpēc minētie noteikumi nebūtu jāiekļauj šajā regulā. (3) Komisija sagatavošanas darbu laikā ir organizējusi pienācīgu apspriešanu, tostarp speciālistu līmenī, un nodrošinājusi, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un atbilstīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. (4) Attiecībā uz budžeta principiem, jo īpaši vienotības principu, to noteikumu vienkāršošana, kas regulē procentu aprēķināšanu no priekšfinansējuma un šo procentu atgūšanu, un jo īpaši atceltais pienākums dotāciju saņēmējiem aprēķināt šādus procentus padara nevajadzīgus noteikumus par procentu atgūšanas apjomu un nosacījumiem. Ja šāds pienākums tomēr tiktu uzlikts vienībām, kam uzticēti budžeta izpildes pienākumi, noteikumi par aprēķināto procentu identificēšanu, izmantošanu un uzskaiti būtu jāiekļauj deleģēšanas līgumos ar šīm vienībām. Gadījumos, kad no priekšfinansējuma summām ir saņemti procenti un tie saskaņā ar minētajiem līgumiem ir maksājami Savienībai, šos procentus iemaksā budžetā kā piešķirtos ieņēmumus. (5) Attiecībā uz gada pārskata principu ir svarīgi izskaidrot jēdzienus “gada apropriācijas” un “saistību uzņemšanās procedūras sagatavošanas posmi”, kas, ja ir pabeigti līdz 31. decembrim, var atļaut pārnest saistību apropriācijas. (6) Attiecībā uz norēķinu vienības principu – jānosaka kursi, kas jāizmanto, izdarot euro pārrēķinus citās valūtās, lai pildītu prasības par naudas plūsmas pārzināšanu un pārskatiem. Turklāt būtu vēl vairāk jāuzlabo pārredzamība valūtas maiņas operāciju rezultātu uzskaitē. Pēc euro ieviešanas būtu jāatceļ Komisijai noteiktais pienākums sniegt dalībvalstīm informāciju par naudas pārskaitījumiem no vienas valūtas otrā. (7) Attiecībā uz atkāpēm no universāluma principa būtu jāparedz budžeta rīcība ar piešķirtajiem ieņēmumiem, jo īpaši dalībvalstu vai trešo valstu iemaksām konkrētām Savienības programmām, tāpat arī būtu jāparedz ierobežojumi izdevumu un ieņēmumu saldo aprēķināšanai. Jo īpaši, ņemot vērā pašreizējo praksi un tiesiskās noteiktības nolūkiem, ir nepieciešams precizēt, ka vispārīgos gadījumos piešķirtie ieņēmumi automātiski rada saistību un maksājumu apropriācijas, tiklīdz iestāde ir saņēmusi ieņēmumus. Tāpat ir nepieciešams precizēt gadījumos, kuros izņēmuma kārtā piešķirtos ieņēmumus var darīt pieejamus, pirms iestāde ir faktiski saņēmusi ieņēmumus. (8) Attiecībā uz specifikācijas principu būtu precīzi jānosaka, kā aprēķināma apropriāciju procentuālā daļa, kuru iestādes ir pilnvarotas pārvietot atbilstīgi savai autonomijai, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāsaņem pilna informācija ar sīkiem paskaidrojumiem par tiem iesniegtajiem pārskaitījumu pieprasījumiem. (9) Attiecībā uz pareizu finanšu pārvaldību – ir jāprecizē programmu un darbību ex ante novērtējuma, starpposma novērtējuma un ex post novērtējuma mērķi, minimālais biežums šāda novērtējuma veikšanai un informācija, kas jāsniedz tiesību akta finanšu pārskatos. (10) Attiecībā uz pārredzamības principu – datu publicēšana par attiecīgo saņēmēju nosaukumiem un to saņemtajām, precīzām summām uzlabo līdzekļu izmantošanas pārredzamību. Šādas informācijas nodošana pilsoņu rīcībā pastiprina sabiedrisko kontroli pār attiecīgo summu izmantošanu un veicina publisku līdzekļu optimālu izmantošanu. Tajā pašā laikā, ja saņēmēji ir fiziskas personas, šādām publikācijām piemēro noteikumus par personas datu aizsardzību. Tāpēc personas dati būtu jāpublicē tikai tad, ja tas ir nepieciešami un samērīgi ar sasniedzamo leģitīmo mērķi. (11) Informācija par Savienības līdzekļu izmantošanu būtu jāpublicē iestāžu tīmekļa vietnē un būtu jānorāda vismaz nosaukums, vieta, līdzekļu summa un to izmantošanas mērķis. Attiecībā uz minēto informāciju būtu jāņem vērā kritēriji, kas noteikti Finanšu regulas 35. panta 3. punktā, jo īpaši piešķīruma veids un nozīme. (12) Savienības līdzekļu saņēmēju nosaukums un vieta būtu jāpublicē saistībā ar goda, dotācijām un līgumiem, kas piešķirti pēc atklāta konkursa procedūras uzsākšanas, jo īpaši konkursu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un publiskā iepirkuma procedūru uzsākšanas, ievērojot LESD principus, un jo īpaši pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principus. Turklāt šādai publicēšanai vajadzētu veicināt to, ka atklātās atlases procedūras spēj kontrolēt noraidītie konkursa pretendenti. (13) Fizisko personu datu publiskošana nedrīkstētu pārsniegt periodu, kura laikā saņēmējs izmanto līdzekļus, un tādējādi tie būtu jādzēš pēc diviem gadiem. Tas pats būtu jāpiemēro attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas. (14) Vairumā gadījumu, uz kuriem attiecas šī regula, publiskotas tiek juridiskās personas. (15) Attiecībā uz fiziskām personām datu publicēšana būtu paredzama, tikai ievērojot proporcionalitāti starp piešķirtās summas nozīmīgumu un vajadzību kontrolēt līdzekļu pareizu izmantošanu. Ja ir runa par fiziskām personām, reģiona publicēšana NUTS 2 līmenī ir saskanīga ar reģiona publicēšanas mērķi, nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret dažāda lieluma dalībvalstīm, un vienlaikus tiek ievērotas saņēmēja tiesības uz privātumu un, jo īpaši, personas datu aizsardzību. (16) Nevajadzētu publiskot informāciju par stipendijām un citu tiešo atbalstu, kas izmaksāts fiziskām personām, kurām tas ir ārkārtīgi nepieciešams. (17) Lai nodrošinātu, ka tiek ievērots princips par vienlīdzīgu attieksmi pret saņēmējiem, informācijas publiskošanā par fiziskām personām būtu arī jāpanāk, ka tiek ievērots dalībvalstīm noteiktais pienākums nodrošināt plašu pārredzamību līgumiem, kuru apjoms pārsniedz summu, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ( 4 ). (18) Saņēmēja vārdu, atrašanās vietu, līdzekļu summu un izlietošanas nolūku nevajadzētu publicēt, ja tas apdraud saņēmēja integritāti, kā to aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai arī, ja tas varētu kaitēt saņēmēja likumīgajām komerciālajām interesēm. (19) Budžeta nomenklatūrai vajadzētu nodrošināt budžeta procesam nepieciešamo skaidrību un pārredzamību. (20) Būtu jādefinē arī darbības, kas veido interešu konfliktu. (21) Attiecībā uz netiešo pārvaldību ir nepieciešams noteikt sistēmu šādai pilnvaru deleģēšanai un deleģēšanas nolīguma saturu. Jebkurai vienībai vai personai, kam ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi, būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis Savienības finanšu interesēm, kas ir pielīdzināms Finanšu regulā prasītajam. Lai nodrošinātu, ka pilnvarotās vienības veic Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību, būtu jānosaka nosacījumi, ar kuriem Komisija var pieņemt, ka šo vienību vai personu sistēmas, noteikumi un procedūras ir ekvivalenti Komisijas sistēmām, noteikumiem un procedūrām. (22) Izpildaģentūras, pār kurām Komisija saglabā kontroli, Savienības budžeta izpildes nolūkiem būtu jāatzīst par šās iestādes deleģētajiem kredītrīkotājiem. (23) Ja tiek īstenota netiešā pārvaldība ar starptautiskajām organizācijām, būtu jānosaka organizācijas, kuras ir tiesīgas uz šāda veida pārvaldību. (24) Ja budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti publiskā sektora struktūrām vai privāttiesību struktūrām, kas veic publiska dienesta uzdevumus, būtu jāizklāsta to norīkošanas nosacījumi. (25) Attiecībā uz netiešo pārvaldību ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus pārskatu pārbaudes un apstiprināšanas procedūrām un to izdevumu izslēgšanai no Savienības finansējuma, par kuriem maksājumi ir veikti, pārkāpjot piemērojamos noteikumus. (26) Privāttiesību subjekti, kas izpilda sagatavošanas vai palīguzdevumus Komisijas uzdevumā, būtu jāizraugās saskaņā ar līgumu piešķiršanas procedūrām. (27) Attiecībā uz finanšu dalībnieku lomu finanšu pārvaldības reforma līdz ar centralizētu ex ante kontroles pasākumu atcelšanu paplašina kredītrīkotāju kompetenci attiecībā uz visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, arī iekšējās kontroles sistēmu izteiksmē. Eiropas Parlamentam un Padomei turpmāk būtu jāinformē par deleģēto kredītrīkotāju iecelšanu amatā vai par to, ka viņi beidz pildīt pienākumus. Līdz ar to arī jānosaka uzdevumi, kompetence un procedūras principi, kas jāievēro. Ex ante kontroles padarīšana par iekšējo kontroli jo īpaši nosaka to, ka skaidri jānošķir uzdevumi, kas attiecas uz darbību uzsākšanu budžeta izpildē, no uzdevumiem, kas attiecas uz šādu darbību pārbaudi. Turklāt ikvienai iestādei būtu jāpieņem savs profesionālo standartu kodekss, kas jāpiemēro personālam, kurš atbild par ex ante un ex post pārbaudēm. Tāpat ir nepieciešams nodrošināt, ka uzticētie pienākumi ir ņemti vērā gada ziņojumā iestādei, kura, cita starpā, ir atbildīga par ex post pārbaudēm. Būtu jāsaglabā apliecinošie dokumenti par darbībām. Visbeidzot jānosaka, ka par visām dažādajām publisko līgumu piešķiršanas pārrunu procedūrām jāsniedz īpašs ziņojums iestādei un paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, jo šie līgumi ir atkāpe no parastās publisko līgumu piešķiršanas procedūras. (28) Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā delegācijas vadītāja abas lomas kā kredītrīkotājam ar pastarpināti deleģētām pilnvarām Eiropas Ārējās darbības dienesta (turpmāk “EĀDD”) uzdevumā vai attiecībā uz darbības apropriācijām – Komisijas uzdevumā. (29) Lai skaidri noteiktu kompetenci, precīzi būtu jāformulē grāmatveža uzdevumi un kompetence saistībā ar grāmatvedības sistēmām, finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, kā arī banku kontu un trešo personu dokumentu pārvaldīšanu. Būtu jāparedz arī noteikumi grāmatveža atcelšanai no pienākumu izpildes. (30) Būtu jāparedz arī nosacījumi par to, kā izmantot avansu kontus, kas ir pārvaldības sistēma, kura veido izņēmumu no parastās budžeta procedūras, un būtu jāparedz avansu pārziņu uzdevumi un kompetence, kā arī kredītrīkotāju un grāmatvežu uzdevumi un kompetence saistībā ar avansu kontu kontroli. Eiropas Parlaments un Padome būtu jāinformē par jebkuru iecelšanu amatā vai par to, ka tiek izbeigta pienākumu pildīšana. Efektivitātes nolūkiem delegācijās izveido tikai vienu avansa kontu, kuru lieto apropriācijām gan no Komisijas, gan no EĀDD iedaļām budžetā. Ir pierādījusies nepieciešamība ieviest iespēju izmantot debetkartes, kas piesaistītas avansa kontiem, lai vienkāršotu maksājumus, jo īpaši Savienības delegācijās un pārstāvniecībās, un novērstu riskus, kas saistīti ar maksājumiem skaidrā naudā. (31) Kad ir noteikti katra finanšu dalībnieka uzdevumi un kompetence, tos var saukt pie atbildības vienīgi saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Specializēta finanšu pārkāpumu komisija, kas izveidota katrā iestādē, ir pierādījusi sevi kā efektīvs mehānisms finanšu pārkāpumu konstatēšanai, un tāpēc šādas komisijas būtu jāsaglabā. Ir nepieciešams izveidot procedūru, saskaņā ar kuru kredītrīkotājs var pieprasīt apstiprinājumu norādījumam, kuru šis kredītrīkotājs uzskata par nepareizu vai pretēju pareizas finanšu pārvaldības principam, un tādējādi tikt atbrīvots no jebkādas atbildības. (32) Attiecībā uz ieņēmumiem, izņemot īpašo gadījumu ar pašu resursiem, uz kuru attiecas Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums 2007/ 436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu ( 5 ), jāprecizē uzdevumi un kontroles pasākumi, kas ietilpst kredītrīkotāja kompetencē dažādos procedūras posmos: debitoru parādu tāmju noteikšana, iekasēšanas rīkojums, parādzīmes nosūtīšana, ar kuru informē parādnieku, ka konstatēts debitora parāds; jebkādas pienācīgās soda naudas aprēķināšana un vajadzības gadījumā lēmuma pieņemšana par prasījuma atcelšanu, ievērojot kritērijus, kas nodrošina atbilstību pareizai finanšu pārvaldībai, lai nodrošinātu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu. (33) Ir nepieciešams precizēt grāmatveža lomu ieņēmumu iekasēšanā un maksājumu termiņu pagarināšanā. Grāmatvedim būtu vajadzīga arī rīcības brīvība maksājumu atgūšanā, piemēram, iespēja tieši ieskaitīt parādus vai ārkārtas gadījumos, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu, atteikties no prasības iemaksāt garantiju parāda atmaksai, ja parādnieks piekrīt un ir spējīgs veikt maksājumu termiņa pagarinājumā, taču nespēj iemaksāt šādu garantiju. (34) Lai nodrošinātu aktīvu pārvaldību un vienlaikus arī nopelnītu finanšu atlīdzību, ir nepieciešams provizoriski iekasēt summas, tādas kā apstrīdētas soda naudas konkurences lietās, ieguldīt tās finanšu aktīvos un noteikt no šiem ieguldījumiem iegūto procentu piešķiršanu. (35) Lai nodrošinātu, ka Komisijai ir visa nepieciešamā informācija finanšu lēmumu pieņemšanai, ir nepieciešams noteikt minimālās prasības saturam finanšu lēmumos par dotācijām, iepirkumu, ieguldījumu fondiem, godalgām un finanšu instrumentiem. (36) Attiecībā uz izdevumiem būtu jādefinē saistība starp lēmumiem par finansējumu, vispārējām saistībām un atsevišķām saistībām, kā arī šo dažādo posmu īpatnības, lai izveidotu skaidru sistēmu dažādiem budžeta izpildes posmiem. (37) Ir nepieciešams skaidri noteikt saistību starp maksājumu operāciju apzināšanu, apstiprināšanu un veikšanu un to kontroli, kas jāveic kredītrīkotājam, kad tas apzina izdevumus, liekot vīzu “nodots samaksai”. Būtu jānosaka, kādi dokumenti jāuzrāda kā maksājumu pavaddokumenti, un jāparedz noteikumi par priekšfinansējuma un starpposma maksājumu ieskaitu. (38) Būtu jānosaka precīzi noteikumi par termiņiem, ko piemēro apstiprināšanas un maksājumu operācijām, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos ( 6 ), lai novērstu nevajadzīgus maksājumu kavējumus saņēmējiem. (39) Iekšējām revīzijām ir nepieciešams noteikt procedūru revidenta norīkošanai un garantēt revidenta neatkarību iestādē, kas to norīkojusi un kurai tas ziņo par savu darbību. Eiropas Parlaments un Padome būtu jāinformē par visiem norīkojumiem un pienākumu izpildes pārtraukšanu, lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā pret Eiropas Parlamentu un Padomi. (40) Iepirkuma noteikumiem būtu jābalstās uz Direktīvu 2004/18/EK. Ir nepieciešams definēt dažādus iepirkuma procedūru veidus, piemērojamos reklāmas un publicēšanas pasākumus, nosacījumus, kādos iespējams izmantot konkrēto procedūras veidu un pastāvošo procedūru galvenās īpatnības, atlases un piešķiršanas kritēriju specifikācijas, noteikumus par piekļuvi konkursa dokumentiem un komunikāciju ar pretendentiem vai kandidātiem un gadījumos, kad Komisija piešķir līgumus uz sava rēķina, – piemērojamos robežlielumus un noteikumus par vērtības noteikšanu piešķiramajiem līgumiem. (41) Līgumu piešķiršanas procedūru nolūks ir apmierināt iestāžu vajadzības pēc labākiem iespējamiem noteikumiem, vienlaikus garantējot vienlīdzīgu piekļuvi publiskiem līgumiem un ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus. Lai nodrošinātu pārredzamību un vienādu attieksmi pret kandidātiem un pretendentiem, kā arī kredītrīkotāju pilnīgu atbildību par galīgo izvēli, nepieciešams noteikt procedūru piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu atvēršanai un izvērtēšanai, no komisijas iecelšanas līdz pamatotam un dokumentētam piešķiršanas lēmumam, kas galu galā ir jāpieņem līgumslēdzējai iestādei. (42) Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi, ir nepieciešams noteikt jaunu iepirkuma procedūru vidējas vērtības līgumiem. Ir nepieciešams atļaut lietot “pārdevēju sarakstu” ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pastāvošo “uzaicinājumu paust ieinteresētību”, jo šāds saraksts nozīmē mazāku administratīvo slogu potenciālajiem pretendentiem. (43) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses līguma izpildes laikā, ir nepieciešams paredzēt iespēju pieprasīt vienībām, kas nodrošina iepirkuma finansiālās iespējas, uzņemties kopīgu atbildību par attiecīgā līguma izpildi. (44) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un garantētu līguma izpildes kontroli, ir nepieciešams paredzēt iespēju pieprasīt līgumslēdzējam, lai atsevišķus kritiskos uzdevumus tas veiktu pats. (45) Lai garantētu līguma izpildi atbilstoši augstākajiem profesionālajiem standartiem, ir nepieciešams paredzēt iespēju noraidīt pretendentus, kuriem ir potenciāls interešu konflikts. (46) Ņemot vērā, ka finanšu garantijas vairs netiek pieprasītas automātiski, ir nepieciešams noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem tās var tikt pieprasītas. (47) Ir nepieciešams precīzi definēt darbības jomu sadaļai par dotācijām, jo īpaši attiecībā uz darbības veidu vai struktūru, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un kas ir tiesīga saņemt dotāciju, kā arī attiecībā uz juridisko saistību veidiem, ko iespējams izmantot saistībā ar dotācijām. Šīm juridiskajām saistībām būtu jāprecizē kritēriji izvēlei starp līgumiem un lēmumiem, minimālās prasības to saturam un iespēja noslēgt īpašu dotāciju līgumu vai pieņemt īpašu lēmumu saskaņā ar partnerattiecību pamatlīgumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un novērstu piekļuves ierobežošanu Savienības līdzekļiem. (48) Dotāciju sadaļas darbības jomā būtu arī jāņem vērā, no vienas puses, Finanšu regulas jaunās īpašās sadaļas par godalgām un finanšu instrumentiem un, no otras puses, galvenie noteikumi par dotācijām, attiecināmām izmaksām, degresijas principa svītrošanu, vienkāršotu dotāciju formu izmantošanu (vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas un vienotas likmes) un obligāto priekšfinansējuma garantiju atcelšanu. (49) Progresīvās pārmaiņas, pārejot uz elektronisku informācijas apmaiņu un dokumentu elektronisku iesniegšanu un tādējādi īstenojot ievērojamu vienkāršošanas pasākumu, būtu jāapvieno ar skaidriem nosacījumiem par lietojamo sistēmu akceptēšanu, lai izveidotu juridiski korektu vidi. (50) Bezpeļņas un līdzfinansējuma principi būtu jāpārskata atbilstoši Finanšu regulas ieviestajiem precizēšanas un vienkāršošanas pasākumiem. Jo īpaši, skaidrības labad ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus par paturamo ieņēmumu veidiem saistībā ar bezpeļņas principu, kā arī par ārējā līdzfinansējuma veidiem un ieguldījumiem natūrā. (51) Attiecībā uz pārredzamības principu būtu jāatļauj daudzgadu darba programmu pieņemšana un publicēšana, jo tās dod pieteikumu iesniedzējiem pievienoto vērtību, un tie var labāk plānot savu darbu un labāk sagatavoties uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šajā kontekstā būtu jāprecizē nosacījumi, pie kuriem darba programmas varētu uzskatīt par finansēšanas lēmumiem. Lai nodrošinātu pārredzamību, ir arī nepieciešams publicēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, izņemot steidzamus gadījumus vai gadījumus, kad darbību var veikt tikai viena vienība. Ir nepieciešams noteikt šādas publikācijas minimālo saturu. (52) Tā kā attiecināmības nosacījumos pievienotās vērtības nodoklim (PVN), ko maksā saņēmēji, bieži rodas kļūdas un neatbilstības, ir nepieciešams nodrošināt, ka tiek konsekventi izprasti un piemēroti jēdzieni par neatgūstamu PVN un ar nodokli neapliekamām personām Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu ( 7 ) 13. panta 1. punkta nozīmē, atsaucoties uz darbībām, ko ietver šie jēdzieni. (53) Lai nodrošinātu pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumu iesniedzējiem un kredītrīkotāja atbildības pastiprināšanu, ir jānosaka piešķiršanas procedūra, no dotāciju pieteikumu iesniegšanas, turklāt Komisijai būtu jānodrošina pieteikumu iesniedzējiem minimāls informācijas daudzums, līdz to izvērtēšanai, ņemot vērā iepriekš noteiktos tiesīguma, atlases un piešķiršanas kritērijus, pirms kredītrīkotājs pieņem galīgo lēmumu, kas attiecīgi dokumentējams. Ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus par sastāvu un uzdevumiem komitejai, kas ir atbildīga par priekšlikumu izvērtēšanu pēc atlases un piešķiršanas kritērijiem, kā arī par iespējām kontaktēties ar pieteikumu iesniedzējiem piešķiršanas procedūras laikā vai iespējām aicināt tos pielāgot savus priekšlikumus. Šīm iespējām būtu pienācīgi jāatspoguļo ar Finanšu regulā noteiktās prasības par labu pārvaldību un būtu jāietver nosacījumi, saskaņā ar kuriem priekšlikumus iespējams koriģēt pirms dotāciju nolīgumu parakstīšanas vai dotāciju lēmumu izziņošanas, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumu iesniedzējiem un principu, saskaņā ar kuru darbību iniciatīvu uzņemas vienīgi pieteikumu iesniedzēji. (54) Tā kā saskaņā ar Finanšu regulu ir vienkāršota un paplašināta vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu un vienoto likmju izmantošana, būtu jāprecizē definīcijas šiem vienkāršotajiem dotāciju veidiem. Jo īpaši nepieciešams precizēt, ka tie ir domāti – tāpat kā visi dotāciju veidi – attiecināmo izmaksu kategoriju segšanai, un jānorāda, ka to summas nav obligāti fiksējamas ex ante, kas ir īpaši svarīgi gadījumos, kad tās tiek noteiktas, pamatojoties uz saņēmēja parasto grāmatvedības praksi. Ir vajadzīga arī stabilitāte finansējuma noteikumu stabilitāte konkrētās programmās. Šajā nolūkā būtu jāatļauj izmantot vienkāršotos dotāciju veidus visā programmas darbības laikā. Statistikas, metodikas un krāpšanas novēršanas un atklāšanas nolūkiem ir nepieciešama piekļuve saņēmēja vispārīgai grāmatvedības informācijai arī gadījumos, kad tie saņem finansējumu vienreizējo maksājumu, vienības izmaksu vai vienotu likmju veidā. Tomēr šīs pārbaudes nevajadzētu izmantot, lai apšaubītu jau saskaņotos vienreizējos maksājumus, vienības izmaksas vai vienotās likmes. (55) Saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību Komisijai ar garantijām jānodrošina savu interešu aizsardzība: dotāciju pieteikuma posmā rīkojot finanšu revīziju pieteikumiem, kas saistīti ar lielākām summām; priekšfinansējuma maksāšanas laikā, ja kredītrīkotāja izvērtētie riski to pamato, pieprasot iepriekšējas finansiālas garantijas; starpposma un atlikuma maksājumu posmā, pieprasot revidentu izsniegtu apliecinājumu iesniegšanu par maksājumu pieprasījumiem, kas skar lielākās summas un veido vislielāko risku. (56) Būtu jāprecizē nosacījumi un procedūras dotāciju atlikšanai un samazināšanai, lai labāk definētu pamatojumu šādai atlikšanai vai samazināšanai, sniegtu pareizu informāciju saņēmējiem un nodrošinātu saņēmējiem visos posmos iespēju aizstāvēt savas intereses. (57) Savienības līdzekļu pareiza pārvaldība nozīmē arī to, ka dotāciju saņēmējiem Savienības līdzekļi pašiem ir jāizmanto ekonomiski un efektīvi. Jo īpaši izmaksām par līgumiem, ko saņēmēji ir piešķīruši darbības īstenošanai, būtu jābūt attiecināmām ar nosacījumu, ka šie īstenošanas līgumi ir piešķirti piedāvātājam ar ekonomiski visizdevīgāko piedāvājumu. (58) Tā kā ierobežojumi attiecībā uz finansiālā atbalsta sniegšanu trešām personām ar Finanšu regulu ir padarīti mazāk stingri, ir jāparedz minimālie noteikumi, par kuriem jāvienojas dotācijas nolīguma līmenī vai kuri jāiekļauj dotācijas lēmumā, lai skaidri nošķirtu saņēmēja sniegtu finansiālo atbalstu trešām personām no budžeta izpildes uzdevumiem, kas ir deleģēti netiešās pārvaldības ietvaros. (59) Pilnvaras piemērot sodus dotāciju saņēmējiem būtu jāpielīdzina pilnvarām, kas piešķirtas publiskā iepirkuma procedūras sakarā, ņemot vērā to līdzīgo raksturu, un tām būtu jāpiemēro tie paši noteikumi par efektivitāti un proporcionalitāti. (60) Piešķirot godalgas, būtu jāievēro tie paši pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi kā dotācijām. Šajā kontekstā būtu arī jānosaka darba programmu un konkursu minimālie raksturojumi, ņemot vērā saistītās prasības dotācijām. Jo īpaši būtu jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem darba programmas varētu uzskatīt par finansēšanas lēmumiem, kā arī konkursa noteikumu minimālais saturs – godalgas izmaksas nosacījumi uzvarētājiem piešķiršanas gadījumā un piemēroti publicēšanas līdzekļi. (61) Lai būtu ievēroti pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi, ir vajadzīgs arī noteikt skaidri definētu piešķiršanas procedūru, tostarp pieteikumu iesniegšanu, pieteikumu iesniedzēju informēšanu un paziņošanu uzvarējušam dalībniekam. Šai procedūrai būtu jāietver pieteikumu novērtēšana, ko veic atbildīgā kredītrīkotāja norīkots ekspertu panelis, izmantojot konkursa noteikumos publicētos piešķiršanas kritērijus, lai nodrošinātu kompetenci un neitralitāti pieteikumu izvērtēšanā. Pamatojoties uz ekspertu ieteikumiem, atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāpieņem galīgais lēmums par godalgas piešķiršanu, jo par budžeta izpildi vienmēr ir atbildīga Komisija. (62) Lai nodrošinātu dažādu finanšu instrumentu saskaņotu īstenošanu Komisijā, Finanšu regulas VIII sadaļas vispārējais satvars būtu jāpapildina ar sīki izstrādātiem noteikumiem par finanšu instrumentu pārvaldību, ietverot noteikumus par pilnvaroto vienību atlasi, deleģēšanas nolīgumu saturu, pārvaldības izmaksām un maksām un fiduciāriem kontiem. (63) Būtu jādefinē noteikumi par finanšu starpnieku un gala saņēmēju atlasi, jo īpaši, ja finanšu instrumenti ārkārtas gadījumos tiek pārvaldīti tieši ar īpašiem ieguldījumu instrumentiem vai citiem īstenošanas mehānismiem, tādējādi nodrošinot Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu. (64) Ir nepieciešams noteikt finanšu instrumentu lietošanas nosacījumus, tostarp sviras efektu, un uzraudzības sistēmu. Tāpat ir nepieciešams nodrošināt, ka finanšu instrumentus īsteno, pamatojoties uz rūpīgu ex ante novērtējumu, kas ļauj Komisijai tos pielāgot tirgus nepilnību un ne pārāk labvēlīgu ieguldījumu apstākļu situācijām. (65) Attiecībā uz uzskaites kārtošanu un izklāstu vispārpieņemtie grāmatvedības principi, kuriem jābūt finanšu pārskatu pamatā, ir definēti Savienības grāmatvedības noteikumos. Šajos grāmatvedības noteikumos ir paredzēti arī nosacījumi darījuma iekļaušanai pārskatos un noteikumi aktīvu un pasīvu novērtēšanai un uzkrājumu izveidošanai, lai nodrošinātu, ka informācija ir pareizi atspoguļota, pilnīga un pareiza. (66) Par uzskaites jautājumiem – būtu jānosaka, ka katras iestādes grāmatvedim jāsastāda dokumenti, kas apraksta šās iestādes uzskaites organizāciju un uzskaites procedūras un paredz nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz datorizētām grāmatvedības sistēmām, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuves drošību un revīzijas liecības par jebkurām izmaiņām, kas ieviestas šajās sistēmās. (67) Attiecībā uz uzskaites kārtošanu – jānosaka principi, kas jāpiemēro norēķinu grāmatām, izmēģinājuma bilancei, periodiskai kopējo summu saskaņošanai šajā bilancē un inventāra sarakstam, un jānosaka Komisijas grāmatveža pieņemtā kontu plāna sastāvdaļas. Jāparedz noteikumi, kas jāpiemēro operāciju reģistrēšanai, jo īpaši – divkāršā ieraksta metode, noteikumi par to operāciju pārrēķināšanu, kuras nav izteiktas euro, un grāmatvedības ierakstu apliecināšanas dokumentiem. Jānosaka arī uzskaites dokumentu saturs. (68) Lai aktīvu pārvaldība būtu efektīva, ir vajadzīgi noteikumi, kas attiecas uz īpašuma uzskaiti, un skaidri jānosaka grāmatvežu un kredītrīkotāju attiecīgā kompetence šajā jomā, kā arī noteikumi, kas jāpiemēro inventāra sarakstā iekļauta īpašuma tālākai pārdošanai. (69) Saskaņā ar Finanšu regulu ārējām darbībām ar šo regulu būtu jāparedz izņēmumi, kas atspoguļo šīs jomas īpašās darbības īpatnības, jo īpaši attiecībā uz iepirkumu un dotāciju piešķiršanu, jo sevišķi tāpēc, ka šīs procedūras veic iestādes trešās valstīs, kas saņem Savienības finanšu palīdzību. Attiecībā uz iepirkumu šīm atšķirībām galvenokārt vajadzētu skart tikai procedūru veidus un robežlielumus, no kurām tās ir spēkā. Attiecībā uz dotācijām atsevišķos gadījumos būtu jāatļauj finansējums pilnā apmērā, galvenokārt, lai ņemtu vērā saņēmēju ierobežotās iespējas veikt līdzfinansējumu. (70) Ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus budžeta atbalsta izmantošanai, norādot nosacījumus, kādos ir iespējama budžeta atbalsta izmantošana, un partnera pienākumu sniegt Komisijai laicīgu un ticamu informāciju šo nosacījumu atbilstības izvērtēšanai. (71) Attiecībā uz Savienības ieguldījumu fondiem ir nepieciešams precizēt principus, ko piemēro Savienības ieguldījumam Savienības ieguldījumu fondos, kā arī citu līdzekļu devēju ieguldījumiem, noteikt Savienības ieguldījumu fonda uzskaites un ziņošanas noteikumus, jo īpaši par ieguldījuma fonda bankas kontā uzkrātajiem procentiem, precizēt finanšu dalībnieku un ieguldījumu fonda valdes attiecīgās atbildības jomas, kā arī definēt ārējo revidentu pienākumus. Tāpat ir nepieciešams nodrošināt iesaistīto līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību ieguldījumu fonda valdē un nodrošināt, ka līdzekļu izmantošanai ir vajadzīgs obligāts pozitīvs Komisijas balsojums. (72) Lai vienkāršotu ar ārējām darbībām saistītās iepirkuma procedūras, daži robežlielumi ir grozīti, citi robežlielumi un pārvaldības procedūras, kas noteiktas kopīgajos noteikumos, ir pievienoti un pielāgoti. (73) Nosacījumi, saskaņā ar kuriem attiecībā uz dotācijām ir iespējama atkāpe no līdzfinansējuma principa, būtu jāracionalizē atbilstoši Finanšu regulai. (74) Lai nodrošinātu Savienības apropriāciju pareizu pārvaldību, nepieciešams arī paredzēt priekšnoteikumus un noteikumus, kādiem jābūt nolīgumā, ja apropriāciju pārvaldība ir decentralizēta vai ja izmanto avansu kontus. (75) Ir lietderīgi definēt Eiropas birojus, noteikt īpašus noteikumus Publikāciju birojam un noteikumus, saskaņā ar kuriem Komisijas grāmatvedis drīkst deleģēt dažus no saviem uzdevumiem šo biroju darbiniekiem. Jānosaka arī darbības kārtība attiecībā uz banku kontiem, kurus Eiropas biroji var būt pilnvaroti atvērt Komisijas vārdā. (76) Pēc analoģijas ar informācijas publiskošanu par Savienības līdzekļu saņēmējiem, būtu jāpublicē Finanšu regulas 204. pantā minēto ekspertu, kas atlasīti pēc uzaicinājuma paust ieinteresētību, saraksts un to uzdevumu raksturs. Būtu jāpublicē arī viņu atalgojums, ja tas pārsniedz EUR 15 000 . (77) Būtu jāpapildina jaunā procedūra, kas noteikta Finanšu regulas 203. pantā, jo īpaši attiecībā uz izmaksu veidiem, kas jāiekļauj šajā pantā noteiktajos robežlielumos. Ir nepieciešams noteikt precīzus noteikumus par celtniecības projektiem Savienības delegācijās, ņemot vērā to īpatnības, jo īpaši steidzamības gadījumos. Ir lietderīgi paredzēt, ka dzīvojamās ēkas (delegācijās), kas jāīrē vai jāiegādājas īsā laika posmā, būtu jāizslēdz no Finanšu regulas 203. pantā noteiktās procedūras. Zemes iegāde bez maksas vai par simbolisku summu nebūtu jāiekļauj Finanšu regulas 203. pantā paredzētajā procedūrā, jo tā neuzliek nekādu papildu slogu budžetam. (78) Lai nodrošinātu saskaņotību ar Finanšu regulas noteikumiem, ir nepieciešams noteikt pārejas noteikumus. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotību ar nozaru juridisko pamatu, ir lietderīgi atlikt līdz 2014. gada 1. janvārim to noteikumu piemērošanu, kas skar pārvaldības veidus un finanšu instrumentus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







PIRMĀ DAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI







I

SADAĻA

PRIEKŠMETS

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (turpmāk “Finanšu regula”) piemērošanas noteikumus.







II

SADAĻA

BUDŽETA PRINCIPI







1.

NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

2. pants

Priekšfinansējuma nesto procentu uzskaite

(Finanšu regulas 8. panta 4. punkts)

Ja budžetā ir iemaksājami procenti, līgums, kas noslēgts ar Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) līdz viii) punktā uzskaitītajām vienībām vai personām, paredz, ka priekšfinansējums tiek iemaksāts banku kontos vai subkontos, kas ļauj iezīmēt līdzekļus un ar tiem saistītos procentus. Pretējā gadījumā saņēmēju vai starpnieku uzskaites metodēm jānodrošina iespēja iezīmēt Savienības maksātos līdzekļus un šo līdzekļu nestos procentus vai citu peļņu.

Šīs regulas noteikumi par priekšfinansējuma procentiem neskar iepriekšējā finansējuma iekļaušanu finanšu pārskatu aktīvos saskaņā ar uzskaites noteikumiem, kas minēti Finanšu regulas 143. pantā.







2.

NODAĻA

Gada pārskata princips

3. pants

Apropriācijas finanšu gadam

(Finanšu regulas 11. panta 3. punkts)

Saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, kas atļautas par finanšu gadu, veido:

a) apropriācijas, kas paredzētas budžetā, ieskaitot budžeta grozījumos paredzētās apropriācijas;

b) pārnestās apropriācijas;

c) apropriācijas, kas no jauna padarītas pieejamas saskaņā ar Finanšu regulas 178. un 182. pantu;

d) apropriācijas, ko rada priekšfinansējuma maksājumi, kas ir atmaksāti saskaņā ar Finanšu regulas 177. panta 3. punktu;

e) apropriācijas, kas paredzētas pēc to ieņēmumu saņemšanas, kuri piešķirti finanšu gada laikā vai iepriekšējos finanšu gados un nav izlietoti.

4. pants

Apropriāciju atcelšana un pārnešana

(Finanšu regulas 13. panta 2. punkts)

1. Saistību apropriācijas un nediferencētās apropriācijas saistībā ar būvniecības projektiem, kas minētas Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā, var pārnest vienīgi tad, ja ar kredītrīkotāju nesaistītu iemeslu dēļ nav bijis iespējams uzņemties saistības līdz finanšu gada 31. decembrim un ja sagatavošanas posmi jau pavirzījušies pietiekami tālu, lai būtu pamats uzskatīt, ka saistību uzņemšanās notiks vēlākais līdz nākamā gada 31. martam vai būvniecības projektiem – līdz 31. decembrim.

2. Sagatavošanas posmi, kas minēti Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā un kas jāpabeidz līdz finanšu gada 31. decembrim, lai varētu izdarīt pārnešanu uz nākamo gadu, ir šādi:

a) vispārējām saistībām Finanšu regulas 85. panta nozīmē – finansējuma lēmuma pieņemšana vai arī pārrunu pabeigšana līdz šim datumam ar katras iestādes attiecīgajām struktūrvienībām par šā lēmuma pieņemšanu;

b) atsevišķām saistībām Finanšu regulas 85. panta nozīmē – iespējamos līgumslēdzēju, saņēmēju, godalgu saņēmēju vai deleģēto personu atlases pabeigšana.

3. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu un kas nav piesaistītas līdz nākamā finanšu gada 31. martam vai summām par būvniecības projektiem – līdz nākamā gada 31. decembrim, automātiski atceļ.

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādā veidā atceltajām apropriācijām viena mēneša laikā pēc atcelšanas saskaņā ar punkta pirmo daļu.

4. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu, var izlietot līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim.

5. Uzskaitē identificē apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar 1. līdz 4. punktu.







3.

NODAĻA

Norēķinu vienības princips

5. pants

Pārrēķina kurss starp euro un citām valūtām

(Finanšu regulas 19. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru regulas, pārrēķinus starp euro un citu valūtu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs, izdara pēc euro dienas valūtas maiņas kursa, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Ja pārrēķini starp euro un citu valūtu ir jāveic līgumslēdzējiem vai saņēmējiem, piemēro īpašus pārrēķina noteikumus, kas iekļauti iepirkuma līgumos, dotāciju nolīgumos vai finansēšanas līgumos.

2. Lai novērstu valūtas pārrēķinu operāciju būtisku ietekmi uz Savienības līdzfinansējuma līmeni vai kaitīgu ietekmi uz Savienības budžetu, īpaši noteikumi par 1. punktā minētajiem pārrēķiniem paredz, ka piemērotos gadījumos kursu euro pārrēķiniem citās valūtās aprēķina, izmantojot vidējo dienas maiņas kursu noteiktā laikposmā.

3. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts euro dienas valūtas maiņas kurss pret attiecīgo valūtu, atbildīgais kredītrīkotājs izmanto norēķinu kursu, kas minēts 4. punktā.

4. Finanšu regulas 151.–156. pantā minētās uzskaites nolūkā un saskaņā ar šīs regulas 240. pantu pārrēķinus starp euro un citu valūtu izdara, izmantojot euro mēneša norēķinu kursu. Norēķina valūtas maiņas kursu nosaka Komisijas grāmatvedis, izmantojot jebkādus informācijas avotus, ko viņš uzskata par ticamiem, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu priekšpēdējā darba dienā mēnesī, kurš ir pirms mēneša, kuram tiek noteikts kurss.

5. Šā panta 4. punktā minēto valūtas operāciju rezultātus ieraksta attiecīgās iestādes uzskaites atsevišķā pozīcijā.

Šā punkta pirmo daļu mutatis mutandis piemēro Finanšu regulas 208. pantā minētajām struktūrām.

6. pants

Lietojamais pārrēķina kurss starp euro un citām valūtām

(Finanšu regulas 19. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot noteiktas nozaru regulas vai noteiktus publiskā iepirkuma līgumus, dotāciju nolīgumus vai dotāciju lēmumus un finansēšanas līgumus, kurss, kas jāizmanto pārrēķiniem starp euro un citām valūtām, ja pārrēķinu veic atbildīgais kredītrīkotājs, ir tās dienas kurss, kurā kredītrīkotāja struktūrvienība sastādījusi maksājuma rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu.

2. Euro avansu kontu gadījumā kursu, kas jāizmanto pārrēķiniem starp euro un citām valūtām, nosaka atbilstoši dienai, kurā banka veikusi maksājumu.

3. Lai pārvērstu avansu kontus valstu valūtās, kā noteikts Finanšu regulas 19. pantā, tad pārrēķiniem starp euro un citām valūtām jāizmanto tā mēneša kurss, kurā no attiecīgā avansu konta izdarīti izdevumu maksājumi.

4. Vienoti noteiktas likmes izdevumu atmaksāšanai vai izdevumu saistībā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (turpmāk “Civildienesta noteikumi”) atmaksāšanai, kam ir noteiktas maksimālās robežas un kas tiek maksāti citā valūtā kā euro, izmanto kursu, kas ir spēkā dienā, kad rodas šīs tiesības.







4.

NODAĻA

Universāluma princips

7. pants

Struktūra piešķirto ieņēmumu un atbilstošo apropriāciju piešķiršanas kārtošanai

(Finanšu regulas 21. pants)

1. Neskarot 9. un 10. pantu, struktūru, kas paredzēta piešķirto ieņēmumu kārtošanai budžetā, veido:

a) katras iestādes budžeta iedaļas ieņēmumu tāmē – budžeta pozīcija ieņēmumu saņemšanai;

b) izdevumu tāmē ar budžeta piezīmēm, tostarp vispārējām piezīmēm, norāda, kuras pozīcijas var saņemt piešķirtajiem ieņēmumiem atbilstošas apropriācijas, kas ir darītas pieejamas.

Pirmās daļas a) punktā minētajā gadījumā pievieno atgādinājumu “pro memoria” un iespējamos ieņēmumus informācijas nolūkos norāda piezīmēs.

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, dara pieejamas automātiski gan kā saistību apropriācijas, gan kā maksājumu apropriācijas, ja ieņēmumus saņēmusi iestāde, izņemot turpmāk minētos gadījumos:

a) gadījumos, kas paredzēti Finanšu regulas 181. panta 2. punktā un 183. panta 2. punktā;

b) gadījumā, kas paredzēts Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunktā dalībvalstīm, kuru iemaksas līgums ir izteikts euro.

Gadījumā, kas minēts pirmās daļas b) punktā, saistību apropriācijas var darīt pieejamas pēc tam, kad dalībvalsts ir parakstījusi iemaksas līgumu.

8. pants

Dalībvalstu iemaksas zinātniskās izpētes programmām

(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

1. Dalībvalstu iemaksas, lai finansētu dažas pētniecības papildprogrammas, kas paredzētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 ( 8 ) 5. pantā, iemaksā šādi:

a) septiņas divpadsmitdaļas no summas, kas iekļauta budžetā, samaksā vēlākais līdz kārtējā finanšu gada 31. janvārim;

b) atlikušās piecas divpadsmitdaļas samaksā vēlākais līdz kārtējā finanšu gada 15. jūlijam.

2. Ja līdz finanšu gada sākumam budžets nav pieņemts galīgajā variantā, 1. punktā noteiktās iemaksas pamatojas uz summu, kas iekļauta budžetā par iepriekšējo finanšu gadu.

3. Jebkādu iemaksu vai papildu maksājumu, ko dalībvalstis ir parādā budžetam, iekļauj Komisijas pārskatā vai pārskatos trīsdesmit kalendāra dienu laikā pēc pieprasījuma iemaksāt līdzekļus.

4. Izdarītos maksājumus iekļauj pārskatā, kas paredzēts Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, un tiem piemēro minētajā regulā paredzētos nosacījumus.

9. pants

Piešķirtie ieņēmumi no EBTA dalībvalstu līdzdalības dažās Savienības programmās

(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunkts)

1. Budžeta struktūra, lai kārtotu Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu (turpmāk “EBTA dalībvalstis”) līdzdalību dažās Savienības programmās, ir šāda:

a) ieņēmumu tāmē iekļauj pozīciju ar atgādinājumu “pro memoria”, lai kārtotu EBTA dalībvalstu visu iemaksu summu par attiecīgo finanšu gadu;

b) izdevumu tāmē: i) piezīmēs par katru pozīciju, kas attiecas uz Savienības darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis, norāda gaidāmo līdzdalības summu “informācijai”; ii) pielikumā, kas ir budžeta sastāvdaļa, norāda visas pozīcijas, kas attiecas uz Savienības darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis.

Pirmās daļas a) punkta nolūkiem aprēķināto summu norāda budžeta piezīmēs.

Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais pielikums atspoguļo un ir sastāvdaļa struktūrai, kas paredzēta, lai kārtotu šādai līdzdalībai atbilstošās apropriācijas, kā noteikts 2. punktā, un lai ļautu īstenot izdevumus.

2. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 82. pantu EBTA dalībvalstu ikgadējā līdzdalība, kā Eiropas Ekonomikas zonas Apvienotā komiteja apliecinājusi Komisijai saskaņā ar EEZ līgumam pievienotā 32. protokola 1. panta 5. punktu, rada pamatu tam, lai finanšu gada sākumā tiktu paredzētas pilnīgi visas summas atbilstošajām saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.

3. Ja finanšu gada laikā budžeta pozīcijās paredz papildu apropriācijas ar EBTA dalībvalstu līdzdalību, bet EBTA dalībvalstis šā gada laikā nespēj attiecīgi koriģēt savas iemaksas, lai ievērotu EEZ līguma 82. pantā noteikto “proporcionalitātes faktoru”, Komisija var kā pagaidu un izņēmuma pasākumu izlietot savas skaidrās naudas rezerves, lai finansētu EBTA dalībvalstu daļu. Visos gadījumos, kad tiek paredzētas šādas papildu apropriācijas, Komisija, cik ātri vien iespējams, pieprasa attiecīgās iemaksas no EBTA dalībvalstīm. Komisija katru gadu informē Eiropas Parlamentu un Padomi par ikvienu šādu lēmumu.

Priekšfinansējumu, cik ātri vien iespējams, noformē nākamā finanšu gada budžetā.

4. Saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunktu EBTA dalībvalstu finanšu iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus. Grāmatvedis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti no šīm iemaksām, un atbilstošo apropriāciju izlietojumu uzrauga atsevišķi.

Finanšu regulas 150. panta 2. punktā noteiktajā pārskatā Komisija atsevišķi norāda īstenošanas posmu gan ieņēmumu, gan izdevumu sadaļā atbilstoši EBTA dalībvalstu līdzdalībai.

10. pants

Ieņēmumi no sankcijām, kas piemērotas dalībvalstīm, kurās ir pārmērīgs deficīts

(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

Budžeta struktūra, lai kārtotu ieņēmumus no sankcijām, kas paredzētas Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 ( 9 ) 4. iedaļā, ir šāda:

a) ieņēmumu tāmē iekļauj budžeta pozīciju ar atgādinājumu “pro memoria”, lai kārtotu procentus par šādām summām;

b) tajā pašā laikā un neskarot Finanšu regulas 77. pantu, šo summu iekļaušana ieņēmumu tāmē rada pamatu tam, lai izdevumu tāmē paredzētu saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.

Pirmās daļas b) punktā minētās apropriācijas īsteno saskaņā ar Finanšu regulas 20. pantu.

11. pants

Izmaksas, ko ietver dāvinājumu pieņemšana par labu Savienībai

(Finanšu regulas 22. pants)

Finanšu regulas 22. panta 2. punktā minētā Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojuma nolūkos Komisija aprēķina un pienācīgi izskaidro finansiālās izmaksas, tostarp pārraudzības izmaksas, ko ietver dāvinājumu pieņemšana par labu Savienībai.

12. pants

Atgūstamo nodokļu konti

(Finanšu regulas 23. panta 3. punkts)

Jebkurus nodokļus, ko Savienība segusi saskaņā ar Finanšu regulas 23. panta 2. punktu un 3. punkta a) apakšpunktu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgās valstis tos atmaksā.







5.

NODAĻA

Specifikācijas princips

13. pants

Noteikumi par iestāžu, izņemot Komisiju, pārvietojumu procentuālo daļu aprēķināšanu

(Finanšu regulas 25. pants)

1. Finanšu regulas 25. pantā minētās procentuālās daļas aprēķina brīdī, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums, atsaucoties uz budžetā, tostarp budžeta grozījumos, paredzētajām apropriācijām.

2. Summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.

Nav jāņem vērā summa, kas atbilst pārvietojumiem, ko attiecīgā iestāde var veikt autonomi bez Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma.

14. pants

Noteikumi par Komisijas pārvietojumu procentuālo daļu aprēķināšanu

(Finanšu regulas 26. pants)

1. Finanšu regulas 26. panta 1. punktā minētās procentuālās daļas aprēķina brīdī, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums, atsaucoties uz budžetā, tostarp budžeta grozījumos, paredzētajām apropriācijām.

2. Summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras vai uz kuru tiek izdarīti pārvietojumi, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.

Nav jāņem vērā summa, kas atbilst pārvietojumiem, ko Komisija var veikt autonomi bez Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma.

15. pants

Administratīvie izdevumi

(Finanšu regulas 26. pants)

Izdevumi, kas minēti Finanšu regulas 26. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, katrā politikas jomā attiecas uz posteņiem, kuri minēti Finanšu regulas 44. panta 3. punktā.

16. pants

Pamatojums apropriāciju pārvietošanas pieprasījumiem

(Finanšu regulas 25. un 26. pants)

Pārvietošanas priekšlikumiem un visām ziņām, kuras Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz par pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar Finanšu regulas 25. un 26. pantu, pievieno atbilstošus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros atspoguļota apropriāciju īstenošana un pieprasījumu tāmes līdz finanšu gada beigām gan par pozīcijām, uz kurām apropriācijas paredzēts pārvietot, gan par tām, no kurām tās paredzēts izņemt.

17. pants

Pamatojums pārvietošanas pieprasījumiem no rezerves ārkārtas palīdzībai

(Finanšu regulas 29. pants)

Pārvietošanas priekšlikumiem, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezerves, kas minētas Finanšu regulas 29. pantā, pievieno attiecīgus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros norāda:

a) par pozīciju, uz kuru paredzēts izdarīt pārvietošanu, – visjaunākās rīcībā esošās ziņas par apropriāciju īstenošanu un pieprasījumu tāmi līdz finanšu gada beigām;

b) par visām pozīcijām, kuras attiecas uz ārējiem darījumiem, – apropriāciju īstenošanu līdz iepriekšējā mēneša beigām pirms pārvietošanas pieprasījuma iesniegšanas un pieprasījumu tāmi līdz finanšu gada beigām, ieskaitot salīdzinājumu ar sākotnējo tāmi;

c) analīzi par iespējām pārdalīt apropriācijas.







6.

NODAĻA

Pareizas finanšu pārvaldības princips

18. pants

Novērtēšana

(Finanšu regulas 30. pants)

1. Visiem priekšlikumiem par programmām vai darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus, piemēro ex ante novērtējumu, kurā aplūko:

a) vajadzības, kas jāapmierina īsākā vai ilgākā termiņā;

b) Savienības līdzdalības pievienoto vērtību;

c) politikas un pārvaldības mērķus, kas jāsasniedz un kas ietver pasākumus, kuri ir nepieciešami Savienības finanšu interešu aizsardzībai krāpšanas novēršanas un atklāšanas, izmeklēšanas, atlīdzināšanas un sankciju jomā;

d) iespējamos politikas risinājumus, ieskaitot risku saistībā ar tiem;

e) paredzamos rezultātus un ietekmi, jo īpaši ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, un rādītājus, un novērtēšanas noteikumus, kas vajadzīgi to izvērtēšanai;

f) vispiemērotāko metodi labākā(-o) risinājuma(-u) īstenošanai;

g) ierosinātās programmas vai darbības iekšējo saskaņotību un saistību ar citiem līdzīgiem dokumentiem;

h) apropriāciju apjomu, cilvēkresursus un citus administratīvos izdevumus, kas jāatvēl, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderības principu;

i) agrāk līdzīgos gadījumos gūto pieredzi.

2. Priekšlikumā nosaka uzraudzības, ziņojumu sniegšanas un novērtējuma kārtību, pienācīgi ņemot vērā ierosinātās programmas vai darbības īstenošanā iesaistāmās valdības visu līmeņu attiecīgos pienākumus.

3. Visas programmas vai darbības, ieskaitot izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, kur iesaistītie resursi pārsniedz EUR 5 000 000 , pakļauj starpposma un/vai ex post novērtēšanai attiecībā uz piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem, kā arī iegūtajiem rezultātiem, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem, novērtēšanu izdarot šādi:

a) daudzgadu programmu izpildes laikā iegūtos rezultātus regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, kas ļauj izvērtēšanas secinājumus ņemt vērā, pieņemot jebkādu lēmumu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu;

b) to darbību rezultātus, kurām piešķir gada finansējumu, izvērtē vismaz reizi sešos gados.

Pirmās daļas a) un b) apakšpunktu nepiemēro visiem projektiem vai darbībām, ko veic minēto darbību robežās, par kurām šī prasība var tikt izpildīta ar nobeiguma ziņojumiem, ko nosūta struktūras, kuras veikušas šo darbību.

4. Novērtējumiem, kas ir minēti 1. un 3. punktā, ir jābūt proporcionāliem iesaistītajiem resursiem un attiecīgās programmas vai darbības ietekmei.

19. pants

Finanšu pārskats

(Finanšu regulas 31. pants)

Finanšu pārskats ietver finanšu un saimnieciskos datus, lai likumdevēja iestāde var novērtēt Savienības darbības nepieciešamību. Tas sniedz attiecīgu informāciju par saskanīgumu ar citām Savienības darbībām un jebkādu iespējamo sinerģiju.

Daudzgadu darbību gadījumā finanšu pārskatos iekļauj paredzamo gada pieprasījumu grafiku apropriāciju un amatu, tostarp ārējo darbinieku, izteiksmē un to finansiālās ietekmes novērtējumu vidējā termiņā.







7.

NODAĻA

Pārredzamības princips

20. pants

Budžeta provizoriska publicēšana

(Finanšu regulas 34. pants)

Tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā četras nedēļas pēc budžeta galīgās pieņemšanas, iestāžu interneta vietnē pēc Komisijas iniciatīvas visās valodās publicē budžetā paredzētās galīgās detalizētās summas pirms to oficiālas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

21. pants

Informācijas publicēšana par Savienības līdzekļu vērtību un saņēmējiem

(Finanšu regulas 35. pants)

1. Informāciju par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas piešķirti tiešā pārvaldībā, publicē Savienības iestāžu interneta vietnē līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko finanšu gadam, kurā līdzekļi tika piešķirti.

Papildus pirmajā daļā minētajai publikācijai informāciju noteiktajā standartformā iespējams publicēt ar citiem piemērotiem līdzekļiem.

2. Ja vien šajā regulā un nozaru noteikumos nav norādīts citādi, publicē šādu informāciju, ņemot vērā Finanšu regulas 35. panta 3. punktā norādītos kritērijus:

a) saņēmēja vārds/nosaukums;

b) saņēmēja atrašanās vieta;

c) piešķirtā summa;

d) pasākuma būtība un mērķis.

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkiem “atrašanās vieta” ir:

i) saņēmēja adrese, ja tas ir juridiska persona;

ii) reģions NUTS 2 līmenī, ja saņēmējs ir fiziska persona.

Ja personas dati ir fiziskas personas dati, publicēto informāciju dzēš pēc diviem gadiem pēc tā finanšu gada beigām, kad līdzekļi tika piešķirti. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas.

3. Šā panta 2. punktā minēto informāciju publicē tikai par godalgām, dotācijām un līgumiem, kas ir piešķirti konkursu, dotāciju piešķiršanas vai publiskā iepirkuma procedūru rezultātā. Šo informāciju nepublicē par:

a) stipendijām fiziskām personām un cita veida tiešo atbalstu, ko izmaksā fiziskām personām, kurām tas visvairāk nepieciešams, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 4. punkta c) apakšpunktā;

b) līgumiem, kuru summa nepārsniedz šīs regulas 137. panta 2. punktā minēto.

4. Šo informāciju nepublicē, ja tās atklāšana rada risku, ka tiek apdraudētas attiecīgo personu tiesības un brīvības, kuras aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai arī, ja tas varētu kaitēt saņēmēju likumīgajām komerciālajām interesēm.

22. pants

Saite uz informācijas publikāciju par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas piešķirti netiešā pārvaldībā

(Finanšu regulas 35. pants)

Ja Savienības līdzekļu pārvaldība ir deleģēta Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām iestādēm un struktūrām, deleģēšanas nolīgumos paredz, ka 21. panta 2. un 3. punktā minēto informāciju standartformā publicē pilnvarotās iestādes un struktūras savās tīmekļa vietnēs.

Savienības iestāžu interneta vietnē iekļauj atsauci vismaz uz tās tīmekļa vietnes adresi, kurā atrodama šī informācija, izņemot gadījumus, kad to publicē tieši Savienības iestāžu interneta vietnes īpašā vietā.

Papildus pirmajā daļā minētajai publikācijai informāciju noteiktajā standartformā iespējams publicēt ar jebkuriem citiem piemērotiem līdzekļiem.

Panta pirmajā daļā minētajai publikācijai piemēro 21. panta 2. līdz 4. punkta noteikumus.







III

SADAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

23. pants

Finanšu plānojums

(Finanšu regulas 38. pants)

Finanšu regulas 38. pantā minēto finanšu plānojumu strukturē pa izdevumu kategorijām, politikas jomām un budžeta pozīcijām. Pilnīgs finanšu plānojums ietver visas izdevumu kategorijas, izņemot lauksaimniecību, kohēzijas politiku un administrāciju, par ko sniedz tikai kopsavilkuma datus.

24. pants

Budžeta grozījumu projekts

(Finanšu regulas 41. panta 1. punkts)

Budžeta grozījumu projektam pievieno pārskatus par pamatojumu un informāciju par budžeta izpildi iepriekšējā un kārtējā finanšu gadā, kas pieejama šo grozījumu izstrādes laikā.

25. pants

Budžeta nomenklatūra

(Finanšu regulas 44. pants)

Budžeta nomenklatūra atbilst specifikācijas, pārredzamības un pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tā nodrošina budžeta procesam nepieciešamo skaidrību un pārredzamību, sekmējot galveno mērķu noteikšanu, kā paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos, dodot iespēju noteikt politiskās prioritātes un nodrošināt efektīvu un lietderīgu īstenošanu.

26. pants

Faktiskie izdevumi pēdējā finanšu gadā, par kuru konti ir noslēgti

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punkts)

Budžeta izveides nolūkā faktiskos izdevumus pēdējā finanšu gadā, kura konti ir noslēgti, nosaka šādi:

a) saistību sadaļā: saistības, kas finanšu gada laikā iekļautas pārskatos no apropriācijām tam pašam finanšu gadam, kā noteikts 3. pantā;

b) maksājumu sadaļā: maksājumus, kas izdarīti finanšu gada laikā – tas ir, par kuriem bankai nosūtīts maksājuma rīkojums, – no apropriācijām tam pašam finanšu gadam, kā noteikts 3. pantā.

27. pants

Budžeta piezīmes

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) punkts)

Budžeta piezīmēs ietilpst:

a) atsauces uz pamatdokumentu, ja tāds ir;

b) visi attiecīgie paskaidrojumi par apropriāciju raksturu un mērķi.

28. pants

Štata plāns

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts)

Komisijas štata plānā atsevišķi uzrāda Sagādes aģentūras personālu.







IV

SADAĻA

BUDŽETA IZPILDE







1.

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

29. pants

Informācija par personas datu nosūtīšanu revīzijas nolūkos

(Finanšu regulas 53. pants)

Izsakot uzaicinājumus saistībā ar dotācijām, iepirkumiem vai godalgām, ko īsteno ar tiešas pārvaldības starpniecību, iespējamos saņēmējus, kandidātus, pretendentus un dalībniekus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 ( 10 ) informē par to, ka Savienības finansiālo interešu aizsardzības nolūkos to personas dati var tikt nosūtīti iekšējās revīzijas dienestiem, Eiropas Revīzijas palātai, Finanšu pārkāpumu komisijai vai Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (turpmāk “OLAF”) un ar tiem var apmainīties Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji.

30. pants

Sagatavošanas pasākumi kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

Finansējums pasākumiem, kurus apstiprinājusi Padome, lai sagatavotos Savienības krīzes pārvarēšanas operācijām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, ietver papildu izmaksas, kas tieši rodas, izvietojot konkrētā teritorijā pārstāvniecību vai vienību, kuras sastāvā ietilpst arī Savienības iestāžu personāls, tostarp augstas pakāpes riska apdrošināšana, ceļa un uzturēšanās izdevumi un dienas naudas maksājumi.

31. pants

Komisijas īpašās pilnvaras saskaņā ar Līgumiem

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta d) apakšpunkts)

1. Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:

a) Līguma 154. pants (sociālais dialogs);

b) Līguma 156. pants (pētījumi, atzinumi un apspriedes par sociāliem jautājumiem);

c) Līguma 159. un 161. pants (īpašie ziņojumi par sociāliem jautājumiem);

d) Līguma 168. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt veselības aizsardzības jautājumus);

e) Līguma 171. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem);

f) Līguma 173. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus, kas attiecas uz rūpniecību);

g) Līguma 175. panta otrā daļa (ziņojums par virzību, lai sasniegtu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju);

h) Līguma 181. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attiecībā uz pētniecību un tehnoloģijas attīstību);

i) Līguma 190. pants (ziņojums par pētniecību un tehnoloģijas attīstību);

j) Līguma 210. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attīstības sadarbības politikas jomā);

k) Līguma 214. panta 6. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt humānās palīdzības pasākumus).

2. Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “Euratom līgums”) panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:

a) Euratom līguma 70. pants (finansiāls atbalsts programmu izpētei dalībvalstīs, ņemot vērā budžetā noteiktos ierobežojumus);

b) Euratom līguma 77. līdz 85. pants.

3. Budžeta projekta izklāstā sarakstiem, kas norādīti 1. un 2. punktā, var pievienot tuvākas ziņas, norādot attiecīgos pantus un iesaistītās summas.

32. pants

Darbības, kuras iespējami ir skāris interešu konflikts, un procedūra

(Finanšu regulas 57. pants)

1. ►M1 Darbības, kuras var skart interešu konflikts Finanšu regulas 57. panta 2. punkta nozīmē, var cita starpā izpausties vienā no turpmāk minētajiem veidiem, neskarot to kvalificēšanu par nelikumīgām darbībām saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 1. punkta d) apakšpunktu: ◄

a) nepamatotu tiešu vai netiešu priekšrocību piešķiršana sev vai citiem;

b) attiekšanās piešķirt saņēmējam tiesības vai priekšrocības, kuras šim saņēmējam pienākas;

c) nepamatotu vai neatļautu darbību veikšana vai obligāti veicamu darbību neveikšana.

Citas darbības, kuras iespējami ir saistītas ar interešu konfliktu, ir tādas, kas var ietekmēt personas pienākumu neatkarīgu un objektīvu izpildi, kā, piemēram, cita starpā dalība publiskā iepirkuma vai dotāciju procedūras vērtēšanas komitejā, ja persona tieši vai netieši var gūt finansiālu labumu no šo procedūru iznākuma.

2. Uzskata, ka interešu konflikts pastāv tad, ja pieteikuma iesniedzējs, kandidāts vai pretendents ir darbinieks, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi, ja vien tā priekšnieks nav devis tam iepriekšēju atļauju piedalīties procedūrā.

3. Interešu konflikta gadījumā deleģētais kredītrīkotājs veic piemērotus pasākumus, lai novērstu attiecīgās personas nelabvēlīgo ietekmi uz konkrēto procesu vai procedūru.







2.

NODAĻA

Izpildes paņēmieni







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

33. pants

Pārvaldības veids

(Finanšu regulas 58. pants)

Komisijas grāmatvedības sistēma nosaka pārvaldības veidu un katrā pārvaldības veidā – vienības vai personas veidu, kas uzskaitītas Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā un kam uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

Attiecībā uz Komisijas tiešo pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunktu uzskaites sistēmā pārvaldību iedala šādi:

a) Komisijas struktūrvienības;

b) izpildaģentūras;

c) Savienības delegāciju vadītāji;

d) ieguldījumu fondi, kas minēti Finanšu regulas 187. pantā.







2.

iedaļa

Tieša pārvaldība

34. pants

Tieša pārvaldība

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

Ja Komisija izpilda budžetu tieši tās struktūrvienībās, tad izpildes uzdevumus izpilda finanšu dalībnieki Finanšu regulas 64.–75. panta nozīmē, ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus.

35. pants

Izpildaģentūrām deleģēto pilnvaru īstenošana

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 62. pants)

1. Ar lēmumiem deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām tās tiek pilnvarotas kā deleģētie kredītrīkotāji īstenot apropriācijas, kas attiecas uz Savienības programmu, kuras pārvaldība tām ir uzticēta.

2. Komisijas izdotajā deleģēšanas dokumentā iekļauj vismaz tos pašus noteikumus, kas uzskaitīti 40. panta a) līdz d) punktā un h) punktā. Izpildaģentūras uzdevumā to oficiāli pieņem direktors rakstveidā.

36. pants

Atbilstība publiskā iepirkuma piešķiršanas noteikumiem

(Finanšu regulas 63. pants)

Ja Komisija uztic uzdevumus privātām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 2. punktu, tā noslēdz līgumus saskaņā ar Finanšu regulas pirmās daļas V sadaļas un otrās daļas IV sadaļas III nodaļas noteikumiem.







3.

iedaļa

Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm

37. pants

Īpaši noteikumi dalītai pārvaldībai ar dalībvalstīm – pasākumi, lai veicinātu labāko praksi

(Finanšu regulas 59. pants)

Komisija izveido reģistru par struktūrām, kas atbildīgas par pārvaldības, apliecināšanas un revīzijas pasākumiem saskaņā ar nozaru noteikumiem.

Lai veicinātu labāko praksi struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Zivsaimniecības fonda īstenošanas jomā, Komisija informācijas nolūkos var darīt pieejamu struktūrām, kas ir atbildīgas par pārvaldības un kontroles pasākumiem, metodisko rokasgrāmatu, iekļaujot tajā savu kontroles stratēģiju un pieeju, tostarp pārbaudes punktu sarakstus un labākās prakses piemērus. Šo rokasgrāmatu atjauno pēc vajadzības.







4.

iedaļa

Netiešā pārvaldība

38. pants

Sistēmu, noteikumu un procedūru līdzvērtība netiešajā pārvaldībā

(Finanšu regulas 60. pants)

1. Komisija var piekrist, ka iepirkuma noteikumi un procedūras ir līdzvērtīgas tās pašas noteikumiem un procedūrām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) tie atbilst pretendentu plašas konkurences principam, lai iegūtu labāko cenu, un pārrunu procedūras aprobežojas ar pamatotām summām vai ir pienācīgi pamatotas;

b) tie nodrošina pārredzamību ar iepriekšēju publikāciju, jo īpaši gadījumos, kad notiek piedāvājumu konkurss, un atbilstīgi publicē informāciju par līgumslēdzējiem;

c) tie nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, proporcionalitāti un nediskrimināciju;

d) tie novērš interešu konfliktus visas iepirkuma procedūras laikā.

Dalībvalstu vai trešo valstu tiesību aktus, ar kuriem transponē Direktīvu 2004/18/EK, uzskata par līdzvērtīgiem noteikumiem, kurus iestādes piemēro saskaņā ar Finanšu regulu.

2. Komisija var piekrist, ka dotācijas noteikumi un procedūras ir līdzvērtīgas tās pašas noteikumiem un procedūrām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) tie atbilst proporcionalitātes, pareizas finanšu pārvaldības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem;

b) tie nodrošina pārredzamību ar piemērotām publikācijām par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tiešās piešķiršanas procedūras ir ierobežotas līdz saprātīgām summām vai ir pienācīgi pamatotas, turklāt pēc procedūras tiek publicēta informācija par saņēmējiem, ņemot vērā proporcionalitātes principu;

c) tie novērš interešu konfliktus visas dotāciju piešķiršanas procedūras laikā;

d) tie nosaka, ka dotācijas nevar būt kumulatīvas, tās nevar piešķirt ar atpakaļejošu datumu, tām parasti jābūt saistītām ar līdzfinansējumu, un to mērķis vai sekas nevar būt peļņas radīšana saņēmējam.

3. Komisija var pieņemt, ka grāmatvedības sistēmas un iekšējās kontroles sistēmas, ko izmanto struktūras un personas, kurām ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi Komisijas vārdā, nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni Savienības finanšu interesēm un pamatotu ticamību pārvaldības mērķu sasniegšanai, ja tie atbilst Finanšu regulas 32. pantā noteiktajiem principiem.

39. pants

Vienību un personu noteikumu un procedūru ex ante netiešā pārvaldībā

(Finanšu regulas 61. panta 1. punkts)

Iepriekšējās novērtēšanas nolūkā saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punktu atbildīgais kredītrīkotājs var paļauties uz cita kredītrīkotāja veiktu iepriekšēju novērtējumu, ja tā secinājumi par uzticamo uzdevumu īpašajiem riskiem, jo īpaši par to veidu un iesaistītajām summām, attiecas uz lietas būtību.

Atbildīgais kredītrīkotājs var uzticēties citu līdzekļu devēju veiktajam iepriekšējam novērtējumam, ja tas ir sagatavots, ievērojot nosacījumus, kas ir līdzvērtīgi netiešās pārvaldības nosacījumiem, kuri ir izklāstīti Finanšu regulas 60. pantā.

▼M1

40. pants

Tā līguma saturs, ar kuru budžeta izpildes uzdevumus uztic vienībām un personām

(Finanšu regulas 60. panta 3. punkts un 61. panta 3. punkts)

▼B

Deleģēšanas nolīgumi ietver sīki izstrādātu kārtību, ar kuru nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un veikto darbību pārredzamību. Tie ietver vismaz šādu informāciju:

a) uzdoto uzdevumu skaidra definīcija un to robežas, jo īpaši attiecībā uz uzticēto uzdevumu izmaiņām, atteikšanos no parādiem, atmaksāto vai neizlietoto līdzekļu izlietojumu;

b) uzdevumu izpildes nosacījumi un sīki izstrādāta kārtība, pienākumi un veicamās kontroles organizēšana, tostarp programmu novērtēšana;

c) nosacījumi Savienības iemaksas maksājumiem, tostarp to izmaksu atlīdzināšana, kas radušās saistībā ar izpildi, kā arī atlīdzība pilnvarotajai vienībai, kopā ar noteikumiem par to, kādi pierādījuma dokumenti ir nepieciešami, lai pamatotu maksājumus;

d) noteikumi par to, kā jāziņo Komisijai par uzdevumu izpildi, gaidāmajiem rezultātiem, pārkāpumiem, kas radās, un veiktajiem pasākumiem, nosacījumiem, kuriem iestājoties maksājumus var atlikt vai pārtraukt, kā arī nosacījumiem, kuriem iestājoties uzdevumu izpildi izbeidz;

e) datums, līdz kuram ir jānoslēdz atsevišķie līgumi un nolīgumi, ar ko īsteno deleģēšanas līgumu, tam ir jābūt atbilstošam uzticēto uzdevumu būtībai;

▼M1

f) noteikumi, kas ļauj vienībai vai personai no dalības iepirkuma, dotāciju vai godalgas piešķiršanas procedūrās vai no līgumu, dotāciju vai godalgu piešķiršanas izslēgt uzņēmējus, kas ir Finanšu regulas 106. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā un 107. panta b) punktā minētajā situācijā, un noteikumi, kas paredz, ka vienība vai persona var piemērot minētajiem uzņēmējiem finansiālas sankcijas;

▼B

g) sīki izstrādāta kārtība Komisijas pārbaudēm, kā arī noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai piešķir piekļuvi informācijai, kas tiem ir nepieciešama savu pienākumu izpildīšanai, kā arī pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas, tostarp pārbaudes uz vietas;

h) kārtība, kas nosaka: i) pilnvarotās vienības apņemšanos nekavējoties informēt Komisiju par Finanšu regulas 106. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā minēto krāpšanu vai pārkāpumiem, kas notiek saistībā ar Savienības līdzekļu pārvaldību, un par veiktajiem pasākumiem; ▼B ii) kā tiek izraudzīta kontaktpersona, kurai ir atbilstīgas pilnvaras sadarboties tieši ar OLAF, lai sekmētu OLAF operatīvo darbību;

i) noteikumi, ar kuriem regulē bankas kontu un saņemto procentu izmantošanu, kā paredzēts Finanšu regulas 8. panta 4. punktā;

j) noteikumi, ar kuriem garantē Savienības darbības pārredzamību saistībā ar struktūras pārējām darbībām.

▼M1

Attiecībā uz pirmās daļas f) punktu Finanšu regulas 106. panta 5. punkta nolūkā par trešās valsts bezdarbību cita starpā var uzskatīt situāciju, kad tās tiesību akti neļauj izslēgt uzņēmēju no visām ES finansētajām līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām Finanšu regulas 106. panta nozīmē. Deleģēšanas nolīgumos precizē gadījumus, kad trešo valstu rīcība tiek uzskatīta par bezdarbību.

Pirmās daļas h) punkta i) apakšpunkta nolūkā attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām ar šo kārtību saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 3. punktu precizē gadījumus, kad trešā valsts un starptautiskā organizācija novērš, atklāj, labo un paziņo pārkāpumus un krāpšanu.

▼B

41. pants

Pārvaldības deklarācija un atbilstības atzinums

(Finanšu regulas 60. panta 5. punkts)

Ja darbības beidzas pirms attiecīgā finanšu gada beigām, pilnvarotās vienības vai personas nobeiguma ziņojums par šo darbību var aizstāt vadības sagatavoto ticamības deklarāciju, kas minēta Finanšu regulas 60. panta 5. punkta b) apakšpunktā, ja tā iesniegta līdz tā gada 15. februārim, kas seko attiecīgajam finanšu gadam.

Ja starptautiskās organizācijas un trešās valstis īsteno daudzgadu darbības, kuru ilgums nepārsniedz 18 mēnešus, Finanšu regulas 60. panta 5. punktā minēto atbilstības atzinumu var iekļaut nobeiguma ziņojumā.

42. pants

Procedūras, ar kurām pārbauda un apstiprina kontus un izslēdz no Savienības finansējuma izdevumus, kas veikti, pārkāpjot spēkā esošos netiešās pārvaldības noteikumus

(Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunkts)

1. Neskarot nozaru noteikumu īpašos nosacījumus, Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktā minētās procedūras ietver:

a) Komisijas veiktas dokumentu pārbaudes un vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas;

b) Komisijas veiktu tādu izdevumu konstatāciju, kuri atzīti kā pieņemami pēc pretrunu procedūras, ja tāda ir vajadzīga, ar iestādēm un struktūrām, un pēc tam, kad šīs iestādes un struktūras ir informētas;

c) vajadzības gadījumā Komisijas veiktus aprēķinus par finanšu korekcijām;

d) Komisijas veiktu tāda saldo atgūšanu vai atmaksāšanu, kas rodas no starpības starp pieņemtajiem izdevumiem un summām, kuras jau samaksātas iestādēm vai struktūrām.

Šā punkta d) apakšpunkta nolūkiem Komisija atgūst maksājamās summas, vēlams ar ieskaitu, kā noteikts 87. pantā.

2. Ja budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti vienībai, kas īsteno daudzu līdzekļu devēju finansētu darbību, Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktā minētās procedūras ietver pārbaudi par to, ka summu, kas atbilst summai, kuru Komisija samaksājusi par attiecīgo darbību, vienība ir izlietojusi darbībai, un ka izdevumi ir radušies atbilstīgi pienākumiem, kuri noteikti līgumā, kas parakstīts ar šo vienību.

Šīs regulas nolūkiem daudzu līdzekļu devēju finansēta darbība ir jebkura darbība, kuras finansēšanai Savienības līdzekļi ir apvienoti ar vēl vismaz viena līdzekļu devēja līdzekļiem.

▼M1

43. pants

Īpaši noteikumi par netiešu pārvaldību ar starptautiskām organizācijām

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkts un 188. pants)

1. Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētās starptautiskās organizācijas ir starptautiskas publiskā sektora organizācijas, kas izveidotas ar starptautiskiem līgumiem, un specializētas iestādes, ko izveidojušas šādas organizācijas.

Pirms Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus, pirmajā daļā minētos līgumus iesniedz kredītrīkotājam, kas atbild par 39. pantā minēto ex ante novērtējumu.

2. Starptautiskām organizācijām tiek pielīdzinātas šādas organizācijas:

a) Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja;

b) Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija.

3. Komisija var pieņemt pienācīgi pamatotu lēmumu, ar kuru bezpeļņas organizāciju pielīdzina starptautiskai organizācijai, ar nosacījumu, ka bezpeļņas organizācija atbilst šādiem nosacījumiem:

a) tā ir juridiska persona ar neatkarīgu pārvaldības struktūru;

b) tā ir izveidota, lai pildītu īpašus uzdevumus ar vispārēju starptautisko nozīmi;

c) šīs bezpeļņas organizācijas biedru sastāvā ir vismaz sešas dalībvalstis;

d) tā sniedz pietiekamas finanšu garantijas;

e) tā darbojas, pamatojoties uz pastāvīgu struktūru un saskaņā ar sistēmām, noteikumiem un procedūrām, kas var tikt novērtētas saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punktu.

4. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot netiešu kopīgu pārvaldību ar starptautiskajām organizācijām, līgumiem, kas noslēgti ar šīm organizācijām, piemēro pārbaudi.

▼B

44. pants

Publisko tiesību struktūru vai privāttiesību struktūru, kas veic publiska dienesta uzdevumus, iecelšana

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) un vi) punkts)

1. Valstu publisko tiesību struktūrām un privāttiesību struktūrām, kuras pilda publisku dienestu uzdevumus, piemēro dalībvalsts tiesību aktus vai tās valsts tiesību aktus, kurā tās ir izveidotas.

2. Ja pārvaldību īsteno ar iestāžu tīkla palīdzību, kura dēļ dalībvalstij vai attiecīgajai valstij jāieceļ vismaz viena struktūra vai vienība, dalībvalsts vai attiecīgā valsts ieceļ šo struktūru vai vienību saskaņā ar pamatdokumentu.

Visos pārējos gadījumos Komisija šādas struktūras vai vienības ieceļ, vienojoties ar dalībvalstīm vai attiecīgajām valstīm.







3.

NODAĻA

Finanšu dalībnieki







1.

iedaļa

Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi

45. pants

Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi

(Finanšu regulas 64. pants)

1. Katra iestāde piešķir ikvienam finanšu dalībniekam resursus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei, un izstrādā hartu, kurā sīki aprakstīti viņa uzdevumi, tiesības un pienākumi.

2. Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, ievēro Komisijas pieņemtu hartu par to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti.







2.

iedaļa

Kredītrīkotājs

46. pants

Palīgi kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

(Finanšu regulas 65. pants)

Atbildīgajam kredītrīkotājam viņa pienākumu izpildē var palīdzēt pilnvaroti darbinieki, un viņa pārraudzībā veikt konkrētas darbības, kas vajadzīgas budžeta izpildei, kā arī finanšu un pārvaldības informācijas sagatavošanai. Lai novērstu jebkādus interešu konfliktus, uz personālu, kas palīdz kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, attiecina Finanšu regulas 57. pantā noteiktos pienākumus.

Savienības delegāciju vadītājiem, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, viņu pienākumu izpildē var palīdzēt Komisijas darbinieki.

47. pants

Iekšējie noteikumi par deleģēšanu

(Finanšu regulas 65. pants)

Ikviena iestāde saskaņā ar Finanšu regulu un šo regulu savos iekšējos noteikumos nosaka tādus pasākumus apropriāciju pārvaldīšanai, kādus uzskata par vajadzīgiem savas budžeta iedaļas pareizai izpildei.

Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti, ievēro Komisijas iekšējos noteikumus.

48. pants

Kredītrīkotāja veicamā apliecinošo dokumentu kārtošana

(Finanšu regulas 66. panta 2. punkts)

Kredītrīkotājs izveido papīra vai elektroniskas sistēmas apliecinošo dokumentu oriģinālu kārtošanai saistībā ar budžeta izpildi un budžeta izpildes pasākumiem un pēc tam. Sistēmas nodrošina, ka:

a) šie dokumenti tiek numurēti;

b) šādi dokumenti ir datēti;

c) tiek kārtots reģistrs, kas var būt datorizēts un ar kuru var noteikt šādu dokumentu precīzu atrašanās vietu;

d) šādus dokumentus uzglabā vismaz piecus gadus no dienas, kad Eiropas Parlaments ir apstiprinājis budžeta izpildi par gadu, uz kuru šie dokumenti attiecas;

e) tiek glabāti dokumenti, kuri attiecas uz priekšfinansējuma garantiju iestādei, un kārtots žurnāls, lai varētu šādas garantijas pienācīgi uzraudzīt.

Dokumentus, kuri attiecas uz darbībām, kas nav pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, nekā noteikts pirmās daļas d) punktā, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbības pabeigšanas.

Apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, ja iespējams tad, kad šie dati vairs nav vajadzīgi budžeta izpildes, kontroles un revīzijas nolūkos. Attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

49. pants

Ex ante kontrole un ex post kontrole

(Finanšu regulas 66. panta 5. un 6. punkts)

1. Ar darbības uzsākšanu saprot visas darbības, kuras parasti veic 46. pantā minētais personāls, lai sagatavotu tādu dokumentu pieņemšanu, ar kuriem atbildīgais kredītrīkotājs izpilda budžetu.

2. Ar darbības ex ante pārbaudi saprot visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu tās darbības un finansiālos aspektus.

3. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju.

Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā riska un izmaksu efektivitātes apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai iegūtu pamatotu pārliecību ex ante kontroles ietvaros.

Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:

a) izdevumi un ieņēmumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši budžeta noteikumiem un attiecīgajām regulām un jebkādiem dokumentiem, kas pieņemti, īstenojot Līgumus vai regulas un attiecīgos gadījumos līgumu noteikumus;

b) ir piemērots pareizas finanšu pārvaldības princips, kas noteikts Finanšu regulas pirmās daļas II sadaļas 7. nodaļā.

Kontroles nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.

4. Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un vajadzības gadījumā – uz vietas.

Pēckontrolē pārbauda, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši – vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā.

Ex post kontroles rezultātus deleģētais kredītrīkotājs pārskata vismaz reizi gadā, lai konstatētu iespējamas sistēmiskas problēmas. Deleģētais kredītrīkotājs veic pasākumus, lai risinātu šīs problēmas.

Finanšu regulas 66. panta 6. punktā minēto riska analīzi pārskata, ņemot vērā kontroles rezultātus un citu attiecīgo informāciju.

Daudzgadu programmu gadījumā deleģētais kredītrīkotājs izveido daudzgadu kontroles stratēģiju, kurā precizē kontroles veidu un apmēru perioda laikā un veidu, kā rezultāti jānovērtē gadu pēc gada, īstenojot ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu.

50. pants

Profesionālo standartu kodekss

(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 5. punkts)

1. Personālu, kuru atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ pārbaudīt finanšu operācijas, izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašu kvalifikāciju, ko apliecina diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai arī pēc atbilstošas mācību programmas.

2. Katra iestāde sastāda profesionālo standartu kodeksu, kurā attiecībā uz iekšējās kontroles jautājumiem nosaka:

a) tehnisko un finansiālo zināšanu līmeni, kas vajadzīgs 1. punktā minētajiem darbiniekiem;

b) šāda personāla pienākumu turpināt mācības;

c) tiem noteiktos uzdevumus, lomu un pienākumus;

d) profesionālās ētikas normas, jo īpaši ētikas un integritātes standartus, kas tiem jāievēro, un tiesības, kuras tiem ir.

3. Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti, ievēro Komisijas profesionālo standartu kodeksu.

4. Katra iestāde izveido atbilstošas struktūras, lai izplatītu kredītrīkotājām struktūrvienībām un regulāri atjauninātu informāciju par kontroles standartiem un paņēmieniem, kā arī metodēm, kas šim nolūkam pieejamas.

51. pants

Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība

(Finanšu regulas 66. panta 8. punkts)

Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība, kā noteikts Finanšu regulas 66. panta 8. punktā, nozīmē, ka, ievērojot lietas apstākļus, saprātīgā termiņā nav sniegta atbilde un jebkurā gadījumā šāda atbilde nav sniegta, ilgākais, mēneša laikā.

52. pants

Finanšu un pārvaldības informācijas pārsūtīšana grāmatvedim

(Finanšu regulas 66. pants)

Deleģētais kredītrīkotājs saskaņā ar grāmatveža pieņemtiem normatīviem nosūta grāmatvedim finanšu un pārvaldības informāciju, kas vajadzīga grāmatveža pienākumu izpildei.

Kredītrīkotājs regulāri un vismaz kontu slēgšanas brīdī informē grāmatvedi par fiduciāro bankas kontu attiecīgajiem finanšu datiem, lai Savienības līdzekļu izlietojumu varētu atspoguļot Savienības pārskatos.

▼M1

53. pants

Pārskats par sarunu procedūrām

(Finanšu regulas 66. pants)

Deleģētais kredītrīkotājs par katru finanšu gadu fiksē līgumus, kas noslēgti saskaņā ar šīs regulas 134. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā un 266. pantā minētajām sarunu procedūrām. Ja sarunu procedūru īpatsvars attiecībā pret līgumu skaitu, kurus piešķīris viens un tas pats deleģētais kredītrīkotājs, salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir ievērojami palielinājies vai ja šis īpatsvars ir izteikti augstāks, nekā fiksēts vidēji iestādē, atbildīgais kredītrīkotājs par to ziņo iestādei, norādot, kādi pasākumi veikti, lai mainītu šo tendenci. Katra iestāde nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par sarunu procedūrām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.

▼B







3.

iedaļa

Grāmatvedis

54. pants

Grāmatveža iecelšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Katra iestāde ieceļ grāmatvedi no to ierēdņu vidus, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi.

Iestāde izraugās grāmatvedi, pamatojoties uz viņa īpašajām zināšanām, ko apliecina diplomi vai līdzvērtīga profesionālā pieredze.

2. Divas vai vairāk iestādes vai struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.

Tādā gadījumā tas veic nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no interešu konflikta.

55. pants

Grāmatveža pienākumu pildīšanas izbeigšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīta izmēģinājuma bilance.

2. Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt pienākumus, vai, ja tas nav iespējams, jebkurš ierēdnis struktūrvienībā, kurā strādā šis grāmatvedis, nosūta izmēģinājuma bilanci kopā ar nodošanas atskaiti jaunajam grāmatvedim.

Jaunais grāmatvedis paraksta izmēģinājuma bilances pieņemšanu viena mēneša laikā no pārsūtīšanas dienas, un viņš var tajā iekļaut atrunas.

Nodošanas atskaitē ietver arī izmēģinājuma bilances rezultātu un visas atrunas.

3. Katra iestāde vai struktūra, kas minēta Finanšu regulas 208. pantā, divu nedēļu laikā ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijas grāmatvedim par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.

56. pants

Grāmatvedības un inventāra uzskaites sistēmu apstiprināšana

(Finanšu regulas 68. pants)

Atbildīgais kredītrīkotājs paziņo grāmatvedim par visiem pilnveidojumiem vai būtiskām modifikācijām finanšu pārvaldības sistēmā, inventāra uzskaites sistēmā vai aktīvu un saistību novērtēšanas sistēmā, ja tā nodrošina datus iestādes pārskatiem vai tiek izmantota to datu pamatošanai, lai grāmatvedis var pārbaudīt atbilstību apstiprināšanas kritērijiem.

Grāmatvedis jebkurā laikā var atkārtoti pārbaudīt jau apstiprinātu finanšu pārvaldības sistēmu. Ja grāmatvedis neapstiprina vai vairs neapstiprina kredītrīkotāja izveidotu finanšu pārvaldības sistēmu, atbildīgais kredītrīkotājs izveido rīcības plānu, lai laikus izlabotu nepilnības, kuru dēļ ir noraidīts apstiprinājums.

Atbildīgais kredītrīkotājs ir atbildīgs par grāmatvedim nosūtītās informācijas pilnīgumu.

57. pants

Finanšu līdzekļu pārvalde

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Grāmatvedis nodrošina, ka iestādei, kurā viņš strādā, ir pietiekami līdzekļi, lai apmierinātu prasības pēc skaidras naudas, kuras rodas, izpildot budžetu.

2. Šā panta 1. punktā minētajām vajadzībām grāmatvedis izveido naudas pārvaldības sistēmas, kas ļauj viņam sastādīt naudas plūsmas prognozes.

3. Komisijas grāmatvedis sadala līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

58. pants

Bankas kontu pārvaldīšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Finanšu līdzekļu pārvaldes vajadzībām grāmatvedis var iestādes vārdā atvērt kontus finanšu iestādēs vai valstu centrālajās bankās vai arī uzdot atvērt šādus kontus. Pienācīgi pamatotos apstākļos grāmatvedis var atvērt kontus citās valūtās, kas nav euro.

2. Grāmatvedis ir atbildīgs par 1. punktā minēto kontu slēgšanu un par nodrošināšanu, ka šādi konti tiek slēgti.

3. Grāmatvedis kopā ar finanšu iestādēm nosaka 1. punktā minēto kontu darbības noteikumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības, efektivitātes un piedāvājumu konkursa principiem.

4. Grāmatvedis vismaz reizi piecos gados no jauna atsāk piedāvājumu konkursu starp finanšu iestādēm, kurās varētu atvērt kontus saskaņā ar 1. punktu.

Ja to atļauj vietējie banku darbības apstākļi, ar avansu saistītiem bankas kontiem, kas atvērti finanšu iestādēs, kuras atrodas ārpus Savienības, regulāri veic apsekojumu. Šādu apsekojumu veic vismaz reizi piecos gados pēc avansa konta turētāja iniciatīvas, kurš tad iesniedz grāmatvedim pamatotu priekšlikumu bankas atlasei uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.

5. Grāmatvedis nodrošina, ka tiek stingri ievēroti finanšu iestādēs saskaņā ar 1. punktu atvērto kontu darbības noteikumi.

Ar avansu saistītiem bankas kontiem, kas atvērti finanšu iestādēs, kuras atrodas ārpus Savienības, avansa konta turētājs uzņemas šo atbildību, ņemot vērā tiesību aktus, kas ir piemērojami valstī, kurā šis turētājs pilda savu mandātu.

6. Komisijas grāmatvedis informē grāmatvežus no citām iestādēm un struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā, par finanšu iestādēs atvērto kontu darbības noteikumiem. Grāmatveži no citām iestādēm un struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā, saskaņo ar minētajiem darbības noteikumiem viņu atvērto kontu darbības noteikumus.

59. pants

Paraksti uz kontiem

(Finanšu regulas 68. pants)

Atkarībā no iekšējās kontroles prasībām noteikumos par kontu atvēršanu, darbību un izmantošanu paredz, ka čekus, banku pārskaitījuma rīkojumus vai jebkādas citas banku operācijas jāparaksta vienam vai vairākiem pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem. Manuālas instrukcijas paraksta vismaz divi pienācīgi pilnvaroti darbinieki vai grāmatvedis personīgi.

Pirmās daļas nolūkiem katras iestādes grāmatvedis paziņo visām finanšu iestādēm, kurās attiecīgā iestāde ir atvērusi kontus, pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniedz tām viņu parakstu paraugus.

60. pants

Kontu atlikumu pārvaldīšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Grāmatvedis nodrošina, ka atlikumi banku kontos, kuri paredzēti 58. pantā, ievērojami nenovirzās no naudas plūsmas prognozēm, kas minētas 57. panta 2. punktā, un jebkurā gadījumā nodrošina, ka:

a) nevienā no šiem kontiem nav debeta;

b) kontu atlikumus, ko glabā citās valūtās, regulāri konvertē euro.

2. Grāmatvedis nedrīkst turēt atlikumus ārvalstu valūtu kontos, kas varētu radīt iestādei pārmērīgus zaudējumus valūtas maiņas kursa svārstību rezultātā.

61. pants

Pārskaitījumi un konversijas pasākumi

(Finanšu regulas 68. pants)

Neskarot 69. pantu, grāmatvedis izdara pārskaitījumus starp kontiem, kurus viņš iestādes vārdā atvēris finanšu iestādēs, un izdara valūtas pārrēķinu operācijas.

62. pants

Maksāšanas veidi

(Finanšu regulas 68. pants)

Maksājumus veic ar bankas pārskaitījumu, čeku vai ar debetkarti no avansa kontiem saskaņā ar 67. panta 4. punktu.

63. pants

Juridisko personu kartotēka

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Grāmatvedis var izdarīt maksājumus ar bankas pārskaitījumu vienīgi tad, ja saņēmēja bankas konta rekvizīti un informācija, kas apstiprina saņēmēja personību, vai tās izmaiņas vispirms ir iekļautas iestādes kopējā kartotēkā.

Saņēmēja bankas konta un juridiskos rekvizītus vai izmaiņas šajos rekvizītos iekļauj kartotēkā, pamatojoties uz apliecinošu dokumentu, kura formu nosaka grāmatvedis.

2. Lai izdarītu maksājumu ar bankas pārskaitījumu, kredītrīkotājs var uzņemties saistības pret trešo personu savas iestādes vārdā tikai tad, ja šī trešā persona ir iesniegusi dokumentus, kas vajadzīgi tās ierakstīšanai kartotēkā.

Kredītrīkotāji informē grāmatvedi par jebkurām izmaiņām bankas konta un juridiskajos rekvizītos, kurus tiem paziņojis saņēmējs, un pārbauda, vai šie rekvizīti ir spēkā, pirms tiek veikts maksājums.

Saistībā ar pirmspievienošanās atbalstu atsevišķas saistības ar publiskām institūcijām valstīs, kas pieteikušas pievienošanos Eiropas Savienībai, var noslēgt bez iepriekšējas iekļaušanas trešo personu kartotēkā. Šādos gadījumos kredītrīkotājs pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka iekļaušanu kartotēkā veic, cik ātri vien iespējams. Nolīgumos nosaka, ka saņēmēja bankas konta rekvizītu paziņošana Komisijai ir nosacījums, kas jāizpilda, pirms var izdarīt pirmo maksājumu.

64. pants

Grāmatveža veicamā apliecinošo dokumentu glabāšana

(Finanšu regulas 68. pants)

Grāmatvedības sistēmas apliecinošie dokumenti un apliecinošie dokumenti, kas vajadzīgi Finanšu regulas 141. pantā minēto pārskatu sastādīšanai, glabājami vismaz piecus gadus no dienas, kurā Eiropas Parlaments apstiprina tā budžeta gada budžeta izpildi, uz kuru šie dokumenti attiecas.

Tomēr dokumentus, kas attiecas uz darbībām, kuras nav vēl pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbību pabeigšanas. Attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

Katra iestāde izlemj, kurā struktūrvienībā apliecinošie dokumenti jāglabā.

65. pants

Personas, kas pilnvarotas pārvaldīt kontus

(Finanšu regulas 69. pants)

Katra iestāde paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem darbinieki, ko tā iecēlusi un pilnvarojusi pārvaldīt kontus vietējās vienībās, kas noteiktas 72. pantā, ir pilnvaroti paziņot vārdus un iesniegt parakstu paraugus vietējām finanšu iestādēm.







4.

iedaļa

Avansu pārzinis

66. pants

Avansu kontu izmantošanas nosacījumi

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Ja ierobežoto summu dēļ maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, šādu izdevumu nomaksai var izveidot avansu kontus.

2. Avansu pārzinis, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumos sīki noteikto kārtību, var provizoriski apzināt un nomaksāt izdevumus. Šajos norādījumos precizē noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek veikta provizoriskā apstiprināšana un maksājumi, un, ja vajadzīgs, noteikumus juridisku saistību parakstīšanai 97. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.

3. Lēmumu par avansu konta izveidošanu un avansu pārziņa iecelšanu pieņem grāmatvedis pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma. Lēmumā nosaka avansu pārziņa un kredītrīkotāja attiecīgo kompetenci un pienākumus.

Grozījumus avansu kontu darbības noteikumos arī pieņem ar grāmatveža lēmumu pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma.

4. Savienības delegācijās izdevumu apmaksāšanai izveido avansa kontus, kas ietver līdzekļus no Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (turpmāk “EĀDD”) budžeta iedaļas, pilnībā nodrošinot izdevumu izsekojamību.

67. pants

Izveides un nomaksas nosacījumi

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Lēmumā par avansu kontu izveidi un avansu pārziņu iecelšanu un lēmumā, ar kuru groza avansu kontu darbības noteikumus, jo īpaši nosaka:

a) maksimālo apmēru, ko sākotnēji var izsniegt kā avansu, un tā mērķi;

b) vai iestādes vārdā jāatver bankas konts vai pasta pārveduma konts;

c) raksturu un maksimālo apmēro katram izdevumu postenim, ko avansu pārzinis var maksāt trešām personām vai iekasēt no tām;

d) cik bieži jāuzrāda apliecinošie dokumenti, to uzrādīšanas procedūru un noteikumus šo dokumentu pārsūtīšanai kredītrīkotājam norēķinu veikšanai;

e) procedūru, kā rīkoties, ja avanss ir jāpapildina;

f) ka kredītrīkotājs nokārto avansa darījumu ne vēlāk kā nākamā mēneša beigās, lai grāmatvedības atlikumu un bankas atlikumu var saskaņot;

g) termiņu pilnvarojumam, ko grāmatvedis piešķīris avansu pārzinim;

h) ieceltā avansu pārziņa identitāti.

2. Priekšlikumos pieņemt lēmumus par avansu kontu izveidi atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) priekšroka tiek dota budžeta procedūru izmantošanai, ja ir piekļuve centrālajai datorizētajai grāmatvedības sistēmai;

b) avansu kontus izmanto vienīgi pamatotos gadījumos.

Maksimālais apmērs, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, nedrīkst pārsniegt EUR 60 000 par katru izdevuma posteni.

3. Avansu pārzinis var izdarīt maksājumus trešām personām ar tādu pamatojumu un tādās robežās kā:

a) iepriekšējās budžeta un juridiskās saistības, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs;

b) pozitīvs avansu konta atlikums skaidrā naudā vai bankā.

4. Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, izmantojot tostarp arī Finanšu regulas 89. pantā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli, tostarp debetkartes, atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.

5. Maksājumus izdara pēc oficiāla galīgā apstiprinājuma lēmuma pieņemšanas un/vai maksājuma rīkojumu izdošanas, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs.

68. pants

Avansu pārziņu izraudzīšanās

(Finanšu regulas 70. pants)

Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, ja vajadzīgs un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, no citu darbinieku vidus. Avansu pārziņus izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašo kvalifikāciju, ko pierāda diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai pēc īpašas mācību programmas.

69. pants

Līdzekļu iemaksa avansu kontos

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Grāmatvedis izdara maksājumus, ar kuriem iemaksā līdzekļus avansu kontos, un uzrauga šos kontus no banku kontu atvēršanas un paraksta tiesību deleģēšanas viedokļa, kā arī izdarot pārbaudes uz vietas un pārbaudot centralizētos pārskatus. Grāmatvedis piešķir līdzekļus avansu kontiem. Avansus iemaksā bankas kontos, kas atvērti avansu vajadzībām.

Līdzekļus avansu kontiem var piešķirt arī tieši no dažādiem vietējiem ieņēmumiem kā ieņēmumus, kas gūti no:

a) aprīkojuma pārdošanas;

b) publikācijām;

c) dažādiem atmaksājumiem;

d) procentiem.

Avansu kārto izdevumu vai dažādu vai piešķirto ieņēmumu veidā saskaņā ar lēmumu, ar kuru izveido avansu kontu, kas noteikts 67. pantā, un Finanšu regulas noteikumiem. Kredītrīkotājs ietur attiecīgās summas, kad tas turpmāk papildina attiecīgos avansu kontus.

2. Lai izvairītos no zaudējumiem apmaiņas rezultātā, avansu pārzinis var izdarīt pārskaitījumus starp dažādiem banku kontiem, kuri attiecas uz vienu un to pašu avansu.

70. pants

Kredītrīkotāju un grāmatvežu veiktās pārbaudes

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Avansu pārzinis kārto uzskaiti par viņa rīcībā esošajiem līdzekļiem skaidrā naudā un bankā, kā arī par maksājumiem un saņemtajām summām saskaņā ar noteikumiem un pamatojoties uz grāmatveža norādījumiem. Šīs uzskaites pārskati jebkurā laikā ir pieejami atbildīgajam kredītrīkotājam, un avansu pārzinis vismaz reizi mēnesī sastāda darījumu sarakstu un nākamajā mēnesī nosūta atbildīgajam kredītrīkotājam kopā ar apliecinošiem dokumentiem avansu operāciju nokārtošanai.

2. Grāmatvedis izdara vai uzdod īpaši šim nolūkam pilnvarotam darbiniekam no struktūrvienības, kurā viņš strādā, vai no kredītrīkotājas struktūrvienības izdarīt pārbaudes, kādas parasti ir jāizdara uz vietas un bez brīdinājuma, lai pārbaudītu avansu pārziņiem piešķirto līdzekļu esību un grāmatvedību un lai pārbaudītu, vai avansu darījumi ir nokārtoti noteiktajā termiņā. Grāmatvedis ziņo atbildīgajam kredītrīkotājam par šādas pārbaudes rezultātiem.

71. pants

Publiskā iepirkuma procedūra

(Finanšu regulas 70. pants)

Maksājumus, ko izdara no avansu kontiem, var 137. panta 3. punktā noteiktajās robežās veikt, vienkārši apmaksājot izmaksas par uzrādītajām faktūrām bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.

72. pants

Avansu kontu izveide

(Finanšu regulas 70. pants)

Noteiktas kategorijas izdevumu apmaksai var vietējā vienībā ārpus Savienības izveidot vienu vai vairākus avansu kontus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu. Vietējā vienība ir, piemēram, Savienības delegācija, birojs vai biroja filiāle trešā valstī.

Lēmumā, ar kuru izveido šādu avansu kontu, iekļauj tā darbības noteikumus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu un pamatojoties uz katras vietējās vienības īpašajām vajadzībām.

73. pants

Avansu pārziņi un personas, kas pilnvarotas pārvaldīt kontus Savienības delegācijās

(Finanšu regulas 70. pants)

Ārkārtējos apstākļos un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai EĀDD avansu pārziņu Savienības delegācijās pienākumus var veikt Komisijas darbinieki. Tādos pašos apstākļos EĀDD darbinieki var tikt iecelti par Komisijas avansu pārziņiem Savienības delegācijās.

Savienības delegācijās šā panta pirmajā daļā izklāstītos noteikumus un nosacījumus piemēro to personu iecelšanai, kurus grāmatvedis ir pilnvarojis veikt bankas operācijas.







4.

NODAĻA

Finanšu dalībnieku atbildība







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

74. pants

Krāpšanas jautājumos kompetentās struktūras

(Finanšu regulas 66. panta 8. punkts un 72. panta 2. punkts)

Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 66. panta 8. punktā un 72. panta 2. punktā, ir struktūras, kas ieceltas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Savienības iestāžu lēmumiem par noteikumiem iekšējai izmeklēšanai attiecībā uz krāpšanas, korupcijas un citu tādu nelikumīgu darbību novēršanu, kuras kaitē Savienības interesēm.







2.

iedaļa

Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

75. pants

Finanšu pārkāpumi

(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 6. punkts)

Neskarot pilnvaras, kas piešķirtas OLAF, 29. pantā minētā Finanšu pārkāpumu komisija (turpmāk “komisija”) ir kompetenta izskatīt visus Finanšu regulas noteikumu vai finanšu pārvaldības noteikumu pārkāpumus un veikt tādu darbību pārbaudi, kas saistītas ar darbinieka darbību vai bezdarbību.

76. pants

Finanšu pārkāpumu komisija

(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 6. punkts)

1. Finanšu regulas 73. panta 6. punkta otrajā daļā minētā iestāde, kas ieceļ amatā, nodod šīs regulas 75. pantā minētās finanšu pārkāpumu lietas komisijai atzinuma sniegšanai.

Ja Savienības delegāciju vadītāji rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punktu, atbildīgais kredītrīkotājs var tieši vērsties pie komisijas, lai saņemtu atzinumu par finanšu pārkāpumu lietām, kā note