1969L0335 — LV — 01.01.2007 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES DIREKTĪVA (1969. gada 17. jūlijs) par netiešajiem nodokļiem, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai (69/335/EEK) (OV L 249, 3.10.1969, p.25)

Grozīta ar:





Grozīta ar:









▼B

PADOMES DIREKTĪVA

(1969. gada 17. jūlijs)

par netiešajiem nodokļiem, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai

(69/335/EEK)







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 99. un 100. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), tā kā Līguma mērķis ir radīt ekonomisku savienību, kuras pamatiezīmes ir līdzīgas atsevišķu valstu iekšējā tirgus pamatiezīmēm, un tā kā viens no pamatnosacījumiem, lai to nodrošinātu, ir veicināt brīvu kapitāla apriti; tā kā netiešie nodokļi, ko uzliek kapitāla piesaistīšanai un kuri pašlaik ir spēkā dalībvalstīs, tas ir, nodokļi, ko iekasē no kapitāla iemaksām uzņēmējsabiedrībās, kā arī vērtspapīru zīmognodevas, rada diskrimināciju, divkāršu nodokļu uzlikšanu un atšķirības, kas traucē brīvu kapitāla apriti un kas tālab ir jānovērš, saskaņojot nodokļus; tā kā tādu kapitāla piesaistīšanai uzliktu nodokļu saskaņošana ir jāveic tā, lai dalībvalstīm radītu iespējami mazāk budžeta problēmu; tā kā zīmognodevas, ko dalībvalstis iekasē par citu dalībvalstu vērtspapīriem, kas tās teritorijā ir laisti tirgū vai emitēti, nesaskan ar priekšstatu par kopējo tirgu, kura pamatiezīmes ir tādas pašas kā atsevišķu valstu iekšējam tirgum; tā kā turklāt ir kļuvis skaidrs, ka no tautsaimniecības viedokļa nav vēlams saglabāt zīmognodevas iekšējo aizņēmumu vērtspapīru emisijai un ārzemju vērtspapīru laišanai tirgū vai emisijai kādas dalībvalsts tirgū, un tas arī nesaskan ar pašreizējiem dalībvalstu nodokļu likumiem šajā jomā; tā kā šādos apstākļos ir ieteicams atcelt vērtspapīru zīmognodevas neatkarīgi no šādu vērtspapīru izcelsmes un neatkarīgi no tā, vai tie pieder pie uzņēmējsabiedrības pašas kapitāla vai tās aizņēmuma kapitāla; tā kā priekšstats par kopējo tirgu, kura pamatiezīmes ir tādas pašas kā atsevišķu valstu iekšējam tirgum, paredz to, ka kopējā tirgū uzņēmējsabiedrību kapitāla piesaistīšanas nodoklis būtu jāiekasē tikai vienreiz, un šim nodoklim būtu jābūt vienādam visās dalībvalstīs, lai netraucētu kapitāla apriti; tā kā šā iemesla dēļ šis nodoklis būtu jāsaskaņo gan attiecībā uz tās struktūru, gan tās likmēm; tā kā, ja saglabājas citi netiešie nodokļi, kam ir tādas pašas pamatiezīmes kā kapitāla nodoklim vai vērtspapīru zīmognodevai, tas var apdraudēt šajā direktīvā paredzēto pasākumu mērķus un tādēļ šie nodokļi ir jāatceļ, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

Dalībvalstis par kapitāla iemaksām kapitāla sabiedrībās iekasē nodokli, kas ir saskaņots, ievērojot 2. līdz 9. pantu, še turpmāk “kapitāla nodoklis”.

2. pants

1. Darījumiem, uz ko attiecas kapitāla nodoklis, to uzliek tikai tajā dalībvalstī, kuras teritorijā ir kapitāla sabiedrības faktiskais vadības centrs, tad, kad notiek šādi darījumi.

2. Ja kapitāla sabiedrības faktiskais vadības centrs ir trešā valstī, bet tās juridiskā adrese atrodas dalībvalstī, darījumiem, par ko jāmaksā kapitāla nodoklis, to uzliek tikai tajā dalībvalstī, kurā ir juridiskā adrese.

3. Ja kapitāla sabiedrības juridiskā adrese un faktiskais vadības centrs ir trešā valstī, nodokli par pamatkapitāla vai apgrozāmā kapitāla nodrošināšanu filiālei, kas atrodas kādā dalībvalstī, var uzlikt tajā dalībvalstī, kuras teritorijā ir filiāle.

3. pants

▼A2

1. Šajā direktīvā vārdkopa “kapitālsabiedrība” ir:

a) uzņēmējsabiedrības, ko saskaņā ar Beļģijas, Dānijas, Vācijas, ►A4 Spānijas, ◄ Francijas, ►A3 Grieķijas, ◄ Īrijas, Itālijas, Luksemburgas, Nīderlandes ►A4 , Portugāles ◄ un Apvienotās Karalistes tiesību aktiem attiecīgi sauc šādi: — société anonyme/naamloze vennootschap, aktieselskab, Aktiengesellschaft, ►A4 sociedad anonima, ◄ société anonyme, ►A3 Ανώνυμος Εταιρία, ◄ companies incorporated with limited liability, società per azioni, société anonyme, naamloze vennootschap, ►A4 sociedade anónima, ◄ companies incorporated with limited liability; — société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen, Kommanditgesellschaft auf Aktien, ►A4 sociedad comanditaria por acciones, ◄ société en commandite par actions, ►A3 Ετερόρρυθμος κατά μετοχάς Εταιρία, ◄ societģ in accomandita per azioni, société en commandite par actions, commanditaire vennootschap op aandelen ►A4 , sociedade em comandita por acēoes; ◄ — societe de personnes a responsabilite limitee/personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid, Gesellschaft mit beschraenkter Haftung, ►A4 sociedad de responsabilidad limitada, ◄ societe a responsabilite limitee, ►A3 Εταιρία Περιωρισμένης Ευθύνης, ◄ societa a responsabilita limitata, societe a responsabilite limitee ►A4 , sociedades por quotas ◄ . Uzņēmējsabiedrības, ko Austrijas tiesību aktos dēvē par: — “Aktiengesellschaft” — “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”; Uzņēmējsabiedrības, ko Somijas tiesību aktos dēvē par — “osakeyhtiö/aktiebolag”, “osuuskunta/andelslag”, “säästöpankki/sparbank” and “vakuutusyhtiö/försäkringsbolag”; Uzņēmējsabiedrības, ko Zviedrijas tiesību aktos dēvē par — “aktiebolag” — “bankaktiebolag” — “försäkringsaktiebolag”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Čehijas tiesību aktiem ir: — “akciová společnost” — “komanditní společnost” — “společnost s ručením omezeným”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Kipras tiesību aktiem ir: — “εταιρείες περιορισμένης ευθύνης”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Latvijas tiesību aktiem ir: — “kapitālsabiedrība”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Ungārijas tiesību aktiem ir: — “részvénytársaság” — “korlátolt felelősségű társaság”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Maltas tiesību aktiem ir: — “Kumpaniji ta' Responsabilità Limitata” — “Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f'azzjonijiet”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Polijas tiesību aktiem ir: — “spółka akcyjna” — “spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Slovēnijas tiesību aktiem ir: — “delniška družba” — “komanditna delniška družba” — “družba z omejeno odgovornostjo”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Slovākijas tiesību aktiem ir: — “akciová spoločnosť” — “spoločnosť s ručením obmedzeným” — “komanditná spoločnosť”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Bulgārijas tiesību aktiem ir: — “Акционерно дружество” — “Командитно дружество с акции” — “Дружество с ограничена отговорност”; sabiedrības, kuru nosaukumi atbilstīgi Rumānijas tiesību aktiem ir: — “societăți în nume colectiv” — “societăți în comandită simplă” — “societăți pe acțiuni” — “societăți în comandită pe acțiuni” — “societăți cu răspundere limitată”.

▼B

b) ikvienu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu, kuras kapitāla daļas vai aktīvus var pārdot biržā;

c) ikvienu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu, kas darbojas, lai gūtu peļņu, un kuras dalībnieki ir tiesīgi savas kapitāla daļas atsavināt trešām pusēm bez iepriekšējas atļaujas un par uzņēmējsabiedrības, apvienības vai juridiskās personas parādiem atbild vienīgi ar savām kapitāla daļām.

2. Piemērojot šo direktīvu, visas citas uzņēmējsabiedrības, apvienības vai juridiskas personas, kas darbojas, lai gūtu peļņu, uzskata par kapitāla sabiedrībām. Dalībvalstīm tomēr ir tiesības, iekasējot kapitāla nodokli, tās neuzskatīt par kapitāla sabiedrībām.

4. pants

1. Kapitāla nodokli uzliek šādiem darījumiem:

a) kapitāla sabiedrības izveidošanai;

b) tādu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu, kas nav kapitāla sabiedrības, pārveidošanai par kapitāla sabiedrībām;

c) kapitāla sabiedrības kapitāla palielināšanai ar jebkādu aktīvu iemaksām;

d) kapitāla sabiedrības aktīvu palielināšanai ar jebkādu aktīvu iemaksām, kas nav uzņēmējsabiedrības kapitāla daļas vai aktīvi, bet ir tādas pašas tiesības kā dalībniekiem, piemēram, balsstiesības, tiesības uz peļņas daļu vai tiesības uz atlikuma daļu likvidācijas gadījumā;

e) tādu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu faktiskā vadības centra pārcelšanai no trešās valsts uz kādu dalībvalsti, kuru juridiskā adrese ir trešā valstī un kuras attiecīgā dalībvalstī, iekasējot kapitāla nodokli, uzskata par kapitāla sabiedrībām;

f) tādu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu juridiskās adreses pārcelšanai no trešās valsts uz kādu dalībvalsti, kuru faktiskais vadības centrs ir trešā valstī un kuras attiecīgā dalībvalstī, iekasējot kapitāla nodokli, uzskata par kapitāla sabiedrībām;

g) tādu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu faktiskā vadības centra pārcelšanai no vienas dalībvalsts uz citu, ja pēdējā minētajā, iekasējot kapitāla nodokli, tās uzskata par kapitāla sabiedrībām, bet par tādām neuzskata dalībvalstī, no kuras tās pārceļ;

h) tādu uzņēmējsabiedrību, apvienību vai juridisku personu juridiskās adreses pārcelšanai no vienas dalībvalsts uz citu, kuru faktiskais vadības centrs ir trešā valstī, ja pēdējā minētajā, iekasējot kapitāla nodokli, tās uzskata par kapitāla sabiedrībām, bet par tādām neuzskata dalībvalstī, no kuras tās pārceļ.

▼M3

2. Kapitāla nodokli joprojām var piemērot šādiem darījumiem, ja tiem 1984. gada 1. jūlijā ir bijis uzlikts nodoklis ar 1 % likmi:

▼B

a) kapitāla sabiedrības kapitāla palielināšanai, kas notiek, kapitalizējot peļņu vai pastāvīgas vai pagaidu rezerves;

b) kapitāla sabiedrības aktīvu palielinājumam, ko radījuši pakalpojumi, kurus sniedzis kāds dalībnieks un kuri automātiski neizraisa uzņēmējsabiedrības kapitāla pieaugumu, bet tomēr rada pārmaiņas kapitāla sabiedrības tiesībās vai var palielināt uzņēmējsabiedrības kapitāla daļu vērtību;

c) kapitāla sabiedrības ņemtam aizņēmumam, ja kreditoram ir tiesības uz šīs uzņēmējsabiedrības peļņas daļu;

d) kapitāla sabiedrības ņemtam aizņēmumam, ko piešķir dalībnieks, dalībnieka laulātais vai bērns, vai aizņēmumam, ko piešķir trešā persona, ja to garantē kāds dalībnieks, ar nosacījumu, ka šādiem aizņēmumiem ir tāda pati funkcija kā uzņēmējsabiedrības kapitāla palielinājumam.

▼M3

Grieķijas Republika tomēr nosaka, kuriem no iepriekš uzskaitītajiem darījumiem tā uzliek kapitāla nodokli.

▼B

3. Izveidošana 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē neparedz nekādas pārmaiņas kapitāla sabiedrības dibināšanas dokumentā vai nolikumā, un jo īpaši:

a) kapitāla sabiedrības pārveidošanu par cita tipa kapitāla sabiedrību;

b) tādas uzņēmējsabiedrības, apvienības vai juridiskas personas faktiskā vadības centra vai juridiskās adreses pārcelšanu no vienas dalībvalsts uz citu, ja, uzliekot kapitāla nodokli, abās dalībvalstīs to uzskata par kapitāla sabiedrību;

c) kapitāla sabiedrības mērķu maiņu;

d) kapitāla sabiedrības pastāvēšanas termiņa paildzinājumu.

5. pants

1. Nodokli iekasē:

a) ja izveido kapitāla sabiedrību vai palielina tās kapitālu vai aktīvus, kā minēts 4. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā: no faktiskās visu aktīvu vērtības, ko iemaksājuši vai iemaksās dalībnieki, pēc tam, kad atskaitītas uzņēmējsabiedrības saistības un izdevumi, kas radušies katras iemaksas dēļ. Dalībvalstis var atlikt kapitāla nodokļa iekasēšanu tik ilgi, kamēr iemaksas ir izdarītas;

b) ja uzņēmējsabiedrību pārveido par kapitāla sabiedrību vai kapitāla sabiedrības faktisko vadības centru vai juridisko adresi pārceļ uz citu vietu, kā minēts 4. panta 1. punkta b), e), f), g) un h) apakšpunktā: no visu uzņēmējsabiedrības aktīvu faktiskās vērtības pārveidošanas vai pārcelšanas laikā pēc tam, kad atskaitītas saistības un izdevumi, par ko uzņēmējsabiedrība tajā laikā ir atbildīga;

c) ja palielina kapitālu, kapitalizējot peļņas rezerves vai uzkrājumus, kā to paredz 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts: no šādas palielināšanas nominālvērtības;

d) ja palielina aktīvus, kā minēts 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā: no sniegto pakalpojumu faktiskās vērtības pēc tam, kad atskaitītas paredzamās saistības un izdevumi, ko uzņēmējsabiedrībai rada šo pakalpojumu sniegšana;

e) ja ir ņemti aizņēmumi, kas minēti 4. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā: no saņemtā aizņēmuma nominālā apjoma.

▼M2

2. Gadījumos, kas minēti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, dalībvalstis summai, no kuras iekasē kapitāla nodokli, par pamatu var ņemt katram dalībniekam piešķirto vai piederošo sabiedrības kapitāla daļu reālo vērtību. Tas neattiecas uz gadījumiem, kad iemaksas izdara tikai skaidrā naudā. Summa, no kā iekasē nodevu, nekādā ziņā nav mazāka par to sabiedrības kapitāla daļu nominālvērtību summu, kas piešķirtas vai pieder katram tās dalībniekam.

▼B

3. Summā, no kā iekasē nodokli par kapitāla palielināšanu, neieskaita:

— kapitāla sabiedrībai piederošo aktīvu summu, kas ir atvēlēta kapitāla palielinājumam un kam jau ir uzlikts kapitāla nodoklis;

— kapitāla sabiedrības saņemto aizņēmumu summu, kas ir pārvērsta uzņēmējsabiedrības kapitāla daļās un kam jau ir uzlikts kapitāla nodoklis.

6. pants

1. Katra dalībvalsts aprēķinu bāzē, kā paredzēts saskaņā ar 5. pantu, var neieskaitīt kapitāla summu, ko par kapitāla sabiedrības saistībām ieguldījis dalībnieks ar neierobežotu atbildību, kā arī šāda dalībnieka daļu uzņēmējsabiedrības aktīvos.

2. Ja dalībvalsts izmanto 1. punktā paredzētās pilnvaras, kapitāla nodokli uzliek:

— ja kapitāla sabiedrības faktisko vadības centru pārceļ uz citu dalībvalsti, kas neizmanto šīs pilnvaras;

— ja tādai kapitāla sabiedrībai, kuras faktiskais vadības centrs ir trešā valstī, juridisko adresi pārceļ uz citu dalībvalsti, kas neizmanto šīs pilnvaras;

— par ikvienu darījumu, par kuru katra dalībnieka atbildība aprobežojas ar viņa daļu uzņēmējsabiedrības kapitālā, jo īpaši, ja šīs atbildības ierobežojumu rada kapitāla sabiedrības pārveidošana par cita tipa kapitāla sabiedrību.

Visos šajos gadījumos kapitāla nodokli iekasē par to uzņēmējsabiedrības aktīvu daļu, kas pieder dalībniekiem ar neierobežotu atbildību par uzņēmējsabiedrības saistībām.

▼M3

7. pants

1. Dalībvalstis no kapitāla nodokļa atbrīvo darījumus, kas nav 9. pantā minētie darījumi un kam 1984. gada 1. jūlijā bija piešķirts atbrīvojums no nodokļa vai kuriem uzliktā nodokļa likme bija 0,50 % vai mazāka.

Atbrīvošana no nodokļa ir atkarīga no nosacījumiem, ko tajā dienā piemēroja, piešķirot atbrīvojumu vai atkarībā no apstākļiem uzliekot nodokli ar 0,50 % vai mazāku likmi.

Grieķijas Republika nosaka, kādiem darījumiem tā piešķir atbrīvojumu no kapitāla nodokļa.

2. Dalībvalstis var vai nu piešķirt atbrīvojumu no kapitāla nodokļa visiem darījumiem, kas nav minēti 1. punktā, vai uzlikt tiem nodokli ar vienotu likmi, kas nepārsniedz 1 %.

3. Ja pēc tam, kad sabiedrības kapitāls samazināts zaudējumu dēļ, tās kapitālu palielina saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu, tad tai kapitāla pieauguma daļai, kas ir tikpat liela kā kapitāla samazinājums, var piešķirt atbrīvojumu no nodokļa ar noteikumu, ja šis pieaugums rodas četros gados pēc kapitāla samazināšanas.

▼B

8. pants

▼M3

Saskaņā ar 7. panta 1. punktu dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumus no kapitāla nodokļa darījumiem, kas minēti 4. panta 1. un 2. punktā un kas attiecas uz:

▼B

— kapitāla sabiedrībām, kas sniedz sabiedriskus pakalpojumus, piemēram, sabiedriskā transporta uzņēmumiem, ostu pārvaldēm vai uzņēmumiem, kas nodrošina ūdeni, gāzi vai elektrību, ja valstij vai reģionu vai vietējām pašvaldībām pieder vismaz puse no uzņēmējsabiedrības kapitāla;

— kapitāla sabiedrībām, kas saskaņā ar saviem noteikumiem, kā arī faktiski nodarbojas vienīgi un tieši ar kultūru, labdarību, palīdzības sniegšanu vai izglītību.

9. pants

Uz dažu tipu darījumiem vai kapitāla sabiedrībām var attiekties atbrīvojumi, likmju samazinājumi vai palielinājumi taisnīgas nodokļu uzlikšanas vai sociālu apsvērumu dēļ, vai arī, lai dalībvalsts varētu risināt īpašus jautājumus. Dalībvalsts, kas ierosina veikt šādus pasākumus, jautājumu laikus nodod Komisijai, ņemot vērā to, kā jāpiemēro Līguma 102. pants.

10. pants

Neskaitot kapitāla nodokli, dalībvalstis no uzņēmējsabiedrībām, apvienībām vai juridiskām personām, kas darbojas, lai gūtu peļņu, neiekasē nekādus nodokļus:

a) par 4. pantā minētiem darījumiem;

b) par iemaksām, aizdevumiem vai pakalpojumu sniegšanu, kas pieder pie 4. pantā minētiem darījumiem;

c) par reģistrāciju vai kādām citām uzņēmējdarbības sākšanai vajadzīgām formalitātēm, kas uz uzņēmējsabiedrībām, apvienībām vai juridiskām personām, kuras darbojas, lai gūtu peļņu, attiecas to juridiskās formas dēļ.

11. pants

Dalībvalstis neuzliek nekādus nodokļus:

a) akciju, citu kapitāla daļu vai citu tā paša tipa vērtspapīru vai to sertifikātu izveidei, emisijai, kotēšanas sākšanai biržā, laišanai tirgū vai darījumiem ar tiem, neatkarīgi no tā, kas tos emitē;

b) aizņēmumiem, arī valsts obligācijām, kas ir sagādāti, izdodot parādzīmes vai citus tirgojamus vērtspapīrus, neatkarīgi no tā, kas tos emitē, kā arī jebkādām formalitātēm, kas uz tiem attiecas, vai šādu parādzīmju vai citu tirgojamu vērtspapīru izveidei, emisijai, kotēšanas sākšanai biržā, laišanai tirgū vai darījumiem ar tiem.

12. pants

1. Neatkarīgi no 10. un 11. panta dalībvalstis var iekasēt:

a) vērtspapīru pārvedumu nodokļus, neatkarīgi no tā, vai nodokļi ir uzlikti saskaņā ar nemainīgu likmi vai ne;

b) pārvedumu nodokļus, ieskaitot zemes reģistrācijas nodokļus, ja uzņēmumus vai nekustamus īpašumus, kas ir dalībvalstu teritorijā, nodod uzņēmējsabiedrībai, apvienībai vai juridiskai personai, kura darbojas, lai gūtu peļņu;

c) pārvedumu nodokļus par dažādiem aktīviem, ko pārved uzņēmējsabiedrībām, apvienībām vai juridiskām personām, kas darbojas, lai gūtu peļņu, ja šādus īpašumus pārved par tādu atlīdzību, kas nav uzņēmējsabiedrības kapitāla daļas;

d) nodokļus par hipotēku vai citu apgrūtinājumu uz zemi vai citiem īpašumiem nodibināšanu, reģistrāciju vai atmaksāšanu;

e) nodokļus, ko maksā kā algu vai samaksu;

f) pievienotās vērtības nodokli.

2. Maksājumi un nodokļi, kas minēti 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā, ir vienādi neatkarīgi no tā, vai uzņēmējsabiedrības, apvienības vai juridiskas personas, kas darbojas, lai gūtu peļņu, faktiskais vadības centrs vai juridiskā adrese ir tās dalībvalsts teritorijā, kura iekasē maksājumus vai nodokļus; šie maksājumi vai nodokļi arī nevar būt lielāki par tiem, ko tādiem pašiem darījumiem piemēro dalībvalsts, kas tos iekasē.

13. pants

Dalībvalstīs līdz 1972. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas var būt vajadzīgi, lai ievērotu šo direktīvu, un dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

14. pants

Dalībvalstis nodrošina to, ka likumus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva, iesniedz Komisijai.

15. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.