01994A0103(01) — LV — 07.02.2019 — 016.006

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:





Labots ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

LĪGUMS PAR EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

SATURA RĀDĪTĀJS PREAMBULA I DAĻA MĒRĶI UN PRINCIPI II DAĻA BRĪVA PREČU APRITE 1. nodaļa Pamatprincipi 2. nodaļa Lauksaimniecības un zivsaimniecības produkti 3. nodaļa Sadarbība ar muitu saistītos jautājumos un tirdzniecības veicināšana 4. nodaļa Citi noteikumi attiecībā uz preču brīvu apriti 5. nodaļa Ogļu un tērauda ražojumi III DAĻA PERSONU BRĪVA PĀRVIETOŠANĀS UN PAKALPOJUMU UN KAPITĀLA BRĪVA APRITE 1. nodaļa Darba ņēmēji un pašnodarbinātas personas 2. nodaļa Tiesības veikt uzņēmējdarbību 3. nodaļa Pakalpojumi 4. nodaļa Kapitāls 5. nodaļa Sadarbība ekonomikas un monetārās politikas jomā 6. nodaļa Transports IV DAĻA KONKURENCE UN CITI KOPĪGI NOTEIKUMI 1. nodaļa Noteikumi, kas attiecas uz uzņēmumiem 2. nodaļa Valsts atbalsts 3. nodaļa Citi kopīgi noteikumi V DAĻA HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ ČETRĀM PAMATBRĪVĪBĀM 1. nodaļa Sociālā politika 2. nodaļa Patērētāju aizsardzība 3. nodaļa Vide 4. nodaļa Statistika 5. nodaļa Uzņēmējdarbības tiesības VI DAĻA SADARBĪBA JOMĀS, KAS NAV ČETRAS PAMATBRĪVĪBAS VII DAĻA NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM 1. nodaļa Asociācijas struktūra 2. nodaļa Lēmumu pieņemšanas procedūra 3. nodaļa Homogenitāte, uzraudzības procedūra un domstarpību izšķiršana 4. nodaļa Aizsardzības pasākumi VIII DAĻA FINANŠU MEHĀNISMS IX DAĻA VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI PROTOKOLI PIELIKUMI NOBEIGUMA AKTS







PREAMBULA ▼M187 EIROPAS KOPIENA, BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ▼M268 HORVĀTIJAS REPUBLIKA, ▼M187 ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLKA, LATVIJAS REPUBLKA, LIETUVAS REPUBLKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, ►M268 UNGĀRIJA ◄ , ►M268 MALTAS REPUBLKA ◄ , NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE un ISLANDE, LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, NORVĒĢIJAS KARALISTE, ▼B turpmāk tekstā — LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES; BŪDAMAS PĀRLIECINĀTAS par ieguldījumu, ko Eiropas Ekonomikas zona dos Eiropas attīstībai, kas pamatojas uz mieru, demokrātiju un cilvēktiesībām; NO JAUNA APLIECINOT lielo prioritāti, ko tās piešķir Eiropas Kopienas, tās dalībvalstu un EBTA valstu privileģētām attiecībām, kuras balstās uz tuvumu, senām kopīgām vērtībām un Eiropas identitāti; APŅEMOTIES ar tirgus ekonomikas palīdzību dot ieguldījumu vispasaules tirdzniecības liberalizācijā un sadarbībā, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, ko ietver Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību un Konvencija par Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju; PATUROT PRĀTĀ mērķi izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kura pamatotos uz kopīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un nodrošinātu atbilstīgas izpildes iespējas, tostarp tiesu iestāžu līmenī, un kuras pamatā būtu vienlīdzības un savstarpīguma princips, kā arī Līgumslēdzēju Pušu ieguvumu, tiesību un pienākumu vispārējs līdzsvars; APŅEMOTIES nodrošināt visplašāko iespējamo preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti visā Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī stiprinātu un paplašinātu sadarbību palīgpasākumu un horizontālo politiku jomā; CENŠOTIES veicināt saskaņotu Eiropas Ekonomikas zonas attīstību un būdamas pārliecinātas par vajadzību ar šā līguma piemērošanu sekmēt ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanu starp reģioniem; VĒLOTIES dot savu ieguldījumu sadarbības stiprināšanā starp Eiropas Parlamenta locekļiem un EBTA valstu parlamentu locekļiem, kā arī starp sociālajiem partneriem Eiropas Kopienā un EBTA valstīs; BŪDAMAS PĀRLIECINĀTAS par svarīgo lomu, kas privātpersonām tiks nodrošināta Eiropas Ekonomikas zonā, tām izmantojot tiesības, kuras šis līgums piešķir, un aizstāvot šīs tiesības tiesā; APŅEMOTIES saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un nodrošināt saprātīgu un racionālu dabas resursu izmantošanu, jo īpaši, ievērojot noturīgas attīstības principu, kā arī principu veikt piesardzības un profilaktiskas darbības; APŅEMOTIES tālākā noteikumu izstrādē par pamatu ņemt augstu aizsardzības līmeni attiecībā uz veselību, drošību un vidi; ATZĪMĒJOT, cik svarīgi ir Eiropas Ekonomikas zonā attīstīt sociālo dimensiju, tostarp vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, un vēloties nodrošināt ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī veicināt pilnīgas nodarbinātības nosacījumus, augstāku dzīves līmeni un uzlabotus darba apstākļus Eiropas Ekonomikas zonā; APŅEMOTIES veicināt patērētāju interešu ievērošanu un stiprināt to pozīcijas tirgū, cenšoties panākt augstu patērētāju aizsardzības līmeni; IEVĒROJOT kopīgos mērķus stiprināt Eiropas rūpniecības zinātniskos un tehnoloģiskos pamatus un veicināt tās konkurētspēju starptautiskā līmenī; ŅEMOT VĒRĀ, ka šā līguma noslēgšana nekādā veidā neietekmē kādas EBTA valsts iespējamu pievienošanos Eiropas Kopienām; TĀ KĀ, pilnīgi ievērojot tiesu neatkarību, Līgumslēdzēju Pušu mērķis ir panākt un saglabāt vienotu šā līguma un tajā atveidoto Kopienas tiesību aktu interpretāciju un piemērošanu, kā arī panākt vienlīdzīgu attieksmi pret privātpersonām un uzņēmējiem attiecībā uz četrām pamatbrīvībām un konkurences apstākļiem; TĀ KĀ šis līgums neierobežo Līgumslēdzēju Pušu lēmumu pieņemšanas autonomiju vai to pilnvaras slēgt līgumus, ievērojot šā līguma noteikumus un starptautiskajās publiskajās tiesībās noteiktos ierobežojumus, IR NOLĒMUŠAS noslēgt šo līgumu.







I DAĻA

MĒRĶI UN PRINCIPI

1. pants

1. Šā asociācijas līguma mērķis ir veicināt Līgumslēdzēju Pušu tirdzniecisko un ekonomisko attiecību nepārtrauktu un līdzsvarotu stiprināšanu vienlīdzīgos konkurences apstākļos un vienu un to pašu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā — EEZ.

2. Lai nodrošinātu 1. punktā izvirzīto mērķu sasniegšanu, asociācijas darbība saskaņā ar šā līguma noteikumiem ir saistīta ar: a) preču brīvu apriti; b) personu brīvu pārvietošanos; c) pakalpojumu brīvu apriti; d) kapitāla brīvu apriti; e) tādas sistēmas izveidi, ar kuru nodrošina, ka netiek traucēta konkurence un ka tās noteikumi tiek vienādi ievēroti; kā arī f) ciešāku sadarbību citās jomās, piemēram, pētniecībā un attīstībā, vides, izglītības un sociālajā politikā.

2. pants

Šajā līgumā:

a) “līgums” ir līguma pamatteksts, tā protokoli un pielikumi, kā arī tajā minētie tiesību akti;

b) ►M135 the term ‘EFTA States’ means the ►M187 ————— ◄ Iceland, the Principality of Liechtenstein and the Kingdom of Norway; ◄

c) “Līgumslēdzējas Puses” ir — attiecībā uz Kopienu un EK dalībvalstīm — Kopiena un EK dalībvalstis, vai Kopiena, vai EK dalībvalstis. Nozīme,ko katrā konkrētajā gadījumā piešķir šai vārdkopai, izriet no attiecīgiem šā līguma noteikumiem, kā arī no Kopienas un EK dalībvalstu attiecīgās kompetences, kāda tām paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā.

▼M135

d) the term ‘Act of Accession of 16 April 2003’ shall mean the Act concerning the conditions of Accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded, adopted in Athens on 16 April 2003;

▼M187

e) “2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās akts” ir Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, kurš pieņemts 2005. gada 25. aprīlī Luksemburgā;

▼M268 —————

▼M268

f) “2011. gada 9. decembra Pievienošanās akts” ir Akts par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, kas parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī.

▼B

3. pants

Līgumslēdzējas Puses veic jebkādus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu savu pienākumu izpildi saistībā ar šo līgumu.

Tās atturas no jebkuriem pasākumiem, kas liedz sasniegt šā līguma mērķus.

Tās turklāt veicina sadarbību šā līguma ietvaros.

4. pants

Piemērojot šo līgumu un neskarot tajā paredzētos īpašos noteikumus, ir aizliegta jebkāda diskriminācija pilsonības dēļ.

5. pants

Jebkura Līgumslēdzēja Puse jebkurā laikā var iesniegt kādu jautājumu izskatīšanai EEZ Apvienotajā komitejā vai EEZ Padomē saskaņā ar 92. panta 2. punktu un 89. panta 2. punktu.

6. pants

Neskarot tiesu prakses attīstību nākotnē, šā līguma noteikumus — ciktāl tie ir pēc būtības līdzvērtīgi attiecīgajiem Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma noteikumiem, kā arī tiesību aktiem, kas pieņemti, piemērojot abus minētos Līgumus — ieviešot un piemērojot interpretē saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem, kas pieņemti līdz šā līguma parakstīšanas dienai.

7. pants

Tiesību akti, kas minēti vai ietverti šā līguma pielikumos vai EEZ Apvienotās komitejas lēmumos, uzliek saistības Līgumslēdzējām Pusēm un ir katras Līgumslēdzējas Puses tiesību sistēmas daļa vai tiek iekļauti atiecīgajā tiesību sistēmā, ņemot vērā turpmāk izklāstītos noteikumus:

a) tiesību aktu, kas atbilst kādai EEK regulai, pašu par sevi iekļauj Līgumslēdzēju Pušu iekšējā juridiskajā sistēmā;

b) tiesību aktam, kas atbilst EEK direktīvai, Līgumslēdzēju Pušu iestādes izvēlas tā īstenošanas veidu un metodi.







II DAĻA

BRĪVA PREČU APRITE







1. NODAĻA

PAMATPRINCIPI

8. pants

1. Brīva preču aprite starp Līgumslēdzējām Pusēm tiek ieviesta saskaņā ar šā līguma noteikumiem.

2. Ja vien nav noteikts citādi, 10. līdz 15., 19., 20. un 25. līdz 27. pantu piemēro vienīgi Līgumslēdzēju Pušu izcelsmes ražojumiem.

3. Ja vien nav noteikts citādi, šā līguma noteikumus piemēro vienīgi: a) ražojumiem, kas norādīti Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā, izņemot 2. protokolā uzskaitītos ražojumus; b) ražojumiem, kas norādīti 3. protokolā, ievērojot tajā izklāstītos īpašos noteikumus.

9. pants

1. Izcelsmes noteikumi ir izklāstīti 4. protokolā. Tie neskar nekādas starptautiskas saistības, ko Līgumslēdzējas Puses ir uzņēmušās vai varētu uzņemties saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību.

2. Lai tālāk attīstītu ar šo līgumu sasniegtos rezultātus, Līgumslēdzējas Puses turpinās savus centienus turpmāk uzlabot un vienkāršot visus izcelsmes noteikumu aspektus un palielināt sadarbību muitas jautājumos.

3. Pirmā pārskatīšana notiek līdz 1993. gada beigām. Turpmāka pārskatīšana notiek reizi divos gados. Pamatojoties uz šādas pārskatīšanas rezultātiem, Līgumslēdzējas Puses apņemas lemt par piemērotiem pasākumiem, kas būtu jāiekļauj šajā līgumā.

10. pants

Ievedmuitas un izvedmuitas nodokļi, kā arī citi līdzvērtīgi maksājumi Līgumslēdzēju Pušu starpā ir aizliegti. Neskarot 5. protokolā izstrādāto kārtību, tas attiecas arī uz fiskāliem muitas nodokļiem.

11. pants

Līgumslēdzēju Pušu starpā ir aizliegti importa kvantitatīvie ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzvērtīgu iedarbību.

12. pants

Līgumslēdzēju Pušu starpā ir aizliegti eksporta kvantitatīvie ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzvērtīgu iedarbību.

13. pants

Šā līguma 11. un 12. pants neliedz noteikt importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem, uz cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas bagātību aizsardzības, vai rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot Līgumslēdzēju Pušu savstarpējā tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

14. pants

Neviena Līgumslēdzēja Puse citu Līgumslēdzēju Pušu ražojumiem tieši vai netieši neuzliek iekšējos nodokļus, kas lielāki par tiem nodokļiem, kuri tieši vai netieši uzlikti līdzīgiem vietējiem ražojumiem.

Neviena Līgumslēdzēja Puse turklāt neuzliek citu Līgumslēdzēju Pušu ražojumiem tādus iekšējos nodokļus, kas netieši aizsargā citus ražojumus.

15. pants

Ja ražojumus eksportē uz kādas Līgumslēdzējas Puses teritoriju, nekādu iekšējo nodokļu atmaksājumi nedrīkst pārsniegt iekšējos nodokļus, kas tiem uzlikti tieši vai netieši.

16. pants

1. Līgumslēdzējas Puses nodrošina, ka komerciālus valsts monopolus pielāgo tā, lai attiecībā uz preču sagādes un tirdzniecības nosacījumiem nepastāvētu nekāda diskriminācija starp EK dalībvalstu un EBTA valstu pilsoņiem.

2. Šis pants attiecas uz visām iestādēm, ar kuru starpniecību Līgumslēdzēju Pušu kompetentās iestādes de iure vai de facto tieši vai netieši pārrauga, nosaka vai būtiski ietekmē Līgumslēdzēju Pušu savstarpējo importu un eksportu. Šis pants attiecas arī uz tiem monopoliem, ko valsts ir deleģējusi trešām personām.







2. NODAĻA

LAUKSAIMNIECĪBAS UN ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTI

17. pants

Īpaši noteikumi un režīmi attiecībā uz veterinārajiem un fitosanitārajiem jautājumiem ir izklāstīti I pielikumā.

18. pants

Neskarot īpašus režīmus, kas reglamentē lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Līgumslēdzējas Puses nodrošina to, ka citi tehniski tirdzniecības šķēršļi neietekmē 17. pantā un 23. panta a) un b) punktā paredzēto kārtību, kuru piemēro produktiem, kas nav 8. panta 3. punktā minētie produkti. Piemēro 13. panta noteikumus.

19. pants

1. Līgumslēdzējas Puses izskata visas grūtības, kas varētu rasties lauksaimniecības produktu tirdzniecībā un cenšas meklēt atbilstīgus risinājumus.

2. Līgumslēdzējas Puses apņemas turpināt savus centienus ar mērķi panākt pakāpenisku lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju.

3. Tāpēc Līgumslēdzējas Puses līdz 1993. gada beigām un pēc tam reizi divos gados veic lauksaimniecības produktu tirdzniecības apstākļu izvērtēšanu.

4. Ņemot vērā šīs izvērtēšanas rezultātus, Līgumslēdzējas Puses, ievērojot savu lauksaimniecības politiku un Urugvajas kārtas rezultātus, šā līguma ietvaros lemj par preferenciālu, divpusēju vai daudzpusēju, savstarpēju un savstarpēji izdevīgu tālāku samazinājumu jebkāda veida šķēršļiem tirdzniecībai lauksaimniecības nozarē, ietverot tos šķēršļus, kas rodas no komerciāliem valsts monopoliem lauksaimniecības jomā.

20. pants

Noteikumi un režīmi, kas attiecas uz zivīm un citiem jūras izcelsmes produktiem, ir izklāstīti 9. protokolā.







3. NODAĻA

SADARBĪBA AR MUITU SAISTĪTOS JAUTĀJUMOS UN TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANA

21. pants

1. Lai veicinātu savstarpēju tirdzniecību, Līgumslēdzējas Puses vienkāršo robežkontroles un formalitātes. Attiecīgie pasākumi šajā nolūkā izklāstīti 10. protokolā.

2. Līgumslēdzējas Puses cita citai palīdz muitas jautājumos, lai nodrošinātu muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu. Attiecīgie pasākumi šajā nolūkā izklāstīti 11. protokolā.

3. Saskaņā ar VI daļā izstrādātajiem noteikumiem Līgumslēdzējas Puses stiprina un paplašina sadarbību, lai vienkāršotu preču tirdzniecības procedūras, jo īpaši, saistībā ar Kopienas programmām, projektiem un darbībām, kuru mērķis ir atvieglot tirdzniecību.

4. Neskarot 8. panta 3. punktu, šo pantu piemēro attiecībā uz visiem ražojumiem.

22. pants

Līgumslēdzēja Puse, kas apsver iespēju samazināt to nodokļu un līdzvērtīgu maksājumu pastāvošo apjomu, kurus piemēro trešām valstīm, kuras gūst labumu no vislielākās labvēlības režīma, vai Līgumslēdzēja Puse, kas apsver iespēju apturēt to piemērošanu, ciktāl iespējams, informē EEZ Apvienoto komiteju ne vēlāk kā 30 dienas pirms šāda samazināšana vai apturēšana stājas spēkā. Tā ņem vērā visus citu Līgumslēdzēju Pušu apsvērumus par traucējumiem, kas tādējādi varētu rasties.







4. NODAĻA

CITI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PREČU BRĪVU APRITI

23. pants

Īpaši noteikumi un pasākumi ir izklāstīti:

a) šā līguma 12. protokolā un II pielikumā — attiecībā uz tehniskiem noteikumiem, standartiem, testēšanu un sertificēšanu;

b) šā līguma 47. protokolā — attiecībā uz tehnisko šķēršļu likvidēšanu vīna tirdzniecībā;

c) šā līguma III pielikumā — attiecībā uz produktatbildību.

Ja vien nav norādīts citādi, tie attiecas uz visiem ražojumiem.

24. pants

Šā līguma IV pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi un pasākumi attiecībā uz enerģētiku.

25. pants

Ja 10. un 12. panta ievērošanas rezultātā:

a) notiek reeksports uz trešo valsti, attiecībā pret kuru saistībā ar konkrēto ražojumu Līgumslēdzēja Puse patur spēkā kvantitatīvos eksporta ierobežojumus, izvedmuitas nodokļus vai līdzvērtīgus pasākumus un maksājumus; vai

b) eksportētājai Līgumslēdzējai Pusei rodas būtiska ražojuma nopietns deficīts vai šāda deficīta rašanās draudi,

un ja sakarā ar minētajām situācijām eksportētājai Līgumslēdzējai Pusei rodas vai var rasties ievērojamas grūtības, šī Līgumslēdzēja Puse var veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar 113. pantā paredzētajām procedūrām.

26. pants

Antidempinga pasākumus, kompensācijas nodokļus un pasākumus pret nelikumīgu komercdarbības praksi, ko veic trešās valstis, attiecībās starp Līgumslēdzējām Pusēm nepiemēro, ja vien šajā līgumā nav noteikts citādi.







5. NODAĻA

OGĻU UN TĒRAUDA RAŽOJUMI

27. pants

Noteikumi un pasākumi attiecībā uz ogļu un tērauda ražojumiem ir izklāstīti 14. un 25. protokolā.







III DAĻA

PERSONU BRĪVA PĀRVIETOŠANĀS UN PAKALPOJUMU UN KAPITĀLA BRĪVA APRITE







1. NODAĻA

DARBA ŅĒMĒJI UN PAŠNODARBINĀTAS PERSONAS

28. pants

1. Starp EK dalībvalstīm un EBTA valstīm nodrošina darba ņēmēju pārvietošanās brīvību.

2. Pārvietošanās brīvība nozīmē to, ka likvidē jebkādu EK dalībvalstu un EBTA valstu darba ņēmēju diskrimināciju pilsonības dēļ attiecībā uz nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba un nodarbinātības nosacījumiem.

3. Tā nozīmē turpmāk norādītās tiesības, ko var ierobežot, vienīgi pamatojoties uz sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai veselības aizsardzības apsvērumiem: a) tiesības pieņemt faktiskos darba piedāvājumus; b) tiesības šajā nolūkā brīvi pārvietoties EK dalībvalstu un EBTA valstu teritorijā; c) tiesības darba nolūkos uzturēties kādā EK dalībvalstī vai EBTA valstī saskaņā ar normatīviem un administratīviem aktiem, kas reglamentē šīs valsts pilsoņu nodarbinātību; d) tiesības palikt kādā dalībvalstī pēc tam, kad darba attiecības šajā valstī beigušās.

4. Šis pants neattiecas uz nodarbinātību civildienestā.

5. Šā līguma V pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos.

29. pants

Lai darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām nodrošinātu brīvu pārvietošanos, Līgumslēdzējas Puses sociālā nodrošinājuma jomā atbilstīgi VI pielikumam darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kā arī personām, kas ir viņu apgādībā, īpaši nodrošina:

a) visu laikposmu summēšanu, ko saskaņā ar dažu valstu tiesību aktiem ņem vērā, lai piešķirtu un saglabātu tiesības saņemt pabalstu un aprēķinātu tā lielumu;

b) pabalstus izmaksas personām, kas ir Līgumslēdzēju Pušu iedzīvotāji.

30. pants

Lai personām būtu vieglāk stāties darbā un strādāt kā darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām, Līgumslēdzējas Puses veic vajadzīgos pasākumus atbilstīgi VII pielikumam attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu un to Līgumslēdzēju Pušu normatīvo vai administratīvo aktu saskaņošanu, kuri attiecas uz darba ņēmēju un pašnodarbinātu personu stāšanos darbā un strādāšanu.







2. NODAĻA

TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU

31. pants

1. Ievērojot šā līguma noteikumus, aizliedz ierobežojumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts pilsoņu brīvībai veikt uzņēmējdarbību citā EK dalībvalstī vai EBTA valstī. Tas attiecas arī uz to, kā EK dalībvalstu vai EBTA valstu pilsoņi, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šīm valstīm, atver šā uzņēmuma pārstāvniecības, filiāles vai meitasuzņēmumus pārējo Līgumslēdzēju Pušu teritorijā.

Brīvība veikt uzņēmējdarbību ietver tiesības sākt un izvērst darbības kā pašnodarbinātām personām, kā arī dibināt un vadīt uzņēmumus, jo īpaši uzņēmumus, kas definēti 34. panta otrajā daļā, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus saviem pilsoņiem paredz tās valsts tiesību akti, kurā notiek šī uzņēmējdarbība, ņemot vērā 4. nodaļas noteikumus.

2. Šā līguma VIII līdz XI pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību.

32. pants

Attiecībā uz jebkuru Līgumslēdzēju Pusi šo nodaļu nepiemēro tādās darbības jomās, kas attiecīgajās Līgumslēdzējās Pusēs kaut netieši ir saistītas ar valsts varas īstenošanu.

33. pants

Šī nodaļa un saskaņā ar to veiktie pasākumi neliedz piemērot tādus normatīvus un administratīvus aktus, kas sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai veselības aizsardzības interesēs ārvalstniekiem paredz īpašu režīmu.

34. pants

Tiesiskais statuss tiem uzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts tiesību aktiem un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Līgumslēdzēju Pušu teritorijā, šajā nodaļā ir pielīdzināts to fizisko personu tiesiskajam statusam, kuras ir EK dalībvalstu vai EBTA valstu pilsoņi.

“Uzņēmumi” ir tādi uzņēmumi, kas izveidoti saskaņā ar civiltiesībām vai komerctiesībām, kā arī kooperatīvi un citas juridiskas personas, kas ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekti, izņemot bezpeļņas uzņēmumus.

35. pants

Šā līguma 30. pants attiecas uz visiem šajā nodaļā ietvertajiem jautājumiem.







3. NODAĻA

PAKALPOJUMI

36. pants

1. Šā līguma ietvaros Līgumslēdzēju Pušu teritorijā aizliedz pakalpojumu sniegšanas brīvības ierobežojumus EK dalībvalstu vai EBTA valstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā EK dalībvalstī vai EBTA valstī, kura nav tā pati valsts, kur atrodas pakalpojumu saņēmējs.

2. Šā līguma IX līdz XI pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību.

37. pants

Pakalpojumu uzskata par “pakalpojumu” šā līguma nozīmē, ja tos parasti sniedz par atlīdzību, ciktāl uz tiem neattiecas noteikumi par preču, kapitāla un personu brīvu apriti.

Cita starpā pakalpojumi ir:

a) rūpnieciskas darbības;

b) komerciālas darbības;

c) amatnieku darbības;

d) brīvo profesiju darbības.

Neskarot 2. nodaļas noteikumus, persona, kas sniedz pakalpojumus, var uz laiku veikt darbības valstī, kur sniedz pakalpojumus, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus šī valsts izvirza pati saviem pilsoņiem.

38. pants

Pakalpojumu sniegšanas brīvību transporta jomā reglamentē noteikumi, kas izklāstīti 6. nodaļā.

39. pants

Šā līguma 30. pants un 32. līdz 34. pants attiecas uz visiem šajā nodaļā ietvertajiem jautājumiem.







4. NODAĻA

KAPITĀLS

40. pants

Šā līguma ietvaros nav ierobežojumu starp Līgumslēdzējām Pusēm attiecībā uz tāda kapitāla apriti, kurš pieder personām, kas dzīvo EK dalībvalstīs vai EBTA valstīs, kā arī nav nekādas diskriminācijas pušu pilsonības, dzīvesvietas vai šā kapitāla ieguldījuma vietas dēļ. Šā līguma XII pielikumā ir izklāstīti noteikumi šā panta ieviešanai.

41. pants

Uz kārtējiem maksājumiem saistībā ar preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti starp Līgumslēdzējām Pusēm šā līguma ietvaros neattiecas nekādi ierobežojumi.

42. pants

1. Ja kapitāla apritei, ko liberalizē saskaņā ar šā līguma noteikumiem, piemēro attiecīgās valsts noteikumus, kuri reglamentē kapitāla tirgu un kredītsistēmu, tas notiek bez jebkādas diskriminācijas.

2. Aizdevumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai tās reģionālo vai vietējo varasiestāžu tiešam vai netiešam finansējumam nepiešķir un neiegulda citās EK dalībvalstīs vai EBTA valstīs, ja vien attiecīgās valstis nav par to vienojušās.

43. pants

1. Ja atšķirības starp valūtas maiņas noteikumiem EK dalībvalstīs un EBTA valstīs varētu veicināt to, ka personas, kas dzīvo kādā no šīm valstīm, izmanto brīvākas pārskaitījumu procedūras 40. pantā minēto Līgumslēdzēju Pušu teritorijā, lai izvairītos no kādas konkrētas valsts noteikumiem attiecībā uz kapitāla apriti uz trešām valstīm vai no tām, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var veikt atbilstīgus pasākumus, lai šīs grūtības pārvarētu.

2. Ja kapitāla aprites rezultātā tiek traucēta kapitāla tirgus darbība kādā EK dalībvalstī vai EBTA valstī, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var veikt aizsardzības pasākumus kapitāla aprites jomā.

3. Ja kādas Līgumslēdzējas Puses kompetentās iestādes izdara grozījumus maiņas kursā, kas ievērojami izkropļo konkurences apstākļus, pārējās Līgumslēdzējas Puses stingri ierobežotā laikposmā var veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu šādu grozījumu sekas.

4. Ja kāda EK dalībvalsts vai EBTA valsts nonāk grūtībās vai to nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci vai nu sakarā ar tās maksājumu bilances vispārēju nelīdzsvarotību, vai sakarā ar tās rīcībā esošo valūtu, un ja šīs grūtības varētu apdraudēt jo īpaši šā līguma darbību, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var veikt aizsardzības pasākumus.

44. pants

Kopiena, no vienas puses, un EBTA valstis, no otras puses, piemēro savas iekšējās procedūras atbilstīgi 18. protokolam, lai īstenotu 43. panta noteikumus.

45. pants

1. Lēmumus, atzinumus un ieteikumus saistībā ar 43. pantā noteiktajiem pasākumiem paziņo EEZ Apvienotajai komitejai.

2. Par visiem pasākumiem vispirms apspriežas un apmainās ar informāciju EEZ Apvienotajā komitejā.

3. Situācijā, kas minēta 43. panta 2. punktā, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse, tomēr, ja vajadzīgs, pamatojoties uz konfidencialitāti un steidzamību, var vajadzības gadījumā veikt pasākumus bez iepriekšējas apspriešanās un informācijas apmaiņas.

4. Situācijā, kas minēta 43. panta 4. punktā, ja rodas pēkšņa krīze maksājumu bilancē un nav iespējams ievērot 2. punktā minētās procedūras, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse kā piesardzības līdzekli var izmantot vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Šādiem pasākumiem ir iespējami mazā mērā jātraucē šā līguma darbība, un tie nedrīkst būt plašāki nekā noteikti vajadzīgs, lai novērstu pēkšņi radušās grūtības.

5. Ja pieņem pasākumus saskaņā ar 3. un 4. punktu, par tiem paziņo ne vēlāk kā to spēkā stāšanās dienā, un informācijas apmaiņa un apspriešanās notiek, kā arī 1. punktā noteikto paziņošanu veic iespējami drīz pēc tam.







5. NODAĻA

SADARBĪBA EKONOMIKAS UN MONETĀRĀS POLITIKAS JOMĀ

46. pants

Līgumslēdzējas Puses apmainās ar viedokļiem un informāciju attiecībā uz šā līguma ieviešanu un integrācijas ietekmi uz saimniecisko darbību un ekonomikas un monetārās politikas īstenošanu. Tās turklāt var apspriest makroekonomisko situāciju, politiku un tendences. Šī viedokļu un informācijas apmaiņa nav saistoša.







6. NODAĻA

TRANSPORTS

47. pants

1. Šā līguma 48. līdz 52. pants attiecas uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem.

2. Šā līguma XIII pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi par visiem transporta veidiem.

48. pants

1. EK dalībvalsts vai EBTA valsts noteikumi, kas attiecas uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem un ko neaptver XIII pielikums, pēc savas tiešās vai netiešās ietekmes nav mazāk labvēlīgi attiecībā uz citu valstu pārvadātājiem kā uz attiecīgās valsts pārvadātājiem.

2. Ja Līgumslēdzēja Puse atkāpjas no 1. punktā minētā principa, tā par to ziņo EEZ Apvienotajai komitejai. Pārējās Līgumslēdzējas Puses, kuras šādu atkāpi nepieņem, var veikt atbilstīgus pretpasākumus.

49. pants

Ar šo līgumu ir saderīgs tāds atbalsts, kas vajadzīgs pārvadājumu koordinācijai vai ar ko atlīdzina tādu saistību izpildi, kas pieder pie sabiedrisko pakalpojumu dienesta pienākumiem.

50. pants

1. Ja pārvadājumi notiek Līgumslēdzēju Pušu teritorijā, nepastāv nekāda diskriminācija saistībā ar to, ka pārvadātāji vienādu preču pārvadāšanai pa vieniem un tiem pašiem transporta ceļiem piemēro atšķirīgas likmes un nosacījumus atkarībā no tā, kas ir attiecīgo preču izcelsmes valsts vai galamērķa valsts.

2. Kompetentā iestāde atbilstīgi VII daļai pēc savas ierosmes vai pēc kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts lūguma izmeklē visus diskriminācijas gadījumus, uz ko attiecas šis pants, un pieņem vajadzīgos noteikumus saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem.

51. pants

1. Ja vien 50. panta 2. punktā minētā kompetentā iestāde to nav atļāvusi, pārvadājumiem Līgumslēdzēju Pušu teritorijā ir aizliegts piemērot tādas likmes un izvirzīt tādus nosacījumus, kas kaut mazliet atbalsta vai aizsargā viena vai vairāku uzņēmumu vai nozaru intereses.

2. Kompetentā iestāde pēc savas ierosmes vai pēc EK dalībvalsts vai EBTA valsts lūguma pārbauda 1. punktā minētās likmes un nosacījumus, īpaši ņemot vērā gan atbilstīgās reģionālās ekonomikas politikas prasības, mazāk attīstītu reģionu vajadzības un problēmas reģionos, kurus nopietni iespaido politiskais stāvoklis, gan arī šādu likmju un nosacījumu ietekmi uz dažādu transporta veidu konkurenci.

Kompetentā iestāde atbilstīgi saviem iekšējiem noteikumiem pieņem vajadzīgos lēmumus.

3. Šā panta 1. punktā paredzētais aizliegums neattiecas uz tarifiem, kas noteikti konkurences dēļ.

52. pants

Maksājumus vai nodevas par robežu šķērsošanu, kuras pārvadātāji uzliek papildus pārvadājumu likmēm, nedrīkst būt pārmērīgi augstas salīdzinājumā ar pārvadātāju faktiskajām izmaksām. Līgumslēdzējas Puses cenšas pakāpeniski samazināt šīs izmaksas.







IV DAĻA

KONKURENCE UN CITI KOPĪGI NOTEIKUMI







1. NODAĻA

NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ UZŅĒMUMIEM

53. pants

1. Nesaderīgi ar šā līguma darbību un tādēļ aizliegti ir visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm un kā mērķis vai sekas nepieļauj, ierobežo vai izkropļo konkurenci šā līguma aptvertajā teritorijā, un jo īpaši darbības, ar kurām: a) tieši vai netieši nosaka iepirkuma vai pārdošanas cenas, vai kādus citus tirdzniecības nosacījumus; b) ierobežo vai kontrolē ražošanu, tirgus, tehnikas attīstību vai investīcijas; c) sadala tirgus vai piegādes avotus; d) līdzvērtīgos darījumos ar dažādiem tirdzniecības partneriem piemēro atšķirīgus nosacījumus, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus; e) slēdzot līgumus, prasa, lai otra puse uzņemtos papildu saistības, kuras pēc savas būtības vai saskaņā ar nozares praksi nekādi nav saistītas ar attiecīgo līguma priekšmetu.

2. Visi nolīgumi vai lēmumi, kas ir aizliegti saskaņā ar šo pantu, automātiski nav spēkā.

3. Šā panta 1. punktu tomēr var atzīt par nepiemērojamu: — jebkādam starp uzņēmumiem noslēgtam nolīgumam vai nolīgumu kategorijai, — jebkādam uzņēmumu apvienības pieņemtam lēmumam vai lēmumu kategorijai, — jebkādai saskaņotai darbībai vai darbību kategorijai, kas palīdz uzlabot preču ražošanu vai izplatīšanu vai veicina tehnisku vai saimniecisku attīstību, reizē ļaujot patērētājiem baudīt pienācīgu daļu no iegūtajiem labumiem, un kas: a) neuzspiež attiecīgajiem uzņēmumiem ierobežojumus, kuri nav obligāti vajadzīgi, lai sasniegtu šos mērķus; b) neļauj šādiem uzņēmumiem likvidēt konkurenci attiecībā uz šo ražojumu būtisku daļu.

54. pants

Vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir dominējošs stāvoklis šā līguma aptvertajā teritorijā vai būtiskā tās daļā, šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana ir aizliegta kā nesaderīga ar šo līgumu un tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.

Stāvokļa ļaunprātīga izmantošana var jo īpaši izpausties kā:

a) tieši vai netieši uzspiestas netaisnīgas iepirkuma vai pārdošanas cenas vai citi netaisnīgi tirdzniecības nosacījumi;

b) ražošanas, tirgus vai tehnikas attīstības ierobežošana, kas kaitē patērētājiem;

c) atšķirīgu nosacījumu piemērošana līdzvērtīgos darījumos ar dažādiem tirdzniecības partneriem, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus;

d) prasība, lai otra puse, slēdzot līgumus, uzņemtos papildu saistības, kas pēc savas būtības vai saskaņā ar nozares praksi nekādi nav saistītas ar attiecīgo līgumu priekšmetu.

55. pants

1. Neskarot 53. un 54. panta īstenošanas noteikumus, kas izklāstīti šā līguma 21. protokolā un XIV pielikumā, EK Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde, kura minēta 108. panta 1. punktā, nodrošina 53. un 54. pantā izklāstīto principu piemērošanu.

Kompetentā uzraudzības iestāde atbilstīgi 56. pantam pēc savas ierosmes vai tādas valsts lūguma, kas atrodas attiecīgajā teritorijā, vai pēc otras uzraudzības iestādes lūguma izmeklē gadījumus, kad ir aizdomas par šo principu pārkāpumiem. Kompetentā uzraudzības iestāde šo izmeklēšanu veic sadarbībā ar kompetentajām valstu iestādēm attiecīgajā teritorijā un sadarbībā ar otru uzraudzības iestādi, kura tai sniedz savu palīdzību saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem.

Ja tā konstatē, ka pārkāpums noticis, tā ierosina attiecīgus pasākumus, lai to novērstu.

2. Ja pārkāpumu nenovērš, kompetentā uzraudzības iestāde ar pamatotu lēmumu konstatē, ka pastāv šāds principu pārkāpums.

Kompetentā uzraudzības iestāde var publicēt savu lēmumu un pilnvarot valstis attiecīgajā teritorijā veikt pasākumus, kuri vajadzīgi, lai labotu stāvokli, un kuru nosacījumus un formu tā precizē. Tā arī var lūgt otru uzraudzības iestādi pilnvarot valstis attiecīgajā teritorijā veikt šādus pasākumus.

56. pants

1. Par atsevišķiem gadījumiem, kas ietverti 53. panta piemērošanas jomā, uzraudzības iestādes lemj saskaņā ar šādiem noteikumiem: a) par atsevišķiem gadījumiem, kas skar tikai tirdzniecību starp EBTA valstīm, lemj EBTA Uzraudzības iestāde; b) neskarot c) apakšpunkta noteikumus, EBTA Uzraudzības iestāde saskaņā ar 58. panta noteikumiem, 21. protokola noteikumiem un tā ieviešanai pieņemtajiem noteikumiem, 23. protokola noteikumiem un XIV pielikuma noteikumiem lemj par gadījumiem, kad attiecīgo uzņēmumu apgrozījums EBTA valstīs ir vismaz 33 % no to apgrozījuma šā līguma aptvertajā teritorijā; c) EK Komisija lemj par pārējiem gadījumiem, kā arī par gadījumiem, kas paredzēti b) apakšpunktā, ja ir skarta tirdzniecība starp EK dalībvalstīm, ņemot vērā 58. panta, 21. un 23. protokola un XIV pielikuma noteikumus.

2. Par atsevišķiem gadījumiem, kas ietverti 54. panta piemērošanas jomā, lemj uzraudzības iestāde tajā teritorijā, kur atkāts dominējošais stāvoklis. Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta noteikumus piemēro tikai tad, ja dominējošais stāvoklis pastāv abu uzraudzības iestāžu teritorijās.

3. Par atsevišķiem gadījumiem, kuri ietverti 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas jomā un kuru ietekme uz tirdzniecību starp EK dalībvalstīm vai uz konkurenci Kopienā nav ievērojama, lemj EBTA Uzraudzības iestāde.

4. Jēdzieni “uzņēmums” un “apgrozījums” šā panta nolūkos ir definēti 22. protokolā.

57. pants

1. Koncentrācijas, kuru kontrole ir izklāstīta šā panta 2. punktā un kuras rada vai stiprina dominējošu stāvokli, kā rezultātā šā līguma aptvertajā teritorijā vai ievērojamā tās daļā tiktu ievērojami traucēta efektīva konkurence, paziņo par nesaderīgām ar šo līgumu.

2. Koncentrāciju kontroli, ko neveic saskaņā ar 1. punktu, veic: a) EK Komisija tajos gadījumos, kas ietverti Regulas (EEK) Nr. 4064/89 piemērošanas jomā, saskaņā ar minēto regulu, kā arī šā līguma 21. un 24. protokolu un XIV pielikumu. Ievērojot EK Tiesas izskatīšanas iznākumu, šajos gadījumos vienīgi EK Komisija ir kompetenta pieņemt lēmumus; b) EBTA Uzraudzības iestāde tajos gadījumos, kas nav ietverti a) apakšpunkta piemērošanas jomā, ja EBTA valstu teritorijā saskaņā ar 21. un 24. protokolu un XIV pielikumu ir sasniegti XIV pielikumā minētie attiecīgie sliekšņi. Tas neskar EK dalībvalstu kompetenci.

58. pants

Lai izveidotu un uzturētu vienādu uzraudzību konkurences jomā visā Eiropas Ekonomikas zonā un tādējādi sekmētu šā līguma noteikumu vienveidīgu ieviešanu, piemērošanu un interpretāciju, kompetentās iestādes sadarbojas saskaņā ar 23. un 24. protokolā izklāstītajiem noteikumiem.

59. pants

1. Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam EK dalībvalstis vai EBTA valstis piešķīrušas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, Līgumslēdzējas Puses nedz ievieš, nedz uztur spēkā tādus pasākumus, kas ir pretrunā šim līgumam, jo īpaši 4. panta un 53. līdz 63. panta noteikumiem.

2. Uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā fiskāli monopoli, attiecas šajā līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums juridiski vai faktiski netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Līgumslēdzēju Pušu interesēm.

3. EK Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde atbilstīgi savai attiecīgajai kompetencei nodrošina šā panta piemērošanu un vajadzības gadījumā veic piemērotus pasākumus attiecībā uz valstīm attiecīgajā teritorijā.

60. pants

Šā līguma XIV pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi, ar ko īsteno 53., 54., 57. un 59. pantā paredzētos principus.







2. NODAĻA

VALSTS ATBALSTS

61. pants

1. Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.

2. Ar šā līguma darbību ir saderīgs un tādēļ nav aizliegts: a) sociāls atbalsts, ko piešķir individuāliem patērētājiem ar noteikumu, ka to piešķir bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi; b) atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi; c) atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana, ciktāl šāds atbalsts vajadzīgs, lai kompensētu saimnieciskās grūtības, ko radījusi šī sadalīšana.

3. Turpmāk norādīto var uzskatīt par saderīgu ar šo līgumu: a) atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs; b) atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts tautsaimniecībā; c) atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm; d) citu kategoriju atbalstu, ko EEZ Apvienotā komiteja var noteikt saskaņā ar VII daļas noteikumiem.

62. pants

1. Visus pastāvošos valsts atbalsta režīmus Līgumslēdzēju Pušu teritorijā, kā arī plānus piešķirt vai grozīt valsts atbalstu regulāri pārskata attiecībā uz to atbilstību 61. panta noteikumiem. Šo pārskatīšanu veic: a) attiecībā uz EK dalībvalstīm — EK Komisija saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 93. panta noteikumiem; b) attiecībā uz EBTA valstīm — EBTA Uzraudzības iestāde saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti EBTA valstu nolīgumā, ar kuru izveido EBTA Uzraudzības iestādi, kam piešķirtas pilnvaras un noteiktas funkcijas, kā norādīts 26. protokolā.

2. Lai nodrošinātu vienādu uzraudzību valsts atbalsta jomā visā šā līguma aptvertajā teritorijā, EK Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde sadarbojas saskaņā ar 27. protokola noteikumiem.

63. pants

Šā līguma XV pielikumā ir izklātīti īpaši noteikumi attiecībā uz valsts atbalstu.

64. pants

1. Ja viena no uzraudzības iestādēm uzskata, ka tas, kā otra uzraudzības iestāde ievieš šā līguma 61. un 62. pantu un 14. protokola 5. pantu, nav saskaņā ar līdzvērtīgu konkurences apstākļu uzturēšanu šā līguma aptvertajā teritorijā, divās nedēļās notiek viedokļu apmaiņa, ievērojot 27. protokola f) punktā paredzēto procedūru.

Ja šā divu nedēļu laikposma beigās nav rasts kopējs risinājums, ieinteresētās Līgumslēdzējas Puses kompetentā iestāde var nekavējoties pieņemt atbilstīgus pagaidu pasākumus, lai kompensētu konkurences traucējuma rezultātus.

Jautājumu tad apspriež EEZ Apvienotajā komitejā, lai meklētu kopēju risinājumu.

Ja EEZ Apvienotā komiteja trīs mēnešos nav spējusi rast risinājumu un ja attiecīgās darbības rada vai draud radīt konkurences traucējumus, kas skar tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm, pagaidu pasākumus var aizstāt ar galīgiem pasākumiem, kas ir noteikti vajadzīgi, lai kompensētu šā traucējuma sekas. Priekšroku dod tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē EEZ darbību.

2. Šis pants attiecas arī uz valsts monopoliem, kas izveidoti pēc šā līguma parakstīšanas dienas.







3. NODAĻA

CITI KOPĪGI NOTEIKUMI

65. pants

1. Šā līguma XVI pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi un režīmi saistībā ar iepirkumu, kuri, ja vien nav noteikts citādi, attiecas uz visiem norādītajiem ražojumiem un pakalpojumiem.

2. Šā līguma 28. protokolā un XVII pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi un režīmi saistībā ar intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumu, kuri, ja vien nav noteikts citādi, attiecas uz visiem ražojumiem un pakalpojumiem.







V DAĻA

HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ ČETRĀM PAMATBRĪVĪBĀM







1. NODAĻA

SOCIĀLĀ POLITIKA

66. pants

Līgumslēdzējas Puses vienojas par vajadzību sekmēt darba apstākļu uzlabošanu un darba ņēmēju dzīves līmeņa uzlabošanu.

67. pants

1. Līgumslēdzējas Puses īpašu uzmanību pievērš tam, lai veicinātu uzlabojumus attiecībā uz darba ņēmēju veselību un drošību, jo īpaši darba vidē. Lai palīdzētu sasniegt šo mērķi, pakāpeniski piemēro minimālās prasības, ievērojot apstākļus un tehniskos noteikumus katras Līgumslēdzējas Puses teritorijā. Minētās minimālās prasības netraucē kādai Līgumslēdzējai Pusei saglabāt vai ieviest tādus stingrākus pasākumus darba apstākļu aizsardzībai, kas ir saderīgi ar šo līgumu.

2. Šā līguma XVIII pielikumā ir norādīti ieviešamie noteikumi, kas ir 1. punktā minētās minimālās prasības.

68. pants

Darba tiesību jomā Līgumslēdzējas Puses ievieš vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā līguma netraucētu darbību. Šie pasākumi ir noteikti XVIII pielikumā.

69. pants

1. Visas Līgumslēdzējas Puses nodrošina to, lai tiktu ievērots princips, ka vīrieši un sievietes par vienādu darbu saņem vienādu darba samaksu.

Šajā pantā “darba samaksa” nozīmē parastu pamatalgu vai minimālo algu, kā arī jebkuru citu atlīdzību naudā vai natūrā, ko darba ņēmējs par darbu tieši vai netieši saņem no darba devēja.

Vienāda darba samaksa bez dzimuma diskriminācijas nozīmē to, ka:

a) darba samaksu par akorddarbu aprēķina, izmantojot vienu un to pašu mērvienību;

b) darba samaksa atbilstīgi stundu likmēm par vienādu darbu ir vienāda.

2. Šā līguma XVIII pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi 1. punkta īstenošanai.

70. pants

Līgumslēdzējas Puses veicina vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm principu, īstenojot XVIII pielikumā izklāstītos noteikumus.

71. pants

Līgumslēdzējas Puses cenšas sekmēt sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī.







2. NODAĻA

PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA

72. pants

Šā līguma XIX pielikumā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz patērētāju aizsardzību.







3. NODAĻA

VIDE

73. pants

1. Līgumslēdzēju Pušu rīcība attiecībā uz vidi palīdz sasniegt šādus mērķus: a) saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; b) aizsargāt cilvēku veselību; c) apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus.

2. Līgumslēdzēju Pušu rīcība attiecībā uz vidi pamatojas uz preventīvas darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs. Vides aizsardzības prasības pieder pie Līgumslēdzēju Pušu politikas citās jomās.

74. pants

Šā līguma XX pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz aizsardzības pasākumiem, kurus piemēro atbilstīgi 73. panta noteikumiem.

75. pants

Šā līguma 74. pantā minētie aizsardzības pasākumi tomēr netraucē kādai Līgumslēdzējai Pusei paturēt spēkā vai ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus, kas ir saderīgi ar šo līgumu.







4. NODAĻA

STATISTIKA

76. pants

1. Līgumslēdzējas Puses nodrošina, ka tiek savākta un izplatīta saistīta un salīdzināma statistikas informācija, lai aprakstītu un uzraudzītu visus attiecīgos EEZ ekonomikas, sociālos un vides aspektus.

2. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas Puses izstrādā un izmanto saskaņotas metodes, definīcijas un klasifikācijas, kā arī kopējas programmas un procedūras statistikas darba organizēšanai administratīvajos līmeņos, un atbilstīgi ievēro vajadzību nodrošināt statistikas datu konfidencialitāti.

3. Šā līguma XXI pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz statistiku.

4. Šā līguma 30. protokolā ir izklāstīti īpaši noteikumi par sadarbības organizēšanu statistikas jomā.







5. NODAĻA

UZŅĒMĒJDARBĪBAS TIESĪBAS

77. pants

Šā līguma XXII pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.







VI DAĻA

SADARBĪBA JOMĀS, KAS NAV ČETRAS PAMATBRĪVĪBAS

78. pants

Līgumslēdzējas Puses stiprina un paplašina sadarbību atbilstīgi Kopienas rīcībai šādās jomās:

— pētniecība un tehnoloģijas attīstība,

— informācijas pakalpojumi,

— vide,

— izglītība, apmācība un jaunatne,

— sociālā politika,

— patērētāju aizsardzība,

— mazie un vidējie uzņēmumi,

— tūrisms,

— audiovizuālā joma,

— civilā aizsardzība,

ciktāl šos jautājumus nereglamentē citi šā līguma noteikumi.

79. pants

1. Līgumslēdzējas Puses stiprina savstarpējo dialogu visiem iespējamiem līdzekļiem, jo īpaši ar VII daļā paredzētajām procedūrām, lai noteiktu tās jomas un darbības, kur ciešāka sadarbība ļautu sasniegt to kopējos mērķus 78. pantā minētajās jomās.

2. Jo īpaši tās apmainās ar informāciju un pēc kādas Līgumslēdzējas Puses lūguma apspriežas EEZ Apvienotajā komitejā par plāniem vai priekšlikumiem izveidot vai grozīt pamatprogrammas, konkrētas programmas, darbības un projektus 78. pantā minētajās jomās.

3. Šā līguma VII daļu mutatis mutandis piemēro šīs daļas noteikumiem, ja tas konkrēti paredzēts šajā daļā vai 31. protokolā.

80. pants

Sadarbība, kas paredzēta 78. pantā, parasti notiek vienā no šādiem veidiem:

— EBTA valstu dalība EK pamatprogrammās, konkrētās programmās, projektos vai citās darbībās,

— kopējas darbības uzsākšana konkrētās jomās, kas var ietvert darbību saskaņošanu vai koordinēšanu, esošo darbību apvienošanu un ad hoc kopējas darbības uzsākšanu,

— formāla un neformāla informācijas apmaiņa vai sniegšana,

— kopīgi centieni veicināt konkrētas darbības visā Līgumslēdzēju Pušu teritorijā,

— paralēli tiesību akti, ja vajadzīgs, ar līdzīgu vai vienādu saturu,

— centienu un darbību un sadarbības ar trešām valstīm koordinācija ar starptautisku organizāciju starpniecību vai to kontekstā, ja tas ir kopīgās interesēs.

81. pants

Ja sadarbības veids ir EBTA valstu dalība kādā EK pamatprogrammā, konkrētā programmā, projektā vai citā darbībā, piemēro šādus principus:

a) EBTA valstīm ir piekļuve visām programmas daļām;

b) EBTA valstu statusā tajās komitejās, kas palīdz EK Komisijai vadīt vai attīstīt kādu Kopienas darbību, kurā EBTA valstis var dot savu finansiālo ieguldījumu sakarā ar savu dalību, tiek pilnībā ņemts vērā šis ieguldījums;

c) Kopienas lēmumiem, izņemot lēmumus saistībā ar Kopienas vispārējo budžetu, kuri tieši vai netieši skar kādu pamatprogrammu, konkrētu programmu, projektu vai citu darbību, kur EBTA valstis piedalās ar lēmumu atbilstīgi šim līgumam, piemēro 79. panta 3. punkta noteikumus. Nosacījumus un noteikumus ilgstošai dalībai attiecīgajā darbībā EEZ Apvienotā komiteja var pārskatīt saskaņā ar 86. pantu;

d) projekta līmenī EBTA valstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un pilsoņiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecīgajā Kopienas programmā vai citā darbībā kā tie, ko piemēro EK dalībvalstu partneriestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un pilsoņiem. Tas pats mutatis mutandis attiecas uz dalībniekiem apmaiņās starp EK dalībvalstīm un EBTA valstīm attiecīgās darbības ietvaros;

e) EBTA valstīm, to iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un pilsoņiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz rezultātu izplatīšanu, izvērtēšanu un izmantošanu kā tie, ko piemēro EK dalībvalstīm, to iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un pilsoņiem;

f) Līgumslēdzējas Puses saskaņā ar saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem apņemas, ciktāl tas vajadzīgs, atvieglot programmu un citu darbību dalībnieku pārvietošanos.

82. pants

1. Ja šajā daļā paredzētā sadarbība nozīmē EBTA valstu finansiālu līdzdalību, šī līdzdalība ir vienā no šādiem veidiem: a) EBTA valstu ieguldījumu saistībā ar to dalību Kopienas pasākumos aprēķina proporcionāli: — saistību apropriācijām, un — maksājumu apropriācijām, kas katru gadu attiecībā uz Kopienu ievadītas Kopienas vispārējā budžeta katrā budžeta pozīcijā, kura atbilst attiecīgajiem pasākumiem. “Proporcionalitātes faktors”, kas nosaka EBTA valstu līdzdalību, ir attiecību summa starp, no vienas puses, katras EBTA valsts IKP tirgus cenās un, no otras puses, visu EK dalībvalstu un attiecīgās EBTA valsts IKP tirgus cenās summu. Šo faktoru katram budžeta gadam aprēķina, pamatojoties uz visjaunākajiem statistikas datiem. EBTA valstu iemaksas apjoms gan saistību apropriācijās, gan maksājumu apropriācijās ir papildu summas tām summām, kas Kopienai ievadītas vispārējā budžetā katrā budžeta pozīcijā, kas atbilst attiecīgajiem pasākumiem. EBTA valstu maksājumus katru gadu nosaka, pamatojoties uz maksājumu apropriācijām. Saistības, ko Kopiena uzņēmusies, pirms saskaņā ar šo līgumu spēkā stājusies EBTA valstu dalība attiecīgajos pasākumos, kā arī maksājumi to rezultātā neprasa nekādu finansiālu ieguldījumu no EBTA valstīm; b) EBTA valstu finansiālais ieguldījums sakarā ar to dalību konkrētos projektos vai citos pasākumos pamatojas uz principu, ka katra Līgumslēdzēja Puse sedz savas izmaksas, veicot arī atbilstīgu ieguldījumu Kopienas pieskaitāmajās izmaksās, kuru nosaka EEZ Apvienotā komiteja; c) EEZ Apvienotā komiteja pieņem vajadzīgos lēmumus saistībā ar Līgumslēdzēju Pušu ieguldījumu attiecīgās darbības izmaksās.

2. Sīki izstrādāti nosacījumi šā panta ieviešanai ir izklāstīti 32. protokolā.

83. pants

Ja sadarbība ir informācijas apmaiņas veidā starp valsts iestādēm, EBTA valstīm ir tādas pašas tiesības saņemt un pienākums sniegt informāciju kā EK dalībvalstīm, ievērojot konfidencialitātes prasības, ko nosaka EEZ Apvienotā komiteja.

84. pants

Noteikumi attiecībā uz sadarbību konkrētās jomās ir izklāstīti 31. protokolā.

85. pants

Ja vien 31. protokolā nav paredzēts citādi, sadarbību, kas šā līguma spēkā stāšanās dienā jau izveidota starp Kopienu un atsevišķām EBTA valstīm 78. pantā minētajās jomās, pēc tam reglamentē šīs daļas un 31. protokola attiecīgie noteikumi.

86. pants

EEZ Apvienotā komiteja saskaņā ar VII daļu veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu 78. līdz 85. pantu un ar tiem saistītos pasākumus, kas var ietvert, inter alia, 31. protokola noteikumu papildināšanu un grozīšanu, kā arī tādu pārejas pasākumu pieņemšanu, kuri vajadzīgi saistībā ar 85. panta ieviešanu.

87. pants

Līgumslēdzējas Puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai attīstītu, stiprinātu un paplašinātu sadarbību atbilstīgi Kopienas darbībām tajās jomās, kas nav minētas 78. pantā, bet par ko var uzskatīt, ka šāda sadarbība sekmētu šā līguma mērķu sasniegšanu, vai par ko Līgumslēdzējas Puses uzskata, ka tā būtu visu kopējās interesēs. Šādi pasākumi var ietvert 78. panta grozīšanu, pievienojot tajā uzskaitītajām jomām jaunas jomas.

88. pants

Neskarot citus šā līguma noteikumus, šīs daļas noteikumi neizslēdz iespēju kādai Līgumslēdzējai Pusei neatkarīgi sagatavot, pieņemt un īstenot pasākumus.







VII DAĻA

NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM







1. NODAĻA

ASOCIĀCIJAS STRUKTŪRA







1. iedaļa

EEZ Padome

89. pants

1. Ar šo tiek izveidota EEZ Padome. Tā, jo īpaši, ir atbildīga par politisko impulsu līguma ieviešanai un vispārējo pamatnostādņu izstrādi EEZ Apvienotajai komitejai.

Šajā nolūkā EEZ Padome izvērtē līguma vispārējo darbību un attīstību. Tā pieņem politiskus lēmumus, kuru rezultātā veic šā līguma grozījumus.

2. Līgumslēdzējas Puses — Kopiena un EK dalībvalstis — katra savā kompetences jomā pēc apspriešanas EEZ Apvienotajā komitejā vai, īpaši steidzamos gadījumos, tieši var nodot EEZ Padomei jebkādu jautājumu, kas rada grūtības.

3. EEZ Padome ar lēmumu pieņem savu reglamentu.

90. pants

1. EEZ Padomē ir Eiropas Kopienu Padomes locekļi un EK Komisijas locekļi, kā arī viens valdības loceklis no katras EBTA valsts.

EEZ Padomes locekļus var pārstāvēt saskaņā ar noteikumiem, kas izstrādāti tās reglamentā.

2. EEZ Padomes lēmumus pieņem pēc vienošanās starp Kopienu, no vienas puses, un EBTA valstīm, no otras puses.

91. pants

1. EEZ Padomes priekšsēdētāja amatu pārmaiņus uz sešiem mēnešiem ieņem Eiropas Kopienu Padomes loceklis un kādas EBTA valsts valdības pārstāvis.

2. EEZ Padomi divas reizes gadā uz sanāksmi sasauc tās priekšsēdētājs. EEZ Padome saskaņā ar tās reglamentu tiekas arī vienmēr, kad apstākļi to pieprasa.







2. iedaļa

EEZ Apvienotā komiteja

92. pants

1. Ar šo tiek izveidota EEZ Apvienotā komiteja. Tā nodrošina šā līguma efektīvu ieviešanu un darbību. Šajā nolūkā tā nodrošina viedokļu un informācijas apmaiņu, kā arī pieņem lēmumus šajā līgumā paredzētajos gadījumos.

2. Līgumslēdzējas Puses — Kopiena un EK dalībvalstis — savās attiecīgajās kompetences jomās apspriežas EEZ Apvienotajā komitejā par kādas no tām izvirzītiem jautājumiem, kas saistās ar līgumu un rada grūtības.

3. EEZ Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem savu reglamentu.

93. pants

1. EEZ Apvienotajā komitejā ir Līgumslēdzēju Pušu pārstāvji.

2. EEZ Apvienotā komiteja lēmumus pieņem pēc vienošanās starp Kopienu, no vienas puses, un EBTA valstīm, kuras ir vienprātīgas, no otras puses.

94. pants

1. EEZ Apvienotās komitejas priekšsēdētāja amatu pārmaiņus uz sešiem mēnešiem ieņem Kopienas, t.i. EK Komisijas, pārstāvis un kādas EBTA valsts pārstāvis.

2. Lai pildītu savus pienākumus, EEZ Apvienotā komiteja parasti tiekas vismaz reizi mēnesī. Tā saskaņā ar savu reglamentu arī tiekas pēc tās priekšsēdētāja ierosmes vai pēc kādas Līgumslēdzējas Puses lūguma.

3. EEZ Apvienotā komiteja var lemt izveidot apakškomiteju vai darba grupu, kas tai palīdz veikt savus uzdevumus. EEZ Apvienotā komiteja savā reglamentā nosaka šādu apakškomiteju un darba grupu sastāvu un darbības veidu. To uzdevumus EEZ Apvienotā komiteja nosaka katrā atsevišķā gadījumā.

4. EEZ Apvienotā komiteja sagatavo gada ziņojumu par šā līguma darbību un attīstību.







3. iedaļa

Parlamentārā sadarbība

95. pants

1. Ar šo tiek izveidota EEZ Apvienotā parlamentārā komiteja. Tajā ir vienāds skaits locekļu no Eiropas Parlamenta, no vienas puses, un EBTA valstu parlamentiem, no otras puses. Kopējais šīs komitejas locekļu skaits ir noteikts Statūtos 36. protokolā.

2. EEZ Apvienotajai parlamentārajai komitejai sanāksmes ir pārmaiņus Kopienā un kādā EBTA valstī saskaņā ar 36. protokolā izklāstītajiem noteikumiem.

3. EEZ Apvienotā parlamentārā komiteja ar dialogu un debatēm sekmē labāku saprašanos starp Kopienu un EBTA valstīm šā līguma aptvertajās jomās.

4. EEZ Apvienotā parlamentārā komiteja pēc vajadzības var izteikt savu viedokli ziņojumos vai rezolūcijās. Tā, jo īpaši, izskata EEZ Apvienotās komitejas gada ziņojumu par šā līguma darbību un attīstību, kurš sagatavots saskaņā ar 94. panta 4. punktu.

5. EEZ Padomes priekšsēdētājs var piedalīties EEZ Apvienotās parlamentārās komitejas sanāksmē, lai to uzrunātu.

6. EEZ Apvienotā parlamentārā komiteja pieņem savu reglamentu.







4. iedaļa

Ekonomisko un sociālo partneru sadarbība

96. pants

1. Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļi un citu to organizāciju locekļi, kuras Kopienā pārstāv sociālos partnerus, kā arī attiecīgās organizācijas EBTA valstīs strādā, lai stiprinātu savstarpējos kontaktus un regulāri un organizēti sadarbotos, veicinot informētību par Līgumslēdzēju Pušu ekonomiku pieaugošās savstarpējās atkarības ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem un par to interesēm EEZ kontekstā.

2. Šajā nolūkā ar šo tiek izveidota EEZ Konsultatīvā komiteja. Tajā ir vienāds skaits locekļu no Kopienas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, no vienas puses, un EBTA Konsultatīvās komitejas, no otras puses. EEZ Konsultatīvā komiteja pēc vajadzības var izteikt savu viedokli ziņojumos vai rezolūcijās.

3. EEZ Konsultatīvā komiteja pieņem savu reglamentu.







2. NODAĻA

LĒMUMU PIEŅEMŠANAS PROCEDŪRA

97. pants

Šis līgums neskar katras Līgumslēdzējas Puses tiesības, ievērojot nediskriminēšanas principu un informējot pārējās Līgumslēdzējas Puses, grozīt savus tiesību aktus šā līguma aptvertajās jomās, ja:

— EEZ Apvienotā komiteja secina, ka grozītie tiesību akti neietekmē šā līguma pareizu darbību, vai

— ir veiktas 98. pantā minētās procedūras.

98. pants

EEZ Apvienotā komiteja ar lēmumu un saskaņā ar šā līguma 93. panta 2. punktu, 99., 100., 102. un 103. pantu var grozīt tā pielikumus un 1. līdz 7., 9. līdz 11., 19. līdz 27., 30. līdz 32., 37., 39., 41. un 47. protokolu.

99. pants

1. Kad EK Komisija izstrādā jaunus tiesību aktus kādā jomā, ko reglamentē šis līgums, tā neformāli vēršas pēc konsultācijām pie EBTA valstu ekspertiem tāpat, kā tā savu priekšlikumu izstrādei vēršas pēc konsultācijām pie EK dalībvalstu ekspertiem.

2. Nosūtot savu priekšlikumu Eiropas Kopienu Padomei, EK Komisija nosūta tā kopijas EBTA valstīm.

Pēc kādas Līgumslēdzējas Puses lūguma EEZ Apvienotajā komitejā notiek iepriekšēja viedokļu apmaiņa.

3. Laikposmā pirms Eiropas Kopienu Padomes lēmuma pieņemšanas Līgumslēdzējas Puses nepārtrauktā informēšanas un konsultāciju procesā svarīgos brīžos pēc kādas Puses lūguma atkal savstarpēji apspriežas EEZ Apvienotajā komitejā.

4. Līgumslēdzējas Puses labā ticībā sadarbojas informēšanas un konsultāciju posmā, lai procesa beigās sekmētu lēmuma pieņemšanu EEZ Apvienotajā komitejā.

100. pants

EK Komisija attiecīgajās jomās nodrošina EBTA valstu ekspertiem iespējami plašu dalību to pasākumu projektu sagatavošanas posmā, kuri vēlāk ir iesniedzami komitejām, kas palīdz EK Komisijai īstenot tās izpildvaras funkcijas. Šajā nolūkā, izstrādājot priekšlikumus, EK Komisija atsaucas uz EBTA valstu ekspertu viedokli tāpat, kā tā atsaucas uz EK dalībvalstu ekspertu viedokli.

Gadījumos, kad jautājums iesniegts Eiropas Kopienu Padomei saskaņā ar attiecīgās komitejas procedūru, EK Komisija nosūta Eiropas Kopienu Padomei EBTA valstu ekspertu viedokli.

101. pants

1. Attiecībā uz komitejām, uz ko neattiecas ne 81., ne 100. panta noteikumi, EBTA valstu ekspertus iesaista darbā, kad tas vajadzīgs šā līguma pareizai darbībai.

Šīs komitejas ir uzskaitītas 37. protokolā. Šīs iesaistes noteikumi ir izklāstīti attiecīgajos nozaru protokolos un pielikumos, kuros izskatīti attiecīgie jautājumi.

2. Ja Līgumslēdzējām Pusēm šķiet, ka šo iesaisti varētu paplašināt arī attiecībā uz citām komitejām ar līdzīgām īpašībām, EEZ Apvienotā komiteja var grozīt 37. protokolu.

102. pants

1. Lai garantētu EEZ juridisko drošību un homogenitāti, EEZ Apvienotā komiteja pieņem lēmumu par šā līguma pielikuma grozīšanu iespējami drīz pēc tam, kad Kopiena ir pieņēmusi attiecīgu jaunu Kopienas tiesību aktu, lai vienlaicīgi varētu piemērot gan šo tiesību aktu, gan līguma pielikumu grozījumus. Šajā nolūkā, pieņemot tiesību aktu kādā jautājumā, ko reglamentē šis līgums, Kopiena EEZ Apvienotajā komitejā par to iespējami drīz informē pārējās Līgumslēdzējas Puses.

2. EEZ Apvienotā komiteja izvērtē to šā līguma pielikuma daļu, ko tieši skar jaunais tiesību akts.

3. Līgumslēdzējas Puses veic visus pasākumus, lai panāktu vienošanos par jautājumiem, kas saistās ar šo līgumu.

EEZ Apvienotā komiteja, jo īpaši, pieliek visas pūles, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu, ja rodas nopietna problēma kādā jomā, kas EBTA valstīs ietilpst likumdevēju iestāžu kompetencē.

4. Ja, neskarot iepriekšējā punkta piemērošanu, nav iespējams vienoties par grozījumiem kādā šā līguma pielikumā, EEZ Apvienotā komiteja izskata visas tālākās iespējas saglabāt šā līguma pareizu darbību un pieņem tam vajadzīgos lēmumus, ietverot iespēju atzīt tiesību aktu līdzvērtību. Šādu lēmumu pieņem ne vēlāk kā beidzoties sešu mēnešu ilgam laikposmam no jautājuma nodošanas EEZ Apvienotajai komitejai vai attiecīgā Kopienas tiesību akta spēkā stāšanās dienā, ja šis datums ir vēlāk.

5. Ja 4. punktā minētā termiņa beigās EEZ Apvienotā komiteja nav pieņēmusi lēmumu par šā līguma pielikuma grozījumu, tā attiecīgo daļu, ko nosaka saskaņā ar 2. punktu, uzskata par provizoriski atceltu, ja vien EEZ Apvienotā komiteja nelemj par pretējo. Šāda atcelšana stājas spēkā pēc sešiem mēnešiem no 4. punktā minētā laikposma beigām, bet tas nekādā gadījumā nav agrāk par to datumu, kad attiecīgo EK tiesību aktu ievieš Kopienā. EEZ Apvienotā komiteja turpina censties panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu, lai atcelšanu pārtrauktu cik vien iespējams drīz.

6. EEZ Apvienotā komiteja apspriež 5. punktā minētās atcelšanas praktiskās sekas Spēkā paliek tās tiesības un pienākumi, ko personas un uzņēmēji jau ir ieguvuši atbilstīgi šim līgumam. Līgumslēdzējas Puses pēc vajadzības lemj par pielāgojumiem, kas nepieciešami sakarā ar šo atcelšanu.

103. pants

1. Ja kāds EEZ Apvienotās komitejas lēmums var būt saistošs kādai Līgumslēdzējai Pusei tikai pēc konstitucionālo prasību izpildes, gadījumos, kad šajā lēmumā ir norādīts datums, tas stājas spēkā šajā datumā ar nosacījumu, ka attiecīgā Līgumslēdzēja Puse līdz šim datumam ir paziņojusi pārējām Līgumslēdzējām Pusēm, ka tās konstitucionālās prasības ir izpildītas.

Ja šāds paziņojums nav sniegts, lēmums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā paziņojuma.

2. Ja šāds paziņojums nav sniegts pēc sešiem mēnešiem no EEZ Apvienotās komitejas lēmuma, EEZ Apvienotās komitejas lēmumu piemēro provizoriski, kamēr nav izpildītas konstitucionālās prasības, ja vien Līgumslēdzēja Puse nepaziņo, ka šāds provizorisks piemērojums nav iespējams. Pēdējā gadījumā vai ja Līgumslēdzēja Puse paziņo par EEZ Apvienotās komitejas lēmuma neratificēšanu, 102. panta 5. punktā paredzētā atcelšana stājas spēkā pēc viena mēneša no šā paziņojuma dienas, bet tas nekādā gadījumā nav agrāk par to datumu, kad attiecīgo EK tiesību aktu ievieš Kopienā.

104. pants

EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, ja vien tajos nav norādīts citādi, šajā līgumā paredzētajos gadījumos pēc to stāšanās spēkā ir saistoši Līgumslēdzējām Pusēm, kuras veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to pilnīgu ieviešanu un piemērošanu.







3. NODAĻA

HOMOGENITĀTE, UZRAUDZĪBAS PROCEDŪRA UN DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA







1. iedaļa

Homogenitāte

105. pants

1. Lai sasniegtu Līgumslēdzēju Pušu mērķi panākt iespējami vienādu interpretāciju šā līguma noteikumiem un tiem Kopienas tiesību aktiem, kuri līgumā ir atveidoti būtiskā mērā, EEZ Apvienotā komiteja darbojas saskaņā ar šā panta noteikumiem.

2. EEZ Apvienotā komiteja pastāvīgi izskata tiesu prakses attīstību Eiropas Kopienu Tiesā un EBTA Tiesā. Šajā nolūkā šo tiesu spriedumus nosūta EEZ Apvienotajai komitejai, kura rīkojas tā, lai saglabātu šā līguma vienveidīgu interpretāciju.

3. Ja EEZ Apvienotā komiteja divos mēnešos pēc tam, kad tai iesniegtas atšķirības abu tiesu praksē, nav spējusi saglabāt šā līguma vienveidīgu interpretāciju, var piemērot 111. pantā noteiktās procedūras.

106. pants

Lai nodrošinātu iespējami vienādu šā līguma interpretāciju, pilnīgi neskarot tiesu neatkarību, EEZ Apvienotā komiteja izveido informācijas apmaiņas sistēmu attiecībā uz EBTA Tiesas, Eiropas Kopienu Tiesas, Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas un EBTA valstu Pēdējās instances tiesas spriedumiem. Šī sistēma paredz, ka:

a) Eiropas Kopienu Tiesas sekretāram nosūta minēto tiesu spriedumus, kas attiecas uz to, kā interpretēt un piemērot, no vienas puses, šo līgumu vai, no otras puses, Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu — ņemot vērā to grozījumus un papildinājumus, kā arī aktus, kas pieņemti atbilstīgi tiem, tiktāl, ciktāl šādi spriedumi attiecas uz noteikumiem, kas pēc būtības ir identiski šā līguma noteikumiem;

b) Eiropas Kopienu Tiesas sekretārs veic šo spriedumu klasificēšanu, tostarp, ja vajadzīgs, tulkojumu un kopsavilkumu sagatavošanu un publicēšanu;

c) Eiropas Kopienu Tiesas sekretārs atbilstīgos dokumentus dara zināmus katras Līgumslēdzējas Puses noteiktajām kompetentajām valsts iestādēm.

107. pants

Noteikumi attiecībā uz EBTA valstu iespējām ļaut kādai tiesai lūgt Eiropas Kopienu Tiesu lemt par kāda EEZ noteikuma interpretāciju ir izklāstīti 34. protokolā.







2. iedaļa

Uzraudzības kārtība

108. pants

1. EBTA valstis izveido neatkarīgu uzraudzības iestādi (EBTA Uzraudzības iestāde), kā arī izstrādā procedūras, kas ir līdzīgas Kopienas procedūrām, tostarp procedūras, lai nodrošinātu šajā līgumā paredzēto saistību izpildi un lai kontrolētu konkurences jomā pieņemto EBTA Uzraudzības iestādes aktu likumību.

2. EBTA valstis izveido tiesu (EBTA Tiesa).

EBTA Tiesas kompetence — saskaņā ar atsevišķu nolīgumu starp EBTA valstīm — saistībā ar šā līguma piemērošanu jo īpaši attiecas uz:

a) darbībām, kas saistītas ar uzraudzības procedūru attiecībā uz EBTA valstīm;

b) pārsūdzībām, kas saistītas ar konkurences jomā pieņemtajiem EBTA Uzraudzības iestādes lēmumiem;

c) domstarpību izšķiršanu starp divām vai vairāk EBTA valstīm.

109. pants

1. Šajā līgumā paredzēto saistību izpildi uzrauga, no vienas puses, EBTA Uzraudzības iestāde un, no otras puses, EK Komisija, darbojoties saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu un šo līgumu.

2. Lai nodrošinātu vienādu uzraudzību visā EEZ, EBTA Uzraudzības iestāde un EK Komisija sadarbojas, apmainās ar informāciju un savstarpēji apspriežas par uzraudzības politikas jautājumiem un konkrētiem gadījumiem.

3. EK Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde saņem sūdzības saistībā ar šā līguma piemērošanu. Tās informē viena otru par saņemtajām sūdzībām.

4. Katra šī organizācija izskata visas sūdzības, kas ir tās kompetencē, un nosūta otrai organizācijai tās sūdzības, kas ir šīs otras minētās organizācijas kompetencē.

5. Ja abas šīs organizācijas nevar vienoties par veicamajiem pasākumiem saistībā ar sūdzību vai saistībā ar izskatīšanas rezultātiem, viena no tām var nodot jautājumu EEZ Apvienotajai komitejai, kura to izskata saskaņā ar 111. panta noteikumiem.

110. pants

EBTA Uzraudzības iestādes un EK Komisijas lēmumi atbilstīgi šim līgumam, ar kuriem uzliek finansiālas saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi.

Tas pats attiecas uz Eiropas Kopienu Tiesas, Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas un EBTA Tiesas spriedumiem atbilstīgi šim līgumam.

Izpildi reglamentē tās valsts civilprocesa normas, kuras teritorijā izpilde notiek. Lēmumam pievieno rīkojumu par tā izpildi, un vienīgā formalitāte ir lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic iestāde, kuru katra Līgumslēdzēja Puse šajā nolūkā ieceļ un par kuru paziņo pārējām Līgumslēdzējām Pusēm, EBTA Uzraudzības iestādei, EK Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesai un EBTA Tiesai.

Kad pēc attiecīgās puses lūguma šīs formalitātes ir izpildītas, tā var uzsākt izpildi saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kuras teritorijā izpilde notiek, vēršoties tieši kompetentajā iestādē.

EK Komisijas, Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas un Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu izpildi var atlikt tikai ar Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu, bet EBTA Uzraudzības iestādes vai EBTA Tiesas lēmumu izpildi var atlikt tikai ar EBTA Tiesas lēmumu. Sūdzības par nepareizu izpildi tomēr ir attiecīgo valstu tiesu jurisdikcijā.







3. iedaļa

Domstarpību izšķiršana

111. pants

1. Kopiena vai kāda EBTA valsts var iesniegt EEZ Apvienotajā komitejā kādu strīdīgu jautājumu, kas attiecas uz šā līguma interpretāciju vai piemērošanu, saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

2. EEZ Apvienotā komiteja var domstarpības izšķirt. Tai tiek sniegta visa informācija, kas varētu būt noderīga, lai varētu rūpīgi izpētīt situāciju, meklējot pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā EEZ Apvienotā komiteja izskata visas iespējas saglabāt šā līguma pareizu darbību.

3. Ja domstarpības attiecas uz kādu šā līguma noteikumu interpretāciju, kas pēc būtības ir identiski attiecīgiem noteikumiem Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā, kā arī tiesību aktos, kuri pieņemti šo divu līgumu piemērošanā, un ja domstarpības nav izšķirtas trīs mēnešos no to iesniegšanas EEZ Apvienotajā komitejā, Līgumslēdzējas Puses, kam ir domstarpības, var vienoties lūgt Eiropas Kopienu Tiesai sniegt nolēmumu par attiecīgo noteikumu interpretāciju.

Ja EEZ Apvienotā komiteja šādu domstarpību gadījumā nav panākusi vienošanos par risinājumu sešos mēnešos no šīs procedūras uzsākšanas vai ja līdz tam laikam Līgumslēdzējas Puses, kam ir domstarpības, nav izlēmušas lūgt Eiropas Kopienu Tiesu sniegt savu nolēmumu, Līgumslēdzēja Puse, lai novērstu iespējamus traucējumus, var:

— vai nu veikt aizsardzības pasākumus saskaņā ar 112. panta 2. punktu un atbilstīgi 113. pantā paredzētajai procedūrai,

— vai mutatis mutandis piemērot 102. panta noteikumus.

4. Ja domstarpības attiecas uz tādu aizsardzības pasākumu apjomu vai ilgumu, kas pieņemti saskaņā ar 111. panta 3. punktu vai 112. pantu, vai arī uz tādu traucējumu novēršanas pasākumu proporcionalitāti, kas pieņemti saskaņā ar 114. pantu, un ja EEZ Apvienotā komiteja pēc trīs mēnešiem no dienas, kad tai šis jautājums iesniegts, nav spējusi domstarpības izšķirt, Līgumslēdzēja Puse var iesniegt domstarpības izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar 33.protokolā izstrādātajām procedūrām. Minētajās procedūrās neizskata nekādus jautājumus attiecībā uz šā līguma noteikumu interpretāciju, kas paredzēta šā panta 3. punktā. Šķīrējtiesas nolēmums ir saistošs tām pusēm, kurām bijušas attiecīgās domstarpības.







4. NODAĻA

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI

112. pants

1. Ja rodas ievērojamas nozaru vai reģionāla rakstura ekonomiskas, sabiedriskas vai vides grūtības, kas draud saglabāties, Līgumslēdzēja Puse saskaņā ar 113. pantā izstrādātajiem nosacījumiem un procedūrām var vienpusēji veikt atbilstīgus pasākumus.

2. Aizsardzības pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt līmeni, kas ir stingri nepieciešams stāvokļa labošanai. Priekšroku dod tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā līguma darbību.

3. Aizsardzības pasākumi attiecas uz visām Līgumslēdzējām Pusēm.

113. pants

1. Līgumslēdzēja Puse, kas apsver iespēju veikt aizsardzības pasākumus atbilstīgi 112. pantam, ar EEZ Apvienotās komitejas starpniecību dara to zināmu pārējām Līgumslēdzējām Pusēm un sniedz visu vajadzīgo informāciju.

2. Līgumslēdzējas Puses tūlīt sāk apspriesties EEZ Apvienotajā komitejā ar nolūku rast savstarpēji pieņemamu risinājumu.

3. Attiecīgā Līgumslēdzēja Puse nedrīkst veikt aizsardzības pasākumus, kamēr nav pagājis viens mēnesis pēc paziņojuma saskaņā ar 1. punktu, ja vien konsultāciju procedūra saskaņā ar 2. punktu nav beigusies pirms norādītā termiņa beigām. Ja ārkārtas apstākļi, kas liek rīkoties tūlīt, neļauj pirms tam veikt nekādu izskatīšanu, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var nekavējoties piemērot aizsardzības pasākumus, kas ir absolūti nepieciešami stāvokļa labošanai.

Attiecībā uz Kopienu aizsardzības pasākumus veic EK Komisija.

4. Attiecīgā Līgumslēdzēja Puse tūlīt paziņo EEZ Apvienotajai komitejai par veiktajiem pasākumiem un sniedz visu vajadzīgo informāciju.

5. Par veiktajiem aizsardzības pasākumiem notiek apspriešanās EEZ Apvienotajā komitejā reizi trijos mēnešos pēc to pieņemšanas, lai lemtu par to atcelšanu pirms paredzētā termiņa vai to piemērošanas apjoma ierobežošanu.

Katra Līgumslēdzēja Puse var jebkurā laikā lūgt EEZ Apvienoto komiteju izskatīt šādus pasākumus.

114. pants

1. Ja kādas Līgumslēdzējas Puses veiktais aizsardzības pasākums izraisa nelīdzsvarotību starp šajā līgumā paredzētajām tiesībām un pienākumiem, jebkura cita Līgumslēdzēja Puse pret šo Līgumslēdzēju Pusi var veikt tādus proporcionālus kompensācijas pasākumus, kas ir absolūti nepieciešami minēto traucējumu seku novēršanai. Priekšroku dod tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā līguma darbību.

2. Piemēro 113. pantā izklāstīto procedūru.







VIII DAĻA

FINANŠU MEHĀNISMS

115. pants

Lai sekmētu pastāvīgu un līdzsvarotu tirdzniecisko un ekonomisko attiecību stiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm atbilstīgi 1. pantam, Līgumslēdzējas Puses vienojas par vajadzību samazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības starp to reģioniem. Tās šajā sakarā norāda, ka līgumā un tā protokolos ir izklāstīti attiecīgi noteikumi, ietverot dažus pasākumus attiecībā uz lauksaimniecību un zivsaimniecību.

116. pants

EBTA valstis izstrādā finanšu mehānismu, lai EEZ kontekstā un papildus jau esošajiem Kopienas centieniem šajā jomā veicinātu 115. pantā noteikto mērķu sasniegšanu.

117. pants

▼M301

Noteikumi attiecībā uz finanšu mehānismiem ir izklāstīti 38. protokolā, 38.a protokolā, 38.a protokola papildinājumā, 38.b protokolā, 38.b protokola papildinājumā un 38.c protokolā.

▼B







IX DAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

118. pants

1. Ja kāda Līgumslēdzēja Puse uzskata, ka šā līguma izveidotās attiecības vajadzētu attīstīt, paplašinot tās arī attiecībā uz citām un tajā neietvertām jomām, tā EEZ Padomē iesniedz pamatotu lūgumu pārējām Līgumslēdzējām Pusēm. EEZ Padome var norīkot EEZ Apvienoto komiteju izskatīt visus šā lūguma aspektus un sagatavot ziņojumu.

Ja vajadzīgs, EEZ Padome var pieņemt politiskus lēmumus ar mērķi sākt Līgumslēdzēju Pušu sarunas.

2. Uz vienošanos, kas izriet no 1. punktā minētajām sarunām, attiecas ratifikācija vai apstiprināšana, ko Līgumslēdzējas Puses veic saskaņā ar savām procedūrām.

119. pants

Pielikumi un tajos minētie akti, kuros šā līguma nolūkos izdarīti pielāgojumi, kā arī protokoli ir šā līguma sastāvdaļa.

120. pants

Ja vien šajā līgumā, un jo īpaši ►M1 41. un 43. protokolā ◄ , nav paredzēts citādi, šā līguma noteikumu piemērošanai dodama priekšroka pār noteikumiem jebkādos jau pastāvošos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kas ir saistoši Eiropas Ekonomikas kopienai, no vienas puses, un vienai vai vairākām EBTA valstīm, no otras puses, ciktāl šis līgums attiecas uz to pašu jautājumu.

121. pants

Šā līguma noteikumi neizslēdz iespēju sadarboties:

a) Ziemeļvalstu sadarbības ietvaros tiktāl, ciktāl šāda sadarbība netraucē šā līguma pareizu darbību;

b) Šveices un Lihtenšteinas reģionālās savienības ietvaros tiktāl, ciktāl minētās savienības mērķus nevar sasniegt ar šā līguma piemērošanu un netiek traucēta šā līguma pareiza darbība;

▼M135 —————

▼B

122. pants

Līgumslēdzēju Pušu pārstāvji, delegāti un eksperti, kā arī ierēdņi un citi darbinieki, kas darbojas saistībā ar šo līgumu, arī pēc savu pienākumu izpildes nedrīkst izpaust informāciju, kura vērtējama kā dienesta noslēpums, it īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām un izmaksām.

123. pants

Nekas šajā līgumā neliedz Līgumslēdzējai Pusei veikt jebkādus pasākumus:

a) ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu informācijas izpaušanu, kura ir pretrunā ar tās drošības interesēm;

b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma vai citu izstrādājumu ražošanu vai tirdzniecību, vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu, ja šie pasākumi nepasliktina konkurences apstākļus attiecībā uz izstrādājumiem, kuri nav domāti īpašiem militāriem nolūkiem;

c) ko tās uzskata par būtiski svarīgiem attiecībā uz pašu drošību nopietnu iekšējo traucējumu gadījumā, kas skar likuma varas un kārtības uzturēšanu, kara laikā vai nopietna starptautiskā saspīlējuma gadījumā ar kara draudiem, lai pildītu pienākumus, ko tā ir uzņēmusies miera un starptautiskās drošības saglabāšanai.

124. pants

Neskarot citus šā līguma noteikumus, Līgumslēdzējas Puses piešķir EK dalībvalstu un EBTA valstu pilsoņiem tādas pašas tiesības piedalīties 34. pantā definēto uzņēmumu kapitāla veidošanā kā saviem pilsoņiem.

125. pants

Šis līgums nekādi neietekmē Līgumslēdzēju Pušu īpašumtiesību sistēmas noteikumus.

126. pants

1. ►M187 ◄ , Somijas ►M187 ◄ , Islandes ►M187 ◄ , Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Zviedrijas Karalistes teritorijā. Šo līgumu piemēro tajās teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgums un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums, un to piemēro saskaņā ar minētajos līgumos paredzētajiem noteikumiem, kā arī Austrijas—————, Somijas—————, Islandes—————, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Zviedrijas Karalistes teritorijā.

2. Neskarot 1. punkta noteikumus, šo līgumu nepiemēro Ālandu salās. Tomēr Somijas valdība ar deklarāciju, ko, ratificējot šo līgumu, iesniedz depozitāram, kurš nosūta tās apliecinātu kopiju Līgumslēdzējām Pusēm, var paziņot, ka šo līgumu piemēro Ālandu salās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējās Somijas daļās, ievērojot šādus noteikumus: a) šā līguma noteikumi neizslēdz to noteikumu, kas jebkurā konkrētā laikā bijuši spēkā Ālandu salās, piemērošanu attiecībā uz: i) ierobežojumiem saistībā ar tādu fizisku personu tiesībām, kam nav Ālandu reģionālās pilsonības, un juridiskas personas tiesībām iegādāties īpašumu Ālandu salās un būt tā īpašniekam bez Ālandu salu kompetento iestāžu atļaujas; ii) ierobežojumiem saistībā ar tādu fizisku personu tiesībām, kam nav Ālandu reģionālās pilsonības, un juridisku personu tiesībām sniegt pakalpojumus Ālandu salās bez Ālandu salu kompetento iestāžu atļaujas; b) šis līgums neskar Ālandu salu iedzīvotāju tiesības Somijā; c) Ālandu salu iestādes piemēro vienādu attieksmi visām Līgumslēdzēju Pušu fiziskajām un juridiskajām personām.

127. pants

Jebkura Līgumslēdzēja Puse var izstāties no šā līguma, par to rakstveidā paziņojot pārējām Līgumslēdzējām Pusēm vismaz divpadsmit mēnešus iepriekš.

Tūlīt pēc paziņojuma par paredzētu izstāšanos pārējās Līgumslēdzējas Puses sasauc diplomātisku konferenci, lai izstrādātu vajadzīgos līguma grozījumus.

128. pants

►M1

Any European State becoming a member of the Community shall, and the Swiss Confederation or any European State becoming a member of EFTA may, apply to become a party to this Agreement. It shall address its application to the EEA Council.

◄

2. Par šādas dalības noteikumiem un nosacījumiem vienojas Līgumslēdzējas Puses un attiecīgā kandidātvalsts. Šādu līgumu katra Līgumslēdzēja Puse iesniedz ratifikācijai vai apstiprināšanai saskaņā ar savām procedūrām.

129. pants

1. Šis līgums ir sagatavots vienā eksemplārā angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, islandiešu, itāļu, norvēģu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un tā teksts ir autentisks visās šajās valodās.

▼M268

Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zona paplašināšanos šā līguma teksti bulgāru, čehu, horvātu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, rumāņu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā ir vienlīdz autentiski.

Pielikumos minēto aktu teksti ir vienlīdz autentiski angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, kā tie ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to autentifikācijas nolūkā tos sagatavo islandiešu un norvēģu valodā un publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā.

▼B

2. Līgumslēdzējas Puses šo līgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām.

To deponē Eiropas Kopienu Padomes Ģenerālsekretariātam, kas nosūta apliecinātās kopijas visām pārējām Līgumslēdzējām Pusēm.

Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Kopienu Padomes Ģenerālsekretariātam, kas par to paziņo visām pārējām Līgumslēdzējām Pusēm.

▼M1

3. This Agreement shall enter into force on the date and under the conditions provided for in the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area.

▼B

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente acuerdo.

Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

Εις πίστωση των ανωτέρο, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.

In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

þEssu til staðfestingar hafa undirritaðir fulltrúar, sem til þess hafa fullt umboð, undirritað samning þennan.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Som bevitnelse på dette har de undertegnede befullmektigede undertegnet denne avtale.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.

Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Till bestyrkande härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta avtal.

Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos.

Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems.

Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig.

Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο.

Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two.

Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze.

Gjört í Oporto annan dag maímánaðar árið nítján hundruð níutíu og tvö.

Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue.

Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig.

Gitt i Oporte på den annen dag i mai i året nittenhundre og nitti to.

Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois.

Tehty portossa toisena päivänä toukokuuta tuhat yhdeksänsataayhdeksänkymmentäkaksi.

Undertecknat i Oporto de 2 maj 1992.

Por el Consejo y la Comisión de las Comunidades Europeas

For Rådet og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Für den Rat und die Kommission der Europäischen Gemeinschaften

Για το Συμβούλιο και την Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

For the Council and the Commission of the European Communities

Pour le Conseil et la Commission des Communautés européennes

Per il Consiglio e la Commissione delle Comunità europee

Voor de Raad en de Commissie van de Europese Gemeenschappen

Pelo Conselho e pela Comissão das Comunidades Europeias

Pour le royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le grand-duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Für die Republik Österreich

Suomen tasavallan puolesta

Fyrir Lýðveldið Ísland

Für das Fürstentum Liechtenstein

For Kongeriket Norge

För Konungariket Sverige

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

PROTOKOLS

1. PROTOKOLS

par horizontālo pielāgošanu

Līguma pielikumos minēto tiesību aktu noteikumi ir piemērojami saskaņā ar līgumu un šo protokolu, ja attiecīgajā pielikumā nav paredzēts citādi. Īpašie pielāgojumi, kas vajadzīgi dažos tiesību aktos, izklāstīti pielikumā, kur ir minēts attiecīgais tiesību akts.

1. TIESĪBU AKTU IEVADDAĻAS

Minēto tiesību aktu preambulas nav pielāgotas šā līguma mērķiem. Tās ir svarīgas tiktāl, ciktāl tās sekmē attiecīgajos tiesību aktos ietverto noteikumu pareizu interpretāciju un piemērošanu saistībā ar šo līgumu.

2. NOTEIKUMI PAR EK KOMITEJĀM

Uz procedūrām, institucionālo kārtību vai citiem noteikumiem par EK komitejām, kas ietverti minētajos tiesību aktosattiecas līguma 81., 100. un 101. pants un 31. protokols.

3. NOTEIKUMI, KAS PAREDZ PROCEDŪRAS KOPIENAS TIESĪBU AKTU PIELĀGOŠANAI/GROZĪŠANAI

Ja minētais tiesību akts tā pielāgošanai, paplašināšanai vai grozīšanai vai jaunas Kopienas politikas, iniciatīvas vai tiesību aktu izstrādei paredz EK procedūras, piemēro attiecīgās līgumā paredzētās lēmumu pieņemšanas procedūras.

4. INFORMĀCIJAS APMAIŅAS UN PAZIŅOŠANAS PROCEDŪRAS

▼M2

a) Ja kādai EK dalībvalstij jāiesniedz informācija EK Komisijai, EBTA valsts iesniedz šo informāciju EBTA Uzraudzības iestādei, kura to nodod tālāk EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai. Tas pats attiecas uz tiem gadījumiem, kad informācijas nosūtīšana jāveic kompetentajām iestādēm. EK Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde apmainās ar informāciju, kuru tās saņēmušas no EK dalībvalstīm vai no EBTA valstīm, vai no kompetentajām iestādēm.

▼B

b) Ja EK dalībvalstij jāiesniedz informācija vienai vai vairākām EK dalībvalstīm, tā šo informāciju iesniedz arī EK Komisijai, kas to dara zināmu Pastāvīgajai komitejai, kura to izplata EBTA valstīm. EBTA valsts iesniedz atbilstīgo informāciju vienai vai vairākām citām EBTA valstīm un Pastāvīgajai komitejai, kas to dara zināmu EK Komisijai, lai tā to izplata EK dalībvalstīm. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad kompetentās iestādes sniedz informāciju.

c) Apgabalos, kur steidzamības dēļ ir vajadzīga ātra informācijas nodošana, attiecīgi nozaru risinājumi paredz piemērot tiešu informācijas apmaiņu.

d) Attiecībā uz EBTA valstīm EK Komisijas funkcijas saistībā ar pārbaudes vai apstiprināšanas procedūrām, informēšanu, paziņošanu vai konsultēšanu un līdzīgiem jautājumiem veic saskaņā ar procedūrām, ko tās nosaka savā starpā. Tas neierobežo 2., 3. un 7. punktu. EK Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde vai Pastāvīgā komiteja attiecīgā gadījumā apmainās ar visu informāciju par šiem jautājumiem. Jebkuru jautājumu, kas rodas šajā sakarā, var nosūtīt EEZ Apvienotajai komitejai.

5. PĀRSKATĪŠANAS UN ZIŅOŠANAS KĀRTĪBA

Ja saskaņā ar kādu no minētajiem tiesību aktiem EK Komisijai vai citai EK iestādei jāsagatavo ziņojums, novērtējums vai tamlīdzīga informācija, tad attiecīgi EBTA Uzraudzības iestāde vai Pastāvīgā komiteja, ja nav panākta citāda vienošanās, vajadzības gadījumā līdztekus sagatavo atbilstīgus ziņojumus, novērtējumus vai tamlīdzīgu informāciju attiecībā uz EBTA valstīm. EK komisija un, attiecīgi, EBTA Uzraudzības iestāde vai Pastāvīgā komiteja savsatarpēji apspriežas un apmainās ar informāciju attiecīgo ziņojumu sagatavošanas laikā, un šo ziņojumu kopijas nosūta EEK Apvienotajai komitejai.

6. INFORMĀCIJAS PUBLICĒŠANA

a) Ja saskaņā ar minēto tiesību aktu EK dalībvalstij jāpublicē noteikta informācija par faktiem, kārtību un tamlīdzīga informācija, tad saskaņā ar šo līgumu arī EBTA valstis attiecīgajā veidā publicē būtisko informāciju.

b) Ja saskaņā ar minēto tiesību aktu fakti, procedūras, ziņojumi un tamlīdzīga informācija jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, attiecīgo informāciju, kas attiecas uz EBTA valstīm, publicē atsevišķā tā EEZ sadaļā ( 3 ).

7. TIESĪBAS UN PIENĀKUMI

EK dalībvalstīm vai to valsts iestādēm, uzņēmumiem vai privātpersonām attiecībā vienai uz otru piešķirtās tiesības vai uzliktās saistības uzskata par tādām, kas ir piešķirtas vai uzliktas Līgumslēdzējām Pusēm, kuras attiecīgi arī uzskata par to kompetentām iestādēm, valsts iestādēm, uzņēmumiem un privātpersonām.

8. ATSAUCES UZ TERITORIJĀM

Ja minētajos tiesību aktos ir atsauces uz “Kopienas”vai “kopējā tirgus”teritoriju, šajā līgumā šīs atsauces uzskata par atsaucēm uz Līgumslēdzēju Pušu teritorijām, kā noteikts šā līguma 126. pantā.

9. ATSAUCES UZ EK DALĪBVALSTU PILSOŅIEM

Ja minētajos tiesību aktos ir atsauces uz EK dalībvalstu pilsoņiem, šajā līgumā šīs atsauces uzskata par atsaucēm arī uz EBTA valstu pilsoņiem.

10. NORĀDES PAR VALODĀM

Ja minētais tiesību akts EK dalībvalstīm vai to valsts iestādēm, uzņēmumiem vai privātpersonām piešķir tiesības vai uzliek saistības attiecībā uz jebkuru Eiropas Kopienu oficiālo valodu lietošanu, atbilstīgās tiesības un saistības attiecībā uz visu Līgumslēdzēju Pušu jebkuru oficiālo valodu lietošanu uzskata par tādām, kas ir piešķirtas vai uzliktas Līgumslēdzējām Pusēm, to kompetentām iestādēm, valsts iestādēm, uzņēmumiem vai privātpersonām.

11. TIESĪBU AKTU STĀŠANĀS SPĒKĀ UN ĪSTENOŠANA

Noteikumi par līguma pielikumos minēto tiesību aktu stāšanos spēkā vai īstenošanu neattiecas uz šā līguma mērķiem. Termiņi un datumi attiecībā uz minēto tiesību aktu stāšanos spēkā EBTA valstīs ir atkarīgi no līguma spēkā stāšanās dienas, kā arī no noteikumiem par pārejas pasākumiem.

12. KOPIENU TIESĪBU AKTU ADRESĀTI

Noteikumi, kas norāda, ka Kopienas tiesību akts ir adresēts Kopienas dalībvalstīm, nav būtiski šā līguma izpratnē.

▼M108

2. PROTOKOLS

PAR PRODUKTIEM, KAS NAV IETVERTI LĪGUMA DARBĪBAS JOMĀ SASKAŅĀ AR 8. PANTA 3. PUNKTA A) APAKŠPUNKTU







HS pozīcijas Nr. Produktu apraksts 3502 Albumīni, albumināti un citi albumīna atvasinājumi: – olu albumīns: ex 11 – – Kaltēts, izņemot nederīgu un tādu, kas padarīts nederīgs lietošanai cilvēku uzturā ex 19 – – Pārējais olu albumīns, izņemot nederīgu un tādu, kas padarīts nederīgs lietošanai cilvēku uzturā ex 20 – Piena albumīns, tostarp divu vai vairāku sūkalu olbaltumvielu koncentrāts, izņemot nederīgu un tādu, kas padarīts nederīgs lietošanai cilvēku uzturā 3823 Rūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafinējot iegūtās skābās eļļas; Rūpnieciskie alifātiskie spirti: – rūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafinējot iegūtās skābās eļļas: ex 11 – – Stearīnskābe dzīvnieku barošanai ex 12 – – Oleīnskābe dzīvnieku barošanai ex 13 – – Taleļļas vienvērtīgās taukskābes dzīvnieku barošanai ex 19 – – Cits dzīvnieku barošanai ex 70 – Rūpnieciskie alifātiskie spirti dzīvnieku barošanai

3. PROTOKOLS PAR PRODUKTIEM,

KAS MINĒTI LĪGUMA 8. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTĀ













1. pants

1. Līguma nosacījumus piemēro produktiem, kas uzskaitīti I un II tabulā, ievērojot šā protokola nosacījumus.

2. ►M153 ◄ . Šā protokola nosacījumus nepiemēro Lihtenšteinai—————

2. pants

1. Uz I tabulā norādītajiem produktiem attiecas muitas nodokļi, kas norādīti minētās tabulas pielikumā.

▼M320

I tabulā iekļautajiem produktiem, kuru izcelsme saskaņā ar Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem ir Islandē vai Eiropas Savienībā, piemēro muitas nodokļus, kas noteikti attiecīgi I tabulas I pielikuma 4.a punktā un I tabulas II pielikuma 1.a punktā.

▼M108

2. Šos muitas nodokļus katru gadu pārskata. Tos var apstiprināt apvienotā komiteja, ievērojot galveno lauksaimniecības produktu cenu attīstību Līgumslēdzēju pušu valstīs un/vai savstarpējās koncesijas.

3. pants

1. Šis protokols neliedz katrai Līgumslēdzējai pusei piemērot savu eksporta kompensāciju sistēmu precēm, kas uzskaitītas I tabulā, ievērojot ietekmi, ko rada pasaules tirgū un Līgumslēdzēju pušu valstu tirgos esošās galveno lauksaimniecības produktu cenu atšķirības.

2. Ja galvenajiem lauksaimniecības produktiem, ko izmanto eksportēto produktu ražošanā, sniedz ražošanas kompensācijas vai tiešo atbalstu, eksporta kompensāciju samazina atbilstoši.

4. pants

Līgumslēdzējas puses regulāri dara zināmus cita citai to piešķirto kompensāciju līmeņus galvenajiem lauksaimniecības produktiem, uz kurām var pretendēt I tabulā uzskaitītie produkti, kā arī saistītas maksas lauksaimniecības politikā, tostarp organizāciju noteiktas cenas.

5. pants

1. Līgumslēdzējas puses nedrīkst uzlikt muitas nodokļus vai līdzvērtīgus maksājumus importam vai piešķirt kompensāciju pēc II tabulā uzskaitīto produktu eksporta.

2. 4. panta nosacījumus mutatis mutandis piemēro II tabulā uzskaitītajiem produktiem.

6. pants

Pēc līgumslēdzējas puses pieprasījuma šo protokolu var pārskatīt EEZ Apvienotā komiteja. Šāda pārskatīšana var ietvert I un II tabulas grozījumus saistībā ar iekļauto produktu apmēru un piemērojamo nodokļu apmēru.

7. pants

1. Līgumslēdzējas puses paziņo EEZ Apvienotajai komitejai par sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem šā protokola piemērošanai.

2. Katra līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var pieprasīt diskusijas EEZ Apvienotajā komitejā par šā protokola darbību.







I TABULA HS pozīcijas Nr. Produktu apraksts 0403 Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un cits fermentēts vai skābpiena piens un krējums, arī iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: 10 – Jogurts: ex 10 – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao 90 – cits: ex 90 – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao 0501 Cilvēku mati, neapstrādāti, arī mazgāti vai sukāti; cilvēku matu atkritumi 0502 Mājas cūku, mežacūku vai kuiļu sari un spalva; āpšu un citu dzīvnieku spalvas suku ražošanai; šādu saru vai spalvu atkritumi 0503 Astri un to atlikumi, arī salikti kārtās, arī kopā ar stiprinājumu 0505 Ādas un citas putnu daļas ar spalvām vai dūnām, spalvas un to daļas (arī ar apgrieztām malām) un dūnas, bez tālākas apstrādes, izņemot tīrītas, dezinficētas vai apstrādātas uzglabāšanai; putnu spalvu vai to daļu pulveris un atlikumi 0507 Ziloņkauls, bruņurupuču bruņas, vaļu bārda un vaļu bārdas bārkstis, ragi, briežragi, nagi un knābji, neapstrādāti vai sākotnēji apstrādāti, bet negriezti pēc formas; šo produktu pulveris un atlikumi 0508 Koraļļi un tamlīdzīgi materiāli, neapstrādāti vai tikai sākotnēji apstrādāti; gliemju, vēžveidīgo vai adatādaiņu un sēpiju skeleta plāksnīšu čaulas un vāki, neapstrādāti vai tikai sākotnēji apstrādāti, bet negriezti pēc formas; to pulveris un atlikumi 0509 Dzīvnieku izcelsmes dabiskie sūkļi 0510 Ambra, bebru cirkšņu sekrēts, cibets un mošus; mīkstspārņi; žults, arī kaltēta; dziedzeri un citi dzīvnieku izcelsmes produkti, ko izmanto farmaceitisku preparātu izgatavošanai, svaigi, dzesināti, saldēti vai citādi konservēti īslaicīgai glabāšanai 0710 Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): 40 – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) 0711 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: 90 – citi dārzeņi; dārzeņu maisījumi: ex 90 – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) 1302 Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti, kas iegūti no dārzeņiem: – augu sulas un ekstrakti: 14 – – no piretrām vai augu saknēm, kas satur rotenonu 19 – – Citi: ex 19 – – – Augu ekstraktu maisījumi dzērienu vai pārtikas izstrādājumu ražošanai ex 19 – – – Medikamenti, izņemot augu ekstraktu maisījumus dzērienu vai pārtikas izstrādājumu ražošanai, vai vaniļas oleosveķus 20 – pektīni, pektināti un pektāti: ex 20 – – no kuru svara 5 % vai vairāk ir cukurs 1401 Augu izcelsmes materiāli, kurus galvenokārt izmanto pīšanai (piemēram, bambusi, rotangpalmas, niedres, meldri, kārkli, rafija, attīrīti, balināti vai krāsoti graudaugu salmi un liepu mizas) 1402 Augu izcelsmes materiāli, kurus galvenokārt izmanto kā pildmateriālus (piemēram, kapoks, augu šķiedras un jūras zāles), arī kā slānis uz cita materiāla pamatnes 1403 Augu materiāli, ko galvenokārt izmanto suku vai slotu izgatavošanai (piemēram, parastais sorgo, palmu kātšķiedras, ložņu vārpatas un bromēlijas), arī saišķos vai kūlīšos 1404 Augu valsts produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur: 10 – neapstrādāti augu materiāli, kurus galvenokārt izmanto krāsošanai vai miecēšanai 90 – Citi 1517 Margarīns; pārtikas maisījumi vai izstrādājumi no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā minētu tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki vai eļļas, vai to frakcijas un ir iekļautas pozīcijā nr. 1516 10 – margarīns, izņemot šķidro margarīnu: ex 10 – – ar piena tauku saturu, kas pārsniedz 10 svara %, bet ne vairāk kā 15 svara % 90 – Cits: ex 90 – – ar piena tauku saturu, kas pārsniedz 10 svara %, bet ne vairāk kā 15 svara % ex 90 – – pārtikas maisījumi vai ēdami produkti, ko izmanto veidņu sagatavošanai 1520 Neapstrādāts glicerīns; glicerīnūdens un glicerīna sārmi: Ex 00 Barošanai (1) 1522 Trāns; taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas: Ex 00 – Trāns barošanai (1) 1702 Citādi cukuri, tostarp ķīmiski tīra laktoze, maltoze, glikoze un fruktoze, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdētais cukurs: 50 – ķīmiski tīra fruktoze 90 – citi, ieskaitot invertcukuru: ex 90 – – Ķīmiski tīra maltoze 1704 Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas 1806 Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu 1901 Iesala ekstrakts; no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta gatavoti pārtikas produkti, kuri nesatur kakao pulveri vai pēc svara satur mazāk par 40 % kakao, rēķinot uz pilnīgi attaukotu vielu, un kuri nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijās no 0401. līdz 0404., kas nesatur vai satur no svara mazāk nekā 5 % kakao, rēķinot uz kopējo beztauku bāzi, kas nav ne minēti, ne iekļauti kaut kur citur 1902 Makaronu izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, piemēram, spageti, makaroni, nūdeles, lazanja, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, arī sagatavots: – nevārīti makaronu izstrādājumi, bez pildījuma un citādi negatavoti: 11 – – kas satur olas 19 – – Citi 20 – pildīti makaronu izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: ex 20 – – Produkti, kas nesatur vairāk kā 20 % no svara desu, gaļu, gaļas subproduktus vai asinis, vai jebkuru iepriekšminēto kombināciju 30 – Citi makaronu izstrādājumi 40 – Kuskuss 1903 Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā 1904 Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugus vai graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); Graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā, vai citādi pārstrādātu graudu veidā (izņemot miltus un rupja maluma miltus), iepriekš vārīti vai citādi sagatavoti, kas nav minēti vai iekļauti citur 1905 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi, arī ar kakao piedevu; oblātes, tukšas kapsulas, ko var izmantot farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti 2001 Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: 90 – Citi: ex 90 – – Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata); palmu galotņu pumpuri; Jamss, saldie kartupeļi un tamlīdzīgas ēdamas augu daļas, kas satur no svara 5 % vai vairāk cietes 2004 Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti pārējie dārzeņi, izņemot pozīcijā nr. 2006 minētos: 10 – kartupeļi: ex 10 – – Miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā 90 – Citi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: ex 90 – – Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) 2005 Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti pārējie dārzeņi, izņemot pozīcijā nr. 2006 minētos: 20 – kartupeļi: ex 20 – – Miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā 80 – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) 2006 Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un pārējās augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas): ex 2006 – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) 2007 Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu 2008 Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmie