2014D0738 — LV — 28.10.2014 — 000.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (2014. gada 9. oktobris), ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par minerāleļļas un gāzes pārstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7155) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2014/738/ES) (OV L 307, 28.10.2014., 38. lpp)





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 9. oktobris),

ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par minerāleļļas un gāzes pārstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7155)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/738/ES)







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) ( 1 ) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu, tā kā: (1) Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu par rūpnieciskajām emisijām starp to un dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, lai sekmētu labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokumentu sagatavošanu, kā noteikts minētās direktīvas 3. panta 11. punktā. (2) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 2. punktu informācijas apmaiņai ir jābūt saistītai ar iekārtu darbību un tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz emisijām, kas attiecīgā gadījumā izteikta kā īstermiņa vai ilgtermiņa vidējais rādītājs, un saistītajiem atsauces nosacījumiem, izejvielu patēriņu un veidu, ūdens patēriņu, enerģijas izmantošanu un atkritumu radīšanu, un izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem, saistīto monitoringu, iedarbību starp vidēm, ekonomisko un tehnisko pamatotību un to attīstību, un labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un jauniem tehniskiem paņēmieniem, kas apzināti, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jautājumus. (3) “LPTP secinājumi”, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 12. punktā, ir LPTP atsauces dokumentu pamatelements, un tajos ir izklāstīti secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistītais monitorings, saistītie patēriņa līmeņi un vajadzības gadījumā atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi. (4) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 14. panta 3. punktu LPTP secinājumi jāizmanto kā atsauce, nosakot atļaujas nosacījumus iekārtām, kas ietvertas minētās direktīvas II nodaļā. (5) Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka kompetentajai iestādei jānosaka emisiju robežvērtības, ar kurām nodrošina, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kā noteikts lēmumos par LPTP secinājumiem, kas minēti Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 5. punktā. (6) Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 4. punktā ir paredzētas atkāpes no 15. panta 3. punktā noteiktās prasības tikai tad, ja ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vietējo vides apstākļu vai attiecīgo iekārtu tehniskā raksturojuma dēļ ar emisiju līmeņu, kas saistīti ar LPTP, sasniegšanu saistītās izmaksas nesamērīgi pārsniedz labvēlīgo ietekmi uz vidi. (7) Direktīvas 2010/75/ES 16. panta 1. punktā paredzēts, ka monitoringa prasībām atļaujā, kas minēta minētās direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir jāpamatojas uz secinājumiem par monitoringu, kā aprakstīts LPTP secinājumos. (8) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 21. panta 3. punktu četru gadu laikā pēc lēmumu par LPTP secinājumiem publicēšanas kompetentajai iestādei ir jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina visi atļaujas nosacījumi un jānodrošina iekārtas atbilstība šādas atļaujas nosacījumiem. (9) Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām ( 2 ) 13. pantu, ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. (10) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu 2013. gada 20. septembrī Komisija saņēma ar 2011. gada 16. maija Lēmumu izveidotā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu attiecībā uz minerāleļļu un gāzes pārstrādi un darīja to publiski pieejamu. (11) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.







1. pants

Tiek pieņemti LPTP secinājumi par minerāleļļu un gāzes pārstrādi, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









PIELIKUMS

LPTP SECINĀJUMI PAR MINERĀLEĻĻU UN GĀZES PĀRSTRĀDI

DARBĪBAS JOMA VISPĀRĪGI APSVĒRUMI Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām gaisā Emisiju koncentrācijas pārveidošana skābekļa references saturā Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām ūdenī DEFINĪCIJAS 1.1. Vispārīgi LPTP secinājumi par minerāleļļu un gāzes pārstrādi 1.1.1. Vides vadības sistēmas 1.1.2. Energoefektivitāte 1.1.3. Rīkošanās ar cietajiem materiāliem un to uzglabāšana 1.1.4. Emisiju gaisā un galveno procesa parametru monitorings 1.1.5. Dūmgāzu attīrīšanas sistēmas 1.1.6. Emisiju ūdenī monitorings 1.1.7. Emisijas ūdenī 1.1.8. Atkritumu rašanās un apsaimniekošana 1.1.9. Troksnis 1.1.10. LPTP secinājumi par integrētu rūpnīcas vadību 1.2. LPTP secinājumi par alkilēšanas procesu 1.2.1. Alkilēšana ar fluorūdeņražskābi 1.2.2. Alkilēšana ar sērskābi 1.3. LPTP secinājumi par pamateļļas ražošanas procesiem 1.4. LPTP secinājumi par bitumena ražošanas procesu 1.5. LPTP secinājumi par plūstoša slāņa katalītiskā krekinga procesu 1.6. LPTP secinājumi par katalītiskā riforminga procesu 1.7. LPTP secinājumi par koksēšanas procesiem 1.8. LPTP secinājumi par atsāļošanas procesu 1.9. LPTP secinājumi par sadedzināšanas blokiem 1.10. LPTP secinājumi par ēterificēšanas procesu 1.11. LPTP secinājumi par izomerizācijas procesu 1.12. LPTP secinājumi par dabasgāzes pārstrādi 1.13. LPTP secinājumi par destilācijas procesu 1.14. LPTP secinājumi par produktu apstrādes procesu 1.15. LPTP secinājumi par glabāšanu un rīkošanos 1.16. LPTP secinājumi par viskozitātes samazināšanu un citiem termiskiem procesiem 1.17. LPTP secinājumi par dūmgāzu atsērošanu 1.18. LPTP secinājumi par lāpām 1.19. LPTP secinājumi par integrētu emisiju pārvaldību GLOSĀRIJS 1.20. Emisijas gaisā – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts 1.20.1. Putekļi 1.20.2. Slāpekļa oksīdi (NOX) 1.20.3. Sēra oksīdi (SOX) 1.20.4. Kombinētie paņēmieni (SOx, NOx un putekļi) 1.20.5. Oglekļa monoksīds (CO) 1.20.6. Gaistoši organiskie savienojumi (GOS) 1.20.7. Citi paņēmieni 1.21. Emisijas ūdenī – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts 1.21.1. Notekūdeņu priekšattīrīšana 1.21.2. Notekūdeņu attīrīšana

DARBĪBAS JOMA

Šie LPTP secinājumi attiecas uz vairākām Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 1.2. punktā minētajām rūpnieciskajām darbībām, proti: “1.2. Enerģētikas nozares: Minerāleļļas un gāzes pārstrāde”.

Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver šādus procesus un darbības:







Darbība Apakšdarbības vai darbībā iekļautie procesi Alkilēšana Visi alkilēšanas procesi: hlorūdeņražskābe (HF), sērskābe (H2SO4) un cietās skābes Pamateļļas ražošana Deasfaltizācija, aromātisko savienojumu ekstrakcija, deparafinizācija un ziežeļļu tīrošā hidrēšana Bitumena ražošana Visi paņēmieni, sākot ar glabāšanu un beidzot ar galaprodukta piedevām Katalītiskais krekings Visi katalītiskā krekinga veidi, piem., plūstoša slāņa katalītiskais krekings Katalītiskais riformings Nepārtraukts, ciklisks un semireģeneratīvs katalītiskais riformings Koksēšana Palēnināta koksēšana un plūstoša slāņa koksēšana. Koksa kalcinēšana Dzesēšana Rūpnīcās izmantotie dzesēšanas paņēmieni Atsāļošana Jēlnaftas atsāļošana Sadedzināšanas bloki enerģijas ražošanai Sadedzināšanas bloki, kuros sadedzina naftas pārstrādes kurināmo, izņemot blokus, kuros izmanto tikai konvencionālo vai komerciālo kurināmo Ēterificēšana Tādu ķimikāliju ražošana (piem., spirti un ēteri, kā MTBE, ETBE un TAME), ko izmanto par motoru degvielu piedevām Gāzu separācija Jēlnaftas vieglo frakciju, piem., naftas pārstrādes deggāzes (NPD), sašķidrinātas naftas gāzes (SNG) separācija Ūdeņradi patērējoši procesi Hidrokrekings, hidrorafinēšana, hidroattīrīšana, hidrokonversija, hidropārstrāde un hidrogenēšana Ūdeņraža ražošana Daļēja oksidācija, tvaika riformings, riformings, izmantojot ar gāzi sildītu katalizatoru, ūdeņraža attīrīšana Izomerizācija Ogļūdeņraža savienojumu C4, C5 un C6 izomerizācija Dabasgāzes rūpnīcas Dabasgāzes (DG) pārstrāde, t. sk. dabasgāzes sašķidrināšana Polimerizācija Polimerizācija, dimerizācija un kondensācija Primārā destilācija Destilācija atmosfērā un vakuumā Produktu apstrāde Atsērošana un galaproduktu apstrāde Pārstrādes materiālu uzglabāšana un pārvietošana Pārstrādes materiālu glabāšana, sajaukšana, iekraušana un izkraušana Viskozitātes samazināšana un cita veida termiskā konversija Termiskā apstrāde, piem., viskozitātes samazināšana vai termiskais gāzeļļas process Dūmgāzu attīrīšana Paņēmieni, ar kuriem samazina vai apkaro emisijas gaisā Notekūdeņu attīrīšana Paņēmieni, ar kuriem attīra notekūdeņus pirms to nonākšanas apkārtējā vidē Atkritumu apsaimniekošana Paņēmieni, ar kuriem novērš vai samazina atkritumu rašanos

Šie LPTP secinājumi neattiecas uz šādām darbībām:

— jēlnaftas un dabasgāzes izpēte un ieguve,

— jēlnaftas un dabasgāzes transportēšana,

— produktu tirgvedība un izplatīšana.

Citi atsauces dokumenti, kuri var skart šajos LPTP secinājumos aplūkotās darbības:







Atsauces dokuments Priekšmets LPTP atsauces dokuments par kopējām notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības sistēmām ķīmijas sektorā (CWW) Notekūdeņu apsaimniekošana un attīrīšanas paņēmieni Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS) Dzesēšanas procesi Ekonomika un mijiedarbība ar vides faktoriem (ECM) Tehnisko paņēmienu ekonomiskā ietekme un mijiedarbība ar vides faktoriem Emisijas no uzglabāšanas vietām (EFS) Pārstrādes materiālu glabāšana, sajaukšana, iekraušana un izkraušana Energoefektivitāte (ENE) Energoefektivitāte un integrēta rūpnīcas vadība Lielas sadedzināšanas iekārtas (LCP) Konvencionālā un komerciālā kurināmā sadedzināšana Neorganisko pamatvielu – amonjaka, skābju un mēslojuma – rūpniecība (LVIC-AAF) Tvaika riformings un ūdeņraža attīrīšana Organisko ķīmisko pamatvielu ražošana (LVOC) Ēterificēšanas process (MTBE, ETBE un TAME ražošana) Atkritumu sadedzināšana (WI) Atkritumu sadedzināšana Atkritumu apstrāde (WT) Atkritumu apstrāde Vispārīgie monitoringa principi (MON) Emisiju gaisā un ūdenī monitorings

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti, ne pilnīgi. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.

Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām gaisā

Ja vien nav noteikts citādi, šajos LPTP secinājumos dotie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP-SEL) attiecībā uz emisijām gaisā ir norādīti kā koncentrācijas, ko izsaka kā emitētās vielas masu dūmgāzes tilpuma vienībā šādos standartapstākļos: sausa gāze, temperatūra 273,15 K, spiediens 101,3 kPa.







Nepārtraukti mērījumi LPTP-SEL attiecas uz mēneša vidējām vērtībām, kas ir visu viena mēneša laikā izmērīto derīgo vidējo stundas rādītāju vidējā vērtība. Periodiski mērījumi LPTP-SEL ir trīs punktparaugu vidējā vērtība, no kuriem katrs ņemts vismaz 30 minūtes.

Attiecībā uz sadedzināšanas blokiem, katalītiskā krekinga procesiem un dūmgāzu sēra reģenerācijas blokiem skābekļa standartapstākļus sk. 1.tabulu.







1. tabula LPTP-SEL standartapstākļi emisijām gaisā Darbības Vienība Standartapstākļi – skābeklis Sadedzināšanas bloks, kurā izmanto šķidro vai gāzveida kurināmo, izņemot gāzturbīnas un gāzdzinējus mg/Nm3 Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 % Sadedzināšanas bloks, kurā izmanto cieto kurināmo mg/Nm3 Skābekļa tilpumkoncentrācija – 6 % Gāzturbīnas (ieskaitot kombinētā cikla gāzturbīnas – KCGT) un gāzdzinēji mg/Nm3 Skābekļa tilpumkoncentrācija – 15 % Katalītiskā krekinga process (reģenerators) mg/Nm3 Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 % Dūmgāzu sēra reģenerācijas bloks (1) mg/Nm3 Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 % (1) Ja piemēro LPTP 58.

Emisiju koncentrācijas pārveidošana skābekļa references saturā

Formula emisiju koncentrācijas aprēķināšanai atbilstoši skābekļa references saturam (sk. 1. tabulu) ir šāda:

kur:

ER (mg/Nm3) : emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz skābekļa references saturu OR;

OR (vol %) : skābekļa references saturs;

EM (mg/Nm3) : emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz izmērīto skābekļa saturu OM;

OM (vol %) : izmērītais skābekļa saturs.

Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām ūdenī

Ja vien nav noteikts citādi, šajos LPTP secinājumos dotie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP-SEL) attiecībā uz emisijām ūdenī ir norādīti kā koncentrācijas vērtības (emitēto vielu masa ūdens tilpuma vienībā), ko izsaka kā mg/l.

Ja nav norādīts citādi, ar LPTP-SEL saistītos vidējošanas periodus definē šādi:







Dienas vidējais rādītājs Vidējais rādītājs no plūsmai proporcionāli 24 stundu laikā ņemta apvienotā parauga vai, ar nosacījumu, ka ir pierādīta pietiekama plūsmas stabilitāte, no laikam proporcionāli ņemta parauga. Gada/mēneša vidējais rādītājs Vidējais rādītājs no visiem gada/mēneša laikā iegūtajiem dienas vidējiem rādītājiem, kas svērts atkarībā no dienas plūsmām.

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:







Termins Definīcija Bloks Iekārtas segments/daļa, kurā notiek konkrētā tehnoloģiskā operācija. Jauns bloks Bloks, kura ekspluatācijai objektā, kur atrodas iekārta, pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai bloks, kas, saglabājot iekārtas esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīts. Esošs bloks Bloks, kas nav jauns bloks. Procesa atgāze Savāktā, procesa laikā radusies gāze, kas ir jāattīra, piem., skābās gāzes atdalīšanas blokā un sēra reģenerācijas blokā (SRB). Dūmgāze Izplūdes gāze, kas no bloka izplūst pēc oksidācijas, parasti sadedzināšanas (piem., reģenerators, Klausa bloks). Pēcgāze SRB izplūdes gāzes triviālais nosaukums (parasti Klausa process). GOS Gaistošie organiskie savienojumi, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā. NMGOS Gaistošie organiskie savienojumi, izņemot metānu. Difūzās GOS emisijas Nevirzītas GOS emisijas, kas netiek emitētas specifiskos emisijas punktos, piem., dūmeņos. Tās var rasties no difūziem avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem). NOX, ko izsaka kā NO2 Slāpekļa oksīda (NO) un slāpekļa dioksīda (NO2) summa, ko izsaka kā NO2. SOX, ko izsaka kā SO2 Sēra dioksīda (SO2) un sēra trioksīda (SO3) summa, ko izsaka kā SO2. H2S Sērūdeņradis. Neietver karbonilsulfīdu un merkaptānu. Hlorūdeņradis, kas izteikts kā HCl Visi gāzveida hlorīdi, kas izteikti kā HCl. Fluorūdeņradis, kas izteikts kā HF Visi gāzveida fluorīdi, kas izteikti kā HF. PKK bloks Plūstoša slāņa katalītiskais krekings: smago ogļūdeņražu konversijas process, kura laikā notiek lielo ogļūdeņražu molekulu sašķelšana mazākās siltuma un katalizatora klātbūtnē. SRB Sēra reģenerācijas bloks. Sk. definīciju 1.20.3. punktā. Naftas pārstrādes kurināmais Ciets, šķidrs vai gāzveida degmateriāls, kas radies jēlnaftas destilācijas un konversijas procesos, piem., naftas pārstrādes deggāze (NPD), sintēzes gāze, pārstrādes rūpnīcas eļļas, naftas kokss. NPG Naftas pārstrādes deggāze: destilācijas vai konversijas bloku atgāzes, ko izmanto par kurināmo. Sadedzināšanas bloks Bloks, kurā sadedzina vai nu naftas pārstrādes kurināmo vienu pašu, vai kopā ar citiem kurināmajiem enerģijas ražošanai pārstrādes rūpnīcā, piem., katli (izņemot CO katlus), krāsnis un gāzturbīnas. Nepārtraukti mērījumi Mērījumi ar objektā pastāvīgi uzstādītu automātisku mērīšanas sistēmu (AMS) vai nepārtrauktu emisiju monitoringa sistēmu (NEMS). Periodiski mērījumi Mērāmā lieluma noteikšana norādītos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām references metodēm. Emisiju gaisā netiešais monitorings Aplēse par piesārņotāja emisiju koncentrāciju dūmgāzēs, ko iegūst ar surogātparametru (piem., O2 saturs, sēra vai slāpekļa saturs izejvielās/kurināmajā) mērījumiem, aprēķiniem un periodiskiem mērījumiem dūmenī. Netiešais monitorings ir, piem., emisiju attiecību izmantošana, pamatojoties uz S saturu kurināmajā. Cits netiešā monitoringa piemērs ir PEMS izmantošana. Prognostiskā emisiju monitoringa sistēma (PEMS) Sistēma, ar kuras palīdzību nosaka piesārņotāja emisiju koncentrāciju, pamatojoties uz sakarībām starp vairākiem parasti pastāvīgi monitorētiem procesa parametriem (piem., deggāzes patēriņš, gaisa/kurināmā attiecība) un datiem par emisijas avota kurināmā vai izejvielu kvalitāti (piem., sēra saturs). Gaistošie šķidrie ogļūdeņražu savienojumi Naftas derivāti, kuru tvaika spiediens pēc Reida (TSR) pārsniedz 4 kPa, piem., ligroīns vai aromātiskie savienojumi. Reģenerācijas intensitāte NMGOS procentuālais apjoms, kas reģenerēti no tvaika reģenerācijas blokā (TRB) nonākušajām plūsmām.

1.1. Vispārīgi LPTP secinājumi par minerāleļļu un gāzes pārstrādi

Papildus vispārīgajiem šajā nodaļā izklāstītajiem LPTP piemēro arī 1.2. līdz 1.19. punktā iekļautos LPTP attiecībā uz konkrētiem procesiem.

1.1.1. Vides vadības sistēmas

LPTP 1. Lai uzlabotu minerāleļļas un gāzes pārstrādes rūpnīcu vispārējos ekoloģiskos rādītājus, LPTP ir ieviest un konsekventi īstenot vides vadības sistēmu (VVS), kam piemīt visas šīs iezīmes: i) vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts; ii) vides politikas definēšana, kas ietver vadības veiktus pastāvīgus iekārtas uzlabojumus; iii) vajadzīgo procedūru, mērķu un uzdevumu plānošana un noteikšana saistībā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem; iv) procedūru īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem: a) struktūra un atbildības sadalījums; b) mācības, izpratnes palielināšana un kompetence; c) informācijas sniegšanas līdzekļi; d) darbinieku iesaistīšana; e) dokumentācija; f) efektīva procesu vadība; g) tehniskās apkopes programmas; h) gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām; i) tiesību aktu vides jomā prasību ievērošanas nodrošināšana; v) darbības rezultātu pārbaude un koriģējošu pasākumu veikšana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem: a) monitorings un mērījumi (skatīt arī atsauces dokumentu par monitoringa vispārīgajiem principiem); b) koriģējoši un profilaktiski pasākumi; c) uzskaitvedība; d) neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās un ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai VVS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota; vi) VVS un tās pastāvīgās piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji; vii) sekošana līdzi videi mazāk kaitīgu tehnoloģiju izstrādes gaitai; viii) vides ietekmējuma izvērtēšana gadījumā, ja iekārtas ekspluatācija tiek pārtraukta jaunas ražotnes projektēšanas posmā, kā arī visa darbmūža laikā; ix) regulāra nozares procesu mērījumu salīdzinoša novērtēšana.

VVS (piem., standarta vai nestandarta) piemērošanas joma (piem., detalizācijas līmenis) un veids vispārēji saistīts ar iekārtas veidu, apmēru un sarežģītību un potenciālā apkārtējās vides ietekmējuma pakāpi.

1.1.2. Energoefektivitāte

LPTP 2. Lai panāktu enerģijas efektīvu izmantošanu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu piemērotu kombināciju.



Paņēmiens Apraksts i) Plānošanas paņēmieni a) Pinčanalīze (pinch analysis) Metodika, kuras pamatā ir termodinamisko mērķvērtību sistemātisks aprēķins nolūkā samazināt procesu energopatēriņu. Izmanto kā visas sistēmas plānojuma novērtēšanas rīku. b) Siltumintegrācija Procesa sistēmu siltumintegrācija nodrošina, ka ievērojamu daļu no siltuma, kas nepieciešams dažādos procesos, iegūst siltumapmaiņas ceļā starp sildāmajām un dzesējamām plūsmām. c) Siltuma un enerģijas atgūšana Izmanto enerģijas atgūšanas paņēmienus, piem.: — siltuma utilizācijas katlus, — ekspanderus/enerģijas atgūšanu PKK blokā, — siltuma pārpalikuma izmantošanu centralizētajā siltumapgādē. ii) Procesu vadības un uzturēšanas paņēmieni a) Procesa optimizācija Automātiska sadedzināšana kontrolētos apstākļos, kuras nolūks ir samazināt kurināmā patēriņu uz vienu tonnu pārstrādāto izejvielu, bieži vien kombinācijā ar siltumintegrāciju, lai uzlabotu krāsns efektivitāti. b) Tvaika patēriņa vadība un samazināšana Izlaišanas vārstu sistēmu sistemātiska kartēšana, lai samazinātu tvaika patēriņu un optimizētu tā lietošanu. c) Enerģijas līmeņatzīmes izmantošana Iesaistīšanās salīdzinošā novērtēšanā un sarindošanā, lai mācītos no paraugprakses un tādējādi nemitīgi uzlabotu stāvokli. iii) Energoefektīvi ražošanas paņēmieni a) Koģenerācijas izmantošana Sistēma paredzēta siltuma (piem., tvaika) un elektroenerģijas koģenerācijai no tā paša kurināmā. b) Integrēts gazifikācijas kombinētais cikls (IGKC) Paņēmiens, kura mērķis ir ražot tvaiku, ūdeņradi (nav obligāti) un elektroenerģiju no dažāda veida kurināmā (piem., mazuts vai kokss) ar lielu pārveidošanas efektivitāti.

1.1.3. Rīkošanās ar cietajiem materiāliem un to uzglabāšana

LPTP 3. Lai novērstu vai – gadījumā, ja tas nav praktiski realizējams, – samazinātu putekļu emisijas, kas rodas, rīkojoties ar putekļainiem materiāliem un tos uzglabājot, LPTP ir izmantot kādu no turpmāk minētajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. i) Beztaras pulverveida materiāli jāglabā noslēgtās glabātavās, kas aprīkotas ar atputekļošanas sistēmu (piem., auduma filtru). ii) Sīkgraudaini materiāli jāglabā noslēgtos konteineros vai hermētiski noslēgtos maisos. iii) Rupjgraudainu, putekļainu izejvielu kaudzes jāuztur samitrinātas, kaudžu virsa jāstabilizē ar garozu veidojošiem aģentiem vai arī kaudzes jāglabā zem pārsega. iv) Jāizmanto ceļu tīrīšanas mašīnas.

1.1.4. Emisiju gaisā un galveno procesa parametru monitorings

LPTP 4. LPTP ir emisiju gaisā monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus vismaz norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.



Apraksts Bloks Minimālais biežums Monitoringa metodes i) SOX, NOX un putekļu emisijas Katalītiskā krekinga bloks Nepārtraukti (1) (2) Tiešie mērījumi Sadedzināšanas bloki ≥ 100 MW (3) un kalcinēšanas bloki Nepārtraukti (1) (2) Tiešie mērījumi (4) Sadedzināšanas bloki 50 līdz 100 MW (3) Nepārtraukti (1) (2) Tiešie mērījumi vai netiešais monitorings Sadedzināšanas bloki < 50 MW (3) Reizi gadā un pēc ievērojamām kurināmā izmaiņām (5) Tiešie mērījumi vai netiešais monitorings Sēra reģenerācijas bloki (SRB) Nepārtraukti SO2 mērījumi Tiešie mērījumi vai netiešais monitorings (6) ii) NH3 emisijas Visi ar SEK vai SNKR aprīkoti bloki Pastāvīgi Tiešie mērījumi iii) CO emisijas Katalītiskā krekinga un sadedzināšanas bloki ≥ 100 MW (3) Pastāvīgi Tiešie mērījumi Citi sadedzināšanas bloki Reizi sešos mēnešos (5) Tiešie mērījumi iv) Metālu emisijas: niķelis (Ni), antimons (Sb) (7), vanādijs (V) Katalītiskā krekinga bloks Reizi sešos mēnešos un pēc ievērojamas bloka pārveides (5) Tiešie mērījumi vai analīze, pamatojoties uz metālu saturu katalizatora pulverī un kurināmajā Sadedzināšanas bloks (8) v) Polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) emisijas Katalītiskā riforminga bloks Reizi gadā vai pēc katras katalizatora reģenerācijas, atkarībā no tā, kas ir ilgāk Tiešie mērījumi (1) SO2 emisiju nepārtraukto mērījumu vietā var izmantot aprēķinus, kuru pamatā ir sēra satura mērījumi kurināmajā vai izejvielās, ja var pierādīt, ka pareizības līmenis ir līdzvērtīgs. (2) Kas attiecas uz SOX, nepārtraukti mēra tikai SO2, savukārt SO3 mēra tikai periodiski (piem., SO2 monitoringa sistēmas kalibrēšanas laikā). (3) Attiecas uz visu to sadedzināšanas bloku kopējo ievadīto siltuma jaudu, kas pievienoti dūmvadam, kurā notiek emisijas. (4) Vai SOX netiešais monitorings. (5) Monitoringa biežumu var mainīt, ja pēc viena gada datu sērijas skaidri liecina, ka pastāv pietiekama stabilitāte. (6) SO2 emisiju mērījumus no SRB var aizstāt ar nepārtrauktiem materiālu bilances vai citu būtisku procesa parametru mērījumiem, ar nosacījumu, ka attiecīgās SRB efektivitātes mērījumi ir balstīti uz periodiski (piem., reizi divos gados) veiktiem ražotnes veiktspējas testiem. (7) Antimona (Sb) monitoringu veic tikai katalītiskā krekinga blokos, ja procesā izmanto Sb inžekciju (piem., metālu pasivēšanā). (8) Izņemot sadedzināšanas blokus, ko darbina tikai ar gāzveida kurināmo.

LPTP 5. LPTP ir visu to procesu būtisko parametru monitorings, kas saistīti ar piesārņotāju emisijām, katalītiskā krekinga un sadedzināšanas blokos, izmantojot piemērotus paņēmienus un vismaz norādītajā biežumā.



Apraksts Minimālais biežums Ar piesārņotāju emisijām saistīto parametru monitorings, piem,. O2 saturs dūmgāzēs, N un S saturs kurināmajā vai izejvielās (1) Nepārtraukti O2 satura mērījumi. N un S mērījumi ir periodiski, un to biežums ir atkarīgs no būtiskām kurināmā/izejvielu izmaiņām. (1) N un S satura monitorings kurināmajā var nebūt vajadzīgs, ja dūmvadā veic nepārtrauktus NOX un SO2 emisiju mērījumus.

LPTP 6. LPTP ir monitorings attiecībā uz difūzajām GOS emisijām gaisā no visa objekta, izmantojot šādus paņēmienus: i) osmes metodes, kas saistītas ar nozīmīgāko ietaišu korelācijas līknēm; ii) gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem; iii) hronisko emisiju aprēķins, balstoties uz emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem.

Lietderīga ir arī objekta emisiju detektēšana un kvantificēšana, periodiski izmantojot optiskās absorbcijas metodes, piem., diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL) vai saules starojuma plūsmas aptumšojuma metodi (SOF).

Sk. 1.20.6. punktu.

1.1.5. Dūmgāzu attīrīšanas sistēmas

LPTP 7. Lai novērstu vai samazinātu emisijas gaisā, LPTP ir nodrošināt skābās gāzes atdalīšanas bloku, sēra reģenerācijas bloku un citu dūmgāzu attīrīšanas sistēmu paaugstinātu pieejamību un optimālu jaudu.

Netipiskiem ekspluatācijas apstākļiem var paredzēt īpašas procedūras, jo īpaši:

i) iedarbināšanas un apturēšanas laikā;

ii) citos īpašos apstākļos, kas var ietekmēt sistēmu pareizu darbību (piem., regulārie un neplānotie bloku un/vai dūmgāzu attīrīšanas sistēmu tehniskās apkopes un tīrīšanas darbi);

iii) ja dūmgāzu plūsma vai temperatūra ir nepietiekama un tas liedz izmantot dūmgāzu attīrīšanas sistēmu ar pilnu jaudu.

LPTP 8. Lai novērstu un samazinātu amonjaka (NH3) emisijas gaisā, kad tiek izmantota selektīvā katalītiskā reducēšana (SEK) vai selektīvā nekatalītiskā reducēšana (SNKR), LPTP ir uzturēt piemērotus SEK un SNKR dūmgāzu attīrīšanas sistēmu ekspluatācijas apstākļus nolūkā ierobežot neizreaģējušā NH3 emisijas. Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 2. tabulu.



2. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi amonjaka (NH3) emisijām gaisā no sadedzināšanas vai tehnoloģiskā bloka, kad tiek izmantota SEK vai SNKR Parametrs LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 Amonjaks, izteikts kā NH3 < 5–15 (1) (2) (1) Diapazona augšējā robeža ir saistīta ar augstākām NOX koncentrācijām ieejā, lielāku NOX reducēšanos un katalizatora nolietošanos. (2) Diapazona apakšējā robeža ir saistīta ar SEK izmantošanu.

LPTP 9. Lai novērstu un samazinātu emisijas gaisā, kad tiek izmantota kolonna skābā ūdens atdestilēšanai ar tvaiku, LPTP ir skābās atgāzes no šā bloka novadīt uz SRB vai citu līdzvērtīgu gāzu attīrīšanas sistēmu. LPTP nav tieši sadedzināt neattīrītas gāzes no skābā ūdens atdestilēšanas bloka.

1.1.6. Emisiju ūdenī monitorings

LPTP 10. LPTP ir emisiju ūdenī monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus vismaz 3. tabulā norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

1.1.7. Emisijas ūdenī

LPTP 11. Lai samazinātu ūdens patēriņu un piesārņotā ūdens daudzumu, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Ūdens plūsmu integrācija Samazināt bloku līmenī izmantotā tehniskā ūdens daudzumu pirms tā novadīšanas, proti, pašā ražotnē otrreizēji izmantot ūdens plūsmas no, piem., dzesēšanas vai kondensācijas sistēmām, jo īpaši jēlnaftas atsāļošanā. Vispārizmantojams jaunos blokos. Lai paņēmienu varētu izmantot esošos blokos, var nākties pilnībā pārbūvēt bloku vai iekārtu. ii) Ūdensapgādes un kanalizācijas sistēma, kurā iespējams nošķirt piesārņotās ūdens plūsmas Rūpniecības objekta plānošana nolūkā optimizēt ūdenssaimniecību, proti, katru ūdens plūsmu pienācīgi attīra, piem., skābo ūdeni (no destilācijas, krekinga, koksēšanas blokiem u. tml.) aizvada uz attiecīgām priekšapstrādes sistēmām, piem., atdestilēšanas kolonnu. Vispārizmantojams jaunos blokos. Lai paņēmienu varētu izmantot esošos blokos, var nākties pilnībā pārbūvēt bloku vai iekārtu. iii) Nepiesārņoto ūdens plūsmu (piem., tiešplūsmas dzesēšanas, lietus ūdens plūsmu) nošķiršana Rūpniecības objekta plānošana tā, lai nepieļautu nepiesārņotā ūdens nonākšanu centrālajā notekūdeņu attīrīšanas sistēmā un lai šo plūsmu pēc potenciālās otrreizējās izmantošanas novadītu atsevišķi. Vispārizmantojams jaunos blokos. Lai paņēmienu varētu izmantot esošos blokos, var nākties pilnībā pārbūvēt bloku vai iekārtu. iv) Izlijumu un noplūžu novēršana Te var minēt īpašas procedūras un/vai provizoriskas ietaises, lai nodrošinātu funkcionēšanu laikā, kad jātiek galā ar neordinārām situācijām, piem., kad radies izlijums, zudusi piesārņojuma ietvēruma integritāte utt. Vispārizmantojams

LPTP 12. Lai samazinātu notekūdeņos esošo piesārņotāju emisijas slodzi saņemošajās ūdenstilpēs, LPTP ir atdalīt nešķīstošās un šķīstošās piesārņojošās vielas, izmantojot visus šos paņēmienus:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Nešķīstošo vielu atdalīšana, izmantojot eļļas reģenerāciju Sk. 1.21.2. punktu Vispārizmantojams ii) Nešķīstošo vielu atdalīšana, reģenerējot suspendētās cietās daļiņas un disperģēto eļļu Sk. 1.21.2. punktu Vispārizmantojams iii) Šķīstošo vielu atdalīšana, t. sk. bioloģiskā attīrīšana un dzidrināšana Sk. 1.21.2. punktu Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 3. tabulu.

LPTP 13. Ja ir vajadzīga pamatīgāka attīrīšana no organiskām vielām vai slāpekļa, LPTP ir izmantot papildu attīrīšanu, kā aprakstīts 1.21.2. punktā.



3. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz tādu notekūdeņu tiešu novadīšanu, kas radušies naftas un gāzes pārstrādes procesos, un ar LPTP saistītais monitoringa biežums (1) Parametrs Vienība LPTP-SEL (gada vidējais rādītājs) Monitoringa (2) biežums un analītiskā metode (standarts) Naftas produktu ogļūdeņražu indekss (HOI) mg/l 0,1–2,5 Katru dienu EN 9377-2 (3) Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas mg/l 5–25 Katru dienu Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (4) mg/l 30–125 Katru dienu BSP5 mg/l LPTP-SEL nav Reizi nedēļā Kopējais slāpeklis (5), ko izsaka kā N mg/l 1–25 (6) Katru dienu Svins, ko izsaka kā Pb mg/l 0,005–0,030 Reizi ceturksnī Kadmijs, ko izsaka kā Cd mg/l 0,002–0,008 Reizi ceturksnī Niķelis, ko izsaka kā Ni mg/l 0,005–0,100 Reizi ceturksnī Dzīvsudrabs, ko izsaka kā Hg mg/l 0,0001–0,001 Reizi ceturksnī Vanādijs mg/l LPTP-SEL nav Reizi ceturksnī Fenolu indekss mg/l LPTP-SEL nav Reizi mēnesī EN 14402 Benzols, toluols, etilbenzols, ksilols (BTEX) mg/l Benzols: 0,001–0,050 T, E, X nav LPTP-SEL Reizi mēnesī (1) Ne visi parametri un paraugu ņemšanas biežumi ir attiecināmi uz efluentiem no gāzes pārstrādes ražotnēm. (2) Plūsmai proporcionāli 24 stundu laikā ņemts apvienotais paraugs vai, ar nosacījumu, ka ir pierādīta pietiekama plūsmas stabilitāte, laikam proporcionāli ņemts paraugs. (3) Pārejai no pašreizējā paņēmienu uz EN 9377-2 var būt nepieciešams pielāgošanās periods. (4) Ja ir iespējama korelācija in situ, ĶSP var aizstāt ar KOO (kopējais organiskā oglekļa daudzums). Korelācija starp ĶSP un KOO jānosaka katrā gadījumā atsevišķi. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tad nav vajadzīgs izmantot ļoti toksiskus savienojumus. (5) Kopējais slāpeklis ir ar Kjeldāla metodi noteiktā kopējā slāpekļa (KKS), nitrātu un nitrītu summa. (6) Ja izmanto nitrifikāciju/denitrifikāciju, var sasniegt līmeni zem 15 mg/l.

1.1.8. Atkritumu rašanās un apsaimniekošana

LPTP 14. Lai novērstu vai – gadījumos, kad tas nav iespējams, – samazinātu atkritumu rašanos, LPTP ir pieņemt un īstenot atkritumu apsaimniekošanas plānu, lai nodrošinātu, ka atkritumi tiek sagatavoti otrreizējai izmantošanai, pārstrādei, reģenerācijai vai apglabāšanai (likvidēšanai) (šādā secībā).

LPTP 15. Lai samazinātu apstrādājamo vai likvidējamo notekūdeņu dūņu daudzumu, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Dūņu priekšapstrāde Pirms galīgās apstrādes (piem., incinerācijas blokos ar verdošo slāni) dūņas atūdeņo un/vai atdala no tām naftu (piem., nogulsnēšanas centrifūgās vai tvaika žāvētājos), lai samazinātu to tilpumu un reģenerētu naftas atkritumproduktu ietaisēs esošo eļļu. Vispārizmantojams ii) Dūņu otrreizēja izmantošana tehnoloģiskajos blokos Dažu veidu dūņas (piem., naftu saturošas dūņas) var apstrādāt (piem., koksēšanas blokos) kā izejvielas, jo tām ir paaugstināts naftas saturs. Izmantot var tikai tādas dūņas, kas atbilst prasībām, kas izvirzītas dūņām, kādas (pienācīgi attīrītas) drīkst apstrādāt attiecīgajos blokos.

LPTP 16. Lai samazinātu izlietotā cietā katalizatora daudzumu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.



Paņēmiens Apraksts i) Izlietotā cietā katalizatora apsaimniekošana Plānota un droša apiešanās ar materiāliem, ko izmanto par katalizatoriem (piem., no apakšuzņēmēju puses), lai tos reģenerētu vai otrreizēji izmantotu ārpus objekta. Šīs operācijas atkarīgas no katalizatora veida un procesa. ii) Katalizatora atdalīšana no nogulšņu suspensijas Nogulsnējušās dūņas no tehnoloģiskajiem blokiem (piem., PKK blokiem) var saturēt katalizatora smelkni ievērojamās koncentrācijās. Pirms nogulsnējušos suspensiju var otrreizēji izmantot par izejvielu, šāda smelkne ir jāatdala.

1.1.9. Troksnis

LPTP 17. Lai novērstu vai samazinātu troksni, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. i) Veikt trokšņa ietekmes uz vidi novērtējumu un izstrādāt vietējai videi piemērotu trokšņa mazināšanas plānu. ii) Pārcelt trokšņainas ietaises/procesus uz atsevišķu struktūrvienību/bloku. iii) Izmantot norobežojošas konstrukcijas trokšņa avota slāpēšanai. iv) Izmantot trokšņa aizsargsienas.

1.1.10. LPTP secinājumi par integrētu rūpnīcas vadību

LPTP 18. Lai novērstu vai samazinātu difūzās GOS emisijas, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos paņēmienus.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība I. Ar ražotnes plānošanu saistīti paņēmieni i) Ierobežot potenciālo emisijas avotu skaitu. ii) Optimizēt pašam procesam raksturīgos parametrus, kas nodrošina emisiju lokalizēšanu. iii) Izvēlēties paaugstinātas integritātes ietaises. iv) Atvieglināt monitoringa un apkopes darbus, proti, nodrošināt piekļuvi mezgliem, no kuriem var rasties noplūde. Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota. II. Paņēmieni, kas saistīti ar ražotnes montāžu un laišanu ekspluatācijā i) Pienācīgi definētas būvniecības un montāžas procedūras. ii) Stingras ekspluatācijā laišanas un nodošanas procedūras, lai nodrošinātu, ka ražotne atbilst projekta prasībām. Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota. III. Ar ražotnes ekspluatāciju saistīti paņēmieni Izmantot uz riska novērtējumu balstītu noplūžu atklāšanas un novēršanas programmu, lai atklātu, no kādiem mezgliem notiek noplūdes, un tās novērstu. Sk. 1.20.6. punktu. Vispārizmantojams

1.2. LPTP secinājumi par alkilēšanas procesu

1.2.1. Alkilēšana ar fluorūdeņražskābi

LPTP 19. Lai novērstu fluorūdeņražskābes emisijas gaisā no alkilēšanas ar fluorūdeņražskābi, LPTP ir izmantot slapjo skruberi ar sārmainu šķīdumu, lai nekondensējamās gāzes attīrītu pirms to novadīšanas uz lāpu.

Sk. 1.20.3. punktu.

Tehniskais paņēmiens ir vispārizmantojams. Fluorūdeņražskābe ir bīstama, tāpēc jāņem vērā drošības prasības.

LPTP 20. Lai samazinātu fluorūdeņražskābes emisijas ūdenī no alkilēšanas ar fluorūdeņražskābi, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Izgulsnēšanas/neitralizācijas posms Izgulsnēšana (piem., ar piedevām uz kalcija vai alumīnija bāzes) vai neitralizācija (efluentu netieši neitralizē ar kālija hidroksīdu). Vispārizmantojams. Fluorūdeņražskābe ir bīstama, tāpēc jāņem vērā drošības prasības. ii) Atdalīšanas posms Pirmajā posmā radušos nešķīstošos komponentus (piem., CaF2 vai AlF3) atdala, piem., nosēdbaseinos. Vispārizmantojams

1.2.2. Alkilēšana ar sērskābi

LPTP 21. Lai samazinātu emisijas ūdenī no alkilēšanas ar sērskābi, LPTP ir samazināt sērskābes izmantošanu (proti, reģenerēt izlietoto skābi) un neitralizēt procesā radušos notekūdeņus pirms to novadīšanas uz attīrīšanas blokiem.

1.3. LPTP secinājumi par pamateļļas ražošanas procesiem

LPTP 22. Lai novērstu un samazinātu bīstamo vielu emisijas gaisā un ūdenī no pamateļļas ražošanas procesiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Process slēgtā kontūrā ar šķīdinātāja reģenerāciju Process, kur pamateļļas ražošanā (piem., ekstrakcijas, deparafinēšanas blokos) izmantotais šķīdinātājs tiek reģenerēts destilācijas un atdestilēšanas ceļā. Sk. 1.20.7. punktu. Vispārizmantojams ii) Šķīdumu vairākpakāpju ekstrakcijas process Šķīdumu ekstrakcija ietver vairākus ietvaicēšanas posmus (piem., divpakāpju vai trīspakāpju ekstrakcija), lai samazinātu emisijas. Vispārizmantojams jaunos blokos. Ir gadījumi, kad trīspakāpju procesu var izmantot tikai ar nesārnīgām izejvielām. iii) Ekstrakcijas bloku procesi, kuros izmanto mazāk bīstamas vielas Projektēt (jaunas) vai pārveidot (esošas) ražotnes tā, lai tajās izmantotu ekstrakciju ar mazāk bīstamiem šķīdinātājiem, piem., furfurala vai fenola vietā izmanto n-metilpirolidonu (NMP). Vispārizmantojams jaunos blokos. Esošu bloku pārveidošana, lai tajos varētu izmantot citus šķīdinātājus ar atšķirīgām fizikālķīmiskajām īpašībām, var prasīt ievērojamus pārveidojumus. iv) Katalītiskie procesi, kuru pamatā ir hidrogenēšana Procesi, kuru laikā nevēlamie savienojumi tiek pārveidoti, izmantojot katalītisko hidrogenēšanu (līdzīgi kā hidroattīrīšanā). Sk. 1.20.3 punktu (Hidroattīrīšana). Vispārizmantojams jaunos blokos

1.4. LPTP secinājumi par bitumena ražošanas procesu

LPTP 23. Lai novērstu un samazinātu emisijas gaisā no bitumena ražošanas procesa, LPTP ir sākumfrakcijas gāzu attīrīšana, izmantojot vienu no tālāk aprakstītajiem paņēmieniem.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Sākumfrakcijas gāzu termiska oksidēšana pie temperatūras, kas pārsniedz 800 °C Sk. 1.20.6. punktu Vispārizmantojams bitumena oksidēšanas blokā ii) Sākumfrakcijas gāzu attīrīšana slapjajā skruberī Sk. 1.20.3. punktu Vispārizmantojams bitumena oksidēšanas blokā

1.5. LPTP secinājumi par plūstoša slāņa katalītiskā krekinga procesu

LPTP 24. Lai novērstu vai samazinātu NOX emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

I. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība Procesa optimizācija un promotoru vai piedevu izmantošana i) Procesa optimizācija Ekspluatācijas apstākļu vai darba paņēmienu kombinācija, kuras mērķis ir samazināt NOX veidošanos, piem., samazināt skābekļa pārpalikumu dūmgāzēs pilnīgas sadedzināšanas režīmā, pakāpeniska gaisa padeve CO katlam daļējas sadedzināšanas režīmā, ar nosacījumu, ka CO katla konstrukcija tam ir piemērota. Vispārizmantojams ii) CO oksidēšanas promotori, kas rada zemas NOX emisijas Tādas vielas izmantošana, kas selektīvi veicina tikai CO sadegšanu un novērš tāda slāpekļa oksidēšanos, kas satur NOX prekursorus, piem., neplatīna promotori. Izmantojams tikai pilnīgas sadedzināšanas režīmā, lai aizstātu platīna CO promotorus. Lai iegūtu maksimālu efektu, var būt vajadzīgs nodrošināt pienācīgu gaisa sadalīšanu reģeneratorā. iii) Specifiskas piedevas NOX reducēšanai Specifisku katalītisko piedevu izmantošana, lai veicinātu NO reducēšanos CO klātbūtnē. Izmantojams tikai pilnīgas sadedzināšanas režīmā, piemērotas konstrukcijas ietaisē un tad, ja ir iespējams panākt skābekļa pārpalikumu. To, vai un kādā mērā var izmantot NOX reducēšanas piedevas uz vara bāzes, nosaka gāzes kompresora jauda.

II. Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK) Sk. 1.20.2. punktu Lai novērstu iespējamo piesārņojumu pēc operācijām SEK blokā, var būt vajadzīga papildu filtrēšana pirms SEK. Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. ii) Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) Sk. 1.20.2. punktu Daļējas sadedzināšanas PKK ietaisēs, kas aprīkotas ar CO katliem, ir nepieciešams pietiekami ilgs ekspozīcijas laiks piemērotā temperatūrā. Pilnīgas sadedzināšanas PKK ietaisēs, kas nav aprīkotas ar palīgkatliem, var būt nepieciešama papildu kurināmā (piem., ūdeņraža) inžekcija, lai pielāgotos zemākam temperatūras diapazonam. iii) Oksidēšana zemā temperatūrā Sk. 1.20.2. punktu Nepieciešamas lielākas skruberu jaudas. Pienācīgi jārisina jautājums par ozona veidošanos un ar to saistīto risku vadību. Izmantojamību var ierobežot nepieciešamība pēc notekūdeņu papildu attīrīšanas un saistītā mijiedarbība ar vides faktoriem (piem., nitrātu emisijas), kā arī nepietiekama šķidrā skābekļa padeve (bez kā nav iespējama ozona veidošanās). Paņēmiena izmantojamība var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 4. tabulu.







4. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā Parametrs Bloka veids/sadedzināšanas režīms LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 NOX, izteikts kā NO2 Jauns bloks/visi sadedzināšanas režīmi < 30–100 Esošs bloks/pilnīgas sadedzināšanas režīms < 100–300 (1) Esošs bloks/daļējas sadedzināšanas režīms 100–400 (1) (1) Ja metālu pasivēšanā izmanto antimona (Sb) inžekciju, var veidoties NOX līdz pat 700 mg/Nm3 lielā koncentrācijā. Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar SEK paņēmienu.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

LPTP 25. Lai novērstu vai samazinātu putekļu un metālu emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

I. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Izmantot pret noberzi izturīgu katalizatoru Izvēlēties tādu katalizatora vielu, kas ir izturīga pret abrāziju un sabiršanu, lai samazinātu putekļu emisijas. Vispārizmantojams ar nosacījumu, ka katalizatora aktivitāte un selektivitāte ir pietiekama ii) Izmantot izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., vai nu izvēlēties piemērotu izejvielu, vai izmantot izejvielas hidroattīrīšanu) Piemērotas izejvielas izvēle nozīmē, ka apstrādei blokā priekšroku dod izejvielām ar zemu sēra saturu. Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās. Sk. 1.20.3. punktu. Nepieciešams, lai būtu pietiekamā apjomā pieejamas izejvielas ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

II. Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība I. Elektrostatiskais filtrs (ESF) Sk. 1.20.1. punktu Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. ii) Vairākpakāpju ciklona separatori Sk. 1.20.1. punktu Vispārizmantojams iii) Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs Sk. 1.20.1. punktu Izmantojamība var būt ierobežota. iv) Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī Sk. 1.20.3. punktu Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt. Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 5. tabulu.







5. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā Parametrs Bloka veids LPTP-SEL (mēneša vidējā vērtība) (1) mg/Nm3 Putekļi Jauns bloks 10–25 Esošs bloks 10–50 (2) (1) Neietilpst kvēpu caurpūte CO katlā un cauri gāzes dzesinātājam. (2) Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar 4 lauku ESF.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

LPTP 26. Lai novērstu vai samazinātu SOX emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

I. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Izmantot SOX emisijas samazinošas katalizatora piedevas Izmanto vielas, kas ar koksu saistīto sēru pārnes no reģeneratora atpakaļ uz reaktoru. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no reģeneratora konstrukcijas. Ir nepieciešamas piemērotas sērūdeņraža daudzuma samazināšanas jaudas (piem., SRB). ii) Izmantot izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., vai nu izvēlēties piemērotu izejvielu, vai izmantot izejvielas hidroattīrīšanu) Piemērotas izejvielas izvēle nozīmē, ka apstrādei blokā priekšroku dod izejvielām ar zemu sēra saturu. Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās. Sk. 1.20.3. punktu. Nepieciešams, lai būtu pietiekamā apjomā pieejamas izejvielas ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

II. Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmieni Apraksts Izmantojamība i) Nereģeneratīva attīrīšana skruberī Attīrīšana slapjajā skruberī vai jūras ūdens skruberī Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt. Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. ii) Reģeneratīva attīrīšana skruberī Izmanto specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojams tikai gadījumos, kad reģenerētos blakusproduktus var pārdot. Esošos blokos izmantojamību var ierobežot esošās sēra reģenerācijas jaudas, kā arī vietas trūkums.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 6.tabulu.







6. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā Parametrs Bloka veids/režīms LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 SO2 Jauns bloks ≤ 300 Esošs bloks/pilnīgas sadedzināšanas režīms < 100–800 (1) Esošs bloks/daļējas sadedzināšanas režīms 100–1 200 (1) (1) Ja izmanto izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., < 0,5 % masas) (vai hidroattīrīšanu) un/vai attīrīšanu skruberī, tad visiem sadedzināšanas režīmiem LPTP-SEL diapazona augšējā robeža ir ≤ 600 mg/Nm3.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

LPTP 27. Lai samazinātu oglekļa monoksīda (CO) emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Sadedzināšanas procesu regulēšana Sk. 1.20.5. punktu Vispārizmantojams ii) Katalizatori, kas satur oglekļa monoksīda (CO) oksidēšanas promotorus Sk. 1.20.5. punktu Vispārizmantojams tikai pilnīgas sadedzināšanas režīmā iii) Oglekļa monoksīda (CO) katls Sk. 1.20.5. punktu Vispārizmantojams tikai daļējas sadedzināšanas režīmā

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 7. tabulu.







7. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi oglekļa monoksīda emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā daļējas sadedzināšanas režīmā Parametrs Sadedzināšanas režīms LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 Oglekļa monoksīds, ko izsaka kā CO Daļējas sadedzināšanas režīms ≤ 100 (1) (1) Vērtības var nebūt iespējams sasniegt, ja CO katlu nedarbina ar pilnu jaudu.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.6. LPTP secinājumi par katalītiskā riforminga procesu

LPTP 28. Lai samazinātu polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) emisijas gaisā no katalītiskā riforminga bloka, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Katalizatora promotora izvēle Izmantot katalizatora promotoru, lai samazinātu polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) veidošanos reģenerācijas procesā. Sk. 1.20.7. punktu. Vispārizmantojams ii) Reģenerācijas dūmgāzu attīrīšana a) Reģenerācijas gāzu reciklēšanas kontūrs ar adsorbējošo slāni Reģenerācijas posmā radušās dūmgāzes apstrādā, lai atdalītu hlorētos savienojumus (piem., dioksīnus). Vispārizmantojams jaunos blokos. Esošos blokos izmantojamība var būt atkarīga no reģenerācijas bloka konstrukcijas. b) Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī Sk. 1.20.3. punktu. Nav izmantojams semireģeneratīvos riforminga blokos. c) Elektrostatiskais filtrs (ESF) Sk. 1.20.1. punktu. Nav izmantojams semireģeneratīvos riforminga blokos.

1.7. LPTP secinājumi par koksēšanas procesiem

LPTP 29. Lai samazinātu emisijas gaisā no koksēšanas procesiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Savākt un reciklēt koksa smelkni Visā koksēšanas procesa gaitā (urbšana, manipulācijas, drupināšana, dzesēšana utt.) radušās koksa smelknes sistemātiska savākšana un reciklēšana. Vispārizmantojams ii) Uzglabāt koksu un darboties ar to saskaņā ar LPTP 3 Sk. LPTP 3. Vispārizmantojams iii) Izmantot noslēgtu spiedienskalošanas sistēmu Aretiersistēma spiediena izlīdzināšanai koksa mucās. Vispārizmantojams iv) Reģenerēt gāzi (tas ietver gāzes izlaišanu pirms kameru atvēršanas, kad tām piekļūst gaiss) kā naftas pārstrādes deggāzes komponentu Gāzi no koksēšanas kameras aizvada uz gāzes kompresoru, kur to reģenerē kā naftas pārstrādes deggāzi, nevis sadedzina lāpā. Fleksikoksēšanas procesā ir nepieciešams pārvēršanas posms (karbonilsulfīdu pārvērš H2S), pirms gāzi no koksēšanas bloka var attīrīt. Paņēmienu izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

LPTP 30. Lai samazinātu NOX emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot selektīvo nekatalītisko reducēšanu (SNKR).

Apraksts

Sk. 1.20.2. punktu.

Izmantojamība

SNKR izmantojamība (jo īpaši attiecībā uz ekspozīcijas laiku un temperatūras diapazonu) var būt ierobežota kalcinēšanas procesa specifikas dēļ.

LPTP 31. Lai samazinātu SOX emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Nereģeneratīva attīrīšana skruberī Attīrīšana slapjajā skruberī vai jūras ūdens skruberī Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt. Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. ii) Reģeneratīvā attīrīšana skruberī Izmantot specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojams tikai gadījumos, kad reģenerētos blakusproduktus var pārdot. Esošos blokos izmantojamību var ierobežot esošās sēra reģenerācijas jaudas, kā arī vietas trūkums.

LPTP 32. Lai samazinātu putekļu emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Elektrostatiskais filtrs (ESF) Sk. 1.20.1. punktu Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. Grafīta un anodu koksa kalcinēšanā izmantojamība var būt ierobežota, jo koksa daļiņām piemīt augsta pretestība. ii) Vairākpakāpju ciklona separatori Sk. 1.20.1. punktu Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 8. tabulu.







8. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas bloka Parametrs LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 Putekļi 10–50 (1) (2) (1) Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar 4 lauku ESF. (2) Ja ESF nav izmantojams, vērtības var sasniegt līdz 150 mg/Nm3.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.8. LPTP secinājumi par atsāļošanas procesu

LPTP 33. Lai samazinātu ūdens patēriņu un emisijas ūdenī no atsāļošanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Ūdens reciklēšana un atsāļošanas procesa optimizēšana Ūdens atsāļošanas labā prakse, kuras mērķis ir palielināt atsāļotāja efektivitāti un samazināt skalošanas ūdens patēriņu, piem., izmantojot maisītājus ar mazu bīdes spēku vai pazeminot ūdens spiedienu. Tas nozīmē, ka jāoptimizē arī galvenie parametri šādos darba posmos: skalošana (piem., laba sajaukšana) un separācija (piem., pH, blīvums, viskozitāte, koalescences elektriskā lauka potenciāls). Vispārizmantojams ii) Vairākpakāpju atsāļotājs Vairākpakāpju atsāļotāju darbības princips ir ūdens pievienošana un dehidratācija, ko atkārto vismaz divas reizes, lai panāktu labāku separācijas efektivitāti un tādējādi samazinātu koroziju tālākajos procesos. Izmantojams jaunos blokos iii) Papildu separācija Papildu un uzlabota eļļas/ūdens un cietas vielas/ūdens separācija, kuras mērķis ir samazināt eļļas daudzumu, kas nonāk notekūdeņu attīrīšanas ietaisē, un eļļu atgriezt tehnoloģiskajā ciklā. Te izmanto, piem., nostādināšanas tvertnes, optimālu starpfāzu līmeņa regulēšanu. Vispārizmantojams

1.9. LPTP secinājumi par sadedzināšanas blokiem

LPTP 34. Lai novērstu vai samazinātu NOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

I. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Kurināmā izvēle vai attīrīšana a) Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā Gāze parasti satur mazāk slāpekļa nekā šķidrais kurināmais, un tās sadedzināšanā rodas mazāk NOX emisiju. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamību var ierobežot sarežģījumi, kas saistīti ar tāda gāzveida kurināmā pieejamību, kam ir zems sēra saturs, un to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. b) Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu slāpekļa saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu Izvēloties, kādu šķidro kurināmo izmantot attiecīgajā blokā, priekšroku dod šķidrajam kurināmajam ar zemu slāpekļa saturu. Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu kurināmajā. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamību var ierobežot tas, kādā mērā ir pieejams šķidrais kurināmais ar zemu slāpekļa saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki). ii) Sadedzināšanas modifikācijas a) Pakāpeniska sadedzināšana: — pakāpeniska gaisa padeve, — pakāpeniska kurināmā padeve. Sk. 1.20.2. punktu. Ja izmanto jauktu kurināmo vai šķidro kurināmo, var būt vajadzīga īpaša degļa konstrukcija, lai realizētu pakāpenisko kurināmā padevi. b) Sadedzināšanas optimizācija Sk. 1.20.2. punktu. Vispārizmantojams c) Dūmgāzu recirkulācija Sk. 1.20.2. punktu. Izmantojams, ja ir speciāli degļi, kas aprīkoti ar dūmgāzu recirkulācijas funkciju. Izmantojamība var aprobežoties ar dūmgāzu ārējo recirkulācijas bloku aprīkošanu ar piespiedu vilkmes/mākslīgās vilkmes režīmu. d) Atšķaidītāja inžekcija Sk. punktu 1.20.2. Vispārizmantojams gāzturbīnās, ja ir pieejami piemēroti inerti atšķaidītāji e) Zemu NOX emisiju degļi (ZND) Sk. 1.20.2. punktu. Vispārizmantojams jaunos blokos, ņemot vērā ar kurināmo saistītos ierobežojumus (piem., mazutam). Esošos blokos izmantojamību var ierobežot objektam specifisko parametru sarežģītība, piem., krāšņu konstrukcija, apkārtējās ierīces. Ļoti specifiskos gadījumos var būt vajadzīgas ievērojamas modifikācijas. Izmantojamība var būt ierobežota krāsnīs palēninātās koksēšanas procesā, jo krāsnīs var veidoties kokss. Gāzturbīnās paņēmiens izmantojams tikai tad, ja ir kurināmais ar zemu ūdeņraža saturu (parasti < 10 %).

II. Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK) Sk. 1.20.2. punktu. Vispārizmantojams jaunos blokos. Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota, jo ir vajadzīga liela platība un optimāla reaģenta inžekcija. ii) Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) Sk. 1.20.2. punktu. Vispārizmantojams jaunos blokos. Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota, jo ir nepieciešams noteikts temperatūras diapazons un ekspozīcijas laiks, kas jāievēro reaģenta inžekcijas laikā. iii) Oksidēšana zemā temperatūrā Sk. 1.20.2. punktu. Izmantojamība var būt ierobežota, jo ir nepieciešamas papildu skruberu jaudas, kā arī pienācīgi jārisina jautājums par ozona veidošanos un attiecīgo risku vadību. Izmantojamību var ierobežot nepieciešamība pēc notekūdeņu papildu attīrīšanas un saistītā mijiedarbība ar vides faktoriem (piem., nitrātu emisijas), kā arī nepietiekama šķidrā skābekļa padeve (bez kā nav iespējama ozona veidošanās). Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. iv) SNOX kombinētais paņēmiens Sk. punktu 1.20.4. Izmantojams tikai lielām dūmgāzu plūsmām (piem., > 800 000 Nm3/h) un gadījumos, kad nepieciešama gan NOX, gan SOX emisiju samazināšana.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 9., 10. un 11. tabulu.







9. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām no gāzturbīnas Parametrs Bloka veids LPTP-SEL (1) (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 pie 15 % O2 NOX, ko izsaka kā NO2 Gāzturbīna (t. sk. kombinētā cikla gāzturbīna – KCGT) un integrētās gazifikācijas kombinētā cikla turbīna (IGKC)) 40–120 (esoša turbīna) 20–50 (jauna turbīna) (2) (1) LPTP-SEL attiecas uz gāzturbīnas un – ja tāds uzstādīts – papildu reģenerācijas katla kopējām emisijām. (2) Kurināmajam ar augstu H2 saturu (piem., lielāku par 10 %) diapazona augšējā robeža ir 75 mg/Nm3.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.







10. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā no sadedzināšanas bloka, ko darbina ar gāzi, izņemot gāzturbīnas Parametrs Sadedzināšanas veids LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 NOX, izteikts kā NO2 Sadedzināšana ar gāzi 30–150 esošs bloks (1) 30–100 jauns bloks (1) Ja esošā blokā izmanto iepriekšēju sildīšanu ar gaisu augstā temperatūrā (t. i., > 200 °C) vai ja H2 saturs deggāzē pārsniedz 50 %, LPTP-SEL diapazona augšējā robeža ir 200 mg/Nm3.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.







11. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā no sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas Parametrs Sadedzināšanas veids LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 NOX, izteikts kā NO2 Sadedzināšanas bloks, ko darbina ar dažādu kurināmo 30–300 esošs bloks (1) (2) (1) Ja esošos blokos ar jaudu < 100 MW izmanto kurināmo, kura slāpekļa saturs pārsniedz 0,5 % (masas), vai vairāk par 50 % šķidrā kurināmā, vai izmanto iepriekšēju sildīšanu ar gaisu, vērtības var sasniegt 450 mg/Nm3. (2) Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar SEK paņēmienu.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

LPTP 35. Lai novērstu vai samazinātu putekļu un metālu emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

I. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Kurināmā izvēle vai apstrāde a) Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā Ja šķidrā kurināmā vietā izmanto gāzi, samazinās putekļu emisijas. Sk. 1.20.3. punktu. Piemērojamību var ierobežot sarežģījumi, kas saistīti ar tāda kurināmā pieejamību, kam ir zems sēra saturs (piem., dabasgāzes), un to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. b) Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu sēra saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu Izvēloties, kādu šķidro kurināmo izmantot attiecīgajā blokā, priekšroku dod šķidrajam kurināmajam ar zemu sēra saturu. Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu kurināmajā. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamību var ierobežot tas, kādā mērā ir pieejams šķidrais kurināmais ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki). ii) Sadedzināšanas modifikācijas a) Sadedzināšanas optimizācija Sk. 1.20.2. punktu. Vispārizmantojams visiem sadedzināšanas veidiem b) Šķidrā kurināmā izsmidzināšana Augsta spiediena izmantošana, lai samazinātu šķidrā kurināmā pilienu izmēru. Jaunākie optimālas konstrukcijas degļi parasti aprīkoti ar tvaika izsmidzināšanas funkciju. Vispārizmantojams šķidrā kurināmā blokiem

II. Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Elektrostatiskais filtrs (ESF) Sk. 1.20.1. punktu Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. ii) Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs Sk. 1.20.1. punktu Vispārizmantojams iii) Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī Sk. 1.20.3. punktu Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt. Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. iv) Centrbēdzes skruberi Sk. 1.20.1. punktu Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 12. tabulu.







12. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām gaisā no sadedzināšanas bloka, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas Parametrs Sadedzināšanas veids LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 Putekļi Sadedzināšana, izmantojot dažādu kurināmo 5–50 esošs bloks (1) (2) 5–25 jauns bloks < 50 MW (1) Diapazona apakšējo robežu var sasniegt blokos, kur izmanto tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojamus paņēmienus. (2) Diapazona augšējā robeža attiecas uz gadījumiem, kad lielu proporciju naftas sadedzina un piemērojami ir tikai primārie paņēmieni.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

LPTP 36. Lai novērstu vai samazinātu SOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

I. Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, kuru pamatā ir kurināmā izvēle vai apstrāde, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā Sk. 1.20.3. punktu. Piemērojamību var ierobežot sarežģījumi, kas saistīti ar tāda kurināmā pieejamību, kam ir zems sēra saturs (piem., dabasgāze), un to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. ii) Attīrīt naftas pārstrādes deggāzi Atlikusī H2S koncentrācija naftas pārstrādes deggāzē ir atkarīga no attīrīšanas procesa parametriem, piem., spiediena, ko izmanto attīrīšanā ar amīniem. Sk. 1.20.3. punktu. Ja gāzei ir maza siltumspēja un tā satur karbonilsulfīdu, piem., no koksēšanas blokiem, tad var būt nepieciešams pirms H2S atdalīšanas gāzi apstrādāt konverterā. iii) Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu sēra saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu. Izvēloties, kādu šķidro kurināmo izmantot attiecīgajā blokā, priekšroku dod šķidrajam kurināmajam ar zemu sēra saturu. Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu kurināmajā. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamību ierobežo tas, kādā mērā ir pieejams šķidrais kurināmais ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

II. Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Nereģeneratīva attīrīšana skruberī Attīrīšana slapjajā skruberī vai jūras ūdens skruberī Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt. Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. ii) Reģeneratīvā attīrīšana skruberī Izmantot specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti. Sk. 1.20.3. punktu. Izmantojams tikai gadījumos, kad reģenerētos blakusproduktus var pārdot. Esošo bloku modernizēšanas iespējas var ierobežot esošās sēra reģenerācijas jaudas. Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ. iii) SNOX kombinētais paņēmiens Sk. 1.20.4. punktu. Izmantojams tikai lielām dūmgāzu plūsmām (piem., > 800 000 Nm3/h) un gadījumos, kad nepieciešama gan NOX, gan SOX emisiju samazināšana.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 13 un 14. tabulu.







13. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā no sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar naftas pārstrādes deggāzi, izņemot gāzturbīnas Parametrs LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 SO2 5–35 (1) (1) Ja naftas pārstrādes deggāzes attīrīšanas procesam ir specifiska konfigurācija – skruberī ir zems darba spiediens un naftas pārstrādes deggāzes H/C molārā attiecība pārsniedz 5 – LPTP-SEL diapazona augšējā robeža var sasniegt pat 45 mg/Nm3.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.







14. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā no sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas un stacionārus gāzdzinējus LPTP-SEL attiecas uz vidējām svērtajām emisijām no pārstrādes rūpnīcā esošiem sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas un stacionārus gāzdzinējus. Parametrs LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 SO2 35–600

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

LPTP 37. Lai samazinātu oglekļa monoksīda (CO) emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot sadedzināšanas regulēšanu.

Apraksts

Sk. 1.20.5. punktu.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 15. tabulu.







15. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi oglekļa monoksīda emisijām no sadedzināšanas bloka Parametrs LPTP-SEL (mēneša vidējais rādītājs) mg/Nm3 Oglekļa monoksīds, ko izsaka kā CO ≤ 100

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.10. LPTP secinājumi par ēterificēšanas procesu

LPTP 38. Lai samazinātu emisijas gaisā no ēterificēšanas procesa, LPTP ir nodrošināt pienācīgu procesa atgāzu attīrīšanu, proti, novadīt tās uz naftas pārstrādes deggāzes kontūru.

LPTP 39. Lai netraucētu bioloģisko attīrīšanu, LPTP ir izmantot glabāšanas rezervuāru un pienācīgi plānot bloka darbību, lai kontrolētu izšķīdušo toksisko sastāvdaļu (piem., metanola, skudrskābes, ēteru) saturu notekūdeņos pirms to galīgās attīrīšanas.

1.11. LPTP secinājumi par izomerizācijas procesu

LPTP 40. Lai samazinātu hlora savienojumu emisijas gaisā, LPTP ir optimizēt to hlororganisko savienojumu izmantošanu, kurus lieto, lai uzturētu katalizatora aktivitāti (ja šāds process ir ieviests), vai izmantot katalizēšanas sistēmas bez hlora.

1.12. LPTP secinājumi par dabasgāzes pārstrādi

LPTP 41. Lai samazinātu sēra dioksīda emisijas gaisā no dabasgāzes rūpnīcas, LPTP ir izmantot LPTP 54.

LPTP 42. Lai samazinātu slāpekļa oksīdu (NOX) emisijas gaisā no dabasgāzes rūpnīcas, LPTP ir izmantot LPTP 34.

LPTP 43. Ja neapstrādātas dabasgāzes sastāvā ir dzīvsudrabs, tad, lai novērstu dzīvsudraba emisijas, LPTP ir atdalīt dzīvsudrabu un reģenerēt dzīvsudrabu saturošās dūņas, ko paredzēts likvidēt.

1.13. LPTP secinājumi par destilācijas procesu

LPTP 44. Lai novērstu vai samazinātu notekūdeņu rašanos no destilācijas procesa, LPTP ir izmantot šķidrumgredzena vakuumsūkņus vai virsmas kondensatorus.

Izmantojamība

Dažos modernizētos blokos var nebūt izmantojams. Jaunos blokos var būt vajadzīgi vakuumsūkņi (iespējams, arī kombinācijā ar tvaika ežektoriem), lai sasniegtu augstu vakuumu (10 mm Hg). Tāpat ir nepieciešama rezerves ietaise gadījumiem, ja vakuumsūknis pārstāj darboties.

LPTP 45. Lai novērstu vai samazinātu ūdens piesārņojumu no destilācijas procesa, LPTP ir skābo ūdeni novadīt uz atdestilēšanas bloku.

LPTP 46. Lai novērstu vai samazinātu emisijas gaisā no destilācijas blokiem, LPTP ir nodrošināt procesa atgāzu (īpaši nekondensējamo atgāzu) pienācīgu attīrīšanu, proti, pirms tālākas izmantošanas atdalīt skābās gāzes.

Izmantojamība

Vispārizmantojams jēlnaftas destilācijas blokos un vakuumdestilācijas blokos. Var nebūt izmantojams savrupās smērvielu un bitumena rūpnīcās, kur sēra savienojumu emisijas ir mazākas par 1 t/d. Specifiskas konfigurācijas rūpnīcās izmantojamība var būt ierobežota, jo var būt nepieciešami, piem., lieli cauruļvadi, kompresori vai papildu jaudas attīrīšanai ar amīniem.

1.14. LPTP secinājumi par produktu apstrādes procesu

LPTP 47. Lai samazinātu emisijas gaisā no produktu apstrādes procesa, LPTP ir nodrošināt, ka atgāzes (jo īpaši – smakojošs nostrādātais gaiss no atsērošanas blokiem) tiek pienācīgi likvidētas, t. i., tiek novadītas iznīcināšanai, piem., sadedzināšanai.

Izmantojamība

Vispārizmantojams produktu apstrādes procesos, kur gāzu plūsmas var droši novadīt uz iznīcināšanas blokiem. Drošības apsvērumu dēļ var nebūt izmantojams atsērošanas blokos.

LPTP 48. Lai samazinātu atkritumu un notekūdeņu rašanos gadījumos, kad produktu apstrādes procesā izmanto sārmus, LPTP ir vienā blokā daļēji nostrādāto sārmu izmantot citā blokā, kā arī pienācīgi apsaimniekot nostrādāto sārmu, tostarp pēc pienācīgas attīrīšanas (piem., atdestilēšanas) to reciklēt.

1.15. LPTP secinājumi par glabāšanu un rīkošanos

LPTP 49. Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot cisternas ar peldošo jumtu, kas aprīkotas ar augstefektīviem blīvslēgiem, vai cisternas ar nekustīgo jumtu, kas pievienotas sistēmai, pa kuru tvaiku novada atpakaļ cisternā.

Apraksts

Augstefektīvi blīvslēgi ir īpašas ierīces, kuru uzdevums ir ierobežot tvaiku zudumus, piem., uzlaboti pirmās kārtas blīvslēgi, papildu (otrās vai trešās kārtas) blīvslēgi (atkarībā no emitētajiem daudzumiem).

Izmantojamība

Augstefektīvu blīvslēgu izmantojamība var būt ierobežota, ciktāl tas attiecas uz trešās kārtas blīvslēgu modernizāciju esošām cisternām.

LPTP 50. Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Manuāla jēlnaftas cisternu tīrīšana Naftas cisternas tīra strādnieki, kas iekļūst cisternā un manuāli aizvāc nogulsnes. Vispārizmantojams ii) Noslēgta kontūra sistēmas izmantošana Iekšējās apskates vajadzībām cisternas periodiski iztukšo, iztīra un atbrīvo no gāzēm. Tīrīšana ietver cisternas dibenā esošo nosēdumu izšķīdināšanu. Noslēgta kontūra sistēmas, ko var kombinēt ar tehnoloģiskā cikla beigās izmantojamiem, mobiliem emisiju mazināšanas paņēmieniem, novērš vai samazina GOS emisijas. Izmantojamība var būt ierobežota, piem., atkarībā no cisternā esošo atlikumu veida, jumta konstrukcijas vai materiāliem, no kuriem cisterna izgatavota.

LPTP 51. Lai novērstu vai samazinātu emisijas augsnē no šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Apkopes programma, t. sk. korozijas novērošana, novēršana un kontrole Apsaimniekošanas sistēma, kas ietver šādus elementus: sūču konstatēšana un darbības regulēšana, lai nepieļautu cisternu pārpildīšanu; inventāra kontrole un uz riska novērtējumu balstītas cisternu inspicēšanas procedūras ar pietiekamiem starplaikiem, lai pārliecinātos par cisternas veselumu; apkopes darbi, lai uzlabotu cisternas hermetizējumu. Te ietilpst arī sistēmiski reaģēšanas pasākumi noplūžu gadījumā, lai varētu rīkoties, pirms noplūde sasniegusi pazemes ūdeņus. Īpaši jāpastiprina apkopes periodos. Vispārizmantojams ii) Cisternas ar dubultdibenu Cisternai ir otrs, necaurlaidīgs dibens, kas nodrošina zināmu aizsardzību pret noplūdēm caur pirmo dibenu. Vispārizmantojams jaunām cisternām un esošām cisternām pēc kapitālā remonta (1) iii) Necaurlaidīgs membrānas oderējums Nepārtraukts pretinfiltrācijas segums zem visas cisternas. Vispārizmantojams jaunām cisternām un esošām cisternām pēc kapitālā remonta (1) iv) Cisternu parka pietiekama apvaļņošana Cisternu parka apvaļņojums paredzēts, lai uztvertu lielas noplūdes, ko var izraisīt cisternas korpusa pārrāvums vai cisternas pārpildīšana (gan vides, gan drošības apsvērumu dēļ). Tā lielumu un attiecīgos būvnormatīvus parasti paredz pašvaldības noteikumos. Vispārizmantojams (1) ii) un iii) paņēmiens var nebūt vispārizmantojams, ja cisternas paredzētas tādiem produktiem, kuru noplūdes ir maz iespējamas, jo tie parasti ir sacietējuši un ir jāsilda, lai uzturētu tos šķidrā stāvoklī (piem., bitumenam).

LPTP 52. Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu iepildīšanas un iztukšošanas operācijām, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju, lai sasniegtu vismaz 95 % reģenerācijas intensitātes.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība (1) Tvaiku pārstrāde ar šādiem paņēmieniem: i) kondensācija; ii) absorbcija; iii) adsorbcija; iv) atdalīšana ar membrānām; v) hibrīdsistēmas Sk. 1.20.6. punktu. Vispārizmantojams iepildīšanas/iztukšošanas operācijās, kuru ražīgums ir > 5 000 m3 gadā. Nav izmantojams tādās iepildīšanas/iztukšošanas operācijās uz jūras kuģiem, kuru ražīgums ir < 1 milj. m3 gadā. (1) Tvaiku pārstrādi var aizstāt ar tvaiku iznīcināšanu (piem., sadedzināšanu), ja tvaiku pārstrāde ir bīstama vai tehniski neiespējama atgriezenisko tvaiku dēļ.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 16 tabulu.







16. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi nemetāna GOS un benzola emisijām gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu iepildīšanas un iztukšošanas operācijām Parametrs LPTP-SEL (stundas vidējais rādītājs) (1) NMGOS 0,15–10 g/Nm3 (2) (3) Benzols (3) < 1 mg/Nm3 (1) Nepārtrauktas darbības stundas vērtības, ko izsaka un mēra saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/63/EK (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.). (2) Zemākā vērtība sasniedzama ar divpakāpju hibrīdsistēmām. Augstākā vērtība sasniedzama ar vienpakāpes adsorbcijas vai membrānu sistēmu. (3) Benzola monitorings var nebūt nepieciešams, ja NMGOS emisijas ir tuvu diapazona zemākajai robežai.

1.16. LPTP secinājumi par viskozitātes samazināšanu un citiem termiskiem procesiem

LPTP 53. Lai samazinātu emisijas ūdenī no viskozitātes samazināšanas un citiem termiskiem procesiem, LPTP ir nodrošināt pienācīgu notekūdeņu attīrīšanu ar LPTP 11 aprakstītajiem paņēmieniem.

1.17. LPTP secinājumi par dūmgāzu atsērošanu

LPTP 54. Lai samazinātu sēra emisijas gaisā no sērūdeņražus (H2S) saturošām atgāzēm, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība (1) i) Skābo gāzu atdalīšana, piem., atsērošana ar amīniem Sk. 1.20.3. punktu. Vispārizmantojams ii) Sēra reģenerācijas bloks (SRB), piem., Klausa process. Sk. 1.20.3. punktu. Vispārizmantojams iii) Pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB) Sk. 1.20.3. punktu. Attiecībā uz esošu SRB modernizāciju izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no SRB lieluma, bloku konfigurācijas un jau izmantotā sēra reģenerācijas procesa. (1) Var nebūt izmantojams savrupās smērvielu vai bitumena rūpnīcās, kur sēra savienojumu novadīšana nesasniedz 1 t/d.

Ar LPTP saistīto ekoloģisko raksturlielumu līmeņi (LPTP-SERL) Sk. 17. tabulu.







17. tabula Ar LPTP saistīto ekoloģisko raksturlielumu līmeņi dūmgāzēs esošā sēra (H2S) reģenerācijas sistēmai Ar LPTP saistītais ekoloģisko raksturlielumu līmenis (mēneša vidējais rādītājs) Skābo gāzu atdalīšana Panākt sērūdeņražu (H2S) atdalīšanu attīrītajā naftas pārstrādes gāzē, lai sasniegtu LPTP-SEL, kas noteiktas sadedzināšanai ar gāzi saskaņā ar LPTP 36 Sēra reģenerācijas efektivitāte (1) Jauns bloks 99,5 – > 99,9 % Esošs bloks ≥ 98,5 % (1) Aprēķina sēra reģenerācijas efektivitāti visā attīrīšanas ciklā (ieskaitot SRB un PGAB) kā daļu no izejvielās esošā sēra, kas tiek reģenerēts sēra plūsmā, ko novada uz kolektoriem.

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.18. LPTP secinājumi par lāpām

LPTP 55. Lai novērstu emisijas gaisā no lāpām, LPTP ir izmantot sadedzināšanu lāpā tikai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos (piem., iedarbināšana, apturēšana).

LPTP 56. Lai samazinātu emisijas gaisā no lāpām gadījumos, kad sadedzināšana lāpā ir neizbēgama, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.



Paņēmiens Apraksts Izmantojamība i) Pareizs ražotnes projekts Sk. 1.20.7. punktu Izmantojams jaunos blokos. Esošos blokos var uzstādīt lāpā sadedzināmo gāzu reģenerācijas sistēmu ii) Ražotnes vadība Sk. 1.20.7. punktu Vispārizmantojams iii) Pareiza lāpu konstrukcija Sk. 1.20.7. punktu Izmantojams jaunos blokos iv) Monitorings un ziņošana Sk. 1.20.7. punktu Vispārizmantojams

1.19. LPTP secinājumi par integrētu emisiju pārvaldību

LPTP 57. Lai kopumā samazinātu NOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem un plūstoša slāņa katalītiskā krekinga (PKK) blokiem, LPTP ir izmantot integrētu emisiju pārvaldību kā alternatīvu LPTP 24 un LPTP 34.

Apraksts

NOX emisijas no vairākiem vai visiem ražotnes sadedzināšanas blokiem un PKK blokiem pārvalda integrēti, proti, izmanto un piemēro vispiemērotāko LPTP kombināciju attiecībā uz dažādiem blokiem, kā arī seko līdzi to efektivitātei; šādi rīkojoties, panāk, ka kopējās emisijas ir vienādas ar vai mazākas par emisijām, ko panāktu, ja katrā blokā piemērotu LPTP 24 un LPTP 34 norādītos LPTP-SEL.

Šis paņēmiens ir sevišķi piemērots tādām naftas pārstrādes rūpnīcām, kur:

— rūpnīca ir sevišķi komplicēta, tiek izmantoti ļoti daudzi sadedzināšanas un tehnoloģiskie bloki, kas ir savā starpā saistīti no izejvielu un energopadeves viedokļa,

— bieži tiek koriģēts tehnoloģiskais process atkarībā no izmantotās jēlnaftas kvalitātes,

— tehniski nepieciešams daļu no tehnoloģiskajiem atlikumiem izmantot par pašu kurināmo, kas nozīmē, ka bieži jāmaina kurināmā kombinācija atkarībā no procesa vajadzībām.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 18. tabulu.

Bez tam katram jaunam sadedzināšanas blokam vai jaunam PKK blokam, kas iekļauts emisiju integrētas pārvaldības sistēmā, piemēro LPTP 24 un LPTP 34 norādītos LPTP-SEL.

LPTP-SEL attiecībā uz NOx emisijām no blokiem, kam piemēro LPTP 57, ko izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību, ir vienādi ar vai mazāki par to NOx koncentrāciju vidējo svērto vērtību (izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību), ko varētu panākt, ja praksē katrā blokā izmantotu paņēmienus, kas ļautu attiecīgajam blokam sasniegt šādus parametrus:

a) katalītiskā krekinga procesa bloki (reģeneratori): 4. tabulā (LPTP 24) norādītie LPTP-SEL;

b) sadedzināšanas bloki, kuros dedzina naftas pārstrādes kurināmo vai nu vienu pašu, vai kopā ar citu kurināmo: 9., 10. un 11. tabulā (LPTP 34) norādītais LPTP-SEL diapazons.

Šo LPTP-SEL izsaka ar šādu formulu:

Piezīmes

1. Piemērojamie skābekļa standartapstākļi ir norādīti 1. tabulā.

2. Atsevišķu bloku emisijas līmeņu svērumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā bloka dūmgāzu caurplūdumu, ko izsaka kā mēneša vidējo vērtību (Nm3/h), kas ir reprezentatīva šā bloka normālai ekspluatācijai rūpnīcā (1. piezīmē minētajos standartapstākļos).

3. Ja ir būtiskas un strukturālas kurināmā izmaiņas, kas ietekmē blokam piemērojamos LPTP-SEL, vai citas būtiskas un strukturālas izmaiņas, kas skar attiecīgo bloku funkcionēšanu, vai ja bloki tiek nomainīti vai paplašināti, vai ja tiek pievienoti sadedzināšanas bloki vai PKK bloki, attiecīgi jākoriģē 18. tabulā norādītais LPTP-SEL.

Ar LPTP 57 saistītais monitorings.

LPTP NOx emisiju monitoringam atbilstīgi emisiju integrētas pārvaldības paņēmienam ir tāds pats, kā norādīts LPTP 4, un to papildina šādi elementi:

— monitoringa plāns, tostarp monitorēto procesu apraksts, katra procesa monitorēto emisijas avotu un avotu plūsmu (produkti, dūmgāzes) saraksts, izmantotās metodikas apraksts (aprēķini, mērījumi) un tās pamatā esošie pieņēmumi un attiecīgais ticamības līmenis,

— pastāvīgs attiecīgo bloku dūmgāzu caurplūduma monitorings (vai nu tieši mērījumi, vai līdzvērtīga metode),

— datu pārvaldības sistēma, kas domāta visu to monitoringa datu vākšanai, apstrādei un paziņošanai, kuri nepieciešami, lai noteiktu emisijas no integrētas emisiju pārvaldības aptvertajiem avotiem.

LPTP 58. Lai kopumā samazinātu SO2 emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, plūstoša slāņa katalītiskā krekinga (PKK) blokiem un blokiem sēra reģenerēšanai no dūmgāzēm, LPTP ir izmantot integrētu emisiju pārvaldību kā alternatīvu LPTP 26, LPTP 36 un LPTP 54.

Apraksts

SO2 emisijas no vairākiem vai visiem ražotnē esošajiem sadedzināšanas blokiem, PKK blokiem un blokiem sēra reģenerēšanai no dūmgāzēm pārvalda integrēti, proti, izmanto un piemēro vispiemērotāko LPTP kombināciju attiecībā uz dažādajiem blokiem, kā arī seko līdzi to efektivitātei; šādi rīkojoties, panāk, ka kopējās emisijas ir vienādas ar vai mazākas par emisijām, ko panāktu, ja katrā blokā piemērotu LPTP 26 un LPTP 36 norādītos LPTP-SEL, kā arī LPTP 54 norādītos LPTP-SERL.

Šis paņēmiens ir sevišķi piemērots tādām naftas pārstrādes rūpnīcām, kur:

— rūpnīca ir sevišķi komplicēta, tiek izmantoti ļoti daudzi sadedzināšanas un tehnoloģiskie bloki, kas ir savā starpā saistīti no izejvielu un energopadeves viedokļa,

— bieži tiek koriģēts tehnoloģiskais process atkarībā no izmantotās jēlnaftas kvalitātes,

— tehniski nepieciešams daļu no tehnoloģiskajiem atlikumiem izmantot par pašu kurināmo, kas nozīmē, ka bieži jāmaina kurināmā kombinācija atkarībā no procesa vajadzībām.

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis. Sk. 19. tabulu.

Bez tam katram jaunam sadedzināšanas blokam, jaunam PKK blokam vai jaunam dūmgāzēs esošā sēra reģenerācijas blokam, kas iekļauts emisiju integrētas pārvaldības sistēmā, piemēro saskaņā ar LPTP 26 un LPTP 36 norādītos LPTP-SEL, kā arī LPTP 54 norādītos LPTP-SERL.

LPTP-SEL attiecībā uz SO2 emisijām no blokiem, kam piemēro LPTP 58, ko izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību, ir vienādi ar vai mazāki par to SO2 koncentrāciju vidējo svērto vērtību (izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību), ko varētu panākt, ja praksē katrā blokā izmantotu paņēmienus, kas ļautu attiecīgajam blokam sasniegt šādus parametrus:

a) katalītiskā krekinga procesa bloki (reģeneratori): 6. tabulā (LPTP 26) norādītie LPTP-SEL;

b) sadedzināšanas bloki, kuros dedzina naftas pārstrādes kurināmo vai nu vienu pašu, vai kopā ar citu kurināmo: 13. un 14. tabulā (LPTP 36) norādītais LPTP-SEL diapazons; un

c) dūmgāzu sēra reģenerācijas bloki: 17. tabulā (LPTP-54) norādītais LPTP-SEL diapazons.

Šo LPTP-SEL izsaka ar šādu formulu:

Piezīmes

1. Piemērojamie skābekļa standartapstākļi ir norādīti 1. tabulā.

2. Atsevišķu bloku emisijas līmeņu svērumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā bloka dūmgāzu caurplūdumu, ko izsaka kā mēneša vidējo vērtību (Nm3/h), kas ir reprezentatīvs šā bloka normālai ekspluatācijai rūpnīcā (1. piezīmē minētajos standartapstākļos).

3. Ja ir būtiskas un strukturālas kurināmā izmaiņas, kas ietekmē blokam piemērojamos LPTP-SEL, vai citas būtiskas un strukturālas izmaiņas, kas skar attiecīgo bloku funkcionēšanu, vai ja bloki tiek nomainīti vai paplašināti, vai ja tiek pievienoti sadedzināšanas bloki, PKK bloki vai dūmgāzu sēra reģenerācijas bloki, attiecīgi jākoriģē 19. tabulā norādītais LPTP-SEL.

Ar LPTP 58 saistītais monitorings

LPTP SO2 emisiju monitoringam atbilstīgi emisiju integrētas pārvaldības pieejai ir tāds pats, kā norādīts LPTP 4, un to papildina šādi elementi:

— monitoringa plāns, tostarp monitorēto procesu apraksts, katra procesa monitorēto emisijas avotu un avotu plūsmu (produkti, dūmgāzes) saraksts, izmantotās metodikas apraksts (aprēķini, mērījumi) un tās pamatā esošie pieņēmumi un attiecīgais ticamības līmenis,

— pastāvīgs attiecīgo bloku dūmgāzu caurplūduma monitorings (vai nu tieši mērījumi, vai līdzvērtīga metode),

— datu pārvaldības sistēma, kas domāta visu to monitoringa datu vākšanai, apstrādei un paziņošanai, kuri nepieciešami, lai noteiktu emisijas no integrētas emisiju pārvaldības aptvertajiem avotiem.

GLOSĀRIJS

1.20. Emisijas gaisā – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts

1.20.1. Putekļi







Paņēmiens Apraksts Elektrostatiskais filtrs (ESF) Elektrostatiskajos filtros daļiņas uzlādē un atdala elektriskā lauka iedarbībā. Elektrostatiskos filtrus var izmantot ļoti dažādos ekspluatācijas apstākļos. Atputekļošanas efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, ekspozīcijas laika (lieluma), katalizatora īpašībām un atputekļošanas ietaisēm, kas uzstādītas pirms ESF. PKK blokos parasti izmanto 3 lauku ESF un 4 lauku ESF. ESF var izmantot gan sausā režīmā, gan ar amonjaka inžekciju, lai uzlabotu daļiņu savākšanu. Jēlkoksa kalcinēšanas laikā ESF uztveršanas efektivitāte var būt mazāka, jo koksa daļiņas elektriski uzlādējas vāji. Vairākpakāpju ciklona separatori Cikloniska savākšanas ierīce vai sistēma, kas uzstādīta pēc divām ciklonu pakāpēm. Plašāk pazīstama ar nosaukumu “trešās pakāpes separators”; ierastā konfigurācija ir viena ciklonu baterija, kas vai nu satur daudzus tradicionālos ciklonus, vai ir aprīkota ar modernu virpuļcauruļu tehnoloģiju. Ja tos izmanto PKK blokos, to efektivitāte galvenokārt ir atkarīga no daļiņu koncentrācijas un katalizatora smelknes dažāda lieluma daļiņu sadalījuma atkarībā no to lieluma pēc attīrīšanas reģeneratora iekšējos ciklonos. Centrbēdzes skruberi Centrbēdzes skruberi būtībā ir cikloni, kuros notiek intensīva saskare ar ūdeni, piemēŗam, Venturi skruberi. Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs Reversās plūsmas (pretplūsmas) keramikas vai metālkeramikas filtri, uz kuru virsmas aizturētās cietās vielas veido nosēdumslāni, ko pēc tam izkustina ar reverso plūsmu. Pēc tam atdalītās cietās vielas aizskalo no filtra sistēmas.

1.20.2. Slāpekļa oksīdi (NOX)







Paņēmiens Apraksts Sadedzināšanas modifikācijas Pakāpeniska sadedzināšana — Pakāpeniska gaisa padeve: sākumā notiek aizdedzināšana ar nepietiekamu gaisa padevi, pēc tam atlikušo gaisu vai skābekli pievada krāsnī, lai notiktu pilnīga sadegšana. — Pakāpeniska kurināmā padeve: padeves kanāla apakšdaļā veidojas zema impulsa primārā liesma; sekundārā liesma aptver primārās liesmas pamatni un samazina tās iekšējo temperatūru. Dūmgāzu recirkulācija Krāsns dūmgāzu iepludināšana liesmās, lai samazinātu skābekļa saturu un attiecīgi liesmas temperatūru. Speciāli degļi, kas izmanto dūmgāzu iekšējo recirkulāciju, lai dzesētu liesmu pamatni un samazinātu skābekļa saturu liesmas karstākajā daļā. Zemu NOX emisiju degļi (ZND) Tehniskā paņēmiena (t. sk. ultrazemu NOX emisiju degļiem) pamatā ir šāds princips: liesmas maksimālo temperatūru samazina, degšanu palēnina, tomēr tā notiek pilnīgi, un siltumpārnesi kāpina (palielināta liesmas starojamība). Paņēmiens var būt saistīts ar mainītu krāsns degkameras konstrukciju. Ultrazemo NOX emisiju degļu (UZND) konstrukcija ietver pakāpenisku gaisa/degvielas padevi un dūmgāzu recirkulāciju. Sausos zemu NOX emisiju degļus (SZND) izmanto gāzturbīnās. Degšanas optimizācija Šā paņēmiena pamatā ir attiecīgo degšanas parametru (piem., O2, CO saturs, kurināmā/gaisa (vai skābekļa) attiecība, nesadegušais materiāls) monitorings, lai regulētu degšanu un panāktu vislabākos degšanas apstākļus. Atšķaidītāja inžekcija Dedzināšanas blokos ievada inertus atšķaidītājus, piem., dūmgāzes, tvaiku, ūdeni, slāpekli, lai samazinātu liesmas temperatūru un līdz ar to NOX koncentrāciju dūmgāzēs. Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK) Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar amonjaku (parasti ūdens šķīdumā) optimālā (apmēram 300– 450 °C) darba temperatūrā. Var izmantot vienu vai divus katalizatora slāņus. Lielāku NOX reducēšanos var sasniegt, izmantojot lielāku katalizatora daudzumu (divi slāņi). Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Darba temperatūras diapazonam jābūt no 900 līdz 1 050 °C, lai nodrošinātu optimālu reakciju. NOX oksidēšana zemā temperatūrā Zemas temperatūras oksidēšanas procesā dūmgāzu plūsmā pie optimālās temperatūras 150 °C tiek ievadīts ozons, lai nešķīstošo NO un NO2 oksidācijas ceļā pārvērstu ļoti šķīstošā N2O5. N2O5 tiek atdalīts slapjajā skruberī, proti, veidojas atšķaidīts, slāpekļskābi saturošs notekūdens, ko var vai nu izmantot tehnoloģiskajos procesos, vai neitralizēt un novadīt (var būt nepieciešama slāpekļa papildu atdalīšana).

1.20.3. Sēra oksīdi (SOX)







Paņēmiens Apraksts Naftas pārstrādes deggāzes attīrīšana Dažas naftas pārstrādes deggāzes jau pašā sākumā nesatur sēru (piem., no katalītiskā riforminga un izomerizācijas procesiem), tomēr vairumā pārējo procesu rodas sēru saturošas gāzes (piem., atgāzes no viskozitātes samazināšanas, hidroattīrīšanas vai katalītiskā krekinga blokiem). Šīs gāzu plūsmas ir pienācīgi jāattīra, proti, jāatsēro (piem., izmantojot skābo gāzu atdalīšanu – metodes aprakstu sk. tālāk – lai atdalītu H2S) pirms to novadīšanas naftas pārstrādes deggāzu sistēmā. Naftas pārstrādes kurināmā atsērošana ar hidroattīrīšanas paņēmienu Kurināmā atsērošanu var panākt, ne tikai izvēloties jēlnaftu ar zemu sēra saturu, bet arī hidroattīrīšanas procesā (sk. tālāk), kura laikā notiek hidrogenēšanas reakcijas un samazinās sēra saturs. Gāzes izmantošana šķidrā kurināmā vietā Šķidrā naftas pārstrādes kurināmā (parasti mazuta, kas satur sēru, slāpekli, metālus utt.) izmantošanu var samazināt, ja tā vietā izmanto uz vietas iegūtu sašķidrināto naftas gāzi vai naftas pārstrādes deggāzi, vai ārēja piegādātāja piegādātu gāzveida kurināmo (piem., dabasgāzi) ar zemu sēra un citu nevēlamu vielu saturu. Ja atsevišķa sadedzināšanas bloka līmenī sadedzināšana notiek, izmantojot dažādu kurināmo, ir nepieciešams minimāls šķidrā kurināmā daudzums, lai nodrošinātu liesmas stabilitāti. SOX saturu samazinošu katalizatora piedevu izmantošana Izmanto vielas (piem., metāla oksīdu katalizatoru), kas ar koksu saistīto sēru pārnes no reģeneratora atpakaļ uz reaktoru. Šis paņēmiens visefektīvākais ir pilnīgas sadedzināšanas režīmā, nevis dziļās daļējās sadedzināšanas režīmā. NB! SOX emisijas samazinošas katalizatoru piedevas var nelabvēlīgi ietekmēt putekļu emisijas, jo berzes dēļ palielinās katalizatora zudumi, un nelabvēlīgi ietekmēt NOX emisijas, jo šīs piedevas veicina CO rašanos, kā arī SO2 oksidēšanos par SO3. Hidroattīrīšana Hidroattīrīšanas pamatā ir hidrogenēšanas reakcijas; tās galvenais mērķis ir iegūt kurināmo ar zemu sēra saturu (piem., benzīnu un dīzeļdegvielu, kuru sēra saturs ir 10 ppm) un optimizēt procesu konfigurāciju (smago atliekfrakciju konversija un vidējā destilāta ieguve). Hidroattīrīšana samazina sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās. Tā kā ir nepieciešams ūdeņradis, ir vajadzīgas pietiekamas ražošanas jaudas. Tā kā ar šo paņēmienu izejvielās esošo sēru pārvērš tehnoloģiskajā gāzē esošā sērūdeņradī (H2S), attīrīšanas jaudu nepietiekamība (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki) var radīt sarežģījumus. Skābo gāzu atdalīšana, piem., atsērošana ar amīniem Skābās gāzes (lielākoties sērūdeņraža) atdalīšana no deggāzēm, tās izšķīdinot ķīmiskā šķīdinātājā (absorbcija). Lielākoties par šķīdinātājiem izmanto amīnus. Parasti šis ir pirmais attīrīšanas posms, kas vajadzīgs, pirms sēru var reģenerēt SRB. Sēra reģenerācijas bloks (SRB) Īpašs bloks, kurā Klausa procesā tiek atdalīts sērs no gāzes plūsmām ar augstu sērūdeņraža (H2S) saturu, kuras nāk no amīnu blokiem un skābā ūdens atdestilēšanas blokiem. Nākamais posms pēc SRB parasti ir pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB), kurā atdala atlikušo H2S. Pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB) Paņēmienu kopums, ko izmanto papildus SRB, lai uzlabotu sēra savienojumu atdalīšanu. Tos var iedalīt četrās kategorijās atkarībā no izmantotā principa: — tieša oksidēšana par sēru, — Klausa reakcijas turpināšana (apstākļos zem rasas punkta), — oksidēšana par SO2 un sēra reģenerācija no SO2, — reducēšana par H2S un sēra reģenerācija no H2S (piem., amīnu process). Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī Gāzes attīrot slapjajā skruberī, gāzveida savienojumus izšķīdina piemērotā šķidrumā (ūdens vai sārma šķīdums). Tādējādi var vienlaicīgi atdalīt cietās un gāzveida sastāvdaļas. Skruberim cauri izplūdušās dūmgāzes piesātina ar ūdeni; pirms dūmgāzu aizvadīšanas ir jāatdala pilieni. Iegūto šķidrumu attīra notekūdeņu attīrīšanas ietaisē, un nešķīstošās vielas savāc ar nostādināšanu vai filtrēšanu. Atkarībā no skruberī izmantotā šķīduma, tas var būt: — nereģeneratīvs paņēmiens (piem., izmanto nātrija vai magnija savienojumus), — reģeneratīvs paņēmiens (piem., amīni vai sodas šķīdums). Atkarībā no saskares metodes, lai izmantotu kādu no šiem paņēmieniem, var būt nepieciešamas ietaises, piem., — Venturi ierīce, kas izmanto enerģiju no ievadītās gāzes, to apsmidzinot ar šķidrumu, — kolonna ar pildījumu, šķīvjotā kolonna, apsmidzināšanas kameras. Skruberi lielākoties paredzēti SOX atdalīšanai, tomēr to konstrukcijai jābūt tādai, lai efektīvi varētu atdalīt arī putekļus. Tipiska indikatīvā SOx atdalīšanas efektivitāte ir 85–98 % diapazonā. Nereģeneratīva attīrīšana skruberī Šķīdumu uz nātrija vai magnija bāzes izmanto par sārmainu reaģentu, lai absorbētu SOX, parasti kā sulfātus. Paņēmienu pamatā ir, piem.: — slapjš kaļķakmens, — amonija hidroksīds, — jūras ūdens (sk. tālāk). Attīrīšana skruberī ar jūras ūdeni Īpaša veida nereģeneratīva attīrīšana skruberī, kur par šķīdinātāju tam raksturīgās sārmainības dēļ izmanto jūras ūdeni. Parasti jau pirms šā posma ir vajadzīga atputekļošana. Reģeneratīvā attīrīšana skruberī Izmanto specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti.

1.20.4. Kombinētie paņēmieni (SOx, NOx un putekļi)







Paņēmiens Apraksts Attīrīšana slapjajā skruberī Sk. 1.20.3. punktu SNOX kombinētais paņēmiens SOX, NOX un putekļu atdalīšanas kombinētais paņēmiens; pirmajā posmā atdala putekļus (ESF), tam seko daži specifiski katalītiskie procesi. Sēra savienojumus reģenerē kā tehnisko sērskābi, savukārt NOX reducē par N2. Kopējā SOX atdalīšanas efektivitāte: 94–96,6 %. Kopējā NOX atdalīšanas efektivitāte: 87–90 %.

1.20.5. Oglekļa monoksīds (CO)







Paņēmiens Apraksts Sadedzināšanas procesa regulēšana CO emisiju pieaugumu, ko izraisa sadedzināšanas modifikācijas (primārie paņēmieni) nolūkā samazināt NOX emisijas, var ierobežot ar rūpīgu ekspluatācijas parametru kontroli. Katalizatori, kas satur oglekļa monoksīda (CO) oksidēšanas promotorus Tādas vielas izmantošana, kas selektīvi veicina CO oksidēšanos par CO2 (sadedzināšana). Oglekļa monoksīda (CO) katls Specifiska pēcsadedzināšanas ierīce, kur dūmgāzē esošais CO tiek izmantots pēc katalizatora reģeneratora, lai varētu reģenerēt enerģiju. Parasti to izmanto tikai ar daļējas sadedzināšanas PKK blokiem.

1.20.6. Gaistoši organiskie savienojumi (GOS)







▼C1 Paņēmiens Apraksts ▼B Tvaiku reģenerācija Gaistošo organisko savienojumu emisijas, kas rodas pašu gaistošāko produktu (īpaši jēlnaftas un vieglāku frakciju) iepildīšanas/iztukšošanas operācijās, var samazināt ar dažādiem paņēmieniem, piem., šādiem: Absorbcija: tvaiku molekulas tiek izšķīdinātas piemērotā absorbcijas šķidrumā (piem., glikolos vai naftas frakcijās, piem., petrolejā vai reformātā). Iepildīto skalojamo šķīdumu desorbē, nākamajā posmā atkārtoti uzsildot. Desorbētās gāzes vai nu kondensē, tālāk apstrādā un sadedzina, vai resorbē attiecīgajā plūsmā (piem., reģenerējamā produkta plūsmā). Adsorbcija: tvaiku molekulas tiek aizturētas adsorbējošu cietu materiālu virsmu (piem., aktīvās ogles vai ceolīta) aktīvajās zonās. Adsorbentu periodiski reģenerē. Iegūto desorbātu pēc tam absorbē reģenerējamā produkta cirkulējošā plūsmā pēc skalošanas kolonnas. Dūmgāzi no skalošanas kolonnas nosūta tālākai attīrīšanai. Gāzu sadalīšana caur membrānu: tvaika molekulas plūst cauri selektīvām membrānām, un tvaiku/gaisa maisījums sadalās ar ogļūdeņražiem bagātā fāzē (permeāts), ko pēc tam kondensē vai absorbē, un ogļūdeņražiem nabagā fāzē (koncentrāts). Divpakāpju dzesēšana/kondensācija: tvaiku/gāzu maisījumu atdzesē, tvaiku molekulas kondensējas un tiek atdalītas kā šķidrums. Tā kā mitruma dēļ siltummainī uzkrājas ledus, ir nepieciešams divpakāpju kondensācijas process, kas nodrošinātu darbības nepārtrauktību. Hibrīdsistēmas: pieejamo paņēmienu kombinācija. NB! Absorbcijas un adsorbcijas procesi nevar būtiski samazināt metāna emisijas. Tvaiku iznīcināšana GOS var iznīcināt, piem., šādos procesos: termiskā oksidācija (sadedzināšana) vai katalītiskā oksidācija gadījumos, kad reģenerācija ir sarežģīta. Lai novērstu sprādzienbīstamību, ir vajadzīgi drošības pasākumi (piem., liesmdzēši). Termiskā oksidācija parasti notiek vienkameras, ugunsdrošā, izoderētā oksidācijas ietaisē, kas aprīkota ar gāzes degli un dūmvadu. Benzīna klātbūtnē siltummaiņa efektivitāte ir ierobežota un iepriekšējas uzsildīšanas temperatūra tiek uzturēta zem 180 °C, lai mazinātu aizdegšanās risku. Ekspluatācijas temperatūra ir diapazonā no 760 °C līdz 870 °C un ekspozīcijas laiks parasti ir viena sekunde. Ja šādai vajadzībai nav pieejams īpašs sadedzināšanas bloks, var izmantot esošo krāsni, lai nodrošinātu nepieciešamo temperatūru un ekspozīcijas laiku. Katalītiskā oksidācija: ir nepieciešams katalizators, lai oksidāciju paātrinātu, uz virsmas adsorbējot skābekli un GOS. Katalizatora klātbūtnē oksidēšanas reakcijas var notikt zemākā temperatūrā par to, kas nepieciešama termiskajai oksidācijai: parasti no 320 °C līdz 540 °C. Vispirms notiek iepriekšēja uzsildīšana (elektriski vai ar gāzi), lai sasniegtu temperatūru, kas nepieciešama, lai sāktos GOS katalītiskā oksidācija. Oksidācija notiek, kad gaiss ir izplūdis cauri cieta katalizatora slānim. NAN programma (noplūžu atklāšanas un novēršanas programma) NAN programma (noplūžu atklāšanas un novēršanas programma) ir strukturēta pieeja, kuras mērķis ir samazināt GOS difūzās emisijas, proti, atklāt un pēc tam salabot vai nomainīt mezglus ar sūci. Pašlaik noplūžu konstatēšanai var izmantot šādas metodes: osmes metode (aprakstīta EN 15446) un gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem. Osmes metode. Pirmais posms ir noplūžu detektēšana,