2005D0359 — LV — 01.11.2006 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS LĒMUMS (2005. gada 29. aprīlis), ar ko paredz atkāpšanos no atsevišķiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ozolu (Quercus L.) apaļkokiem ar mizu (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1298) (2005/359/EK) (OV L 114, 4.5.2005, p.14)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 29. aprīlis),

ar ko paredz atkāpšanos no atsevišķiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ozolu (Quercus L.) apaļkokiem ar mizu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1298)

(2005/359/EK)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā ( 1 ), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ozolu (Quercus L.) apaļkokus ar mizu principā nedrīkst ievest Kopienā, jo pastāv risks ievest Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt, kas izraisa ozolu vīti. (2) Pieredze liecina, ka var novērst Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt izplatības risku attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm, piemērojot konkrētus pasākumus. (3) Viens no šādiem pasākumiem ir fumigācija. Dažas dalībvalstis izvirzīja prasību, ka ar fumigācijas metodi apstrādātu ozolu apaļkoku imports tiek veikts, tikai izmantojot noteiktas ostas, kurās ir pieejamas atbilstošas pārkraušanas un pārbaudes iekārtas. (4) Ievērojot konkrētus tehniskus nosacījumus, no fumigācijas attiecībā uz ozolu kokmateriāliem, kas pieder balto ozolu grupai, ir iespējams arī atteikties. Atsevišķas dalībvalstis pieprasīja papildu izņēmumu, lai atļautu balto ozolu importu dažos konkrētos gada mēnešos. Šis otrs izņēmums jāattiecina uz tām Kopienas daļām, kurās potenciālie Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt pārnēsātāji ziemā ir mazaktīvi vai neaktīvi, t.i., uz apgabaliem, kas atrodas uz ziemeļiem no 45. paralēles. (5) Komisija nodrošinās to, ka Amerikas Savienotās Valstis dara pieejamu visu vajadzīgo tehnisko informāciju, lai uzraudzītu nepieciešamo aizsardzības pasākumu darbību. (6) Tāpēc uz ierobežotu laika posmu jāpiešķir iespēja dalībvalstīm atkāpties no noteikumiem un ievest ozolu (Quercus L.) apaļkokus ar mizu no Amerikas Savienotajām Valstīm. (7) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2000/29/EK 5. panta 1. punkta un no 13. panta 1. punkta i) apakšpunkta trešā ievilkuma attiecībā uz IV pielikuma (A)(I) 3. daļu, no 2005. gada 1. janvāra dalībvalstis ir pilnvarotas izsniegt atļauju, kas vajadzīga, lai ievestu to teritorijā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes ozolu (Quercus L.) apaļkokus ar mizu (še turpmāk - “apaļkoki”), ja ir izpildīti 2. līdz 7. pantā paredzētie nosacījumi.

2. pants

1. Lai varētu piemērot šo izņēmumu, apaļkokiem jābūt apstrādātiem ar fumigācijas metodi un identificētiem, kā noteikts I pielikumā.

2. Dalībvalstis drīkst nepiemērot ar fumigācijas metodi apstrādātiem apaļkokiem prasības, kas paredzētas 5. panta 1. punktā attiecībā uz mitro uzglabāšanu, kā arī 5. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētās prasības.

3. pants

1. Apaļkokus izkrauj vienīgi tajās ostās, kas minētas II pielikumā.

2. Pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma Komisija, apspriedusies ar pārējām dalībvalstīm, drīkst grozīt II pielikumā iekļauto izkraušanas ostu sarakstu.

4. pants

1. Pārbaudes, kas vajadzīgas saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 13. pantu, veic šā lēmuma izpildei īpaši sagatavotas vai apmācītas amatpersonas ar to ekspertu palīdzību, kuri minēti Direktīvas 2000/29/EK 21. pantā saskaņā ar tajā noteikto kārtību, un to dara II pielikumā minētajās ostās vai 5. pantā minētajā pirmajā uzglabāšanas vietā.

Ja izkraušanas osta un pirmā uzglabāšanas vieta atrodas dažādās dalībvalstīs, šīs dalībvalstis vienojas par vietu, kur notiks pārbaudes, un par informācijas apmaiņu attiecībā uz sūtījumu pienākšanu un uzglabāšanu.

2. Pārbaudes aptver šādus pasākumus:

a) visu fitosanitāro sertifikātu pārbaude;

b) identitātes pārbaude, kurā ikviena apaļkoka marķējumu un apaļkoku skaitu salīdzina ar informāciju, kas sniegta attiecīgajā fitosanitārajā sertifikātā;

c) fumigācijas krāsu reakcijas tests, kā noteikts III pielikumā; to veic atbilstošam daudzumam apaļkoku, kas izlases veidā izvēlēti no katra sūtījuma.

3. Ja pārbaudes neapstiprina, ka sūtījums pilnībā atbilst 2. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, visu sūtījumu izbrāķē un izved no Kopienas.

Par attiecīgo sūtījumu nekavējoties sīki informē Komisiju un pārējo dalībvalstu atbildīgās oficiālās iestādes.

5. pants

1. Apaļkokus uzglabā tam paredzētās vietās, kuras ir paziņotas attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām oficiālajām iestādēm un kurās ir piemērotas mitrās uzglabāšanas iekārtas, kas pieejamas 2. punktā noteiktajā laikposmā.

2. Apaļkokiem nodrošina pastāvīgu mitro uzglabāšanu, kuru sāk vēlākais tuvējo ozolu audžu plaukšanas laikā.

3. Atbildīgās oficiālās iestādes ar atbilstošiem pārtraukumiem regulāri pārbauda tuvējās ozolu audzes, lai atklātu iespējamus Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt simptomus.

Ja atrod simptomus, kurus varēja izraisīt Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt, saskaņā ar atbilstošām metodēm veic turpmāku oficiālu testēšanu, lai pārliecinātos par šīs sēnītes esību vai neesību.

Ja Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt esība ir pierādīta, par to nekavējoties informē Komisiju.

6. pants

1. Apaļkokus apstrādā tikai tādos uzņēmumos, kuri ir paziņoti minētajām atbildīgajām oficiālajām iestādēm un kurus tās ir apstiprinājušas.

2. Mizu un citus atkritumus, kas rodas apstrādes procesā, nekavējoties iznīcina apstrādes vietā.

7. pants

1. Importētājs pirms importa pietiekami savlaicīgi paziņo dalībvalstu atbildīgajām oficiālajām iestādēm par ikvienam sūtījumam plānoto pirmo uzglabāšanas vietu, sniedzot šādu informāciju:

a) apaļkoku daudzums;

b) izcelsmes valsts;

c) nosūtīšanas osta;

d) izkraušanas osta vai ostas;

e) uzglabāšanas vieta vai vietas;

f) vieta vai vietas, kur tiks veikta apstrāde.

2. Kad importētājs paziņo par paredzēto sūtījuma importu, kā noteikts 1. punktā, atbildīgā oficiālā iestāde viņu pirms importēšanas informē par šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.

3. Kopijas ar 1. un 2. punktā pieprasīto informāciju atbildīgā oficiālā attiecīgās dalībvalsts iestāde nogādā izkraušanas ostas kompetentajai iestādei.

8. pants

1. Šā lēmuma 2. panta 1. punktā paredzēto fumigāciju dalībvalstis drīkst nepiemērot balto ozolu grupai piederīgo Quercus L. sugu apaļkokiem, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) apaļkoki atrodas sūtījumos, kurus veido vienīgi balto ozolu grupas sugām piederīgi apaļkoki;

b) apaļkokus identificē saskaņā ar IV pielikumu;

c) apaļkokus izved no nosūtīšanas ostas agrākais 15. oktobrī un ieved uzglabāšanas vietā vēlākais nākamā gada 30. aprīlī;

d) apaļkokiem nodrošina mitro uzglabāšanu;

e) apaļkokus neieved apgabalos, kas ir uz dienvidiem no 45. paralēles, un neved caur tiem, tomēr Marseļu drīkst izmantot par izkraušanas ostu, ja nodrošina, ka sūtījumu nekavējoties pārvieto uz apgabaliem, kas atrodas uz ziemeļiem no 45. paralēles;

f) pārbaudes, kas minētas 4. pantā, fumigācijas krāsu reakcijas testa vietā ietver balto ozolu apaļkoku identifikācijas krāsu testu, kā noteikts IV pielikumā; testu veic vismaz 10 % apaļkoku, kas izlases veidā izvēlēti no katra sūtījuma.

Atkāpjoties no c) apakšpunkta, uzglabāšanas dalībvalsts augu aizsardzības organizācija drīkst izsniegt atļauju sūtījumu izkraušanai un to novietošanai mitrā uzglabāšanas vietā pēc nākamā gada 30. aprīļa, kā noteikts minētajā apakšpunktā, ja to piegāde izkraušanas ostā neparedzētu apstākļu dēļ ir aizkavējusies.

2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz Grieķiju, Spāniju, Itāliju, Kipru, Maltu un Portugāli.

9. pants

Dalībvalstis iepazīstina Komisiju un pārējās dalībvalstis ar noteikumiem, kurus tās pieņem saskaņā ar 1. pantā paredzēto pilnvarojumu.

10. pants

Dalībvalstis, kas ir piemērojušas šajā lēmumā paredzēto izņēmumu, līdz 2007. gada 30. jūnijam paziņo par to Komisijai. Ziņojumā ietver sīkas ziņas par importa apjomu.

Attiecīgā gadījumā līdzīgu ziņojumu iesniedz līdz 2009. gada 30. jūnijam.

11. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2010. gada 31. decembrī.

12. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









I. PIELIKUMS

FUMIGĀCIJAS NOSACĪJUMI UN ATBILSTOŠA IDENTIFIKĀCIJA SASKAŅĀ AR 2. PANTA 1. PUNKTU

1. Apaļkokus sakrauj uz necaurlaidīgas pamatnes zem gāzu necaurlaidīga pārsega tādā veidā un augstumā, lai nodrošinātu efektīvu gāzes izplatīšanos starp apaļkokiem.

2. Neskarot Amerikas Savienoto Valstu augu aizsardzības organizācijas (piemēram, Dzīvnieku un augu veterinārās ekspertīzes dienesta – APHIS) izvirzītās citas oficiālās eksporta prasības, krautnei 72 stundas zem pārsega veic fumigāciju ar tīru metilbromīdu vismaz 240 g/m3 koncentrācijā no kopējā tilpuma, apaļkoku temperatūrai saglabājoties vismaz + 5 °C. Pēc 24 stundu ilgas apstrādes ievada papildu devu, lai atgūtu iepriekš minēto gāzes koncentrāciju; visā procedūras laikā apaļkoku temperatūrai jābūt vismaz +5 °C. Pamatojoties uz zinātniskiem datiem un saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 18. panta 2. punktā minēto procedūru, var pieņemt lēmumu par citu metožu izmantošanu vai iespējamu izmantošanu.

3. Fumigācijas procedūras, kas aprakstītas 1. un 2. punktā, veic oficiāli licencēti fumigācijas uzņēmumi, izmantojot pienācīgas fumigācijas iekārtas un kvalificētu personālu atbilstīgi nepieciešamajiem standartiem. Uzņēmumus precīzi informē par procedūrām, kas nepieciešamas apaļkoku fumigācijai. Licencētu fumigācijas uzņēmumu sarakstus un to pārmaiņas paziņo Komisijai. Komisija var paziņot, ka atsevišķus licencētus fumigācijas uzņēmumus vairs nedrīkst iesaistīt šā lēmuma izpildei. Teritorijas, kurās licencētie uzņēmumi veic fumigācijas procedūras, atrodas ostās, no kurām veic nosūtīšanu uz Kopienu, bet attiecīgā oficiālā augu aizsardzības organizācija drīkst apstiprināt arī izvēlētas iekšzemes teritorijas.

4. Krautnē, kurai veic fumigāciju, uz katra apaļkoka apakšējā gala uzliek fumigācijas partijas identifikācijas zīmi (skaitļi un/vai burti) tā, lai to nevarētu noņemt. Fumigācijas partijas identifikācijas zīme ir paredzēta nosūtītājam. To nedrīkst izmantot citu partiju apaļkokiem. Licencētie fumigācijas uzņēmumi veido identifikācijas zīmju reģistrus.

5. Konkrēto fumigācijas procedūru, ieskaitot 4. punktā minēto marķēšanu, fumigācijas teritorijās regulāri uzrauga attiecīgās oficiālās augu aizsardzības organizācijas amatpersonas vai sadarbības pavalsts/provinces amatpersonas, un to dara tā, lai garantētu atbilstību 1., 2., 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām.

6. Oficiālo fitosanitāro sertifikātu, kas vajadzīgs saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunktu, izsniedz attiecīgā oficiālā augu aizsardzības organizācija pēc fumigācijas pabeigšanas, un tā pamatā ir darbības, kuras minētas 5. punktā, un pārbaude, kura veikta saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu attiecībā uz nosacījumiem, kas paredzēti minētās direktīvas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā un šajā pielikumā.

7. Minētajā sertifikātā norāda ģints vai sugas botānisko nosaukumu, sūtījumā esošo apaļkoku skaitu un fumigācijas partijas identifikācijas zīmes, kas minētas 4. punktā, neierobežojot informāciju, kas vajadzīga saskaņā ar sertifikāta iedaļu par kaitīgo organismu iznīcināšanu un/vai dezinfekcijas apstrādi. Visos gadījumos sertifikātā iekļauj šādu “Papildu deklarāciju”: “Ar šo tiek apliecināts, ka kopā ar šo sertifikātu nosūtītajiem apaļkokiem fumigāciju veica ………….. (licencēts fumigācijas uzņēmums) ………….. (fumigācijas vieta) ………….. saskaņā ar EK Komisijas Lēmuma 2005/359/EK I pielikumu.”

8. Ja apaļkokus jānosūta, izmantojot Kanādas nosūtīšanas ostas, visus vai daļu no 1. līdz 7. punktā noteiktajiem pasākumiem, kas jāveic attiecīgajai oficiālajai augu aizsardzības organizācijai, drīkst veikt Kanādas Pārtikas pārbaudes aģentūra (CFIA).

▼M1









II PIELIKUMS

IZKRAUŠANAS OSTAS

1. Amsterdama

2. Antverpene

3. Orhūsa

4. Bilbao

5. Brēmene

6. Brēmerhāfene

7. Kopenhāgena

8. Hamburga

9. Klaipēda

10. Kopera

11. Larnaka

12. Leghorna

13. Havra

14. Limasola

15. Lisabona

16. Marseļa

17. Marsaksloka

18. Mūga

19. Neapole

20. Nordenhama

21. Portu

22. Pireja

23. Ravenna

24. Rīga

25. Rostoka

26. Roterdama

27. Salerno

28. Siniša

29. Štrālzunde

30. Valensija

31. Valeta

32. Venēcija

33. Vigo

34. Vismāra

35. Zēbrige

▼B









III. PIELIKUMS

FUMIGĀCIJAS KRĀSU REAKCIJAS TESTS

Fumigācijas krāsu reakcijas testu, kas minēts 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā, veic šādi.

Paraugus visā aplievas platumā ņem ar pieauguma svārpsta palīdzību vietās ar nebojātu mizu vismaz vienu metru no apaļkoka galiem un iemērc svaigi sagatavotā (mazāk nekā vienu dienu vecā) 1 % 2,3,5-trifenil-2H-tetrazolija hlorīda (TTH) šķīdumā, kas gatavots ar destilētu ūdeni. Paraugus, kuros pēc trīs dienu mērcēšanas nav parādījies sarkans krāsojums, uzskata par tādiem, kuriem veikta pietiekama fumigācija.









IV. PIELIKUMS

BALTO OZOLU APAĻKOKU IDENTIFIKĀCIJA

1. Attiecīgās oficiālās augu aizsardzības organizācijas amatpersonas, ja iespējams, vizuāli nosaka, vai apaļkoks pieder balto ozolu grupai, vai veic balto ozolu apaļkoku identifikācijas krāsu testu, kā paredzēts 2. punktā. Sūtījumā krāsu testu veic vismaz 10 % apaļkoku.

2. Balto ozolu apaļkoku identifikācijas krāsu testu veic, izsmidzinot vai uzkrāsojot 10 % nātrija nitrīta šķīdumu uz tīras, virspusēji nožuvušas koka serdes vismaz piecu centimetru diametrā. Testa novērtēšanu veic 20 līdz 60 minūtēs pēc vielas uzklāšanas. Ja temperatūra ir zemāka par 2,5 °C, šķīdumam kā antifrīza vielu var pievienot 20 % etilēnglikolu. Apaļkoku paraugus, kuru dabīgā krāsa sākotnēji kļūst sarkanīgi brūna, bet vēlāk – melna līdz pelēkzila, uzskata par tādiem, kas pieder balto ozolu grupai.

3. Katru apaļkoku marķē ar uzrakstu “WO”, un to dara attiecīgās oficiālās augu aizsardzības organizācijas vai sadarbības pavalsts/provinces amatpersonu uzraudzībā.

4. Saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunktu nepieciešamo fitosanitāro sertifikātu izsniedz attiecīgā augu aizsardzības organizācija, un tā pamatā ir 1., 2. un 3. punktā minētās darbības. Sertifikātā norāda ģints vai sugas botānisko nosaukumu un apaļkoku skaitu sūtījumā. Tajā iekļauj šādu “Papildu deklarāciju”: “Ar šo tiek apliecināts, ka kopā ar šo sertifikātu nosūtītie apaļkoki pieder vienīgi balto ozolu grupas sugām.”