2008L0121 — LV — 19.08.2011 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/121/EK (2009. gada 14. janvāris) par tekstilmateriālu nosaukumiem (Pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 019, 23.1.2009, p.29)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/121/EK

(2009. gada 14. janvāris)

par tekstilmateriālu nosaukumiem (Pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/74/EK (1996. gada 16. decembris) par tekstilmateriālu nosaukumiem ( 3 ) ir vairākas reizes būtiski grozīta ( 4 ). Tā kā tajā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minēto direktīvu būtu lietderīgi pārstrādāt. (2) Savstarpējas atšķirības dalībvalstu noteikumos par tekstilizstrādājumu nosaukumiem, sastāvu un marķēšanu varētu kaitēt pareizai iekšējā tirgus darbībai. (3) Šos šķēršļus var novērst, ja tekstilizstrādājumu laišanu tirgū Kopienas mērogā pakļauj vienotiem noteikumiem. Tādēļ ir jāsaskaņo tekstilšķiedru nosaukumi un informācija, ko norāda etiķetēs, marķējumos un dokumentos, kuri pievienoti tekstilizstrādājumiem dažādos to ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. (4) Būtu jāparedz noteikumi arī attiecībā uz dažiem tādiem izstrādājumiem, ko neražo pilnībā tikai no tekstilmateriāliem, bet kur tekstils ir izstrādājuma satura būtiska daļa vai arī tam ražotāji, pārstrādātāji vai tirgotāji pievērsuši īpašu uzmanību. (5) Pielaide attiecībā uz “pārējām šķiedrām”, kas jau ir noteikta attiecībā uz tīriem izstrādājumiem, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz jauktiem izstrādājumiem. (6) Lai sasniegtu mērķi, uz ko vērsti valstu noteikumi šajā jomā, marķēšanai būtu jābūt obligātai. (7) Gadījumos, kad ir tehniski sarežģīti noteikt kāda izstrādājuma sastāvu ražošanas laikā, etiķetē var uzrādīt tobrīd zināmās šķiedras, ja tās ir noteiktā procentuālā daudzumā gatavajā izstrādājumā. (8) Lai novērstu piemērošanas atšķirības Kopienā, ir lietderīgi noteikt precīzas metodes dažu tādu tekstilizstrādājumu marķēšanai, kuri sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, kā arī tos tekstilizstrādājumu komponentus, kas marķēšanā un analīzē nav jāņem vērā. (9) Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas vienīgi prasības par kopīgu etiķetējumu, un tādi, ko pārdod kā metrāžpreces vai garumojumus, būtu jāpiedāvā pārdošanai tādā veidā, lai patērētājs pats varētu pilnībā iepazīties ar datiem, kas norādīti uz kopējā iepakojuma vai baķa. Dalībvalstu ziņā ir lemt par pasākumiem, kas jāpieņem šim nolūkam. (10) Tādu aprakstu vai nosaukumu izmantošana, kuriem ir īpaša reputācija lietotāju un patērētāju vidū, būtu jāpakļauj dažiem nosacījumiem. (11) Ir jānosaka paraugošanas un tekstiliju analīzes metodes, lai novērstu jebkādu iespēju izteikt iebildumus par izmantotajām metodēm. Tomēr to valsts metožu pagaidu saglabāšana, kas šobrīd ir spēkā, nekavē vienotu noteikumu piemērošanu. (12) V pielikumā, ar ko nosaka saskaņotos resorbātu pieļāvumus, kas jāpiemēro katras šķiedras sausnes masai, analītiski nosakot tekstilizstrādājuma šķiedru saturu, 1., 2. un 3. pozīcijā ir norādīti divi atšķirīgi saskaņotie pieļāvumi, lai aprēķinātu kārsto vai ķemmēto šķiedru sastāvu, kas satur vilnu un/vai dzīvnieku matšķiedras. Laboratorijas ne vienmēr spēj atšķirt, vai izstrādājums ir kārsts vai ķemmēts, un tādējādi, piemērojot šo noteikumu, var rasties pretrunīgi rezultāti, veicot Kopienā tekstilizstrādājumu atbilstības pārbaudes. Tādēļ būtu jāatļauj laboratorijām šaubu gadījumā piemērot vienotu saskaņotu pieļāvumu. (13) Nav ieteicams visus noteikumus, ko piemēro šādiem izstrādājumiem, saskaņot kādā atsevišķā direktīvā par tekstilizstrādājumiem. (14) III un IV pielikumam tajos pieminēto pozīciju izņēmuma rakstura dēļ būtu jāattiecas arī uz citiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas marķēšana, jo īpaši “vienreizlietojamiem” izstrādājumiem vai izstrādājumiem, kuriem tiek prasīts vienīgi kopīgs etiķetējums. (15) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 5 ). (16) Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot I un V pielikumu tehnikas attīstībai un pieņemt jaunās kvantitatīvās analīzes metodes bināriem un ternāriem maisījumiem. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, tostarp to papildinot, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (17) Šajā direktīvā iekļautie jaunie elementi attiecas vienīgi uz komitejas procedūru. Tādēļ dalībvalstīm tie nav jātransponē. (18) Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumus attiecībā uz VI pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

1. Tekstilizstrādājumus pirms to rūpnieciskas pārstrādes vai tās laikā vai arī jebkurā no izplatīšanas posmiem var realizēt Kopienā vienīgi tad, ja šādi izstrādājumi atbilst šai direktīvai.

2. Šī direktīva neattiecas uz tādiem tekstilizstrādājumiem:

a) kas ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm;

b) ko ieved dalībvalstīs muitas uzraudzībā tranzīta nolūkos;

c) ko ieved no trešām valstīm pārstrādei;

d) ko pēc līguma nodod mājražotājiem vai patstāvīgiem uzņēmumiem tālākai materiālu apstrādei, nemainot materiāla īpašnieku.

2. pants

1. Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

a) “tekstilizstrādājumi” ir jebkādi neapstrādāti, daļēji apstrādāti, apstrādāti, daļēji pārstrādāti, rūpnieciski ražoti, daļēji gatavi vai gatavi izstrādājumi, kas sastāv vienīgi no tekstilšķiedrām, neatkarīgi no metodēm, kas izmantotas to maisīšanai vai saistīšanai;

b) “tekstilšķiedra” ir: i) vielas veidojums, kam piemīt lokanums, smalkums un par maksimālo šķērsgriezumu daudz lielāks garums, kas ļauj to izmantot tekstilizstrādājumos; ii) lokanas strēmelītes vai caurulītes, kuru nosakāmais platums nepārsniedz 5 mm, to vidū strēmelītes, kas izgrieztas no platākām strēmelēm vai plēvēm, kas iegūtas no vielām, kuras izmanto I pielikuma 19. līdz 47. pozīcijā uzskaitīto šķiedru izgatavošanā un kuras var izmantot tekstilizstrādājumos; nosakāmais platums ir strēmelītes vai caurulītes platums salocītā, saplacinātā, saspiestā vai savītā veidā vai vidējais platums, ja platums nav vienmērīgs.

2. Tekstilizstrādājumiem pielīdzina un šai direktīvai pakļauj:

a) izstrādājumus, kuru sastāvā ir vismaz 80 % tekstilšķiedru no svara;

b) mēbeļu, lietussargu un saulessargu pārvalkus, kuru sastāvā ir vismaz 80 % tekstila komponentu no svara; tāpat arī tekstila komponentus daudzslāņu grīdsegās, matračos un piederumos tūrismam un siltās oderes apavos, cimdos, pirkstaiņos un dūraiņos, ja gatavajā izstrādājumā šādi komponenti vai odere veido vismaz 80 % no svara;

c) tekstilmateriālus, kas iekļauti citos izstrādājumos un veido to neatņemamu sastāvdaļu, ja ir noteikts to sastāvs.

3. pants

1. Direktīvas 2. pantā minēto šķiedru nosaukumi un apraksti uzskaitīti I pielikumā.

2. Direktīvas I pielikuma tabulā ierakstītos nosaukumus rezervē attiecībā uz tādām šķiedrām, kuru īpašības norādītas tajā pašā tabulas pozīcijā.

3. Nevienu no šiem nosaukumiem – ne atsevišķi, ne īpašības vārda vai vārda saknes veidā – nevienā valodā nedrīkst lietot attiecībā uz citām šķiedrām.

4. Vārdu “zīds” nedrīkst lietot, lai apzīmētu tekstilšķiedru vienlaidpavediena formu vai īpašo uztinumu nepārtraukta pavediena veidā.

4. pants

1. Tekstilizstrādājumam nedrīkst dot apzīmējumu “100 %”, “tīrs” vai “pilnībā”, ja tas nesastāv tikai no vienas un tās pašas šķiedras; nedrīkst lietot līdzīgu apzīmējumu.

2. Tekstilizstrādājuma sastāvā var būt līdz 2 % citas šķiedras no svara, ja šāds daudzums ir tehniski attaisnojams un to nepievieno regulāri. Kārstu tekstilizstrādājumu gadījumā šo pielaidi palielina līdz 5 %.

5. pants

1. Vilnas izstrādājumu var apzīmēt ar vienu no II pielikumā minētajiem nosaukumiem, ja tas sastāv vienīgi no tādas šķiedras, kas iepriekš nav bijusi iekļauta gatavajā izstrādājumā, nav pakļauta vērpšanas un/vai velšanas procesiem, izņemot tos, kas vajadzīgi šāda izstrādājuma ražošanai, un kas nav bojāta apstrādē vai lietošanā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, II pielikumā minētos nosaukumus var lietot, lai apzīmētu vilnu šķiedru maisījumā, ja:

a) visa vilna minētajā maisījumā atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām;

b) šāda vilna veido ne mazāk kā 25 % no maisījuma kopējā svara;

c) nedalāma maisījuma gadījumā vilnai ir piemaisīta tikai viena kāda cita šķiedra.

Šajā punktā minētajā gadījumā jānorāda viss procentuālais sastāvs.

3. Pielaidi, kas ir tehniski attaisnojama saistībā ar ražošanu, ierobežo līdz 0,3 % šķiedras piemaisījumu tādu izstrādājumu gadījumā, kas minēti 1. un 2. punktā, tas attiecas arī uz kārstajiem vilnas izstrādājumiem.

6. pants

1. Tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divām vai vairākām šķiedrām, no kurām viena veido vismaz 85 % no kopējā svara, apzīmē vienā no turpmāk minētajiem veidiem:

a) ar iepriekš minētās šķiedras nosaukumu, pēc kura norāda tās svara procentuālo daudzumu;

b) ar iepriekš minētās šķiedras nosaukumu, pēc kura norāda “vismaz 85 %”; vai

c) ar izstrādājuma pilnu procentuālo sastāvu.

2. Tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divām vai vairākām šķiedrām, no kurām neviena nesasniedz 85 % no kopējā svara, apzīmē ar vismaz divu galveno šķiedru nosaukumiem un svara procentuālo daudzumu, pēc kura norāda pārējo sastāvā ietilpstošo šķiedru nosaukumus dilstošā secībā atkarībā no svara, norādot vai nenorādot to procentuālo daudzumu atkarībā no svara. Tomēr:

a) šķiedras, kas katra atsevišķi nesasniedz 10 % no izstrādājuma kopējā svara, var kopīgi apzīmēt ar vārdkopu “pārējās šķiedras”, pēc kuras norāda to kopējo procentuālo daudzumu no svara;

b) ja ir norādīts nosaukums tādai šķiedrai, kura nesasniedz 10 % no izstrādājuma kopējā svara, tad norāda šāda izstrādājuma pilnu procentuālo sastāvu.

3. Izstrādājumus ar tīras kokvilnas velkiem un tīra lina audiem, kuros lini veido vismaz 40 % no atsmitēta auduma kopējā svara, var apzīmēt ar nosaukumu – “linkokvilna”, pēc kura jānorāda sastāva specifikācija – “tīras kokvilnas velki – tīra lina audi”.

4. Attiecībā uz izstrādājumu, kura sastāvu nevar viegli noteikt izgatavošanas laikā, var lietot apzīmējumu “dažādas šķiedras” vai apzīmējumu “neprecizēts tekstilšķiedru maisījums”.

5. Galapatērētājiem paredzētu tekstilizstrādājumu gadījumā 1. līdz 4. punktā norādītajos procentuālajos sastāvos:

a) pieļauj svešu šķiedru daudzumu līdz 2 % no tekstilizstrādājuma kopējā svara, ja šāds daudzums ir tehniski attaisnojams un to nepievieno regulāri; šo pielaidi palielina līdz 5 % kārstu izstrādājumu gadījumā, un tā nav pretrunā 5. panta 3. punktā minētajai pielaidei;

b) pieļauj ražošanas pielaidi starp norādītajiem šķiedras procentuālajiem daudzumiem un analīzē iegūtajiem procentuālajiem daudzumiem 3 % apmērā no etiķetē norādītā šķiedru kopējā svara; šo pielaidi piemēro arī tādām šķiedrām, kas atbilstīgi 2. punkta noteikumiem uzskaitītas dilstošā secībā atkarībā no svara, neuzrādot to procentuālo daudzumu. Šī pielaide attiecas arī attiecībā uz 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Analīzē pielaides aprēķina atsevišķi. Aprēķinot b) apakšpunktā minēto pielaidi, kopējais svars, kas jāņem vērā, ir gatavā izstrādājuma šķiedru kopējais svars, no kura atņemts jebkādu svešu šķiedru svars, kas konstatēts, piemērojot a) apakšpunktā minēto pielaidi.

Pielaides, kas minētas a) un b) apakšpunktā, drīkst apvienot tikai tad, ja, piemērojot a) apakšpunktā minēto pielaidi, analīzē konstatētās svešās šķiedras pieder pie tā paša ķīmiskā tipa kā viena vai vairākas etiķetē norādītās šķiedras.

Tādu sevišķu izstrādājumu gadījumā, kuru ražošanai vajadzīgas lielākas pielaides par tām, kas norādītas a) un b) apakšpunktā, lielākas pielaides, izstrādājuma atbilstību pārbaudot saskaņā ar 13. panta 1. punktu, var atļaut vienīgi izņēmuma gadījumā un ja ražotājs sniedz atbilstīgu pamatojumu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

7. pants

Neskarot 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā un 6. panta 5. punktā noteiktās pielaides, tādas saskatāmas, atdalāmas šķiedras, kurām ir tikai dekoratīva nozīme un kuras nepārsniedz 7 % gatavā izstrādājuma svara, nav jāmin 4. un 6. pantā paredzētajos šķiedru sastāvos. Tas pats attiecas uz tādām šķiedrām kā metālšķiedras, kuras iestrādā, lai panāktu antistatisku efektu, un kuras nepārsniedz 2 % gatavā izstrādājuma svara. Tādu izstrādājumu gadījumā, kas minēti 6. panta 3. punktā, šādus procentuālos daudzumus aprēķina nevis auduma svaram, bet gan velku svaram un audu svaram atsevišķi.

8. pants

1. Tekstilizstrādājumus šīs direktīvas nozīmē etiķetē vai marķē vienmēr, kad tos laiž tirgū ražošanas vai komerciālos nolūkos. Šo etiķetējumu vai marķējumu var aizstāt vai papildināt ar tirdzniecības pavaddokumentiem, ja izstrādājumus nepiedāvā pārdošanai galapatērētājam vai ja tos piegādā pēc pasūtījuma, ko veikusi valsts vai cita juridiska persona, kura ir publisko tiesību subjekts, vai – tādās dalībvalstīs, kur šis jēdziens nav pazīstams, – līdzīga iestāde.

2. Tirdzniecības dokumentos skaidri norāda nosaukumus, aprakstus un datus attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I un II pielikumā minēto tekstilšķiedru sastāvu. Šī prasība jo īpaši nepieļauj abreviatūru lietošanu tirdzniecības līgumos, rēķinos un faktūrrēķinos. Tomēr drīkst izmantot mehanizētās apstrādes kodu, ja vien tajā pašā dokumentā ir sniegts šā koda skaidrojums.

3. Nosaukumus, aprakstus un sīkākus datus attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I un II pielikumā minēto tekstilšķiedru saturu, piedāvājot tekstilizstrādājumus pārdošanā vai pārdodot tos patērētājiem, un jo īpaši katalogos un tirdzniecības literatūrā, uz iesaiņojumiem, etiķetēs un marķējumos, norāda skaidri, salasāmi un vienoti iespiestiem burtiem.

Citus datus un informāciju, kas nav paredzēta šajā direktīvā, nodala atsevišķi. Šis noteikums neattiecas uz preču zīmēm vai uz uzņēmuma nosaukumu, ko var norādīt tieši pirms vai aiz šajā direktīvā paredzētajiem datiem.

Ja tomēr, piedāvājot tekstilizstrādājumu pārdošanā vai pārdodot to patērētājam, kā minēts pirmajā daļā, ir norādīta tāda preču zīme vai uzņēmuma nosaukums, kas satur – atsevišķi vai īpašības vārda vai vārda saknes veidā – kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem vai tādu nosaukumu, kuru var ar to sajaukt, tad tieši pirms vai aiz preču zīmes vai uzņēmuma nosaukuma jānorāda nosaukumi, apraksti un dati attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I un II pielikumā minēto tekstilšķiedru saturu skaidri, salasāmi un vienādi iespiestiem burtiem.

4. Dalībvalstis var pieprasīt, lai, piedāvājot tekstilizstrādājumus pārdošanā vai pārdodot tos patērētājam to teritorijā, šajā pantā paredzētajai etiķetēšanai un marķēšanai tiktu lietotas arī to valsts valodas.

Spoļu, tītavu, šķeteru, kamolu vai kādu citu neliela daudzuma šujamo, lāpāmo un izšujamo diegu gadījumā dalībvalstis var izmantot pirmajā daļā piedāvāto iespēju vienīgi kopīgas etiķetēšanas gadījumā uz iepakojuma vai ekspozīcijā. Neierobežojot IV pielikuma 18. pozīcijā minētos gadījumus, atsevišķās vienības var etiķetēt jebkurā no Kopienas valodām.

5. Dalībvalstis nedrīkst aizliegt izmantot aprakstus vai datus, kas atšķiras no 3., 4. un 5. pantā minētajiem un kas attiecas uz izstrādājumu īpašībām, ja šādi apraksti vai dati atbilst to godīgas tirdzniecības praksei.

9. pants

1. Tekstilizstrādājumam, kurš sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, kam ir atšķirīgs šķiedru saturs, etiķetē norāda katra komponenta šķiedru saturu. Šāds etiķetējums nav obligāts komponentiem, kas veido mazāk nekā 30 % no izstrādājuma kopējā svara, izņemot galvenās oderes.

2. Tādiem diviem vai vairākiem tekstilizstrādājumiem ar vienādu šķiedru saturu, kas parasti veido vienotu kopumu, vajadzīga tikai viena etiķete.

3. Neskarot 12. pantu:

a) šādu korsešizstrādājumu šķiedru sastāvu norāda, uzrādot visa izstrādājuma vai turpmāk uzskaitīto komponentu sastāvu kopumā vai atsevišķi: i) krūšturos: bļodiņu un mugurdaļu oderdrānām un ārdrānām; ii) korsetēs: stingrinošajām priekšslejām, mugurslejām un sānslejām; iii) krūškorsetēs: bļodiņu, stingrinošo priekšsleju, mugursleju un sānsleju oderdrānām un ārdrānām. Šķiedru sastāvu tādiem korsešu izstrādājumiem, kas nav uzskaitīti pirmajā daļā, norāda, uzrādot visa izstrādājuma sastāvu vai – kopumā vai atsevišķi – izstrādājumu dažādo komponentu sastāvu; šāda etiķetēšana nav obligāta attiecībā uz komponentiem, kas veido mazāk nekā 10 % izstrādājuma kopējā svara. Minēto korsešu izstrādājumu dažādo daļu atsevišķo etiķetēšanu veic tādā veidā, lai galapatērētājs varētu viegli saprast, uz kuru izstrādājuma daļu attiecas etiķetē norādītie dati;

b) izkodinātu tekstiliju šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamatnes drānas un izkodinājumraksta daļu sastāvu. Jānorāda šo komponentu nosaukums;

c) izšūto tekstiliju šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamatnes drānas un izšuvuma diega sastāvu; jānorāda šo komponentu nosaukums; ja izšūtā daļa aizņem mazāk par 10 % izstrādājuma virsmas, jānorāda tikai pamatnes drānas sastāvs;

d) stiegrotajiem pavedieniem, kas sastāv no atšķirīgu šķiedru serdeņa un tā aptinuma un kas tiek piedāvāti pārdošanai patērētājam šādā veidā, šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā un var uzrādīt serdenim un tinumam atsevišķi; jānorāda šo komponentu nosaukums;

e) samta un plīša vai pēc izskata tiem līdzīgām tekstilijām šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un, ja izstrādājuma pamatslānim un lietojumvirsmai ir atšķirīgs šķiedru sastāvs, to var uzrādīt atsevišķi abām sastāvdaļām, pieminot to nosaukumus;

f) grīdsegām un paklājiem, kuriem ir atšķirīgs pamatslāņa un lietojumvirsmas šķiedru sastāvs, var uzrādīt tikai virsmas šķiedru sastāvu, pieminot šīs sastāvdaļas nosaukumu.

10. pants

1. Atkāpjoties no 8. un 9. panta:

a) tādu III pielikumā uzskaitītu tekstilizstrādājumu gadījumā, kas atrodas kādā no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem posmiem, dalībvalstis nevar pieprasīt, lai būtu etiķetējums vai marķējums, kurā norādīts nosaukums vai sastāvs. Tomēr 8. un 9. pantu piemēro tad, ja šādiem izstrādājumiem ir etiķete vai marķējums, kurā norādīts nosaukums vai sastāvs, vai preču zīme vai uzņēmuma nosaukums, kurā iekļauts – atsevišķi vai kā īpašības vārds vai vārda sakne – vai nu kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem, vai nosaukums, ar ko to varētu sajaukt;

b) ja tekstilizstrādājumi, kas uzskaitīti IV pielikumā, ir viena veida un tiem ir vienāds sastāvs, tos var kopā piedāvāt pārdošanai ar kopīgu etiķeti, kurā norādīti šajā direktīvā noteiktie dati attiecībā uz sastāvu;

c) tādu tekstilizstrādājumu sastāvs, kurus tirgo kā metrāžpreces, jānorāda vienīgi pārdošanai piedāvātajam garumam vai baķim.

2. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētos izstrādājumus piedāvā pārdošanā tādā veidā, lai galapatērētājs varētu pilnībā pats iepazīties ar minēto izstrādājumu sastāvu.

11. pants

Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkuru sniegto informāciju, laižot tirgū tekstilizstrādājumus, nevar sajaukt ar šajā direktīvā noteiktajiem nosaukumiem un raksturlielumiem.

12. pants

Lai piemērotu šīs direktīvas 8. panta 1. punktu un citus noteikumus attiecībā uz tekstilizstrādājumu etiķetēšanu, 4., 5. un 6. pantā minētos procentuālos daudzumus nosaka, neņemot vērā šādas pozīcijas:

a) visiem tekstilizstrādājumiem: netekstildaļas, eģes, etiķetes un zīmotnes, apdarmalojumi un dekordetaļas, kuras neveido izstrādājuma neatņemamu sastāvdaļu, pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriālu, piederumi, rotājumi, neelastīgas lentes, elastīgi pavedieni un joslas, kas pievienotas noteiktās un ierobežotās izstrādājuma vietās, un – atkarībā no 7. pantā izklāstītajiem nosacījumiem – saskatāmas, atdalāmas šķiedras, kurām ir vienīgi dekoratīva nozīme, un antistatiskas šķiedras;

b) grīdsegām un paklājiem: visi komponenti, kas nav lietojumvirsma;

c) mēbeļaudumiem: saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no lietojumvirsmas;

d) priekškariem un aizkariem: saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no auduma labās puses;

e) citiem tekstilizstrādājumiem: pamatnes vai apakšslāņa drānas, stingrinātāji un pastiprinātāji, starplikas un paaudeklojumi, šujamdiegi un saistdiegi, ja vien tie neaizstāj auduma velkus un/vai audus, pildījumi, kuriem nepiemīt siltumizolācijas funkcijas, un – atbilstīgi 9. panta 1. punktam – oderes. Šā punkta izpratnē: i) tādu tekstilizstrādājumu pamatnes vai apakšslāņa materiāli, kas kalpo par pamatni lietojumvirsmai, jo īpaši segās un divslāņu drānās, arī samta vai plīša drānās un tiem līdzīgos izstrādājumos, nav uzskatāmi par savrupu paoderējumu, kurš jāatdala; ii) “stingrinātāji un pastiprinātāji” ir pavedieni vai materiāli, kas pievienoti noteiktās un ierobežotās tekstilizstrādājumu vietās, lai tās stiprinātu vai piešķirtu tām stingrumu vai biezumu;

f) taukvielas, saistvielas, smadzinātāji, smites un apreti, impregnētāji un palīgvielas, kas izmantotas krāsošanā, drukāšanā un citos tekstiliju apstrādes procesos. Ja nav Kopienas noteikumu, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šie vienumi nav tādos daudzumos, kas var maldināt patērētājus.

13. pants

1. Pārbaudes par to, vai tekstilizstrādājumu sastāvs atbilst informācijai, kas sniegta saskaņā ar šo direktīvu, veic, izmantojot analīzes metodes, kuras norādītas 2. punktā minētajās direktīvās.

Šajā nolūkā – pēc 12. pantā uzskaitīto vienumu atdalīšanas – 4., 5. un 6. pantā minētos šķiedru procentuālos daudzumus aprēķina, katras šķiedras sausnes masai pieskaitot saskaņoto pieļāvumu, kas noteikts V pielikumā.

2. Atsevišķas direktīvas norāda paraugošanas un analīzes metodes, kas jāizmanto dalībvalstīm, lai noteiktu šajā direktīvā iekļauto izstrādājumu šķiedru sastāvu.

14. pants

1. Neviena dalībvalsts nevar tādu apsvērumu dēļ, kas saistīti ar nosaukumiem vai sastāva specifikācijām, aizliegt vai kavēt tādu tekstilizstrādājumu laišanu tirgū, kuri atbilst šīs direktīvas noteikumiem.

2. Šīs direktīvas noteikumi neizslēdz tādu noteikumu piemērošanu, kas ir spēkā katrā dalībvalstī attiecībā uz rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību, izcelsmes vietas norādēm, izcelsmes apzīmējumiem un negodīgas konkurences novēršanu.

15. pants

1. Komisija pieņem I pielikuma papildinājumus un V pielikuma papildinājumus un grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu minētos pielikumus tehnikas attīstībai.

2. Komisija nosaka jaunās kvantitatīvās analīzes metodes tādiem bināriem un ternāriem maisījumiem, kas nav minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/73/EK (1996. gada 16. decembris) par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei ( 6 ) un Padomes Direktīvā 73/44/EEK (1973. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvo analīzi ( 7 ).

3. Pasākumus, kas minēti 1. un 2. punktā un kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

16. pants

1. Komisijai palīdz Tekstilpreču nosaukumu un marķēšanas direktīvu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 96/73/EK.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

17. pants

Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

18. pants

Direktīvu 96/74/EK, kurā grozījumi izdarīti ar VI pielikuma A daļā minētajiem aktiem, ar šo atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz VI pielikuma B daļā minētajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VII pielikumā.

19. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

20. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.









I PIELIKUMS







TEKSTILŠĶIEDRU TABULA (minēta 3. pantā) Nr. Nosaukums Šķiedras apraksts 1 vilna (1) aitu vai jēru vilnas šķiedra (Ovis aries) 2 alpaka, lama, kamielis, kašmirs, mohēra, angora, vikuņa, jaks, gvanako, kašgora, bebrs, ūdrs, pievienojot vai nepievienojot dzīvnieka nosaukuma ģenitīvam vārdu “vilna” vai “matšķiedra” (1) šādu dzīvnieku matšķiedra: alpaka, lama, kamielis, Kašmiras kaza, angoras kaza, angoras trusis, vikuņa, jaks, gvanako, kašgoras kaza (Kašmiras kazas un angoras kazas krustojums), bebrs, ūdrs 3 dzīvnieku rupjmati vai zirgu astri, norādot vai nenorādot dzīvnieka sugu (piem., liellopu segmati, parasto kazu matšķiedra, zirgu astri) dažādu tādu dzīvnieku matšķiedra, kas nav minēta 1. vai 2. punktā 4 zīds šķiedra, ko iegūst vienīgi no zīdkāpura kokona 5 kokvilna šķiedra, ko iegūst no kokvilnas auga pogaļām (Gossypium) 6 kapoks šķiedra, ko iegūst no kapoka augļa iekšējās daļas (Ceiba pentandra) 7 lins šķiedra, ko iegūst no linu auga lūksnes (Linum usitatissimum) 8 kaņepāji šķiedra, ko iegūst no kaņepāju lūksnes (Cannabis sativa) 9 džuta šķiedra, ko iegūst no Corchorus olitorius un Corchorus capsularis lūksnes. Šajā direktīvā lūksnes šķiedras, kas iegūtas no šādām sugām, apstrādā tāpat kā džutu: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata 10 abaka šķiedra, ko iegūst no Musa textilis aizsarglapas 11 alfa (halfa) šķiedra, ko iegūst no Stipa tenacissima lapām 12 koira (kokosšķiedras) šķiedra, ko iegūst no Cocos nucifera augļa 13 slotzaris šķiedra, ko iegūst no Cytisus scoparius un/vai Spartium junceum lūksnes 14 rāmija šķiedra, ko iegūst no Boehmeria nivea un Boehmeria tenacissima lūksnes 15 sizals šķiedra, ko iegūst no Agave sisalana lapām 16 sunna šķiedra, ko iegūst no Crotalaria juncea lūksnes 17 henekens šķiedra, ko iegūst no Agave fourcroydes lūksnes 18 magejs šķiedra, ko iegūst no Agave cantala lūksnes 19 acetāts celulozes acetātšķiedra, kurā mazāk nekā 92 %, bet vismaz 74 % hidroksilgrupu ir acetilētas 20 algināts šķiedra, ko iegūst no algīnskābes metālu sāļiem 21 kupro reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst ar vara amonjaka reaģenta paņēmienu 22 modālviskoze reģenerēta celulozes šķiedra, kuru iegūst viskozes modifikācijas procesā un kurai ir augsta raušanas pretestība paaugstināta mitruma apstākļos. Raušanas pretestība (BC) kondicionētā stāvoklī un spēks (BM), kas nepieciešams 5 % pagarinājumam mitrā stāvoklī, ir šāda: BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T BM (CN) ≥ 0,5 √T kur T ir vidējais lineārais blīvums deciteksos 23 proteīns šķiedra, ko iegūst no dabiskām olbaltumvielām, kas reģenerētas un stabilizētas, iedarbojoties uz tām ar ķīmiskām vielām 24 triacetāts celulozes acetāta šķiedra, kurā vismaz 92 % hidroksilgrupu ir acetilētas 25 viskoze reģenerētas celulozes šķiedra, kas veidota viskozes procesā filamentšķiedru un štāpeļšķiedru ieguvei 26 akrils šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdēs vismaz 85 % masas ir akrilnitrila elementārvienību 27 hloršķiedra šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdēs vairāk nekā 50 % masas ir vinilhlorīda vai vinilidēnhlorīda elementārvienību 28 fluoršķiedra šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdes sastāv no tetrafluoretilēna elementārvienībām 29 modakrils šķiedra, ko veido lineārās makromolekulas, kuru ķēdēs no 50 % līdz 85 % masas ir akrilnitrila elementārvienību 30 poliamīds jeb neilons šķiedra, kuru veido sintētiskas, lineāras molekulas, kuru ķēdēs atkārtojas amīdu saites, no kurām vismaz 85 % ir saistītas ar alifātiskajām vai cikloalifātiskajām vienībām 31 aramīds šķiedra, kas veidota no sintētiskām lineārām makromolekulām, kuras sastāv no aromātiskām grupām, kas savienotas ar amīda vai imīda saitēm, no kurām vismaz 85 % ir tieši saistītas ar diviem aromātiskajiem gredzeniem un ar vairākām imīdu saitēm, ja to nav vairāk par amīda saišu skaitu 32 poliimīds šķiedra, kas veidota no sintētiskām lineārām makromolekulām, kuru ķēdēs periodiski atkārtojas imīdu funkcionālās grupas 33 liocels (2) atjaunota celulozes šķiedra, kas iegūta ar slapjās formēšanas paņēmienu no šķīduma organiskos šķīdinātājos 34 polilaktīds šķiedra, ko veido lineārās makromolekulas, kuru ķēdē (pēc masas) ir vismaz 85 % pienskābes esteru, ko iegūst no dabā sastopamiem cukuriem, un kuru kušanas temperatūra ir vismaz 135 °C 35 poliesteris šķiedra, kas veidota no lineārām makromolekulām, kuru ķēdēs vismaz 85 % masas ir diola un tereftālskābes estera elementārvienību 36 polietilēns šķiedra, ko veido neaizvietotas alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas 37 polipropilēns šķiedra, kas veidota no alifātiskā piesātinātā ogļūdeņraža lineārajām makromolekulām, kur vienam no diviem oglekļa atomiem pievienota metilgrupa izotaktiskā sakārtojumā 38 polikarbamīds šķiedra, kas veidota no lineārām makromolekulām, kuru ķēdēs atkārtojas karbamīda atlikuma funkcionālās grupas (NH-CO-NH) 39 poliuretāns šķiedra, kas veidota no lineārām makromolekulām, kuru ķēdēs atkārtojas uretāna funkcionālās grupas 40 vinilāls šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēde sastāv no poli(vinilspirta) atšķirīgās acetilēšanas pakāpēs 41 trivinils šķiedra, ko veido akrilnitrila terpolimērs, hlorēta vinila monomērs un kāds trešais vinila monomērs, no kuriem neviens nesasniedz 50 % no kopējās masas 42 elastodiēns elastīgā šķiedra, kura veidota no dabiskā vai sintētiskā poliizoprēna vai no viena vai vairākiem diēniem, kas polimerizēti ar vienu vai vairākiem vinila monomēriem vai bez tiem, un kura pēc trīskāršas izstiepšanas un slodzes noņemšanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu 43 elastāns elastīgā šķiedra, kuras masu veido vismaz 85 % segmentēta poliuretāna un kura pēc trīskāršas izstiepšanas un slodzes noņemšanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu 44 stiklšķiedra šķiedra no stikla 45 nosaukums atbilstoši materiālam, no kura sastāv šķiedras, piem., metāls (metāla, metalizēts), azbests, papīrs, kam pievieno vai nepievieno vārdu “pavediens” vai “šķiedra” šķiedras, ko iegūst no dažādiem vai jauniem materiāliem, kuri nav citur šajā pielikumā uzskaitīti 46 elastomultiesteris šķiedra, kura veidojas, mijiedarbojoties divām vai vairākām ķīmiski atšķirīgām un divās vai vairākās atšķirīgās fāzēs esošām lineārām makromolekulām (nevienai nepārsniedzot 85 % no masas), un kurā noteicošā funkcionālā vienība ir esteru grupas (vismaz 85 %), un kura, pēc atbilstošas apstrādes to izstiepjot pusotru reizi garāku par sākotnējo garumu, pēc slodzes noņemšanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu 47 elastolefīns šķiedra, ko veido vismaz 95 % (pēc masas) daļēji šķērsšūtu makromolekulu, kuras sastāv no etilēna un vismaz vēl viena olefīna, un kas pēc izstiepšanas, pusotras reizes pārsniedzot sākotnējo garumu, un slodzes noņemšanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu ▼M1 48 melamīns šķiedra, ko veido vismaz 85 % (pēc masas) šķērsšūtu makromolekulu, kuras sastāv no melamīna atvasinājumiem ▼M2 49 Polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra divkomponentu šķiedra, kurā no 10 % līdz 25 % masas ir poliamīda fibrillas, kas iestrādātas polipropilēna matricā ▼B (1) Vārdu “vilna” šā pielikuma 1. pozīcijā var lietot arī, lai norādītu uz šķiedru maisījumu no aitu vai jēru cirpņa un matšķiedrām, kas uzskaitītas 2. pozīcijas trešajā slejā. (2) Ar “organisku šķīdinātāju” galvenokārt saprot organisku ķimikāliju un ūdens maisījumu.









II PIELIKUMS

5. panta 1. punktā minētie nosaukumi

Bulgāru valodā : “необработена вълна”,

spāņu valodā : “lana virgen” vai “lana de esquilado”,

čehu valodā : “střižní vlna”,

dāņu valodā : “ren, ny uld”,

vācu valodā : “Schurwolle”,

igauņu valodā : “uus vill”,

grieķu valodā : “παρθένο μαλλί”,

angļu valodā : “virgin wool” vai “fleece wool”,

franču valodā : “laine vierge” vai “laine de tonte”,

itāļu valodā : “lana vergine” vai “lana di tosa”,

latviešu valodā : “pirmlietojuma vilna” vai “jaunvilna”,

lietuviešu valodā : “natūralioji vilna”,

ungāru valodā : “élőgyapjú”,

maltiešu valodā : “suf verġni”,

holandiešu valodā : “scheerwol”,

poļu valodā : “żywa wełna”,

portugāļu valodā : “lã virgem”,

rumāņu valodā : “lână virgină”,

slovāku valodā : “strižná vlna”,

slovēņu valodā : “runska volna”,

somu valodā : “uusi villa”,

zviedru valodā : “ren ull”.









III PIELIKUMS

Izstrādājumi, ko nevar pakļaut obligātai etiķetēšanai vai marķēšanai

(minēti 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā)

1. Piedurkņu garuma turētāji

2. Pulksteņu siksniņas no tekstilmateriāliem

3. Etiķetes un emblēmas

4. Polsterēti trauku tveramie no tekstilmateriāliem

5. Kafijas sildāmie pārklāji

6. Tējas sildāmie pārklāji

7. Piedurkņu aizsargi

8. Uzroči, kas nav no plūksnota auduma

9. Mākslīgie ziedi

10. Adatu spilventiņi

11. Apgleznoti audekli

12. Tekstilizstrādājumi pamata un stiprinājuma drēbei un stīvināšanai

13. Filca izstrādājumi

14. Lietoti gatavie tekstilizstrādājumi, ja skaidri deklarēti par tādiem

15. Getras

16. Izlietots iepakojuma materiāls, kas pārdots tādā veidā

17. Filca platmales

18. Mīkstie somu izstrādājumi bez pastiprinājuma, zirglietas no tekstilmateriāliem

19. Ceļojuma piederumi no tekstilmateriāliem

20. Gatavi vai nepabeigti ar rokām izšūti gobelēni un materiāli to izgatavošanai, to skaitā izšujamie diegi, ko pārdod atsevišķi no audekla un ko īpaši noformē izmantošanai šādos gobelēnos

21. Rāvējslēdzēji

22. Pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriāliem

23. Grāmatu vāki no tekstilmateriāliem

24. Rotaļlietas

25. Apavu daļas no tekstilmateriāla, izņemot siltās oderes

26. Sedziņas, kuras sastāv no vairākām daļām un kuru virsma nav lielāka par 500 cm2

27. Krāsns cimdi un drēbes

28. Olu sildītāji

29. Kosmētikas somiņas

30. Tabakas somiņas no tekstilmateriāla

31. Briļļu, cigarešu un cigāru, šķiltavu un ķemmju futrāļi no tekstilmateriāla

32. Sporta aizsargpiederumi, izņemot cimdus

33. Tualetes piederumu somiņas

34. Kurpju tīrāmo piederumu somiņas

35. Apbedīšanas piederumi

36. Vienreizlietojami izstrādājumi, izņemot vati Šajā direktīvā par vienreizlietojamiem jāuzskata tekstilizstrādājumi, kurus paredzēts lietot tikai vienu reizi vai ierobežotu laika posmu un kuru parastais izmantojums nepieļauj jebkādu atjaunošanu to izmantošanai vēlāk tam pašam vai līdzīgam nolūkam.

37. Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas Eiropas farmakopejas noteikumi un atsauce uz šiem noteikumiem, vairākkārt izmantojamās medicīniskās un ortopēdiskās saites un visi ortopēdiskie izstrādājumi no tekstilmateriāla

38. Tekstilizstrādājumi, to skaitā tauvas, virves un auklas, kas ietilpst IV pielikuma 12. pozīcijā un kas parasti paredzētas: a) lietošanai kā aprīkojuma sastāvdaļas preču ražošanā un apstrādē; b) iekļaušanai mehānismos, iekārtās (piem., apkures, gaisa kondicionēšanas vai apgaismes tehnikā), sadzīves tehnikā un citās ierīcēs, automašīnās un citos transportlīdzekļos vai to darbināšanai, apkopei vai aprīkojumam, izņemot brezenta pārsegus un mehānisko transportlīdzekļu tekstila piederumus, ko pārdod atsevišķi no transportlīdzekļa

39. Tekstilizstrādājumi aizsardzības un drošības mērķiem, piemēram, drošības jostas, izpletņi, glābšanas vestes, avārijas izejas, ugunsdzēsības ierīces, pretložu vestes un īpašs aizsargapģērbs (piem., kas nodrošina aizsardzību pret uguni, ķīmiskām vielām vai citiem riska faktoriem)

40. Piepūšamās konstrukcijas (piem., sporta halles, izstāžu stendi vai glabātavas), ja tām pievienoti sīkāki dati par šo izstrādājumu darbību un tehniskajām specifikācijām

41. Buras

42. Dzīvnieku apģērbs

43. Karogi









IV PIELIKUMS

Izstrādājumi, kuriem ir obligāts vienīgi kopīgs etiķetējums vai marķējums

(minēti 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā)

1. Grīdas lupatas

2. Tīrīšanas lupatiņas

3. Apmalojumi un dekordetaļas

4. Pozaments

5. Jostas

6. Bikšturi

7. Ģērbturi un zeķturi

8. Kurpju un zābaku saites

9. Lentes

10. Gumijas

11. Jauni iepakojuma materiāli, ko pārdod tādā veidā

12. Iesaiņojuma aukla un lauksaimniecības virve; auklas, tauvas un virves, izņemot tās, uz kurām attiecas III pielikuma 38. pozīcija ( 8 )

13. Sedziņas

14. Kabatlakati

15. Matu tīkliņi

16. Kaklasaites un tauriņi bērniem

17. Krūšauti; mazgājamie cimdi un sejsegi

18. Šūšanas, lāpāmie un izšujamie diegi, kurus pārdod mazumtirdzniecībā nelielos daudzumos un kuru neto svars ir viens grams vai mazāk

19. Lente aizkariem, žalūzijām un slēģiem









V PIELIKUMS







Saskaņotie resorbātu pieļāvumi, kurus izmanto, lai aprēķinātu šķiedru masu, ko satur tekstilizstrādājums (minēti 13. pantā) Šķiedras nr. Šķiedras Procenti 1–2 Vilna un dzīvnieku matšķiedras: ķemmētas šķiedras 18,25 kārstas šķiedras 17,00 (1) 3 Dzīvnieku matšķiedras: ķemmētas šķiedras 18,25 kārstas šķiedras 17,00 (1) Zirgu astri: ķemmētas šķiedras 16,00 kārstas šķiedras 15,00 4 Zīds 11,00 5 Kokvilna: parastas šķiedras 8,50 merserizētas šķiedras 10,50 6 Kapoks 10,90 7 Lins 12,00 8 Kaņepāji 12,00 9 Džuta 17,00 10 Abaka 14,00 11 Alfa (halfa) 14,00 12 Koira (kokosšķiedra) 13,00 13 Slotzaris 14,00 14 Rāmija (balināta šķiedra) 8,50 15 Sizals 14,00 16 Sunna 12,00 17 Henekens 14,00 18 Magejs 14,00 19 Acetāts 9,00 20 Algināts 20,00 21 Kupro 13,00 22 Modālviskoze 13,00 23 Proteīns 17,00 24 Triacetāts 7,00 25 Viskoze 13,00 26 Akrils 2,00 27 Hloršķiedra 2,00 28 Fluoršķiedra 0,00 29 Modakrils 2,00 30 Poliamīds vai neilons: štāpeļšķiedras 6,25 filamentšķiedras 5,75 31 Aramīds 8,00 32 Poliimīds 3,50 33 Liocels 13,00 34 Polilaktīds 1,50 35 Poliesteris: štāpeļšķiedras 1,50 filamentšķiedras 1,50 36 Polietilēns 1,50 37 Polipropilēns 2,00 38 Polikarbamīds 2,00 39 Poliuretāns: štāpeļšķiedras 3,50 filamentšķiedras 3,00 40 Vinilāls 5,00 41 Trivinils 3,00 42 Elastodiēns 1,00 43 Elastāns 1,50 44 Stiklšķiedra: ar vidējo diametru virs 5 μm 2,00 ar vidējo diametru 5 μm vai mazāk 3,00 45 Metāla šķiedra 2,00 Metalizēta šķiedra 2,00 Azbests 2,00 Papīra pavedieni 13,75 46 Elastomultiesteris 1,50 47 Elastolefīns 1,50 ▼M1 48 Melamīns 7,00 ▼M2 49 Polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra 1,00 ▼B (1) Saskaņotos pieļāvumus 17,00 % apmērā piemēro arī tad, ja nav iespējams noteikt, vai tekstilizstrādājums, kurā ir vilna un/vai dzīvnieku matšķiedras, ir ķemmēts vai kārsts.









VI PIELIKUMS







A DAĻA Atceltā direktīva ar tās sekojošo grozījumu sarakstu (minēta 18. pantā) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/74/EK (OV L 32, 3.2.1997., 38. lpp.) Komisijas Direktīva 97/37/EK (OV L 169, 27.6.1997., 74. lpp.) 2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 1.F.2. punkts (OV L 236, 23.9.2003., 66. lpp.) Komisijas Direktīva 2004/34/EK (OV L 89, 26.3.2004., 35. lpp.) Komisijas Direktīva 2006/3/EK (OV L 5, 10.1.2006., 14. lpp.) Padomes Direktīva 2006/96/EK (OV L 363, 20.12.2006., 81. lpp.) tikai pielikuma D.2. punkts Komisijas Direktīva 2007/3/EK (OV L 28, 3.2.2007., 12. lpp.)







B DAĻA Termiņu uzskaitījums transponēšanai valsts tiesību aktos (minēts 18. pantā) Direktīva Termiņš transponēšanai 96/74/EK — 97/37/EK 1998. gada 1. jūnijs 2004/34/EK 2005. gada 1. marts 2006/3/EK 2007. gada 9. janvāris 2006/96/EK 2007. gada 1. janvāris 2007/3/EK 2008. gada 2. februāris









VII PIELIKUMS







ATBILSTĪBAS TABULA Direktīva 96/74/EK Šī direktīva 1. pants 1. panta 1. punkts 2. panta 1. punkts 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts 2. panta 2. punkta ievadvārdi 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadvārdi 2. panta 2. punkta pirmais ievilkums 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkts 2. panta 2. punkta otrais ievilkums 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkts 2. panta 3. punkta ievadvārdi 2. panta 2. punkta ievadvārdi 2. panta 3. punkta pirmais ievilkums 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts 2. panta 3. punkta otrais ievilkums 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts 2. panta 3. punkta trešais ievilkums 2. panta 2. punkta c) apakšpunkts 3. pants 3. pants 4. pants 4. pants 5. panta 1. punkta teksts, izņemot ievilkumus 5. panta 1. punkts 5. panta 1. punkta ievilkumi II pielikums 5. panta 2. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkts 5. panta 3. punkts 6. panta 1. punkta ievadvārdi 6. panta 1. punkta ievadvārdi 6. panta 1. punkta pirmais ievilkums 6. panta 1. punkta a) apakšpunkts 6. panta 1. punkta otrais ievilkums 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts 6. panta 1. punkta trešais ievilkums 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts 6. panta 2. punkts 6. panta 2. punkts 6. panta 3. punkts 6. panta 3. punkts 6. panta 4. punkts 6. panta 5. punkts 6. panta 5. punkts 6. panta 4. punkts 7. pants 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts 8. panta 2. punkts 8. panta 2. punkta b) apakšpunkts 8. panta 3. punkts 8. panta 2. punkta c) apakšpunkts 8. panta 4. punkts 8. panta 2. punkta d) apakšpunkts 8. panta 5. punkts 9. panta 1. punkts 9. panta 1. punkts 9. panta 2. punkts 9. panta 2. punkts 9. panta 3. punkta ievadvārdi 9. panta 3. punkta ievadvārdi 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas ievadvārdi 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas ievadvārdi 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas pirmais ievilkums 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas i) punkts 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas otrais ievilkums 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas ii) punkts 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas trešais ievilkums 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmās daļas iii) punkts 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrā daļa 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrā daļa 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta trešā daļa 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta trešā daļa 9. panta 3. punkta b) līdz f) apakšpunkts 9. panta 3. punkta b) līdz f) apakšpunkts 10. pants 10. pants 11. pants 11. pants 12. panta ievadvārdi 12. panta ievadvārdi 12. panta 1. punkts 12. panta a) punkts 12. panta 2. punkta a) apakšpunkts 12. panta b) punkts 12. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmā daļa 12. panta c) punkts 12. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrā daļa 12. panta d) punkts 12. panta 2. punkta c) apakšpunkta pirmā daļa 12. panta e) punkta pirmā daļa 12. panta 2. punkta c) apakšpunkta otrās daļas ievadvārdi 12. panta e) punkta otrās daļas ievadvārdi 12. panta 2. punkta c) apakšpunkta otrās daļas pirmais ievilkums 12. panta e) punkta otrās daļas i) apakšpunkts 12. panta 2. punkta c) apakšpunkta otrās daļas otrais ievilkums 12. panta e) punkta otrās daļas ii) apakšpunkts 12. panta 3. punkts 12. panta f) punkts 13. pants 13. pants 14. pants 14. pants 15. panta ievadvārdi 1. panta 2. punkta ievadvārdi 15. panta 1. punkts 1. panta 2. punkta a) apakšpunkts 15. panta 2. punkts 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts 15. panta 3. punkts 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts 15. panta 4. punkts 1. panta 2. punkta d) apakšpunkts 16. pants 15. un 16. pants 17. pants 17. pants 18. pants — — 18. pants 19. panta pirmā daļa 20. pants 19. panta otrā daļa 19. pants I pielikuma 1. līdz 33. punkts I pielikuma 1. līdz 33. punkts I pielikuma 33.a punkts I pielikuma 34. punkts I pielikuma 34. punkts I pielikuma 35. punkts I pielikuma 35. punkts I pielikuma 36. punkts I pielikuma 36. punkts I pielikuma 37. punkts I pielikuma 37. punkts I pielikuma 38. punkts I pielikuma 38. punkts I pielikuma 39. punkts I pielikuma 39. punkts I pielikuma 40. punkts I pielikuma 40. punkts I pielikuma 41. punkts I pielikuma 41. punkts I pielikuma 42. punkts I pielikuma 42. punkts I pielikuma 43. punkts I pielikuma 43. punkts I pielikuma 44. punkts I pielikuma 44. punkts I pielikuma 45. punkts I pielikuma 45. punkts I pielikuma 46. punkts I pielikuma 46. punkts I pielikuma 47. punkts II pielikuma 1. līdz 33. punkts V pielikuma 1. līdz 33. punkts II pielikuma 33.a punkts V pielikuma 34. punkts II pielikuma 34. punkts V pielikuma 35. punkts II pielikuma 35. punkts V pielikuma 36. punkts II pielikuma 36. punkts V pielikuma 37. punkts II pielikuma 37. punkts V pielikuma 38. punkts II pielikuma 38. punkts V pielikuma 39. punkts II pielikuma 39. punkts V pielikuma 40. punkts II pielikuma 40. punkts V pielikuma 41. punkts II pielikuma 41. punkts V pielikuma 42. punkts II pielikuma 42. punkts V pielikuma 43. punkts II pielikuma 43. punkts V pielikuma 44. punkts II pielikuma 44. punkts V pielikuma 45. punkts II pielikuma 45. punkts V pielikuma 46. punkts II pielikuma 46. punkts V pielikuma 47. punkts III pielikums III pielikums IV pielikums IV pielikums V pielikums — VI pielikums — — VI pielikums — VII pielikums