ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2001R2580 — LV — 01.01.2007 — 007.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

Grozīta ar:

▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2580/2001

(2001. gada 27. decembris)

par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām

Šīs regulas 2. panta 3. punktā minētais saraksts var ietvert personas un organizācijas, kas saistītas ar trešām valstīm, kā arī personas un organizācijas, kurām citādi pievērsta Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP kopējās ārpolitikas un drošības politikas aspektu uzmanība. Lai šajā regulā pieņemtu noteikumus attiecībā uz pēdējiem no iepriekš minētajiem, Līgumā piešķirtas vienīgi tādas pilnvaras, kas ir saskaņā ar 308. pantu.

Komisijai un dalībvalstīm jāapmainās ar informāciju par pasākumiem, ko tās veikušas saskaņā ar šo regulu, kā arī ar citu būtisku informāciju, kas ir to rīcībā saistībā ar šo regulu.

1. pants

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

1. “Līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi” ir jebkāda veida — materiāli vai nemateriāli, kustami vai nekustami — aktīvi neatkarīgi no to iegūšanas veida, kā arī juridiskā dokumentācija vai instrumenti jebkādā formā, tostarp elektroniskā vai digitālā, kuri apliecina īpašumtiesības uz visiem aktīviem vai daļu no tiem, tostarp uz banku kredītiem, ceļojumu čekiem, bankas čekiem, maksājumu uzdevumiem, kapitāla daļām, vērtspapīriem, obligācijām, vekseļiem un akreditīviem.
97.

Izmantot darbuzņēmējiem piederošas IT iekārtas un programmatūru oficiālā Padomes darbā var atļaut tikai Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības biroja vai dalībvalsts struktūrvienības, vai attiecīgās ES decentralizētās aģentūras vadītājs. Darbiniekiem Padomes Ģenerālsekretariātā vai ES decentralizētā aģentūrā var atļaut izmantot arī valsts nodrošinātas IT iekārtas un programmatūru; šajā gadījumā IT iekārtas iekļauj attiecīgajā Padomes Ģenerālsekretariāta inventāra sarakstā. Abos gadījumos, ja IT iekārtas ir izmantojamas ES klasificētās informācijas apstrādei, apspriežas ar Drošības akreditācijas iestādi, lai pienācīgi tiktu apsvērti un īstenoti INFOSEC elementi, kas piemērojami šādu iekārtu lietošanai.
(4)

Saskaņā ar 10. pantu Padomes Regulā (EK) 974/98 (1998. gada 3. maijs) par euro ieviešanu ( 1 ) no 2002. gada 1. janvāra ECB un VCB (še turpmāk “Eurosistēma”) laiž apgrozībā euro banknotes. Minētās regulas 15. pants nosaka valsts valūtu banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa turpināšanos, ilgākais, sešus mēnešus pēc pārejas laika beigām. Tādējādi 2002. gads uzskatāms par īpašu gadu, jo apgrozībā esošās valsts valūtu banknotes joprojām var veidot ievērojamu apgrozībā esošo Eurosistēmas banknošu kopējās vērtības daļu, un modeļi dalībvalstīs atšķiras. Šī situācija ir līdzīga situācijai laikā no 1999. gada līdz 2001. gadam, un tādēļ 2002. gada monetārie ienākumi jāaprēķina pēc metodes, kas ir analoga tai, kas norādīta 1998. gada 3. novembra Lēmumā ECB/2000/19, kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 14. decembra Lēmumu par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumu un ECB zaudējumu sadali attiecībā uz 1999. līdz 2001. finanšu gadu ( 2 ), lai nodrošinātu, ka izmaiņas banknošu apgrozījuma modeļos būtiski neietekmē VCB relatīvās ienākumu pozīcijas. Attiecībā uz 2002. gadu Statūtu 32.3. pants ļauj Padomei, atkāpjoties no 32.2. panta, pieņemt lēmumu par to, ka monetāros ienākumus aprēķina, izmantojot alternatīvu metodi.
— no apdraudētās puses neatdalās degoši materiāli (pilieni vai gruži),

(1) Klašu skaitu vēl pārskatīs un to mainīs, tiklīdz vajadzīgā informācija būs pieejama. * Pievērš uzmanību pilēšanai no parauga apakšmalas, jebkāda mehāniska defekta vai caurumu veidošanās gadījumā apzīmējumam pievieno sufiksu “x”, lai norādītu, ka testa laikā notika viens vai vairāki no minētajiem gadījumiem. Turklāt atkarībā no ražojuma slīpuma pārbaudes laikā pievieno burtus EXT.F, lai norādītu “plakans vai horizontāls”, un EXT.S – lai norādītu “slīps”.
(18)

Ar Regulu (EK) Nr. 1673/2000 no 2001./2002. tirdzniecības gada ievieš šķiedras linu un kaņepju tirgu jaunu kopīgo organizāciju un no 2001. gada 1. jūlija atceļ Padomes regulas par tirgus kopīgo organizāciju, kas šajā nozarē bijušas spēkā līdz 2000./2001. tirdzniecības gadam. No 2001./2002. tirdzniecības gada attiecīgi būtu jāatceļ Komisijas 1971. gada 10. jūnija Regula (EEK) Nr. 1215/71 par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz linu un kaņepju stiebru pārdošanas līgumu pamatnoteikumiem ( 9 ), 1971. gada 16. jūlija Regula (EEK) Nr. 1523/71 par saziņu starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz liniem un kaņepēm ( 10 ), 1971. gada 16. jūlija Regula (EEK) Nr. 1524/71, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz atbalstu par linu un kaņepju šķiedru privātu uzglabāšanu ( 11 ), 1989. gada 28. aprīļa Regula (EEK) Nr. 1164/89, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz atbalstu par šķiedras liniem un kaņepēm ( 12 ), 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 1784/93, ar ko nosaka korekcijas koeficientus atbalstam par šķiedras liniem ( 13 ), un 1999. gada 1. marta Regula (EK) Nr. 452/1999, ar ko nosaka minimālo ražību atbalsta piešķiršanai par šķiedras linu un kaņepju ražošanu ( 14 ).
(3)

Jūras kravas pārvadājumu izmaksas galvenokārt ir atkarīgas no kuģu izmēra, ko savukārt nosaka ūdens dziļums Francijas aizjūras departamentu iekraušanas ostās. Pieredze liecina, ka tieši ostu īpašo iezīmju dēļ cukuru no dažiem minētajiem departamentiem uz Kopienu bieži transportē kuģos, kuru neto ietilpība ir mazāka nekā 20 000 tonnu, savukārt Karību jūras baseina–Apvienotās Karalistes frakts elementa pamatā ir kuģi, kuru neto ietilpība ir no 25 000 līdz 30 000 tonnu. Tāpēc uzņēmējiem kravas pārvadājuma izmaksas var būt nesamērīgas, salīdzinot ar frakts elementu, kas noteikts uz vienotas likmes pamata. Tāpēc sīki izstrādātajos noteikumos par vienotas likmes summas piemērošanu būtu jāparedz iespēja koriģēt Karību jūras baseina–Apvienotās Karalistes frakts elementu, ja izmantoto kuģu izmērs to pieļauj.
KOMISIJAS LĒMUMS (2001. gada 4. maijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības nosacījumus un veterināro sertifikāciju attiecībā uz noteiktu bezpatogēnu olu importu no ārpuskopienas valstīm un sastāda to ārpuskopienu valstu sarakstu, no kurām dalībvalstis atļauj ievest minētās olas (izziņots ar dokumenta numuru C(2001) 1174) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2001/393/EK) (OV L 138, 22.5.2001, p.31)
(5)

Regulas (EK) Nr. 2200/96 3. panta 3. punkts paredz iespēju atkāpties no kvalitātes standartiem, ja konkrēta reģiona augļus vai dārzeņus pārdod šā reģiona mazumtirdzniecībā vispāratzītam tradicionālam patēriņam. Noteiktām aprikožu šķirnēm, kas ražotas Vācijā Süßer See reģionā, ir raksturīgs mazāks izmērs, nekā tas, kuru paredz tirdzniecības standarti. Minētās aprikozes tradicionāli tiek laistas tirgū ražošanas reģionā un tām piemēro 1998. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 1010/98, ar ko Vācija ir atbrīvota no kvalitātes standartiem aprikozēm ( 5 ). Kopienas noteikumu precizēšanai un vienkāršošanai šo atbrīvojumu iekļauj šajā regulā, un Regulu (EK) Nr. 1010/98 atceļ.
Beļģijā

:
(1) Tai skaitā tie, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1260/1999 6. panta 1. punktā. (2) Neatkarīgi no vispārējās kārtības 1. mērķa reģioniem un tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos. (3) Neatkarīgi no vispārējās kārtības 1. mērķa reģioniem un tikai kuģiem, kuru kopgarums ir mazāks nekā 12 metri, izņemot tralerus, ar noteikumu, ka kuģi reģistrēti ostā kādā no vistālākajiem reģioniem un faktiski veic zvejas darbības no tās ostas vai citas ostas kādā no šiem reģioniem vismaz piecus gadus. (4) Neatkarīgi no vispārējās kārtības 1. mērķa reģioniem un tikai maza ekonomiskā apjoma uzņēmumiem, kas jānosaka Regulas (EK) Nr. 1260/1999 19. panta 4. punktā minētajā programmas papildinājumā.
GN 030

ex05 05 90
2.

EKP atbalstu var sniegt pasākumiem saskaņā ar iesaistīto struktūru konkrētajām vajadzībām un atbilstoši noteiktajām prioritātēm, tādām kā: i) kopīgi izglītības un mācību pasākumi, jo īpaši tie, kuru mērķis ir mācību programmas attīstīšana un pilnveidošana, universitāšu iespēju palielināšana turpināmizglītības un pārkvalificēšanās nodrošināšanā, īsu intensīvu kursu izstrāde un mācību neklātienē un tālmācības sistēmu izveidošana, tajā skaitā informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstīšana; ii) augstākās izglītības un tās iespēju reformu un attīstības pasākumi, it īpaši pārkārtojot augstākās izglītības iestāžu un sistēmu pārvaldi, modernizējot pastāvošās infrastruktūras, iegādājoties EKP īstenošanai nepieciešamo tehniku un, kur tas vajadzīgs, nodrošinot tehnisko un finansiālo palīdzību atbildīgajām iestādēm; iii) sadarbības veicināšana starp universitātēm, ražošanas nozarēm un iestādēm, kā noteikts 4. pantā, ar EKP palīdzību; iv) universitāšu pasniedzēju, administratīvo darbinieku un studentu pārvietošanās veicināšana saskaņā ar EKP: a) universitāšu pasniedzējiem/administratīvajiem darbiniekiem vai mācībspēkiem dalībvalstu uzņēmumos tiks piešķirtas stipendijas pedagoģisko/mācību uzdevumu veikšanai uz laiku līdz vienam gadam valstīs, kuras ir tiesīgas piedalīties Tempus projektos, un vice versa; b) universitāšu pasniedzējiem/administratīvajiem darbiniekiem valstīs, kuras ir tiesīgas piedalīties Tempus projektos, tiks piešķirtas stipendijas pārkvalificēšanās programmām un kvalifikācijas celšanai Eiropas Kopienā; c) studentiem, ieskaitot doktorantūras studentus, tiks piešķirtas stipendijas, tas skar gan studentus, kas kādu laiku studējuši Eiropas Kopienā, no valstīm, kuras ir tiesīgas piedalīties Tempus projektos, gan Eiropas Kopienas studentus, kas mācās attiecīgajās valstīs. Šīs stipendijas parasti piešķirs uz laiku no trim mēnešiem līdz vienam gadam; d) tiks piešķirtas stipendijas studentiem, kas piedalās EKP, ar konkrētu mērķi veicināt mobilitāti, un priekšroka tiks dota studentiem, kas piedalīsies projektos, kuru ietvaros ārzemēs pavadīto mācību laiku viņu universitāte akadēmiski atzīs; e) tiks sniegts atbalsts valstu, kuras ir tiesīgas piedalīties Tempus projektos, pasniedzējiem, instruktoriem, studentiem un absolventiem praktiskajām mācībām vai mācību praksei uzņēmumos ar ilgumu no viena mēneša līdz vienam gadam, laikā no mācību pabeigšanas līdz darba sākumam pirmajā darbavietā, lai viņi varētu kādu laiku praktizēties uzņēmumos Kopienas valstīs un vice versa; v) pasākumi, kas nodrošina panākumus EKP, kurā iesaistītas divas vai vairākas valstis, kas ir tiesīgas piedalīties Tempus projektos.
(2)

tā kā Eiropadomes Madrides sanāksmē 1995. gada 15. un 16. decembrī, tika pieņemts lēmums par to, ka termins “ekijs”, kas Līgumā izmantots Eiropas valūtas vienības apzīmēšanai, ir vispārējs termins; tā kā 15 dalībvalstu valdības ir panākušas vienošanos par to, ka minētais lēmums ir attiecīgo Līguma noteikumu galīgā interpretācija, par ko tās vienojušās; tā kā Eiropas valūtas nosaukumam ir jābūt “ ►C2 euro ◄ ”; tā kā ►C2 euro ◄ kā iesaistīto dalībvalstu valūtai ir jābūt dalītai simts vienībās ar nosaukumu “cents”; tā kā vārda “cents” definīcija neliedz dalībvalstīm savstarpēji lietot šā termina variantus; tā kā Eiropadome ir atzinusi arī to, ka vienotās valūtas nosaukumam ir jābūt vienādam visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, ņemot vērā atšķirīgu alfabētu pastāvēšanu;
2.

Turklāt NACE 2. red. C sadaļas ražošanas rādītājs (Nr. 110) un izlaides cenu rādītājs (Nr. 310, 311, 312) jānosūta NACE 2. red. trīs ciparu un četru ciparu līmenī. Nosūtītajiem ražošanas un izlaides cenu rādītājiem trīs ciparu un četru ciparu līmenī jāatbilst vismaz 90 % no kopējās pievienotās vērtības NACE 2. red. C sadaļā katrai dalībvalstij attiecīgajā bāzes gadā. Šos mainīgos lielumus nav nepieciešams nosūtīt šādā detalizētā līmenī tām dalībvalstīm, kuru kopējā pievienotā vērtība NACE 2. red. C sadaļā attiecīgajā bāzes gadā ir mazāka nekā 4 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja.
2.

Starptautisko pārvadājumu vienkāršotai kodēšanai pārejas laikā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1172/98 5. pantā, kā arī tranzītvalstu kodēšanai (A pielikuma A2 daļas 7. iedaļa) izmanto šādus apzīmējumus: a) attiecībā uz Eiropas Kopienu dalībvalstīm — NUTS kodu divburtu daļu, kā norādīts zemāk tabulā; b) attiecībā uz visām pārējām valstīm — izmanto ISO-3166 divburtu kodus. Biežāk lietotie kodi ir norādīti zemāk tabulā. Valstu kodu tabula a) ES dalībvalstis (saskaņā ar NUTS divburtu valstu kodiem) Piezīme: valstis sakārtotas oficiālajā ES secībā ▼M3



Valsts nosaukums Kods Beļģija BE Bulgārija BG Čehijas Republika CZ Dānija DK Vācija DE Igaunija EE Grieķija GR Spānija ES Francija FR Īrija IE Itālija IT Kipra CY Latvija LV Lietuva LT Luksemburga LU Ungārija HU Malta MT Nīderlande NL Austrija AT Polija PL Portugāle PT Rumānija RO Slovēnija SI Slovākija SK Somija FI Zviedrija SE Apvienotā Karaliste UK ▼M1 b) citas valstis (ISO-3166 divburtu kodi) Piezīme: valstis sakārtotas pēc koda



Valsts nosaukums Kods Albānija AL Bosnija un Hercegovina BA ▼M3 ————— ▼M1 Baltkrievija BY Šveice CH ▼A1 ▼M1 Horvātija HR ▼A1 ▼M1 Islande IS Lihtenšteina LI ▼A1 ▼M1 Moldova MD Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika MK ▼A1 ▼M1 Norvēģija NO ▼A1 ▼M3 ————— ▼M1 Krievija RU ▼A1 ▼M1 Turcija TR Ukraina UA Dienvidslāvija YU Attiecībā uz valstīm, kas nav minētas šajā sarakstā, izmanto ISO-3166 divburtu kodus.
(2)

tā kā Eiropadomes Madrides sanāksmē 1995. gada 15. un 16. decembrī, tika pieņemts lēmums par to, ka termins “ekijs”, kas Līgumā izmantots Eiropas valūtas vienības apzīmēšanai, ir vispārējs termins; tā kā 15 dalībvalstu valdības ir panākušas vienošanos par to, ka minētais lēmums ir attiecīgo Līguma noteikumu galīgā interpretācija, par ko tās vienojušās; tā kā Eiropas valūtas nosaukumam ir jābūt “ ►C1 euro ◄ ”; tā kā ►C1 euro ◄ kā iesaistīto dalībvalstu valūtai ir jābūt dalītai simts vienībās ar nosaukumu “cents”; tā kā vārda “cents” definīcija neliedz dalībvalstīm savstarpēji lietot šā termina variantus; tā kā Eiropadome ir atzinusi arī to, ka vienotās valūtas nosaukumam ir jābūt vienādam visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, ņemot vērā atšķirīgu alfabētu pastāvēšanu;
1998D0500 — LV — 01.05.2004 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

Grozīta ar:

▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(1998. gada 20. maijs)

par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī

(izziņots ar dokumenta Nr. C(1998) 2334)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(98/500/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā Līguma 118.b pantā ir noteikts, ka Komisijai Eiropas līmenī ir jātiecas attīstīt darba devēju un darba ņēmēju dialogu, kas, ja abas puses to uzskata par vēlamu, var radīt līgumattiecības;

tā kā 12. punkts Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām paredz, ka darba devējiem vai darba devēju organizācijām, no vienas puses, un darba ņēmēju organizācijām, no otras puses, ir jābūt tiesībām veikt pārrunas savā starpā un noslēgt koplīgumus ar nosacījumiem, kas paredzēti valstu tiesību aktos un praksē. Attīstāmā dialoga rezultātā starp darba devējiem un darba ņēmējiem Eiropas līmenī, ja puses to uzskata par vēlamu, var izveidot līgumattiecības, jo īpaši starpprofesiju un nozaru līmenī;

tā kā visas iesaistītās puses ļoti labvēlīgi uztvēra ierosinājumu stiprināt nozaru sociālo dialogu Komisijas 1996. gada 18. septembra paziņojumā par sociālā dialoga attīstību Kopienas līmenī ( 1 );

tā kā Eiropas Parlaments savā 1997. gada 18. jūlija rezolūcijā ( 2 ), atbildot uz Komisijas paziņojumu, lūdza nozaru sociālajam dialogam piešķirt īpašu nozīmi, jo ar nozaru sociālo dialogu vislabāk var noteikt nodarbinātības regulēšanas un/vai regulējuma atcelšanas ietekmi uz tautsaimniecības nozarēm;

tā kā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 1997. gada 29. janvāra atzinumā ( 3 ), atbildot uz Komisijas paziņojumu, apgalvoja, ka nozaru dialogam ir jābūt reālam, efektīvam un ar pareizi izraudzītu mērķi;

tā kā stāvoklis dažādās dalībvalstīs skaidri liecina par to, ka darba devējiem un darba ņēmējiem ir aktīvi jāpiedalās diskusijās par dzīves un darba apstākļu uzlabošanu savā nozarē; tā kā Komisijai pievienotā nozaru dialoga komiteja ir vispiemērotākais līdzeklis šādas līdzdarbības nodrošināšanai, Kopienas līmenī izveidojot attiecīgo sociāli ekonomisko interešu pārstāvniecības forumu;

tā kā Komisijai ir jātiecas nodrošināt to, lai nozaru sadarbības komiteju sastāvs un darbības palīdzētu veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību;

tā kā pastāvošās apvienotās komitejas ir jāaizstāj ar nozaru dialoga komitejām; tā kā tādēļ ir jāatceļ lēmumi par minēto komiteju izveidi,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
(2)

tā kā Eiropadomes Madrides sanāksmē 1995. gada 15. un 16. decembrī, tika pieņemts lēmums par to, ka termins “ekijs”, kas Līgumā izmantots Eiropas valūtas vienības apzīmēšanai, ir vispārējs termins; tā kā 15 dalībvalstu valdības ir panākušas vienošanos par to, ka minētais lēmums ir attiecīgo Līguma noteikumu galīgā interpretācija, par ko tās vienojušās; tā kā Eiropas valūtas nosaukumam ir jābūt “eiro”; tā kā eiro kā iesaistīto dalībvalstu valūtai ir jābūt dalītai simts vienībās ar nosaukumu “cents”; tā kā vārda “cents” definīcija neliedz dalībvalstīm savstarpēji lietot šā termina variantus; tā kā Eiropadome ir atzinusi arī to, ka vienotās valūtas nosaukumam ir jābūt vienādam visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, ņemot vērā atšķirīgu alfabētu pastāvēšanu;
(3)

tā kā mājsaimniecībā lietojamie ledusskapji un saldēšanas iekārtas nosaka ievērojamu daļu no sadzīves elektrības patēriņa Kopienā un tādējādi no kopēja elektrības patēriņa; tā kā Kopienas tirgū esošo ledusskapju un saldēšanas iekārtu dažādiem modeļiem ar vienādu tilpumu un līdzīgām īpašībām ir stipri atšķirīgi elektrības patēriņa radītāji, t.i., to enerģijas patēriņa efektivitāte ārkārtīgi plaši svārstās;
3.

Marķējuma izskatu nosaka šādu: Izmantotās krāsas: CMYK: ciāna, fuksīns, dzeltena, melna. Piem., 07X0: 0 % ciāna, 70 % fuksīna, 100 % dzeltena, 0 %melna. Bultas A : X0X0 B : 70X0 C : 30X0 D : 00X0 E : 03X0 F : 07X0 G : 0XX0 Kontūras krāsa X070. Viss teksts ir melns. Fons ir balts. Pilnīga drukāšanas informācija ietverta “Veļas mazgājamo un žāvējamo mašīnu marķējuma pamācībā”, kas paredzēta vienīgi informācijai, ko var iegūt no: The Secretary of the Committee on energy labelling and standard product information for household appliances, Directorate-General Energy XVII, European Commission, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.
1996R1555 — LV — 01.10.2006 — 038.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1555/96

(1996. gada 30. jūlijs)

ar noteikumiem papildu ievedmuitas nodokļu piemērošanai augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu;

ņemot vērā Padomes 1972. gada 18. maija Regulu par augļu un dārzeņu tirgus kopīgo organizāciju ( 1 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1363/95 ( 2 ), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu;

tā kā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1035/72 noteiktiem produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot Līguma par lauksaimniecību ( 3 ) 5. pantā paredzētos termiņus, papildus Kopējā muitas tarifā paredzētajam nodoklim var uzlikt ievedmuitas nodokli (“papildnodoklis”), ja vien nepastāv risks radīt traucējumus Kopienas tirgū vai arī sekas neatbilst iecerētajam mērķim;

tā kā var uzlikt papildnodokli, ja attiecīgo produktu importa apjoms, ko nosaka pēc dalībvalstu izdotajām licencēm vai saskaņā ar vienošanos par atvieglojumiem ieviestās procedūras, paaugstina sliekšņa līmeni, ko nosaka produkts un pielietojuma periods, kā norādīts Līguma par lauksaimniecību 5. panta 4. punktā;

tā kā papildnodoklis var būt uzlikts vienīgi importa precēm, kuru klasifikācijas tarifs, atbilstošs Komisijas Regulas (EK) Nr. 3223/94 ( 4 ) 5. panta prasībām, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2933/95 ( 5 ), nosaka visaugstākā īpašā nodokļa piemērošanu, un importa precēm ārpus tarifu kvotas, ko noteikusi Pasaules Tirdzniecības organizācija; tā kā papildnodokli nedrīkst uzlikt precēm, kas bauda atvieglojumus attiecībā uz ievešanas maksu, tiktāl, cik to tarifu klasifikācija nenosaka visaugstākā īpašā nodokļa piemērošanu;

tā kā gadījumā, ja importa preces bauda tarifa atvieglojumus attiecībā uz vērtībai atbilstošu muitas nodokli, to ņem vērā, aprēķinot papildnodokli;

tā kā preces ceļā uz Kopienu ir atbrīvotas no papildnodokļa; tā kā attiecībā uz šīm precēm vajadzētu ieviest īpašus noteikumus;

tā kā importa licenču kārtības ieviešana nekavēs to aizvietošanu ar ātru datorizētu importa reģistrēšanas procedūru, tiklīdz būs iespēja to legāli un praktiski izdarīt; tā kā vērtējumu par to sniegs līdz 1997. gada 31. decembrim;

tā kā Svaigu augļu un dārzeņu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1.

◄

Maksa par atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu

Atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu pilnu maksu ►M16 EUR 73 800 ◄ apjomā iekasē par pieteikumu noteikt kādai vielai atlieku sākotnējo maksimāli pieļaujamo daudzumu.

▼M3

Katram pieteikumam par esošā atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma grozīšanu piemēro papildu maksu ►M16 EUR 22 400 ◄ apmērā, atbilstīgi tam, kas iekļauts vienā no Regulas (EEK) Nr. 2377/90 pielikumiem.

▼M1

Atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu maksas atskaita no maksas, kas jāmaksā par tirdzniecības atļaujas pieteikumu vai par to zāļu tirdzniecības atļaujas papildu attiecināšanas pieteikumu, kas satur vielu, kuras atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu nosaka, ja šos pieteikumus iesniedz viens un tas pats pretendents. Tomēr šī atskaitītā summa kopā nevar pārsniegt pusi no maksas, uz kuru tā attiecas.
1995L0031 — LV — 11.05.2004 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

▼B

KOMISIJAS DIREKTĪVA 95/31/EK

1995. gada 5. jūlijs

par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktos atļauto pārtikas piedevu lietošanu ( 1 ), kas grozīta ar Direktīvu 94/34/EK ( 2 ), un jo īpaši tās 3. panta 3) punkta a) apakšpunktu,

apspriedusies ar Pārtikas zinātnisko komiteju,

tā kā ir nepieciešams ieviest tīrības kritērijus visiem saldinātājiem, kas minēti 1994. gada 30. jūnija Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/35/EK par saldinātāju lietošanu pārtikas produktos ( 3 );

tā kā ir nepieciešams ņemt vērā specifikācijas un analīzes metodes saldinātājiem, ko Apvienotā FAO/WHO Pārtikas piedevu ekspertu komiteja (JECFA) izklāstījusi Codex Alimentarius;

tā kā pārtikas piedevas, kas pagatavotas ar metodēm vai no izejmateriāliem, kas ievērojami atšķiras no tiem, kuri ietverti Pārtikas zinātniskās komitejas novērtējumā, vai atšķiras no minētajām šajā direktīvā, ir jāiesniedz pilnīgai izvērtēšanai Pārtikas zinātniskajā komitejā ar uzsvaru uz tīrības kritērijiem;

tā kā pasākumi, kas paredzēti šajā direktīvā, ir saskaņā ar Pārtikas produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1995R1591 — LV — 01.05.2004 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1591/95

(1995. gada 30. jūnijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju piemērošanai glikozei un glikozes sīrupam, ko izmanto konkrētos augļu un dārzeņu pārstrādes produktos

1. pants

Eksporta kompensāciju var piešķirt attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 426/86 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajos produktos izmantotu glikozi un glikozes sīrupu, kas atbilst KN kodiem: 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99 un 1702 40 90.

2. pants

Regula (EK) Nr. 1518/95 attiecas uz 1. pantā nosauktajiem produktiem.

▼M2

Tomēr, piemērojot šo regulu, atļaujas pieteikuma un atļaujas 20. iedaļā ir viena no šādām norādēm:

— Glucose used in one or more products as listed in Article 1(1)(b) of Regulation (EEK) No 426/86
Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB)Rue de Trèves 82B–1040 Bruxelles

Vācija