02014XC0701(01) — LV — 08.12.2020 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

(OV C 204, 1.7.2014., 1. lpp)

Grozīta ar:

C 424

C 403

C 139

C 390

▼B

Eiropas Savienības Pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos 2014.–2020.gadam

2014/C 204/01

Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

I DAĻA. KOPĪGI NOTEIKUMI

1. nodaļa. Ievads

(1) Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 107. panta 1. punktā noteikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

(2) Tomēr, neraugoties uz minēto vispārīgo aizliegumu, valsts atbalsts var būt nepieciešams, lai novērstu tirgus nepilnības un tādējādi nodrošinātu labi funkcionējošu un taisnīgu ekonomiku. Tāpēc Līgumā ir paredzēta iespēja piešķirt valsts atbalstu attiecībā uz vairākiem politikas mērķiem. Jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari jānorāda, ka, pirmkārt, saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu ar iekšējo tirgu ir saderīgs atbalsts dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu nodarītā kaitējuma novēršanai. Otrkārt, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares un lauku apvidu ekonomiskās attīstības veicināšanai, ja šāds atbalsts nerada nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem.

(3) Turklāt lauksaimniecības nozares specifikas dēļ Līguma 42. pantā paredzēts, ka lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai konkurences noteikumus piemēro tikai tiktāl, ciktāl to noteicis Eiropas Parlaments un Padome.

(4) Šajās pamatnostādnēs Komisija ir paredzējusi nosacījumus un kritērijus, saskaņā ar kuriem atbalsts lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei un lauku apvidiem tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, un definējusi kritērijus to apgabalu noteikšanai, kas atbilst Līguma 107. panta 3. punkta nosacījumiem. Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir saskaņā ar 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu, Komisija ir paredzējusi nosacījumus, kurus pārbaudīs, lai noteiktu, vai uz atbalsta pasākumu dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu nodarītā kaitējuma novēršanai patiešām attiecas minētais pants.

(5) Valsts atbalsts lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares un lauku apvidu ekonomiskās attīstības veicināšanai ir iestrādāts visā kopējā lauksaimniecības politikā (turpmāk “KLP”). Saskaņā ar KLP Savienība nodrošina finansiālu atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei un lauku apvidiem. Tā kā valsts atbalsta ekonomiskā ietekme nemainās atkarībā no tā, vai to (kaut vai daļēji) finansē Savienība, vai arī tikai dalībvalsts, Komisija uzskata, ka principā būtu nepieciešama konsekventa un saskaņota politika attiecībā uz valsts atbalsta kontroli un tāda atbalsta kontroli, kas ir piešķirts saskaņā ar pašas Savienības kopējo lauksaimniecības politiku. Tādējādi valsts atbalsta izmantošana var būt pamatota tikai tad, ja tas atbilst šīs politikas mērķiem un jo īpaši attiecīgajiem KLP reformas mērķiem, kas jāsasniedz līdz 2020. gadam ( 1 ). Tāpēc, piemērojot un interpretējot šo pamatnostādņu noteikumus konkrētu atbalsta shēmu vajadzībām, Komisija ņem vērā KLP noteikumus un rīcībpolitikas.

▼M1

▼B

(c)

(c)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 ( 6 ), kuras mērķis ir veicināt ilgtspējīgu lauku attīstību visā Savienībā, papildinot pārējos KLP instrumentus, tādus kā tiešie maksājumi un tirgus pasākumi. Tā veicina teritorijas un vides ziņā līdzsvarotākas, klimatam labvēlīgākas un tā pārmaiņas izturētspējīgākas, konkurētspējīgākas un novatoriskākas lauksaimniecības nozares izveidi un lauku teritoriju attīstību Savienībā;

(7) ►M1 KLP pamatā ir divi pīlāri: pirmo pīlāru veido instrumenti, kas saistīti ar lauksaimniecības tirgu darbību un pārtikas piegādes ķēdi (Regula (ES) Nr. 228/2013, Regula (ES) Nr. 229/2013, Regula (ES) Nr. 1308/2013 un Regula (ES) Nr. 1144/2014) un ar tiešajiem maksājumiem (Regula (ES) Nr. 1307/2013), kuri ir atkarīgi no tiesību aktos paredzēto pārvaldības prasību un labu lauksaimniecības un vides apstākļu ievērošanas. ◄ Kopā minētie pasākumi nodrošina lauksaimnieku atbalsta pamatlīmeni Savienībā, veidojot bāzi ilgtspējīgas lauksaimniecības uzturēšanai visā Savienībā. Pirmā pīlāra pasākumi dalībvalstīm ir obligāti, un, ar dažiem izņēmumiem, tie netiek līdzfinansēti. Tādējādi tiek nodrošināta kopējas politikas piemērošana iekšējā tirgū. KLP otrais pīlārs ir lauku attīstības politika, ko reglamentē Regula (ES) Nr. 1305/2013, kuras mērķis ir uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju, nodrošināt ilgtspējīgu dabas resursu apsaimniekošanu un klimata politiku un līdzsvarot teritoriālo attīstību lauku apvidos. Lauku attīstības pasākumi lielākoties ir brīvprātīgi, līgumiski, tiek līdzfinansēti un nodrošināti saskaņā ar stratēģisku pamatsistēmu un īstenoti ar lauku attīstības programmu starpniecību, ievērojot Savienības lauku attīstības prioritātes valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

(12) Valsts atbalsta politika lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos ir jāiestrādā arī Komisijas visaptverošajā valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvā. Paziņojumā par valsts atbalsta modernizāciju ( 14 ) Komisija ir izvirzījusi trīs mērķus, kas jāīsteno, modernizējot valsts atbalsta kontroli: 1) veicināt ilgtspējīgu, viedu un iekļaujošu izaugsmi iekšējā tirgū, kas ir atvērts konkurencei, 2) Komisijas ex ante pārbaudes mērķtiecīgi vērst uz lietām, kurām ir vislielākā ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus stiprinot dalībvalstu sadarbību valsts atbalsta noteikumu izpildē, 3) racionalizēt noteikumus un paātrināt lēmumu pieņemšanu. Jo īpaši paziņojumā pausts aicinājums, pārskatot dažādas pamatnostādnes un regulējumus, izmantot kopīgu pieeju, kuras mērķis ir iekšējā tirgus stiprināšana, publisko izdevumu efektivitātes kāpināšana, valsts atbalstu labāk izmantojot kopīgu interešu mērķu sasniegšanai, stimulējošās ietekmes rūpīgāka pārbaude, atbalsta ierobežošana līdz minimumam un izvairīšanās no atbalsta iespējamās negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību. Šajās pamatnostādnēs noteiktie atbilstības nosacījumi pamatojas uz minētajiem kopīgajiem novērtējuma principiem un ir piemērojami paziņojamām atbalsta shēmām un paziņojamam individuālam atbalstam.

2. nodaļa. Darbības joma un definīcijas

2.1. KLP un lauku attīstības politikas ietekme uz piemērošanas jomu

(13) Saskaņā ar Līguma 42. pantu Līguma 107.–109. pantā paredzētie noteikumi par valsts atbalstu Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem ir piemērojami tikai tiktāl, cik to noteicis Eiropas Parlaments un Padome.

(14) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 211. panta 1. punktu noteikumi par valsts atbalstu parasti ir piemērojami lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai. ►M1 Tomēr pastāv dažādas atkāpes no šā vispārīgā principa, kuras cita starpā ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 228/2013 23. pantā, Regulas (ES) Nr. 229/2013 17. pantā, Regulas (ES) Nr. 1307/2013 13. pantā, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 211. panta 2. punktā un Regulas (ES) Nr. 1144/2014 27. pantā. ◄

(16) Tāpēc valsts atbalsta noteikumus nepiemēro lauku attīstības atbalsta līdzfinansējumam (ne ELFLA daļai, ne valsts daļai) vai šādam atbalstam piešķirtam valsts papildu finansējumam, ja attiecīgais pasākums ir saistīts ar lauksaimniecisku darbību, kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā, un ir daļa no lauku attīstības programmas.

(18) Ja pasākumu, kas lielā mērā ir izstrādāts saskaņā ar konkrēta lauku attīstības pasākuma nosacījumiem (“lauku attīstības pasākumam līdzīgs pasākums”), dalībvalsts paredz finansēt tikai no valsts līdzekļiem (tas ir, bez ELFLA līdzfinansējuma), tam pilnībā piemēro valsts atbalsta noteikumus neatkarīgi no tā, vai pasākums ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā.

2.2. Piemērošanas joma

(21) Pamatojoties uz vispārīgajiem apsvērumiem, kas izklāstīti šo pamatnostādņu I daļas 2.1. iedaļā, un tiecoties nodrošināt saskanību ar lauku attīstības politiku un padarīt valsts atbalsta noteikumu ievērošanu vienkāršāku, ir lietderīgi šajās pamatnostādnēs iekļaut arī dažus lauku attīstības pasākumus, kas neietilpst Līguma 42. panta darbības jomā un ko līdzfinansē no ELFLA vai valsts papildu finansējuma, kā arī lauku attīstības pasākumiem līdzīgus pasākumus, ko finansē tikai no valsts līdzekļiem. Tāpēc papildus lauksaimniecības nozarei šajās pamatnostādnēs tiek noteikti saderīguma kritēriji attiecībā uz valsts atbalstu, kurš paredzēts mežsaimniecības nozarei, un atbalstu, kurš paredzēts uzņēmumiem, kas darbojas lauku apvidos, un kurš citādi neietilpst Līguma 42. panta darbības jomā.

lauksaimniecības nozarē paredzēti pasākumi, kurus finansē tikai no valsts līdzekļiem un kuri ir:

ko finansē tikai no valsts līdzekļiem un kas var būt:

daļu no lauku attīstības programmas vai kā valsts papildu finansējumu šādam lauku attīstības pasākumam (šo pamatnostādņu II daļas 2.1.–2.7. iedaļa),

atbalsta pasākumu, kas iekļauts lauku attīstības programmā un ko līdzfinansē no ELFLA saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un atbilstīgi tai, ja paziņojamais valsts atbalsta pasākums ir identisks ar lauku attīstības programmā iekļautu pasākumu (šo pamatnostādņu II daļas 3. nodaļa), vai

(c)

(c)

▼M4

(26) Grūtībās nonākušie uzņēmumi ir izslēgti no šo pamatnostādņu darbības jomas, ievērojot šajā punktā izklāstītos izņēmumus. Komisija uzskata, ka tad, ja uzņēmums ir nonācis finansiālās grūtībās un tā pastāvēšana ir apdraudēta, to nevar uzskatīt par piemērotu instrumentu citu sabiedriskās politikas mērķu veicināšanai, kamēr netiek nodrošināta tā dzīvotspēja. Tāpēc gadījumos, kad atbalsta saņēmējs ir nonācis finansiālās grūtībās šo pamatnostādņu 35. punkta 15. apakšpunkta nozīmē, atbalstu novērtēs saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai vai saskaņā ar tās grozošo vai aizstājošo aktu. Šo principu nepiemēro šo pamatnostādņu II daļas 1.2.1.1. un 2.1.3. iedaļā minētajam atbalstam dabas katastrofu un ārkārtēju notikumu nodarītā kaitējuma kompensēšanai, jo šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Ja uzņēmumam, kas darbojas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē, finansiālās grūtības ir izraisījis riska gadījums, kas minēts šo pamatnostādņu II daļas 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. vai 2.8.5. iedaļā, saskaņā ar šīm pamatnostādnēm var tikt piešķirts atbalsts, kas kompensē vai atlīdzina šādu riska gadījumu izraisītos zaudējumus vai kaitējumu un sedz augiem kaitīgo organismu iznīcināšanas izmaksas, un tas joprojām var tikt atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turklāt ārkārtas situācijās sabiedrības veselības aizsardzības labad attiecībā uz atbalstu kritušu dzīvnieku iznīcināšanai un aizvākšanai, kas paredzēts šo pamatnostādņu II daļas 1.2.1.4. iedaļā, un attiecībā uz atbalstu par iznīcināšanas pasākumiem dzīvnieku slimību gadījumā, kas paredzēts 1.2.1.3. iedaļas 375. punktā uzņēmuma ekonomiskajam stāvoklim – ar dažiem nosacījumiem – nav nozīmes. Uzņēmumi, kuri 2019. gada 31. decembrī nebija nonākuši grūtībās, bet kļuva par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 30. jūnijam, saskaņā ar šīm pamatnostādnēm ir tiesīgi saņemt atbalstu.

▼B

2.3. Horizontālie noteikumi un atbalsta instrumenti, kas piemērojami lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarei un lauku apvidiem

(32) Iepriekš minētie horizontālie tiesību akti ir piemērojami lauksaimniecības produktu ražošanai, pārstrādei un tirdzniecībai, ja vien šajās pamatnostādnēs nav paredzēti īpaši noteikumi. Šajās pamatnostādnēs ir paredzēti īpaši atbalsta pasākumi vides jomā, tādi kā atbalsts saistībām agrovides un klimata un dzīvnieku labturības jomā (II daļas 1.1.5. iedaļa), atbalsts par ierobežojošiem apstākļiem saistībā ar Natura 2000 teritorijām un Ūdens pamatdirektīvu ( 24 ) (II daļas 1.1.6. iedaļa) un atbalsts bioloģiskajai lauksaimniecībai (II daļas 1.1.8. iedaļa). Atbalsts ieguldījumiem vides mērķu īstenošanai primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā tiks izvērtēts saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šo pamatnostādņu II daļas 1.1.1.1. iedaļā. Atbalstu vides aizsardzībai uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un lauksaimniecības produktu tirdzniecību, atzīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs visiem nosacījumiem, kuri paredzēti Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam. Atbalsts ieguldījumiem enerģijas taupīšanā, biodegvielā un enerģijai no atjaunojamiem energoresursiem ir izslēgts no šo pamatnostādņu II daļas 2. un 3. nodaļas darbības jomas, jo šādam atbalstam ir jāatbilst Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam, ja vien tas nav atbrīvots no paziņošanas pienākuma. Tomēr atbalsts ieguldījumiem, kas saistīti ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, kura saistīta ar enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem vai biodegvielu ražošanu lauku saimniecībās, var ietilpt šo pamatnostādņu darbības jomā, ja ražošanas apjoms nepārsniedz attiecīgās lauku saimniecības gada vidējo degvielas vai enerģijas patēriņu (1.1.1.1. iedaļa).

2.4. Definīcijas

“mežs” ir zemes platība, kura aizņem vairāk nekā 0,5 hektārus un kurā koku augstums pārsniedz 5 metrus un vainagu projekcija – 10 % vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ un kura neietver zemi, ko galvenokārt izmanto lauksaimnieciskām vai pilsētbūves vajadzībām. Dalībvalsts vai reģions var izvēlēties piemērot citu termina “mežs” definīciju, pamatojoties uz spēkā esošiem valsts tiesību aktiem vai inventarizācijas sistēmu. Dalībvalstīm vai reģioniem minētā definīcija ir jāiekļauj paziņojumā, un – ja tā ir saistīta ar lauku attīstības pasākumu – tai jābūt iekļautai lauku attīstības programmā;

uzņēmums ir saņēmis glābšanas atbalstu un vēl nav atmaksājis aizdevumu vai atsaucis garantiju vai ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu, un uz to joprojām attiecas pārstrukturēšanas plāns;

(c)

(c)

attiecībā uz sabiedrību, kurā vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām (izņemot MVU, kas ir pastāvējuši mazāk nekā trīs gadus), – uzkrāto zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse no kapitāla, kas uzrādīts sabiedrības grāmatvedības pārskatos. Šā noteikuma vajadzībām ar “sabiedrību, kurā vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām” saprot jo īpaši tos sabiedrību veidus, kas minēti Direktīvas 2013/34/ES II pielikumā;

attiecībā uz kapitālsabiedrību (izņemot MVU, kas ir pastāvējuši mazāk nekā trīs gadus) – uzkrāto zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse no tās parakstītā kapitāla. Tā tas ir gadījumā, ja, uzkrātos zaudējumus atskaitot no rezervēm (un visām pārējām pozīcijām, kuras vispārpieņemts uzskatīt par daļu no sabiedrības pašu kapitāla), rodas negatīvs rezultāts, kas pārsniedz pusi no parakstītā kapitāla. Šā noteikuma vajadzībām “kapitālsabiedrība” nozīmē tādus sabiedrības veidus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES ( 29 ) I pielikumā, un “kapitāls” attiecīgā gadījumā ietver kapitāldaļu uzcenojumu;

“grūtībās nonācis uzņēmums” ir uzņēmums, attiecībā uz kuru pastāv vismaz viena no šādām situācijām:

“lauku saimniecība” ir saimnieciska vienība, kas sastāv no zemes, ēkām un iekārtām, kuras izmanto primārajai lauksaimnieciskajai ražošanai;

“atbalsta intensitāte” ir atbalsta bruto apjoms, kas izteikts kā procentuālā daļa no attiecināmajām izmaksām pirms nodokļu vai citu maksu atskaitīšanas;

(c)

(c)

kopīgi laist preces tirgū, ietverot to sagatavošanu pārdošanai, pārdošanas centralizēšanu un piegādi vairumpircējiem, vai

“atmaksājams avanss” ir tāds aizdevums projektam, kuru izmaksā vienā vai vairākos maksājumos un kura atlīdzināšanas nosacījumi ir atkarīgi no projekta iznākuma;

“projekta darbu vai darbības sākums” ir ar ieguldījumu saistītu darbību vai būvdarbu faktiskais sākums vai pirmā juridiski saistošā apņemšanās pasūtīt aprīkojumu vai izmantot pakalpojumus, vai citas saistības, kas projektu vai darbību padara neatgriezenisku, – atkarībā no tā, kas sākas pirmais; zemes pirkšana un sagatavošanas darbi, tādi kā atļauju iegūšana un priekšizpētes veikšana, nav uzskatāma par darbu vai darbības sākumu. Ja zemes iegādes attiecināmās izmaksas ir vienādas ar 100 % no ieguldījuma attiecināmajām izmaksām, zemes iegādi, kas minēta (144) punkta a) apakšpunkta otrajā teikumā, (503) punkta a) apakšpunkta otrajā teikumā un (636) punkta a) apakšpunktā, uzskata par projekta vai darbības sākumu;

“koriģētā atbalsta summa” ir lielam ieguldījumu projektam paredzēta atbalsta maksimālā pieļaujamā summa, kas aprēķināta saskaņā ar šādu formulu: atbalsta maksimālā summa = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), kur: “R” ir atbalsta maksimālā intensitāte, kāda piemērojama attiecīgajā apgabalā, izņemot palielinātu atbalsta intensitāti MVU, “B” ir attiecināmo izmaksu daļa, kas ir no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem, “C” ir attiecināmo izmaksu daļa, kas pārsniedz EUR 100 miljonus;

“dabas katastrofai pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi” ir tādi laikapstākļi kā sals, vētras un krusa, ledus, spēcīgs vai ilgstošs lietus vai spēcīgs sausums, kas iznīcinājis vairāk nekā 30 % no produkcijas vidējā apjoma, par pamatu ņemot iepriekšējo trīs gadu periodu, vai no trīs gadu vidējā produkcijas apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu periodu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju;

“vides incidents” ir īpašs piesārņojuma, kontaminācijas vai vides kvalitātes pasliktināšanās gadījums, kurš ir saistīts ar konkrētu notikumu, kuram ir ierobežota ģeogrāfiskā izplatība un kurš iznīcina vairāk nekā 30 % no uzņēmuma, kas darbojas lauksaimniecības nozarē, gada vidējās produkcijas iepriekšējo trīs gadu periodā vai no trīs gadu vidējās produkcijas, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu periodu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. Tas neietver parastus vides riskus, kas nav saistīti ar konkrētu notikumu, piemēram, klimata pārmaiņas vai atmosfēras piesārņojumu;

“konsultācijas” ir visas konsultācijas, kas sniegtas saskaņā ar vienu un to pašu līgumu;

kurā ierakstīti vai reģistrēti attiecīgie tīršķirnes vaislinieki, norādot to priekštečus;

“mazāk attīstītie reģioni” ir reģioni, kuros iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no ES-27 vidējā IKP;

“no pārtikas kultūraugiem ražota biodegviela” ir biodegviela, kas ražota no labības un citiem cieti saturošiem augiem, cukuru saturošiem augiem un eļļas augiem, kā definēts Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu ( 31 );

“darījuma izmaksas” ir papildu izmaksas, kuras saistītas ar saistību izpildi, bet nav tieši attiecināmas uz to īstenošanu vai nav iekļautas tieši kompensējamās izmaksās vai negūtajos ienākumos, un kuras var aprēķināt, par pamatu ņemot standarta izmaksas;

“saglabāšana ex situ” ir lauksaimniecības vai mežsaimniecības ģenētiskā materiāla saglabāšana ārpus tā dabiskā biotopa;

“saglabāšana lauku saimniecībā vai meža tiesiskajā valdījumā” ir in situ saglabāšana un attīstīšana lauku saimniecības vai meža tiesiskā valdījuma mērogā;

(c)

(c)

“saglabāšana in situ” mežsaimniecībā ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmās un dabiskajos biotopos un dzīvotspējīgu sugu populāciju uzturēšana un atjaunošana to dabiskajā vidē;

“saglabāšana in situ” lauksaimniecībā ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmās un dabiskajos biotopos un sugu vai savvaļas šķirņu dzīvotspējīgu populāciju uzturēšana un atjaunošana to dabiskajā vidē un – attiecībā uz domesticētu dzīvnieku šķirnēm vai kultivētām augu sugām – lauksaimniecības vidē, kurā ir veidojušās to atšķirīgās īpašības;

“pastāvīgās izmaksas, kas izriet no dalības kvalitātes shēmā” ir izmaksas, kas radušās, iesaistoties atbalstītajā kvalitātes shēmā, un gada iemaksa par dalību minētajā kvalitātes shēmā, vajadzības gadījumā arī izdevumi par pārbaudēm, kas nepieciešamas, lai pārliecinātos par atbilstību kvalitātes shēmas specifikācijām;

“lauku mājsaimniecības loceklis” ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirts grupai un tās locekļiem, izņemot laukstrādniekus. Ja par lauku mājsaimniecības locekli uzskata juridisku personu vai juridisku personu grupu, minētajam loceklim atbalsta pieteikuma iesniegšanas laikā jāveic lauksaimnieciska darbība lauku saimniecībā;

(c)

(c)

“transmisīvās sūkļveida encefalopātijas (TSE) un govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) testu izmaksas” ir visas izmaksas, ieskaitot izmaksas par testu komplektiem un par paraugu ņemšanai un laboratoriskai testēšanai vajadzīgo paraugu ņemšanas, transportēšanas, testēšanas, uzglabāšanas un iznīcināšanas izmaksas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 ( 34 ) X pielikuma C nodaļu;

“pētniecības un zināšanu izplatīšanas organizācija” ir subjekts (tāds kā universitātes vai pētniecības institūti, tehnoloģiju pārneses aģentūras, inovācijas starpnieki, uz pētniecību orientēti fiziskas un/vai virtuālas sadarbības subjekti) neatkarīgi no tā juridiskā statusa (publisko vai privāto tiesību subjekts) vai finansējuma veida, un tā galvenais mērķis ir neatkarīgi veikt fundamentālus pētījumus, rūpnieciskus pētījumus vai eksperimentālo izstrādi, kā noteikts Nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, vai plaši izplatīt šādu darbību rezultātus mācīšanas, publikāciju vai zināšanu pārneses veidā. Ja šāds subjekts veic arī saimniecisko darbību, saimnieciskās darbības finansējums, izmaksas un ieņēmumi ir jāuzskaita atsevišķi. Uzņēmumiem, kas var ietekmēt šādu subjektu, piemēram, būdami tā kapitāldaļu turētāji vai dalībnieki, var nebūt piekļuves priekšrocību attiecībā uz šāda subjekta pētniecisko kapacitāti vai tā radītajiem rezultātiem;

“godīga konkurence” ir apstākļi, kuros līgumslēdzēju pušu darījuma nosacījumi neatšķiras no tiem, kādi būtu paredzēti, slēdzot darījumu starp neatkarīgiem uzņēmumiem, un nesatur slepenas vienošanās elementus. Ja darījums ir tapis atklātā, pārredzamā un beznosacījumu procedūrā, to uzskata par godīgas konkurences principam atbilstošu;

“meža ilgtspējīga apsaimniekošana” ir mežu un meža zemes izmantošana tādā veidā un intensitātē, kas saglabā to bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, atjaunošanās spēju, dzīvotspēju un potenciālu gan tagadnē, gan nākotnē pildīt attiecīgas ekoloģiskas, ekonomiskas un sociālas funkcijas vietējā, valsts un pasaules mērogā, un kas nenodara kaitējumu citām ekosistēmām;

“mazapdzīvoti apgabali” ir apgabali, kurus Komisija par tādiem atzinusi individuālajos lēmumos par reģionālā atbalsta kartēm laikposmam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim;

“a apgabali” ir apgabali, kas norādīti apstiprinātā reģionālā atbalsta kartē laikposmam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumus;

“c apgabali” ir apgabali, kas norādīti apstiprinātā reģionālā atbalsta kartē laikposmam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumus;

“iepriekš nenorādīti c apgabali” ir apgabali, ko dalībvalsts pēc saviem ieskatiem norāda kā c apgabalus, ar noteikumu, ka dalībvalsts pierāda, ka šādi apgabali atbilst konkrētiem sociālekonomiskajiem kritērijiem, un ka tie ir norādīti apstiprinātā reģionālā atbalsta kartē laikposmam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim, piemērojot Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumus;

“bijušie a apgabali” ir apgabali, kas norādīti kā “a apgabali” apstiprinātā reģionālā kartē laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam;

“reģionālā atbalsta karte” ir Komisijas apstiprināts to apgabalu saraksts, kurus dalībvalsts norādījusi saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam;

2.5. Paziņojamais atbalsts

(c)

(c)

3. nodaļa. Kopīgie novērtējuma principi

(38) Lai novērtētu, vai paziņoto atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punktu, Komisija parasti analizē, vai atbalsta pasākuma koncepcija nodrošina to, ka atbalsta pozitīvā ietekme kopīgu interešu mērķu sasniegšanā pārsniedz tā potenciāli negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci.

(39) Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta modernizāciju aicināts apzināt un definēt kopīgus principus, kas piemērojami visu atbalsta pasākumu saderīguma novērtēšanai, ko veic Komisija. Šajā nolūkā Komisija atbalsta pasākumu uzskatīs par saderīgu ar Līgumu tikai tad, ja tas atbildīs ikvienam no šādiem kritērijiem:

atbalsta pasākuma piemērotība – ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā politikas instrumentu kopīgu interešu mērķa sasniegšanai;

(c)

(c)

izvairīšanās no būtiskas nevajadzīgas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm – atbalsta negatīvajai ietekmei ir jābūt pietiekami nelielai, lai pasākuma kopējā bilance būtu pozitīva;

(40) Turklāt attiecībā uz konkrēto shēmu kategoriju kopējo bilanci var noteikt prasību veikt ex post novērtējumu, kā aprakstīts (720) līdz (723) punktā. Tādos gadījumos Komisija var ierobežot minēto shēmu ilgumu (parasti līdz četriem gadiem vai mazāk) ar iespēju pēc tam atkal paziņot par to pagarinājumu.

(41) Turklāt, ja valsts atbalsta pasākums vai ar to saistīti nosacījumi (tostarp pasākuma finansēšanas metode, ja tā ir pasākuma neatņemama sastāvdaļa) veido Savienības tiesību nedalāmu pārkāpumu, atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu ( 36 ). Konkrēti, par atbalstu, kas nozīmē ES tiesību nedalāmu pārkāpumu, uzskata šādu atbalstu:

(c)

(c)

3.1. Devums kopīga mērķa sasniegšanā

Lauku attīstības mērķi

(46) Komisija uzskata, ka pasākumi, kurus īsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un tās īstenošanas un deleģētajiem aktiem un atbilstīgi minētajiem aktiem vai kā valsts papildu finansējumu lauku attīstības programmas satvarā, per se ir saderīgi ar lauku attīstības mērķiem un palīdz tos sasniegt.

(47) Lai nodrošinātu saskaņotību ar lauku attīstības pasākumiem, kurus atbilstoši lauku attīstības programmām līdzfinansē no ELFLA, dalībvalstīm attiecībā uz lauku attīstības atbalsta pasākumiem, kurus finansē tikai no valsts līdzekļiem, būtu jāpierāda, kā attiecīgais valsts atbalsts iederas attiecīgajās lauku attīstības programmās un ir saderīgs ar tām. Attiecīga dokumentācija jāpievieno katram paziņojumam.

▼M1

▼B

Papildu nosacījumi attiecībā uz individuāli paziņotu atbalstu, kas pamatojas uz shēmu

Lauksaimniecības produktu tirgu kopīgās organizācijas noteikumi

(50) Lai gan valsts atbalsta noteikumi kopumā ir piemērojami lauksaimniecības nozarei ( 37 ), šīs nozares specifikas dēļ to piemērošana tomēr ir pakārtota KLP pirmā pīlāra regulās izklāstītajiem noteikumiem. Citiem vārdiem sakot, īstenojot valsts atbalsta pasākumus, dalībvalstīm ir saistoši arī Regulā (ES) Nr. 1308/2013 izklāstītie noteikumi ( 38 ). Tāpēc Komisija neatļaus valsts atbalsta pasākumus, kas nav saderīgi ar noteikumiem, kuri reglamentē tirgu kopīgo organizāciju, vai kas traucētu kopīgās organizācijas pareizu darbību.

Vides mērķi

(52) Līguma 11. pantā noteikts, ka “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”. KLP pirmajā un otrajā pīlārā ietvertu nozīmīgu vides pasākumu juridiskais pamats ir Līguma 11. pants. Saskaņā ar šo prasību Savienības lauku attīstības prioritātes būtu jāīsteno, ievērojot ilgtspējīgas attīstības principus. Savienības centienos sasniegt mērķi aizsargāt un uzlabot vidi, kas izklāstīts Līguma 11. pantā, ir ņemts vērā arī princips “maksā piesārņotājs” ( 39 ). Tāpēc nākamajos valsts atbalsta paziņojumos īpaša uzmanība jāpievērš vides jautājumiem. Turpmāk visos valsts atbalsta paziņojumos jāietver novērtējums par to, vai ir paredzams, ka atbalstītā darbība ietekmēs vidi. Gadījumos, kad vide tiek ietekmēta, valsts atbalsta paziņojumos būtu jāietver informācija, kas pierāda, ka atbalsta pasākuma rezultātā netiks pārkāpti piemērojamie Savienības tiesību akti vides aizsardzības jomā. ►M1 Piemēram, attiecībā uz atbalsta shēmu tādiem ieguldījumiem, kas paredzēti ražošanas apjoma palielināšanai un ir saistīti ar ierobežotu resursu intensīvāku izmantošanu vai piesārņojuma palielināšanos, būs jāpierāda, ka shēmas īstenošanas rezultātā netiks pārkāpti piemērojamie Savienības tiesību akti, tostarp tiesību akti vides aizsardzības jomā ( 40 ), un labi lauksaimniecības un vides apstākļi (LLVA) saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1306/2013 paredzētajām savstarpējās atbilstības prasībām. ◄ Ja tiek paziņots valsts atbalsts, kas veido daļu no lauku attīstības programmas, vides aizsardzības prasībai, kas iekļauta šādā valsts atbalsta pasākumā, vajadzētu būt identiskai vides aizsardzības prasībai, kas iekļauta lauku attīstības pasākumā.

3.2. Valsts iejaukšanās nepieciešamība

(54) Konkrētos apstākļos valsts atbalsta pasākumi var novērst tirgus nepilnības un tādējādi palīdzēt veicināt tirgu efektīvu darbību un uzlabot konkurētspēju. Turklāt, ja tirgi nodrošina efektīvus rezultātus, bet, no taisnīguma vai kohēzijas aspekta raugoties, tie ir uzskatāmi par nepietiekamiem, valsts atbalstu var izmantot, lai iegūtu vēlamāku un taisnīgāku rezultātu tirgū.

3.3. Atbalsta piemērotība

(56) Ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā politikas instrumentu attiecīgā politikas mērķa sasniegšanai. Atbalsta pasākumu neuzskatīs par saderīgu, ja tādu pašu pozitīvu devumu KLP un jo īpaši lauku attīstības mērķu sasniegšanā varētu panākt ar citiem mazāk izkropļojošiem politikas instrumentiem vai citiem mazāk izkropļojošiem atbalsta veidiem. Ir svarīgi paturēt prātā, ka darījumdarbības vidē ir iespējami citi minēto mērķu sasniegšanai piemērotāki instrumenti, piemēram, regula, tirgus instrumenti, infrastruktūras attīstīšana un uzlabošana.

Alternatīvu politikas instrumentu piemērotība

(58) Ja dalībvalsts nolemj īstenot lauku attīstības pasākumam līdzīgu atbalsta pasākumu, ko finansē tikai no valsts līdzekļiem, un ja tajā pašā laikā tas pats pasākums ir paredzēts attiecīgajā lauku attīstības programmā, dalībvalstij būtu jāpierāda šāda valsts atbalsta instrumenta priekšrocības salīdzinājumā ar attiecīgo lauku attīstības programmas pasākumu.

Dažādu atbalsta instrumentu piemērotība

(60) Ja atbalsta pasākumu ir paredzēts piešķirt kādā no īpašiem veidiem, kas aprakstīti šo pamatnostādņu II daļā, šo pamatnostādņu vajadzībām šādu veidu uzskata par piemērotu atbalsta instrumentu.

(61) Turklāt attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, kas līdzfinansēti no ELFLA vai piešķirti kā papildu finansējums šādiem līdzfinansētiem lauku attīstības pasākumiem, Komisija uzskata, ka atbalsts, kas piešķirts attiecīgajā lauku attīstības programmā paredzētajā veidā, ir piemērots atbalsta instruments.

(62) Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu, kas neietilpst Regulas (ES) Nr. 1305/2013 darbības jomā un tiek piešķirts kā daļa no lauku attīstības programmas vai kā papildu finansējums šādam lauku attīstības pasākumam, – ja atbalsts ir piešķirts veidos, kas sniedz tiešas finansiālas priekšrocības (piemēram, tiešas dotācijas, atbrīvojums no nodokļiem vai to samazinājums, atbrīvojums no sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem u. c.), – dalībvalstij ir jāpierāda, kāpēc nav piemēroti citi, iespējami mazāk kropļojoši atbalsta veidi, piemēram, atmaksājams avanss vai atbalsta veidi, kuru pamatā ir parāda vai pašu kapitāla instrumenti (piemēram, aizdevumi ar zemām procentu likmēm vai procentu atlaides, valsts garantijas vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem).

3.4. Stimulējoša ietekme un atbalsta nepieciešamība

(69) Šo pašu iemeslu dēļ atbalstam, ko piešķir saskaņā ar šo pamatnostādņu II daļas 1.2. un 2.8.5. iedaļu, būtu jāaprobežojas ar palīdzību uzņēmumiem, kas darbojas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un saskaras ar dažādām grūtībām, neraugoties uz to, ka tie ir veikuši atbilstošus pasākumus šādu risku mazināšanai. Valsts atbalsts nedrīkstētu rosināt uzņēmumus uzņemties nevajadzīgu risku. Uzņēmumiem, kas darbojas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē, pašiem būtu jānovērš sekas, kuras radījusi neapdomīga ražošanas metožu vai produktu izvēle.

(70) To pašu iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka atbalstam nav stimulējošas ietekmes uz saņēmēju, ja darbs pie attiecīgā projekta vai darbības sācies, pirms saņēmējs iesniedzis valsts iestādēm pieteikumu atbalsta saņemšanai.

(74) Atkāpjoties no (70)–(73) punkta, atbalstu nodokļu atvieglojumu veidā, ko piešķir MVU, uzskata par tādu, kam ir stimulējoša ietekme, ja atbalsta shēma paredz tiesības uz atbalstu saskaņā ar objektīviem kritērijiem un dalībvalstij šajā sakarībā papildu lēmumi nav jāpieņem, un ja atbalsta shēma ir pieņemta un ir spēkā pirms atbalstītā projekta vai darbības uzsākšanas. Pēdējā prasība nav piemērojama pēctecīgu fiskālo shēmu gadījumā, ja uz darbību jau attiecās iepriekšējas shēmas nodokļu atvieglojumu veidā.

(75) Atkāpjoties no (70)–(74) punkta, stimulējošu ietekmi neprasa vai uzskata, ka šāda ietekme piemīt, šādām šajās pamatnostādnēs aprakstītajām atbalsta kategorijām:

(c)

(c)

▼M1

▼B

atbalsts standartu ievērošanai paredzētiem ieguldījumiem, ko piešķir MVU saskaņā ar (148) punkta c) apakšpunktu; atbalsts standartu ievērošanai paredzētiem ieguldījumiem lieliem uzņēmumiem saskaņā ar (148) punkta c) apakšpunktu var tikt uzskatīts par atbalstu ar stimulējošu ietekmi, ja attiecīgais uzņēmums var pierādīt, ka bez atbalsta tam draudētu darbības izbeigšana;

▼M1

atbalsts noieta veicināšanas pasākumiem saskaņā ar (464) punkta b), c) un d) apakšpunktu;

▼B

atbalsts ciematu, lauku ainavu un augstas dabas vērtības teritoriju kultūras un dabas mantojuma saglabāšanai, atjaunošanai un uzlabošanai saskaņā ar (644) punkta e) apakšpunktu; šī atkāpe neattiecas uz tādu ieguldījumu atbalstu, kas ir saistīts ar ciematu, lauku ainavu un augstas dabas vērtības teritoriju kultūras un dabas mantojumu un pārsniedz paziņošanas robežvērtības, kuras noteiktas (37) punkta c) apakšpunktā;

atbalsts lauku apvidu pašvaldību un ciematu un to pamatpakalpojumu attīstības plānu un ar Natura 2000 teritorijām un citām augstas dabas vērtības teritorijām saistītu aizsardzības un apsaimniekošanas plānu izstrādei un atjaunināšanai saskaņā ar (644) punkta a) apakšpunktu;

▼M1

▼M2

▼B

Papildu nosacījumi attiecībā uz individuāli paziņojamu ieguldījumu atbalstu

(78) Šajā sakarībā ienesīguma līmeni var novērtēt, izmantojot metodes, kas ir standarta prakse attiecīgajā nozarē un kas var ietvert metodes, ar kurām novērtē projekta neto pašreizējo vērtību (NPV) ( 41 ), iekšējo peļņas normu (IRR) ( 42 ) vai vidējo peļņu no ieguldītā kapitāla (ROCE). Projekta ienesīgums ir jāsalīdzina ar parastām peļņas normām, ko uzņēmums piemēro citos līdzīga veida ieguldījumu projektos. Ja šīs normas nav pieejamas, projekta ienesīgums jāsalīdzina ar uzņēmuma kapitāla izmaksām kopumā vai ar peļņas normām, ko parasti novēro attiecīgajā nozarē.

(79) Ja nav zināms konkrēts hipotētiskais scenārijs, stimulējošas iedarbības pastāvēšanu var pieņemt, ja pastāv finansējuma deficīts, tas ir, ja ieguldījumu izmaksas pārsniedz ieguldījuma pamatdarbības peļņas NPV, balstoties uz ex ante darījumdarbības plānu.

3.5. Atbalsta samērīgums

Atbalsta maksimālā intensitāte un atbalsta maksimālās summas

(85) Atbalsta maksimālā intensitāte un atbalsta summa ir jāaprēķina piešķīrējai iestādei, piešķirot atbalstu. Attiecināmās izmaksas ir jāpamato ar dokumentāriem pierādījumiem, kam ir jābūt skaidriem, precīziem un aktuāliem. Lai aprēķinātu atbalsta intensitāti un attiecināmās izmaksas, ir jāizmanto lielumi, no kuriem nav atvilkti nodokļi vai citas maksas.

(88) Atbalstu, ko maksā vairākos daļu maksājumos, diskontē atbilstīgi tā vērtībai atbalsta piešķiršanas brīdī. Attiecināmās izmaksas diskontē atbilstīgi to vērtībai atbalsta piešķiršanas brīdī. Procentu likme, kas izmantojama diskontēšanai, ir diskonta likme, kas piemērojama atbalsta piešķiršanas dienā.

(90) Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu lauku apvidos atbalsta maksimālā intensitāte lieliem ieguldījumu projektiem ir proporcionāli jāsamazina līdz koriģētajai atbalsta summai, kā definēts (35) punkta 31. apakšpunktā. Turklāt lieli ieguldījumu projekti nedrīkst gūt labumu no palielinātas atbalsta intensitātes, kas noteikta MVU.

(91) Ja saistības saskaņā ar šo pamatnostādņu II daļas 1.1.5.1., 1.1.8. un 3.4. iedaļu ir izteiktas citās vienībās nekā Regulas (ES) Nr. 1305/2013 II pielikumā, dalībvalstis drīkst aprēķināt maksājumus, pamatojoties uz attiecīgajām citām vienībām. Šādos gadījumos dalībvalstīm jāpārliecinās par to, ka tiek ievērotas maksimālās gada summas.

(92) Atbalstu saskaņā ar šo pamatnostādņu II daļas 1.1.5.1., 1.1.8., 2.3. un 3.4. iedaļu nevar piešķirt par nosacīto liellopu vienību, izņemot atbalstu par saistībām audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, kā minēts 1.1.5.1. iedaļā. Koeficienti dažādu dzīvnieku kategoriju pārrēķināšanai nosacītajās liellopu vienībās ir noteikti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 īstenošanas akta II pielikumā.

(93) ►M2 Dalībvalstis atbalsta summu pasākumiem vai darbību veidiem, kas minēti šo pamatnostādņu II daļas 1.1.5., 1.1.6., 1.1.7., 1.1.8., 2.1.1., 2.1.2., 2.2., 2.3., 3.4. un 3.5. iedaļā, drīkst noteikt, pamatojoties uz standarta pieņēmumiem par papildu izmaksām un negūtajiem ienākumiem. ◄ Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka aprēķini un atbilstošais atbalsts: a) ietver tikai tādus elementus, kas ir verificējami, b) pamatojas uz lielumiem, ko noteikuši attiecīgi eksperti, c) skaidri norāda izmantoto lielumu avotus, d) ir diferencēti, lai attiecīgā gadījumā ņemtu vērā reģionālos vai vietējos apstākļus un faktisko zemes izmantojumu, un e) neietver elementus, kas saistīti ar ieguldījumu izmaksām.

Papildu nosacījumi attiecībā uz individuāli paziņojamu ieguldījumu atbalstu un ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem saskaņā ar paziņotām shēmām

Atbalsta kumulēšana

(99) Atbalstu var piešķirt līdztekus no dažādām shēmām vai kumulēt ar ad hoc atbalstu, ja valsts atbalsta kopsumma darbībai vai projektam nepārsniedz šajās pamatnostādnēs noteikto atbalsta maksimālo apjomu.

3.6. Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

Vispārīgi apsvērumi

(111) Tomēr arī tad, ja atbalsts ir nepieciešams un samērīgs, saņēmēju rīcība atbalsta rezultātā var mainīties, kropļojot konkurenci. Tas vairāk attiecas uz lauksaimniecības nozari, kura no citiem tirgiem atšķiras ar primārās lauksaimnieciskās ražošanas īpašo struktūru, kam ir raksturīgs liels skaits iesaistītu mazo uzņēmumu. Šādos tirgos konkurences izkropļojumu risks ir liels pat tad, ja tiek piešķirtas tikai nelielas atbalsta summas.

Ieguldījumu atbalsta shēmas lauksaimniecības produktu pārstrādei un lauksaimniecības produktu tirdzniecībai, mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos

(116) Tāpēc attiecīgajai dalībvalstij ir jāpierāda, ka jebkāda negatīva ietekme tiks ierobežota līdz minimumam, ņemot vērā, piemēram, attiecīgo projektu lielumu, atbalsta atsevišķās un kumulatīvās summas, paredzamos saņēmējus, kā arī mērķnozaru specifiku. Lai Komisija varētu novērtēt iespējamo negatīvo ietekmi, dalībvalsts ir aicināta iesniegt jebkuru tās rīcībā esošu ietekmes novērtējumu, kā arī ex post novērtējumus, kas veikti līdzīgām iepriekšējām shēmām.

Individuāli paziņojamais ieguldījumu atbalsts lauksaimniecības produktu pārstrādei un lauksaimniecības produktu tirdzniecībai un lauku apvidos

(117) Izvērtējot individuāla ieguldījumu atbalsta negatīvo ietekmi, Komisija īpaši ņem vērā negatīvo ietekmi, kas saistīta ar pārprodukcijas radīšanu tirgos, kuros vērojama lejupslīde, aizkavēšanu iziet no tirgus un būtisku ietekmi tirgū. Šī negatīvā ietekme ir aprakstīta turpmāk (118)–(127) punktā, un tā jāatsver ar atbalsta pozitīvo ietekmi.

(119) Lai novērtētu minētos iespējamos izkropļojumus, Komisija izmanto dažādus kritērijus, tādus kā attiecīgā produkta tirgus struktūra, tirgus attīstība (sarūkošs vai augošs tirgus), atbalsta saņēmēju atlases process, šķēršļi, ar kuriem jāsaskaras, ienākot tirgū un aizejot no tā, un produktu diferenciācija.

(122) Lai novērtētu to, vai atbalsts var palīdzēt radīt vai saglabāt neefektīvas tirgus struktūras, Komisija ņems vērā projekta radīto papildu ražošanas jaudu un to, vai tirgus darbības radītāji ir neapmierinoši.

(123) Ja attiecīgais tirgus aug, parasti ir mazāk iemeslu raizēties par atbalsta negatīvu ietekmi uz dinamiskiem stimuliem vai to, ka tas radīs pārmērīgus šķēršļus aiziešanai no tirgus vai ienākšanai tirgū.

(125) To, vai tirgus darbības rādītāji ir neapmierinoši, parasti nosaka, salīdzinot ar EEZ IKP pēdējos trijos gados pirms projekta sākšanas (standarta rādītājs); to var noteikt arī, balstoties uz plānotajiem izaugsmes rādītājiem nākamajos trijos līdz piecos gados. Indikatori varētu būt attiecīgā tirgus paredzamā izaugsme nākotnē un attiecīgi paredzamie jaudas izmantošanas rādītāji, kā arī iespējamā jaudas palielināšanas ietekme uz konkurentiem, kura rodas, mainoties cenām un peļņas normām.

(126) Dažos gadījumos produktu tirgus izaugsmes novērtēšana EEZ var nebūt piemērota, lai pilnībā novērtētu atbalsta ietekmi, jo īpaši tad, ja ģeogrāfiski tirgus ir pasaules mēroga tirgus. Šādos gadījumos Komisija ņems vērā atbalsta ietekmi uz attiecīgajām tirgus struktūrām, jo īpaši tā iespēju izspiest EEZ ražotājus no tirgus.

(127) Lai izvērtētu būtisku ietekmi tirgū, Komisija ņems vērā saņēmēja stāvokli tirgū laikposmā pirms atbalsta saņemšanas un gaidāmo stāvokli tirgū pēc ieguldījuma pabeigšanas. Komisija ņems vērā saņēmēja tirgus daļu, kā arī tā konkurentu tirgus daļas un citus attiecīgus faktorus, tostarp, piemēram, tirgus struktūru, vērtējot koncentrāciju tirgū, iespējamos šķēršļus ienākšanai tirgū ( 45 ), pirktspēju ( 46 ) un šķēršļus darbības paplašināšanai tirgū vai aiziešanai no tā.

3.7. Pārredzamība

katra saņēmēja vārds vai nosaukums, katram saņēmējam piešķirtā atbalsta veids un summa, piešķiršanas datums, uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums), saņēmēja atrašanās vietas reģions (NUTS II līmenī) un saņēmēja darbības galvenā ekonomikas nozare (NACE grupas līmenī). No šīs prasības var atkāpties attiecībā uz individuāliem atbalsta piešķīrumiem, kas nepārsniedz šādas robežvērtības:

(c)

(c)

(130) Kad individuālā atbalsta piešķīrums ietilpst Regulas (ES) Nr. 1305/2013 darbības jomā un tiek līdzfinansēts no ELFLA vai piešķirts kā valsts papildu finansējums šādiem līdzfinansētiem pasākumiem, attiecīgā dalībvalsts var nolemt to nepublicēt valsts atbalsta tīmekļa vietnē, kas minēta (128) punktā, ja šis individuālā atbalsta piešķīrums jau ir publicēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 111., 112. un 113. pantu. Šādā gadījumā dalībvalstij valsts atbalsta tīmekļa vietnē, kas minēta (128) punktā, jāievieto atsauce uz tīmekļa vietni, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 111. pantā.

II DAĻA. ATBALSTA KATEGORIJAS

1. nodaļa. Atbalsts uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību

1.1. Lauku attīstības pasākumi

1.1.1. Ieguldījumu atbalsts

(134) Visu veidu ieguldījumu atbalstam saskaņā ar šo pamatnostādņu II daļas 1.1.1.1., 1.1.1.2., 1.1.1.3. un 1.1.1.4. iedaļu ir jāatbilst šādam kritērijam: ja tirgus kopīgā organizācija, tostarp tiešā atbalsta shēmas, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), nosaka ražošanas ierobežojumus vai Savienības atbalsta limitus atsevišķu uzņēmumu, saimniecību vai pārstrādes rūpnīcu līmenī, valsts atbalstu nevar saņemt par ieguldījumiem, kuru rezultātā ražošanas apjoms palielinātos tā, ka pārsniegtu minētos ierobežojumus vai limitus.

1.1.1.1. Atbalsts ieguldījumiem materiālajos vai nemateriālajos lauku saimniecību aktīvos, kas ir saistīti ar primāro lauksaimniecisko ražošanu

(135) Komisija atbalstu ieguldījumiem materiālajos vai nemateriālajos lauku saimniecību aktīvos, kas ir saistīti ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, vispārīgajam nosacījumam, kas attiecībā uz ieguldījumu atbalstu noteikts šo pamatnostādņu (134) punktā, un šādiem nosacījumiem.

(137) Šo iedaļu piemēro arī ieguldījumiem materiālajos un nemateriālajos aktīvos, kas ir saistīti ar biodegvielu ražošanu vai enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem saimniecībās un atbilst šādiem nosacījumiem:

ja lauku saimniecībās veic ieguldījumu biodegvielu ražošanā Direktīvas 2009/28/EK ( 49 ) nozīmē, atjaunojamos energoresursus izmantojošas ražošanas iekārtas ir atbalsttiesīgas tikai tad, ja to ražošanas jauda nav lielāka par to, kas atbilst gada vidējam transporta degvielas patēriņam lauku saimniecībā; saražoto biodegvielu nedrīkst pārdot tirgū;

ja lauku saimniecībās veic ieguldījumu siltumenerģijas un/vai elektroenerģijas ražošanā no atjaunojamiem energoresursiem, atjaunojamos energoresursus izmantojošas ražošanas iekārtas ir atbalsttiesīgas tikai tad, ja mērķis ir nodrošināt tikai pašpatēriņam nepieciešamo enerģiju un ja to ražošanas jauda nav lielāka par to, kas ir līdzvērtīga apvienotajam siltumenerģijas un elektroenerģijas gada vidējam patēriņam lauku saimniecībā, ieskaitot patēriņu mājsaimniecībā; elektroenerģiju ir atļauts pārdot elektroenerģiju tīklam, ja ir ievērots pašpatēriņa gada limits.

▼M1

(138) Ja vairākas lauku saimniecības veic ieguldījumu enerģijas ražošanā no atjaunojamiem energoresursiem ar mērķi apmierināt savas enerģijas patēriņa vajadzības vai biodegvielu ražošanai saimniecībās, gada vidējais patēriņš ir līdzvērtīgs visu saņēmēju gada vidējam patēriņam.

▼B

▼M1

(140) Ieguldījumi iekārtās, kuru galvenais mērķis ir elektroenerģijas ražošana no biomasas, nav atbalsttiesīgi, ja vien netiek izmantota saražotās siltumenerģijas minimālā procentuālā daļa, kas jānosaka dalībvalstīm.

▼B

(141) Dalībvalstīm attiecībā uz dažādiem iekārtu veidiem ir jānosaka maksimālo procentuālo daļu robežvērtības, ko piemēro labībai un citiem cieti saturošiem kultūraugiem, cukuru saturošiem kultūraugiem un eļļas kultūraugiem, no kuriem ražo bioenerģiju, tostarp biodegvielu. Atbalsts bioenerģijas projektiem drīkst attiekties tikai uz bioenerģiju, kas atbilst piemērojamajiem ilgtspējas kritērijiem, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2.–6. punktā.

(142) Ja iekārtas ražošanas jauda pārsniedz saņēmēja vai saņēmēju gada vidējo patēriņu, kā minēts šo pamatnostādņu (137) un (138) punktā, dalībvalstīm ir jāievēro nosacījumi, kas izklāstīti Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam, ja vien šāds atbalsts nav atbrīvots no paziņošanas pienākuma.

(143) Ar ieguldījumu jātiecas sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem:

(c)

(c)

Attiecināmās izmaksas

izmaksas par nekustamā īpašuma celtniecību, iegādi, ieskaitot izpirkumnomu, vai labiekārtošanu, turklāt par zemes iegādi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tās izmaksas nepārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējām attiecināmajām izmaksām; attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar vides saglabāšanu, izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos var atļaut lielāku attiecināmo izmaksu procentuālo daļu;

(c)

(c)

(c)

(c)

(146) Atkāpjoties no (145) punkta c) apakšpunkta, atbalstu var piešķirt par dzīvnieku iegādi, kas veikta šo pamatnostādņu (143) punkta e) apakšpunktā minētā mērķa labad.

(147) Atkāpjoties no (145) punkta c) apakšpunkta, atbalstu par vaislas dzīvnieku iegādi ganāmpulka ģenētiskās kvalitātes uzlabošanai var piešķirt tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

atbalsttiesīgiem būtu jābūt tikai tādiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir uzlabot ganāmpulka ģenētisko kvalitāti, iegādājoties kvalitatīvus vīriešu un sieviešu kārtas vaislas dzīvniekus, kas ir reģistrēti ciltsgrāmatās; gadījumos, kad tiek aizstāti pašreizējie vaislas dzīvnieki, atbalstu var piešķirt tikai par to dzīvnieku aizstāšanu, kuri ciltsgrāmatā nebija reģistrēti;

(c)

(c)

(148) Atkāpjoties no (145) punkta d) apakšpunkta, atbalstu par standartu ievērošanu var piešķirt tikai ar šādiem nosacījumiem:

Horvātija ne ilgāk kā četrus gadus no pievienošanās dienas var piešķirt atbalstu Nitrātu direktīvas ( 50 ) īstenošanai saskaņā ar minētās direktīvas 3. panta 2. punktu un 5. panta 1. punktu;

ja Savienības tiesību aktos tiek noteiktas jaunas prasības uzņēmumiem, kas nodarbojas ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, atbalstu ieguldījumiem, kas paredzēti, lai izpildītu minētās prasības, var piešķirt ne ilgāk kā 12 mēnešus no dienas, kad attiecīgajam uzņēmumam tās kļūst saistošas.

(c)

(c)

ir ieviesta vai kā daļa no ieguldījuma ir jāievieš ūdens patēriņa mērīšanas sistēma, kas dod iespēju mērīt ūdens izmantošanu atbalstītā ieguldījuma līmenī;

Neviens no c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem nedrīkstētu attiekties uz tādu ieguldījumu esošā iekārtā, kas ietekmē tikai energoefektivitāti, vai uz ieguldījumu rezervuāra izveidē, vai uz ieguldījumu reciklēta ūdens izmantošanā, kas neietekmē pazemes vai virszemes ūdens objektu;

ja ieguldījums tiek veikts vienā lauku saimniecībā, tam jānodrošina arī attiecīgās lauku saimniecības kopējā ūdens patēriņa samazinājums, kas sasniedz vismaz 50 % no potenciālā ūdens ietaupījuma, kuru var panākt ieguldījuma līmenī; saimniecības kopējā ūdens patēriņā jābūt ietvertam ūdenim, ko saimniecība ir pārdevusi.

ieguldījumam jānodrošina tāds ūdens patēriņa faktisks samazinājums ieguldījuma līmenī, kas sasniedz vismaz 50 % no potenciālā ūdens ietaupījuma, kuru var panākt ar ieguldījumu,

ieguldījums esošas apūdeņošanas iekārtas vai apūdeņošanas infrastruktūras elementa uzlabošanā ir atbalsttiesīgs tikai tad, ja ex ante novērtējumā tas atzīts par tādu, kas dod iespēju potenciāli ietaupīt ūdeni vismaz 5–25 % apmērā saskaņā ar esošās iekārtas vai infrastruktūras tehniskajiem parametriem; ja ieguldījums ietekmē pazemes vai virszemes ūdens objektus, kuriem attiecīgajā upes baseina apsaimniekošanas plānā noteiktais stāvoklis ar ūdens kvantitāti saistītu iemeslu dēļ ir sliktāks par labu:

(c)

(c)

ieguldījums nodrošina tādu ūdens patēriņa faktisku samazinājumu visa ieguldījuma līmenī, kas sasniedz vismaz 50 % no potenciālā ūdens ietaupījuma, kuru var panākt ar ieguldījumu esošā apūdeņošanas iekārtā vai infrastruktūras elementā;

ieguldījums ir apvienots ar tādu ieguldījumu esošā apūdeņošanas iekārtā vai apūdeņošanas infrastruktūras elementā, kas ex ante novērtējumā atzīts par tādu, kurš dod iespēju potenciāli ietaupīt ūdeni vismaz 5–25 % apmērā saskaņā ar esošās iekārtas vai infrastruktūras tehniskajiem parametriem, un

atkāpjoties no d) apakšpunkta i) punkta, ieguldījumi, kuru rezultātā rodas apūdeņotās platības neto pieaugums, tomēr var būt atbalsttiesīgi, ja:

2013. gada 31. oktobrī spēkā bija vai nu maksimālā robeža attiecībā uz kopējo ieguves apjomu no rezervuāra, vai arī minimālais nepieciešamais plūsmas līmenis ūdens objektos, ko ietekmē attiecīgais rezervuārs,

konkrētais rezervuārs ir noteikts attiecīgajā upes baseina apsaimniekošanas plānā un uz to attiecas kontroles prasības, kas minētas Ūdens pamatdirektīvas 11. panta 3. punkta e) apakšpunktā,

atkāpjoties no d) apakšpunkta i) punkta, tajā paredzētos nosacījumus nepiemēro ieguldījumiem tādas jaunas apūdeņošanas iekārtas izveidē, kurai ūdeni piegādā no esoša rezervuāra, ko pirms 2013. gada 31. oktobra ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(151) Attiecībā uz apūdeņošanu atbalstu no 2017. gada 1. janvāra var izmaksāt vienīgi tās dalībvalstis, kas saistībā ar upes baseina apgabalu, kurā paredzēts veikt ieguldījumus, nodrošina dažādo ūdens izmantojumu ieguldījumu ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanā lauksaimniecības nozarē saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 1. punkta pirmo ievilkumu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā minētās atgūšanas sociālo, vides un ekonomisko ietekmi, kā arī skartā reģiona vai reģionu ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļus.

Atbalsta intensitāte

75 % no attiecināmo izmaksu summas tālākajos reģionos;

75 % no attiecināmo izmaksu summas Egejas jūras nelielajās salās;

75 % no tādu Horvātijā veiktu attiecināmo izmaksu summas, kas paredzētas Nitrātu direktīvas īstenošanai saskaņā ar šo pamatnostādņu (148) punkta b) apakšpunktu;

(c)

(c)

50 % no attiecināmo izmaksu summas mazāk attīstītajos reģionos un visos reģionos, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim bija mazāks par 75 % no ES-25 vidējā IKP atsauces periodā, bet kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no ES-27 vidējā IKP;

40 % no attiecināmo izmaksu summas citos reģionos;

30 % no to attiecināmo izmaksu summas, kas paredzētas (147) punktā minētajai vaislas dzīvnieku iegādei.

(c)

(c)

(154) Neienesīgiem ieguldījumiem, kas minēti (143) punkta d) apakšpunktā, un ieguldījumiem ražošanas potenciāla atjaunošanai, kas minēti (143) punkta e) apakšpunktā, atbalsta maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

(155) ►M3 Ieguldījumiem ar 143. punkta e) apakšpunktā minētajiem profilaktiskajiem mērķiem atbalsta maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 %. Tomēr to var palielināt līdz 100 %, ja ieguldījumu kolektīvi veic vairāki saņēmēji vai ja tā mērķis ir nepieļaut kaitējumu, ko varētu nodarīt aizsargājamie dzīvnieki. ◄

1.1.1.2. Atbalsts ieguldījumiem tāda kultūras un dabas mantojuma saglabāšanai, kas atrodas lauku saimniecībā

Attiecināmās izmaksas

Atbalsta intensitāte

60 % no faktiskajām izmaksām, kas radušās citos apgabalos;

70 % no faktiskajām izmaksām, kas radušās mazāk attīstītajos reģionos,

80 % no faktiskajām izmaksām, kas radušās apgabalos, kuros ir dabas radīti vai citi specifiski ierobežojumi, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. pantu,

var piešķirt papildu atbalstu līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, lai segtu papildu izmaksas, kas radušās, izmantojot tradicionālus materiālus, kuri vajadzīgi lauku saimniecībās esošo ēku mantojuma iezīmju saglabāšanai;

(c)

(c)

neatkarīgi no a), b) un c) apakšpunkta noteikumiem atbalsta maksimālā intensitāte var sasniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām, ja ieguldījumi attiecas uz maza mēroga infrastruktūru;

ja ieguldījumu mērķis ir tādu ar ražošanu nesaistītu mantojuma iezīmju saglabāšana, kas atrodas lauku saimniecībās, piemēram, arheoloģisku vai vēsturisku iezīmju saglabāšana, atbalsta intensitāte var sasniegt pat 100 % no faktiskajām izmaksām;

1.1.1.3. Atbalsts ieguldījumiem, kas saistīti ar lauku saimniecības ēku pārvietošanu

(161) Atbalstu ieguldījumiem, kas saistīti ar lauku saimniecības ēku pārvietošanu, Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, (134) punktā vispārīgajiem nosacījumiem par ieguldījumu atbalstu un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Atbalsta intensitāte attiecībā uz attiecināmajām izmaksām

ja lauku saimniecības ēkas pārvietošana sastāv no esošu objektu demontāžas, pārvietošanas un atkārtotas uzcelšanas, atbalsta intensitāte var sasniegt pat 100 % no faktiskajām izmaksām, kas radušās par šādām darbībām;

ja pārvietošana ir saistīta ar darbībām, ko veic lauku apdzīvoto vietu tuvumā, lai uzlabotu dzīves kvalitāti vai lauku apdzīvotās vietas ekoloģiskos raksturlielumus, un attiecas uz maza mēroga infrastruktūru, atbalsta intensitāte var sasniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

(c)

(c)

1.1.1.4. Atbalsts ieguldījumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un lauksaimniecības produktu tirdzniecību

(165) Atbalstu ieguldījumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, (134) punktā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem par ieguldījumu atbalstu un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(166) Lai stimulētu pāreju uz modernāku veidu biodegvielu ražošanu, kā tas paredzēts horizontālajos noteikumos par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai, atbalstu saskaņā ar šo iedaļu nedrīkstētu piešķirt no pārtikas kultūraugiem ražotām biodegvielām.

(168) Dalībvalstis var piešķirt atbalstu ieguldījumiem, kas ir saistīti ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ja atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas izklāstīti vienā no šādiem atbalstu reglamentējošiem dokumentiem:

(c)

(c)

Attiecināmās izmaksas

(169) Par attiecināmām izmaksām atbilstīgi (168) punkta c) apakšpunktam uzskatāmas tikai šādas izmaksas:

izmaksas par nekustamā īpašuma celtniecību, iegādi, ieskaitot izpirkumnomu, vai labiekārtošanu, turklāt uz atbalstu par zemes iegādi var pretendēt tikai tad, ja tās izmaksas nepārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējām attiecināmajām izmaksām;

(c)

(c)

(c)

(c)

Atbalsta intensitāte

75 % no attiecināmo izmaksu summas tālākajos reģionos;

75 % no ieguldījuma attiecināmo izmaksu summas Egejas jūras nelielajās salās;

50 % no ieguldījuma attiecināmo izmaksu summas mazāk attīstītajos reģionos un visos reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim bija mazāks par 75 % no ES-25 vidējā IKP atsauces periodā, bet kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no ES-27 vidējā IKP;

(c)

(c)

40 % no ieguldījuma attiecināmo izmaksu summas citos reģionos.

1.1.2. Darbības sākšanas atbalsts gados jauniem lauksaimniekiem un mazo lauku saimniecību attīstībai

(174) Darbības sākšanas atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem un darbības sākšanas atbalstu mazo lauku saimniecību attīstībai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

▼M1

▼B

(179) Atbalsts jāpiešķir ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir iesniegts darījumdarbības plāns, kura īstenošana jāsāk deviņu mēnešu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu.

(180) Attiecībā uz atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem darījumdarbības plānā jāparedz, ka saņēmējam 18 mēnešus no darbības sākšanas dienas jāatbilst aktīva lauksaimnieka definīcijai, kas sniegta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 9. pantā.

(181) Gados jauniem lauksaimniekiem, kuriem nav atbilstošu profesionālo prasmju un kompetenču, ir tiesības saņemt atbalstu ar nosacījumu, ka viņi apņemas iegūt minētās profesionālās prasmes un kompetences 36 mēnešu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu. Minētā apņemšanās jāiekļauj darījumdarbības plānā.

Atbalsta intensitāte

1.1.3. Atbalsts lauku saimniecību nodošanai

(185) Atbalstu lauku saimniecību nodošanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(189) Atbalsts jāizmaksā no lauku saimniecības nodošanas dienas līdz 2020. gada 31. decembrim.

Atbalsta intensitāte

(190) Atbalsts atbilst 120 % no ikgadējā maksājuma, ko saņēmējs ir tiesīgs saņemt saskaņā ar mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu.

1.1.4. Darbības sākšanas atbalsts ražotāju grupām un organizācijām lauksaimniecības nozarē

(191) Komisijai ir labvēlīga nostāja pret darbības sākšanas atbalstu ražotāju grupām un ražotāju organizācijām, jo tas stimulē lauksaimnieku apvienošanos. Tāpēc darbības sākšanas atbalstu ražotāju grupām un ražotāju organizācijām tā uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja šāds atbalsts atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(194) Darbības sākšanas atbalsts jāpiešķir, uzliekot dalībvalstij par pienākumu pārliecināties par to, ka piecu gadu laikā no ražotāju grupas vai organizācijas oficiālās atzīšanas dienas darījumdarbības plāna mērķi ir sasniegti.

Attiecināmās izmaksas

ražotāju grupām, organizācijām vai apvienībām, kuru mērķi nav saderīgi ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 152. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu un 156. pantu.

(c)

(c)

(202) Atbalsts jāizmaksā kā vienotas likmes atbalsts ikgadēju maksājumu veidā pirmajos piecos gados no dienas, kurā kompetentā iestāde, pamatojoties uz ražotāju grupas vai organizācijas darījumdarbības plānu, ir oficiāli atzinusi ražotāju grupu vai organizāciju. Dalībvalstīm jāizmaksā pēdējā daļa tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās par darījumdarbības plāna pareizu īstenošanu.

Atbalsta intensitāte

(204) Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

1.1.5. Atbalsts saistībām agrovides un klimata un dzīvnieku labturības jomā

1.1.5.1. Atbalsts agrovides un klimata saistībām

(207) Atbalstu agrovides un klimata saistībām Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(208) Šī iedaļa attiecas uz atbalstu uzņēmumiem un šādu uzņēmumu grupām, kas brīvprātīgi uzņemas veikt darbības, kuras nozīmē vienas vai vairākas agrovides un klimata saistības, kas jāpilda lauksaimniecības zemē, kura jādefinē dalībvalstīm un kura ietver šo pamatnostādņu (35) punkta 50. apakšpunktā definēto lauksaimniecības platību, bet neaprobežojas tikai ar to.

(210) Atbalsts sedz tikai tās brīvprātīgās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 VI sadaļas I nodaļu, attiecīgos kritērijus un darbību minimumu, kā noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punktu, un attiecīgo prasību minimumu, kas piemērojams mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu lietošanai, kā arī citas attiecīgas obligātās prasības, kas paredzētas valsts tiesību aktos. Visi šādi obligātie standarti un prasības jānosaka un jāapraksta Komisijai iesniedzamajā paziņojumā.

(211) Dalībvalstīm jātiecas nodrošināt to, ka uzņēmumiem, kuri apņemas veikt darbības saskaņā ar šo pasākumu, tiek nodrošinātas to īstenošanai vajadzīgās zināšanas un informācija, piemēram, sniedzot ar saistībām saistītas ekspertu konsultācijas un/vai atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķirot ar nosacījumu, ka izieta attiecīga apmācība.

(212) Saistības saskaņā ar šo pasākumu jāuzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Tomēr, ja tas nepieciešams vēlamo vides ieguvumu sasniegšanai vai saglabāšanai, dalībvalstis konkrētiem saistību veidiem var noteikt ilgāku periodu, tostarp paredzot iespēju tās katru gadu pagarināt pēc sākotnējā perioda beigām ( 57 ). Jaunām saistībām, kas seko uzreiz pēc saistībām, kuras īstenotas sākotnējā periodā, dalībvalstis var noteikt īsāku laikposmu.

(216) Attiecībā uz agrovides un klimata pasākumam atbilstošajām saistībām audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, vai saglabāt augu ģenētiskos resursus, kuriem draud ģenētiskā erozija, jāprasa:

audzēt lauksaimniecības dzīvniekus, kas ir ģenētiski pielāgojušies vienai vai vairākām tradicionālās audzēšanas sistēmām vai vidēm valstī un kas pieder pie vietējām šķirnēm, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, vai

saglabāt to augu ģenētiskos resursus, kuri dabiskā ceļā pielāgojušies vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un kuriem draud ģenētiskā erozija.

(218) Vietējās šķirnes uzskatīs par tādām, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi un ja minētie nosacījumi ir arī aprakstīti un iekļauti Komisijai iesniedzamajā paziņojumā:

(c)

(c)

(219) Augu ģenētiskos resursus uzskatīs par ģenētiskās erozijas apdraudētiem ar nosacījumu, ka Komisijai iesniedzamajā paziņojumā ir aprakstīti un iekļauti pietiekami ģenētiskās erozijas pierādījumi, kuri pamatoti ar zinātnisko pētījumu rezultātiem vai rādītājiem, kas liecina par tradicionālo/primitīvo vietējo šķirņu un to populācijas daudzveidības samazināšanos un attiecīgā gadījumā par izmaiņām dominējošajā lauksaimniecības praksē vietējā līmenī.

(220) Atbalstu ģenētisko resursu saglabāšanai un to ilgtspējīgai izmantošanai un attīstībai lauksaimniecībā var piešķirt par darbībām, uz kurām neattiecas šīs iedaļas (208)–(219) punkta noteikumi.

Attiecināmās izmaksas

(221) Atbalsts – izņemot (220) punktā minēto atbalstu darbībām, kas paredzētas ģenētisko resursu saglabāšanai – pilnībā vai daļēji kompensē no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus. Atbalsts jāpiešķir katru gadu.

(222) Pienācīgi pamatotos gadījumos atbalstu darbībām, kas saistītas ar vides saglabāšanu, var piešķirt kā vienotas likmes maksājumu vai kā vienreizēju maksājumu par vienu vienību attiecībā uz saistībām atteikties no teritoriju komerciālas izmantošanas, un to aprēķina, pamatojoties uz radītajām papildu izmaksām un negūtajiem ienākumiem.

(223) Vajadzības gadījumā atbalsts var segt arī darījuma izmaksas, kuras nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par agrovides un klimata saistībām. Ja saistības uzņemas uzņēmumu grupas, maksimālajam apmēram jābūt 30 %.

mērķorientētas darbības – darbības, kas veicina ģenētisko resursu saglabāšanu ex situ un in situ, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu lauksaimniecībā, ieskaitot uz tīmekļa resursiem balstītu uzskaiti, kas aptver patlaban in situ saglabātus ģenētiskos resursus (tostarp saglabāti in situ/lauku saimniecībā) un ex situ kolekcijas un datubāzes;

(c)

(c)

Atbalsta summas un atbalsta intensitāte

(228) Atbalsts – izņemot (220) punktā minēto atbalstu darbībām, kas paredzētas ģenētisko resursu saglabāšanai – nedrīkst pārsniegt šādas maksimālās summas: EUR 600 par viengadīgu kultūraugu hektāru gadā; EUR 900 par īpašu daudzgadīgu kultūraugu hektāru gadā; EUR 450 par citiem zemes izmantojumiem atvēlētu hektāru gadā; EUR 200 par nosacīto liellopu vienību gadā par vietējām šķirnēm, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā.

▼M1

(230) Ģenētisko resursu saglabāšanai lauksaimniecībā atbalsts nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

▼B

1.1.5.2. Atbalsts dzīvnieku labturības saistībām

(231) Atbalstu dzīvnieku labturības saistībām Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(234) Dzīvnieku labturības saistībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, jānodrošina augstāka līmeņa ražošanas metožu standarti kādā no šīm jomām:

(c)

(c)

(235) Dzīvnieku labturības saistības jāuzņemas uz laikposmu no viena līdz septiņiem gadiem ar iespēju tās atjaunot.

Attiecināmās izmaksas

(237) Atbalsts jāpiešķir katru gadu, un uzņēmumiem, kas nodarbojas ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, tas pilnībā vai daļēji var kompensēt visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus.

(238) Vajadzības gadījumā tie var segt arī darījuma izmaksas, kuras nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par dzīvnieku labturības saistībām. Tomēr, ja dalībvalsts vēlas kompensēt darījuma izmaksas, kas radušās, uzņemoties dzīvnieku labturības saistības, tai jāsniedz šādu izmaksu pārliecinoši pierādījumi, piemēram, jāuzrāda izmaksu salīdzinājums ar tiem uzņēmumiem, kuri šādas dzīvnieku labturības saistības nav uzņēmušies. Tāpēc Komisija parasti neatļaus valsts atbalstu darījuma izmaksām, kas saistītas ar tādu dzīvnieku labturības saistību turpināšanu, kuru uzņemšanās notikusi jau iepriekš, ja vien dalībvalsts nepierāda, ka šādas izmaksas joprojām rodas vai ka ir radušās jaunas darījuma izmaksas.

Atbalsta summa

1.1.6. Atbalsts par ierobežojošiem apstākļiem saistībā ar Natura 2000 teritorijām un Ūdens pamatdirektīvu

(241) Atbalstu par ierobežojošiem apstākļiem saistībā ar Natura 2000 teritorijām un Ūdens pamatdirektīvu Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

(244) Atbalsts kompensē saņēmējiem radušās papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas attiecīgajās teritorijās izriet no ierobežojošiem apstākļiem, kuri saistīti ar Biotopu direktīvas, Putnu direktīvas un Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu ( 58 ).

(245) Atbalstu, kas saistīts ar Biotopu direktīvu un Putnu direktīvu, var piešķirt tikai par tādiem ierobežojošiem apstākļiem, kuri izriet no prasībām, kas pārsniedz labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kuri paredzēti Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 94. pantā un II pielikumā, un attiecīgajiem kritērijiem un darbību minimuma, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punktu.

pārsniedz tiesību aktos noteiktās pārvaldības prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 VI sadaļas I nodaļā, un attiecīgos kritērijos un darbību minimumu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punktu;

(c)

(c)

citas norobežotas dabas aizsardzības teritorijas, kurās noteikti ar vidi saistīti ierobežojumi, kas attiecas uz lauksaimniecību, un kuras palīdz īstenot Biotopu direktīvas 10. pantu; šīs teritorijas nedrīkst pārsniegt 5 % no noteiktajām Natura 2000 teritorijām, kuras ir ietvertas attiecīgās lauku attīstības programmas teritoriālās piemērošanas jomā;

(c)

(c)

Atbalsta summa

1.1.7. Atbalsts apgabaliem, kuros ir dabas radīti vai citi specifiski ierobežojumi

(251) Atbalstu, kas paredzēts kalnu apgabaliem un citiem apgabaliem, kuros ir dabas radīti vai citi specifiski ierobežojumi, Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

(254) Uzņēmumiem, kas nodarbojas ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, atbalsts pilnībā vai daļēji kompensē visas tās papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas saistīti ar lauksaimnieciskās ražošanas ierobežojumiem attiecīgajā apgabalā. Dalībvalstīm jāparāda, ka attiecīgie ierobežojumi pastāv, un jāsniedz pierādījumi par to, ka izmaksājamās kompensācijas summa nepārsniedz saistībā ar minētajiem ierobežojumiem zaudētos ienākumus un radušās papildu izmaksas.

▼M1

▼B

to konstatēto pastāvīgo dabas radīto ierobežojumu apmēru, kuri ietekmē lauksaimniecības darbības;

Atbalsta summa

(261) Attiecībā uz juridisku personu vai fizisku vai juridisku personu grupu dalībvalsts var piemērot atbalsta pakāpenisku samazinājumu šo juridisko personu vai grupu locekļiem, ja valsts tiesību aktos paredzēts, ka individuāli locekļi uzņemas tiesības un pienākumus, kas ir salīdzināmi ar tādu individuālu lauksaimnieku tiesībām un pienākumiem, kuriem ir saimniecības vadītāja statuss, jo īpaši attiecībā uz to ekonomisko, sociālo un nodokļu statusu, ar nosacījumu, ka tie ir devuši ieguldījumu attiecīgo juridisko personu vai grupu lauksaimniecības struktūru stiprināšanā.

(262) Papildus (253) punktā paredzētajam atbalstam dalībvalstis saskaņā ar šo pasākumu var laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam piešķirt atbalstu saņēmējiem apgabalos, kas 2007.–2013. gada lauku attīstības plānošanas periodā bija atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 ( 59 ) 36. panta a) punkta ii) apakšpunktu. Saņēmējiem, kuri pēc jaunās robežu noteikšanas, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. panta 3. punktā, vairs nav atbalsttiesīgi, šis atbalsts pakāpeniski jāsamazina ilgākais četru gadu laikposmā, sākot no dienas, kad robežu noteikšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. panta 3. punktu ir pabeigta, un vēlākais 2018. gadā. Minētais atbalsts jāsāk piešķirt, maksājot ne vairāk kā 80 % no vidējā maksājuma, kas noteikts lauku attīstības programmā 2007.–2013. gadam vai, ja pasākums finansēts tikai no valsts līdzekļiem, attiecīgā valsts atbalsta lēmumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta ii) apakšpunktu, un vēlākais 2020. gadā atbalsts jābeidz piešķirt, maksājot summu, kas nepārsniedz 20 %. Kad pakāpeniskas samazināšanas rezultātā maksājuma apjoms sasniedz EUR 25, dalībvalsts var turpināt piešķirt atbalstu šādā apjomā, līdz pakāpeniskas izbeigšanas periods ir beidzies.

1.1.8. Atbalsts bioloģiskajai lauksaimniecībai

(264) Atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

attiecīgie kritēriji un darbību minimums, kā noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punktu;

(c)

(c)

Attiecināmās izmaksas

(270) Atbalsts pilnībā vai daļēji kompensē saņēmējiem no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus.

(271) Vajadzības gadījumā atbalsts var kompensēt arī darījuma izmaksas, kuru vērtība nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par šīm saistībām. Ja saistības uzņemas uzņēmumu grupas, maksimālais apmērs ir 30 %. Šo atbalstu piešķir katru gadu.

Atbalsta summa

1.1.9. Atbalsts lauksaimniecības produktu ražotāju dalībai kvalitātes shēmās

(278) Atbalstu lauksaimniecības produktu ražotāju un to grupu dalībai kvalitātes shēmās Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

izmaksas par obligātajiem kontroles pasākumiem, kas saistīti ar kvalitātes shēmām un ko saskaņā ar Savienības vai valstu tiesību aktiem veikušas kompetentās iestādes vai kas tiek veikti to uzdevumā;

(c)

(c)

(281) (280) punkta a) un b) apakšpunktā minēto atbalstu nedrīkst piešķirt tādas kontroles izmaksu segšanai, ko veic paši saņēmēji, vai – ja Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka kontroles izmaksas jāsedz lauksaimniecības produktu ražotājiem un to grupām, – ja nav norādīts faktiskais maksu apmērs.

saskaņā ar šādām kvalitātes shēmām saražotā galaprodukta specifikai jāizriet no nepārprotamiem pienākumiem garantēt:

(c)

(c)

(284) Šo pamatnostādņu (280) punkta b) un c) apakšpunktā minētajā atbalstā nedrīkst ietvert tiešus maksājumus saņēmējiem, un tas jāizmaksā par kontroles pasākumiem atbildīgajai struktūrai, pētniecības veicējam vai konsultāciju sniedzējam.

Atbalsta summa

(285) Atbalsts, kas minēts (280) punkta a) apakšpunktā, jāpiešķir ne ilgāk kā piecus gadus, un tas nedrīkst pārsniegt EUR 3 000 vienam saņēmējam gadā. Tas jāpiešķir kā ikgadējs veicināšanas maksājums, kura apjomu nosaka atkarībā no to pastāvīgo izmaksu apjoma, kuras izriet no dalības kvalitātes shēmās.

(286) Pamatnostādņu (280) punkta b) un c) apakšpunktā minētais atbalsts var sasniegt 100 % no faktiskajām izmaksām.

1.1.10. Atbalsts tehniskā atbalsta sniegšanai lauksaimniecības nozarē

(288) Tehnisko atbalstu var sniegt ražotāju grupas vai citas organizācijas neatkarīgi no to lieluma.

(289) Pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, atbalstam jābūt pieejamam visiem, kam attiecīgajā apgabalā ir tiesības uz to pretendēt. Ja tehnisko atbalstu sniedz ražotāju grupas vai organizācijas, dalība šādās grupās vai organizācijās nedrīkst būt pakalpojuma pieejamības nosacījums. Ikviens tāds ieguldījums attiecīgo grupu vai organizāciju administratīvo izmaksu segšanā, kuru nesniedz grupas vai organizācijas biedrs, nedrīkst pārsniegt pakalpojuma sniegšanas izmaksas.

1.1.10.1. Atbalsts zināšanu pārneses un informācijas pasākumiem

(290) Atbalstu zināšanu pārneses un informācijas pasākumiem Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, vispārīgajiem nosacījumiem par atbalstu tehniskā atbalsta sniegšanai un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

(c)

(c)

izmaksas par nekustamā īpašuma celtniecību, iegādi, ieskaitot izpirkumnomu, vai labiekārtošanu, turklāt uz atbalstu par zemes iegādi var pretendēt tikai tad, ja tās izmaksas nepārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējām attiecināmajām izmaksām,

▼M1

(296) Atbalsts, kas minēts (293) punkta a) un c) apakšpunktā un d) apakšpunkta i)–iv) punktā, nedrīkst ietvert tiešus maksājumus saņēmējiem, un tas ir jāizmaksā zināšanu pārneses un informācijas pasākumu nodrošinātājam. Atbalstu par aizvietošanas pakalpojumu izmaksām, kas minētas (293) punkta c) apakšpunktā, var izmaksāt arī tieši aizvietošanas pakalpojumu sniedzējam. Atbalsts, kas minēts (293) punkta d) apakšpunkta v) punktā, jāizmaksā tieši saņēmējiem. Pamatnostādņu (293) punkta d) apakšpunkta i)–iv) punktā minēto atbalstu maza mēroga demonstrējumu projektiem var izmaksāt tieši saņēmējiem.

▼B

Atbalsta intensitāte

(297) Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

1.1.10.2. Atbalsts konsultāciju pakalpojumiem

(299) Atbalstu konsultāciju pakalpojumu sniegšanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, vispārīgajiem nosacījumiem par atbalstu tehniskā atbalsta sniegšanai un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(301) Konsultācijām jābūt saistītām vismaz ar vienu Savienības lauku attīstības prioritāti un jāaptver vismaz viens no šādiem elementiem:

pienākumi, kas izriet no tiesību aktos noteiktajām pārvaldības prasībām un/vai labiem lauksaimniecības un vides apstākļu standartiem, kuri izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 VI sadaļas I nodaļā;

attiecīgā gadījumā – klimatam un videi labvēlīga lauksaimniecības prakse, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 3. nodaļā, un lauksaimniecības zemes uzturēšana, kas noteikta minētās regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

(c)

(c)

▼M1

▼B

Atbalsta summa

1.1.10.3. Atbalsts aizvietošanas pakalpojumiem lauku saimniecībā

(308) Atbalstu aizvietošanas pakalpojumiem lauku saimniecībā Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, vispārīgajiem nosacījumiem par atbalstu tehniskā atbalsta sniegšanai un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

▼M1

(311) Kopējais aizvietošanas ilgums nedrīkstētu pārsniegt trīs mēnešus gadā vienam saņēmējam, izņemot aizvietošanu maternitātes un bērna kopšanas atvaļinājuma laikā un aizvietošanu obligātā militārā dienesta pildīšanas laikā. Maternitātes un bērna kopšanas atvaļinājuma laikā aizvietošanas ilgums katrā no minētajiem gadījumiem nepārsniedz sešus mēnešus. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var atļaut aizvietošanu uz ilgāku laika periodu. Obligātā militārā dienesta pildīšanas laikā aizvietošanas ilgums nepārsniedz dienesta pildīšanas ilgumu.

▼B

Atbalsta intensitāte

(312) Atbalsta intensitāte nepārsniedz 100 % no attiecināmajām izmaksām.

1.1.11. Atbalsts sadarbībai lauksaimniecības nozarē

(313) Atbalstu sadarbībai lauksaimniecības nozarē Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(315) Atbalsts jāpiešķir, lai veicinātu sadarbības veidus, kas ietver vismaz divus subjektus, neatkarīgi no tā, vai tie darbojas lauksaimniecības nozarē, taču tas jāpiešķir ar nosacījumu, ka no šīs sadarbības iegūst tikai lauksaimniecības nozare, proti:

(c)

(c)

(c)

(c)

Attiecināmās izmaksas

(c)

(c)

Atbalsta intensitāte

(323) Atbalsta intensitāte var sasniegt pat 100 % no attiecināmajām izmaksām.

1.2. Riska un krīzes pārvaldība

(326) Piešķirot valsts atbalstu darbībām, ko ietekmē riski un krīzes, Komisija ņems vērā vajadzību nepieļaut pārmērīgus konkurences izkropļojumus, nosakot prasību par ražotāju minimālo devumu ar mērķi segt zaudējumus vai izmaksas par šādiem atbalsta pasākumiem vai citiem piemērotiem pasākumiem, kas jāveic, lai mazinātu konkurences izkropļojuma risku un nodrošinātu to, ka valsts atbalsts ir samērīgs ar nodarītajiem zaudējumiem. Lai līdz minimumam samazinātu kopējo piešķirtā atbalsta summu, Komisija novērtējumā ņems vērā to, ka saņēmējam ir jāveic piemēroti profilaktiski pasākumi.

1.2.1. Atbalsts lauksaimnieciskajai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarītā kaitējuma kompensēšanai un kaitējuma profilaksei

1.2.1.1. Atbalsts dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai

(329) Tā kā Līguma 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā iekļautie jēdzieni “dabas katastrofa” un “ārkārtējs notikums” ir izņēmumi no Līguma 107. panta 1. punktā minētā vispārīgā valsts atbalsta aizlieguma iekšējā tirgū, Komisija ir konsekventi paudusi viedokli, ka tie ir jāinterpretē šauri. To ir apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa ( 70 ).

(330) Līdz šim Komisija ir piekritusi, ka zemestrīces, lavīnas, zemes nogruvumi un plūdi var tikt uzskatīti par dabas katastrofām. Turklāt Komisija ņem vērā pārmaiņas saistībā ar valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvu, kas atļauj piešķirt grupu atbrīvojumu arī šādām dabas katastrofu kategorijām: viesuļvētras, orkāni, vulkāna izvirdumi un dabiskas izcelsmes savvaļas ugunsgrēki. Pie ārkārtējiem notikumiem, kurus iepriekš Komisija ir akceptējusi, pieder kari, iekšēji nemieri vai streiki un – ar dažām atrunām un atkarībā no apmēriem – lielas kodolavārijas vai rūpnieciskas avārijas un ugunsgrēki, kas nodara plašus zaudējumus ( 71 ). Komisija arī turpmāk priekšlikumus piešķirt valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu novērtēs, katru gadījumu izskatot atsevišķi un ņemot vērā savu iepriekšējo praksi šajā jomā.

▼M1

(334) Atbalsta shēma jāizveido trīs gadu laikā no attiecīgā notikuma dienas, un atbalsts ir jāizmaksā četru gadu laikā no minētās dienas. Attiecībā uz specifisku dabas katastrofu vai ārkārtēju notikumu Komisija atļaus piešķirt atsevišķi paziņotu atbalstu, kas ir atkāpe no šā noteikuma, gadījumos, ko pienācīgi pamato, piemēram, notikuma raksturs un/vai apmēri vai kaitējuma vēlāk radītās sekas, kuram var būt arī ilgstoša iedarbība.

▼B

(335) Lai sekmētu raitu krīzes pārvaldību, Komisija apstiprinās ex ante atbalsta pamatshēmas, lai kompensētu kaitējumu, ko nodarījušas zemestrīces, lavīnas, zemes nogruvumi un plūdi, kā arī viesuļvētras, orkāni, vulkāna izvirdumi un dabiskas izcelsmes savvaļas ugunsgrēki, ja ir skaidri izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem var piešķirt atbalstu šādu dabas katastrofu gadījumos ( 72 ). Ex ante shēmu gadījumā dalībvalstīm jāizpilda (728) punktā noteiktais ziņošanas pienākums.

Attiecināmās izmaksas

atņem no

(342) Minētā summa var tikt palielināta, pieskaitot citas izmaksas, kas saņēmējam radušās dabas katastrofas vai ārkārtēja notikuma dēļ, un minētā summa jāsamazina, no tās atvelkot visas izmaksas, kuras nav radušās dabas katastrofas vai ārkārtēja notikuma dēļ un kuras saņēmējam radušās citu iemeslu dēļ.

Atbalsta intensitāte

(345) Atbalsts un visi citi maksājumi, kas saņemti kaitējuma kompensēšanai, tostarp maksājumi saskaņā ar apdrošināšanas līgumiem, nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

1.2.1.2. Atbalsts tāda kaitējuma kompensēšanai, ko radījuši dabas katastrofai pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi

(346) Atbalstu tāda kaitējuma kompensēšanai, ko radījuši dabas katastrofai pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(350) Ex ante shēmu gadījumā dalībvalstīm jāizpilda (728) punktā noteiktais ziņošanas pienākums.

Attiecināmās izmaksas

(358) Ienākumu zaudējums jāaprēķina attiecībā uz ikgadējo saimniecības produkcijas apjomu vai kultūraugu/ganāmpulku, un to dara šādi:

atņem no

(359) Minētā summa var tikt palielināta, pieskaitot citas izmaksas, kas saņēmējam radušās dabas katastrofai pielīdzināmu nelabvēlīgu klimatisko apstākļu dēļ. Minētā summa jāsamazina, no tās atvelkot visas izmaksas, kas nav saistītas ar dabas katastrofai pielīdzināmiem nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem un kas saņēmējam radušās citu iemeslu dēļ.

Atbalsta intensitāte

(362) Atbalsts un visi citi maksājumi, kas saņemti kaitējuma kompensēšanai, tostarp maksājumi saskaņā ar citiem valsts vai Savienības pasākumiem vai apdrošināšanas līgumiem par kaitējumu, par kuru tiek piešķirts atbalsts, nedrīkst pārsniegt 80 % no attiecināmajām izmaksām. Apgabalos, kuros ir dabas radīti ierobežojumi, atbalsta intensitāti var palielināt līdz 90 %.

(363) Atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar šo iedaļu, jāsamazina par 50 %, izņemot gadījumus, kad to piešķir saņēmējiem, kuri ir noslēguši apdrošināšanas līgumu, kas sedz vismaz 50 % no to vidējās gada produkcijas vai ar produkciju saistītajiem ienākumiem un statistiski visbiežākos ar klimatu saistītos apdrošinātos riskus attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā. Atkāpe no šā nosacījuma ir iespējama vienīgi tad, ja dalībvalsts var pārliecinoši pierādīt, ka, neraugoties uz visām pieliktajām pūlēm, kaitējuma nodarīšanas laikā attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā statistiski visbiežāko ar klimatu saistīto risku apdrošināšana par pieņemamu maksu nebija pieejama.

1.2.1.3. Atbalsts dzīvnieku slimību un augiem kaitīgo organismu profilakses, kontroles un izskaušanas izmaksu atlīdzināšanai un atbalsts dzīvnieku slimību un augiem kaitīgo organismu nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai

(364) Atbalstu dzīvnieku slimību vai augiem kaitīgo organismu profilakses, kontroles un izskaušanas izmaksu atlīdzināšanai un atbalstu minēto dzīvnieku slimību vai augiem kaitīgo organismu nodarītā kaitējuma atlīdzināšanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

augiem kaitīgo organismu izskaušanas vai ierobežošanas pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā ( 73 ).

kā daļu no:

(373) Ex ante shēmu gadījumā dalībvalstīm jāizpilda (728) punktā noteiktais ziņošanas pienākums.

Attiecināmās izmaksas

analīzēm, tostarp in vitro diagnostiku;

(c)

(c)

(c)

(c)

(376) Atbalsts, kas saistīts ar (374) un (375) punktā norādītajām attiecināmajām izmaksām, jāpiešķir natūrā un jāizmaksā profilakses un izskaušanas pasākumu nodrošinātājam, izņemot attiecināmās izmaksas, kuras minētas (374) punkta d) apakšpunktā un (375) punkta b) apakšpunktā, un attiecināmās izmaksas, kuras minētas (374) punkta e) apakšpunktā un (375) punkta c) apakšpunktā attiecībā uz augiem kaitīgajiem organismiem, kā arī saistībā ar saimniecības un aprīkojuma tīrīšanu un dezinficēšanu.

(378) Minētā summa jāsamazina, no tās atvelkot visas izmaksas, kas nav radušās tiešā dzīvnieku slimības vai augiem kaitīgo organismu ietekmē un kas saņēmējam radušās citu iemeslu dēļ.

ir oficiāli atzinusi to klātbūtni – augiem kaitīgo organismu gadījumā.

Atbalsta intensitāte

(382) Atbalsts un visi citi maksājumi, ko saņēmis saņēmējs, tostarp maksājumi saskaņā ar citiem valsts vai Savienības pasākumiem vai apdrošināšanas polisēm par tām pašām attiecināmajām izmaksām, nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

1.2.1.4. Atbalsts par kritušajiem dzīvniekiem

(383) Atbalstu par kritušajiem dzīvniekiem Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Atbalsta intensitāte attiecībā uz attiecināmajām izmaksām

atbalsts līdz 100 % no kritušo dzīvnieku aizvākšanas izmaksām un 75 % no kritušo dzīvnieku iznīcināšanas izmaksām; atbalstu izmaksām, kas rodas par tādas apdrošināšanas prēmijām, kura sedz kritušo dzīvnieku aizvākšanas un iznīcināšanas izmaksas, var piešķirt saskaņā ar šo pamatnostādņu II daļas 1.2.1.6. iedaļas noteikumiem;

atbalsts līdz 100 % no kritušo dzīvnieku aizvākšanas un iznīcināšanas izmaksām, ja atbalsts tiek finansēts no maksām vai obligātajām iemaksām, kas paredzētas šādu kritušo dzīvnieku aizvākšanas un iznīcināšanas finansēšanai, ar noteikumu, ka šādas maksas vai iemaksas attiecas tikai uz gaļas nozari un tiek tieši piemērotas šai nozarei;

atbalsts 100 % apmērā no kritušo dzīvnieku aizvākšanas un iznīcināšanas izmaksām, ja ir noteikts pienākums veikt attiecīgo kritušo dzīvnieku TSE testus, vai gadījumā, kad noticis šo pamatnostādņu (371) punktā minētais dzīvnieku slimības uzliesmojums.

(c)

(c)

(388) Lai atvieglotu atbalsta administrēšanu, to var izmaksāt ekonomikas dalībniekiem vai struktūrām, kas:

1.2.1.5. Atbalsts aizsargājamo dzīvnieku nodarītā kaitējuma kompensēšanai

(390) Par aizvien lielāku problēmu kļūst kaitējums, ko aprīkojumam, infrastruktūrai, dzīvniekiem un augiem nodara aizsargājamie dzīvnieki. Savienības vides aizsardzības politikas panākumi daļēji ir atkarīgi no tā, cik efektīvi tiks risinātas konfliktsituācijas starp aizsargājamiem dzīvniekiem un lauksaimniekiem. Tāpēc, ievērojot proporcionalitātes principu, atbalstu aizsargājamo dzīvnieku nodarītā kaitējuma kompensēšanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(392) No saņēmējiem tiek prasīts minimāls pretieguldījums, lai mazinātu konkurences izkropļojumu risku un radītu stimulu riska mazināšanai. Šis pretieguldījums jāveic kā lietderīgi profilaktiskie pasākumi (piemēram, žogi, kur tas iespējams, ganu suņi), kas ir samērīgi ar aizsargājamo dzīvnieku nodarītā kaitējuma risku attiecīgajā apgabalā. Ja lietderīgus profilaktiskus pasākumus veikt nav iespējams, attiecīgajai dalībvalstij jāpierāda, ka šādus profilaktiskus pasākumus veikt nav iespējams, un tikai tad atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu.

Attiecināmās izmaksas

(c)

(c)

(398) Minētā summa jāsamazina, no tās atvelkot visas izmaksas, ko nav radījis kaitējuma cēloniskais notikums un kas saņēmējam radušās citu iemeslu dēļ.

Atbalsta intensitāte

(401) Kompensāciju var piešķirt līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām.

▼M3 —————

▼B

(403) ►M3 Atbalsts un visi citi maksājumi, kas saņemti kaitējuma kompensēšanai, tostarp maksājumi saskaņā ar citiem valsts vai Savienības pasākumiem vai apdrošināšanas līgumiem par kaitējumu, par kuru tiek piešķirts atbalsts, nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām. ◄

1.2.1.6. Atbalsts apdrošināšanas prēmiju maksāšanai

(405) Atbalstu apdrošināšanas prēmiju maksāšanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

Atbalsta intensitāte

(412) Bruto atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 65 % no apdrošināšanas prēmijas izmaksām, taču tas neattiecas uz atbalstu kritušo dzīvnieku aizvākšanai un iznīcināšanai, kad atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 100 % no apdrošināšanas prēmijas izmaksām attiecībā uz apdrošināšanas prēmijām par kritušo dzīvnieku aizvākšanu un 75 % no apdrošināšanas prēmijas izmaksām attiecībā uz apdrošināšanas prēmijām par šādu kritušo dzīvnieku iznīcināšanu.

1.2.1.7. Atbalsts finansiāliem ieguldījumiem kopfondos

(414) Atbalstu finansiāliem ieguldījumiem kopfondos, kuru mērķis ir izmaksāt lauksaimniekiem kompensāciju par kaitējumu, ko radījuši dabas katastrofai pielīdzināmi nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, dzīvnieku slimības un augiem kaitīgie organismi, kā noteikts 1.2.1.2. un 1.2.1.3. iedaļā, un/vai par vides incidentu radītu kaitējumu, Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

jābūt pārredzamai politikai attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā;

(c)

(c)

Attiecināmās izmaksas

Atbalsta intensitāte

(420) Atbalsts nedrīkst pārsniegt 65 % no attiecināmajām izmaksām.

1.2.2. Atbalsts ražošanas jaudas slēgšanai

1.2.2.1. Jaudas slēgšana dzīvnieku, augu vai cilvēku veselības, sanitāru, ētisku vai vides apsvērumu dēļ

(423) Atbalstu jaudas slēgšanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(425) Ir vajadzīgs pietiekams atbalsta saņēmēja pretieguldījums. Šis pretieguldījums ir galīgs un neatsaucams lēmums demontēt vai neatgriezeniski slēgt attiecīgo ražošanas jaudu. Tas nozīmē, ka attiecīgais uzņēmums pilnībā vai, ja tas ir pienācīgi pamatots, daļēji slēdz ražošanas jaudu. No saņēmēja jāsaņem juridiski saistošs apliecinājums par to, ka attiecīgās ražošanas jaudas slēgšana ir galīga un neatgriezeniska un ka saņēmējs tādu pašu darbību nesāks citur. Šīm saistībām jābūt saistošām arī jebkuram turpmākam attiecīgās zemes vai objekta pircējam.

(428) Tiesības pretendēt uz atbalstu ir tikai tiem uzņēmumiem, kas ievēro Savienības standartus. Uzņēmumi, kas Savienības standartus neievēro un kam tik un tā būtu jāizbeidz ražošana, ir izslēgti no atbalsta saņemšanas.

Attiecināmās izmaksas

(432) Ja jaudu slēdz vides apsvērumu dēļ, papildus kompensācijai par aktīvu vērtības zudumu var piešķirt stimulējošu maksājumu, kas nedrīkst pārsniegt 20 % no aktīvu vērtības.

(434) Atbalstu var izmaksāt arī tādēļ, lai kompensētu obligātās sociālās izmaksas, kas izriet no slēgšanas lēmuma īstenošanas.

Atbalsta intensitāte

līdz 100 % attiecībā uz kompensāciju par aktīvu vērtības zudumu, ražošanas jaudas likvidēšanas izmaksu kompensāciju un obligātajām sociālajām izmaksām, kas izriet no slēgšanas lēmuma īstenošanas;

1.2.2.2. Jaudas slēgšana citu iemeslu dēļ

(437) Atbalstu jaudas slēgšanai citu, 1.2.2.1. iedaļā neminētu, iemeslu dēļ Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

(441) Atbalstam jābūt daļai no programmas, kurai ir noteikti mērķi un konkrēti termiņi un kura ir vērsta uz nozares pārstrukturēšanu, dažādošanu vai priekšlaicīgu pensionēšanos.

Attaisnotās izmaksas un atbalsta intensitāte

1.3. Citi atbalsta veidi lauksaimniecības nozarē

1.3.1. Atbalsts lopkopības nozarei

(445) Komisijai ir labvēlīga nostāja pret atbalstu, kas veicina lauksaimniecības dzīvnieku ģenētiskās kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu Savienībā. Tāpēc atbalstu lopkopības nozarei Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

Attiecināmās izmaksas

Atbalsta intensitāte

1.3.2. Atbalsts lauksaimniecības produktu noieta veicināšanas pasākumiem

(452) Atbalstu lauksaimniecības produktu noieta veicināšanai Komisija uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbildīs kopīgajiem novērtējuma principiem, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs, un turpmāk minētajiem nosacījumiem.

▼M1

▼B

(459) Noieta veicināšanas pasākumus var nodrošināt ražotāju grupas vai citas organizācijas neatkarīgi no to lieluma. Ja noieta veicināšanas pasākumu veic ražotāju grupas vai citas organizācijas, piedalīšanās nedrīkst būt atkarīga no dalības minētajās grupās vai organizācijās, un jebkurš ieguldījums grupas vai organizācijas administratīvo maksu segšanā nedrīkst pārsniegt noieta veicināšanas pasākuma nodrošināšanas izmaksas.

(461) Atkāpjoties no (460). punkta, atbalsts noieta veicināšanas kampaņām jāpiešķir tikai natūrā kā subsidēts pakalpojums.

Attiecināmās izmaksas

telpu un stendu īre un to uzstādīšanas un demontāžas izmaksas,

attiecībā uz konkursu, gadatirgu un izstāžu organizēšanu un dalību šādos pasākumos – ar nosacījumu, ka, pamatojoties uz objektīvi definētiem nosacījumiem, atbalsts ir pieejams visiem, kam attiecīgajā apgabalā ir tiesības uz to pretendēt:

izmaksas par tādām publikācijām drukātajos un elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos un tīmekļa vietnēs un reklāmas klipiem elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos, radio vai televīzijā, kuru mērķis ir sniegt faktu materiālu par ražotājiem, kuri nāk no konkrēta reģiona vai ražo konkrētu lauksaimniecības produktu, ar nosacījumu, ka informācija ir neitrāla un visiem attiecīgajiem ražotājiem ir vienādas iespējas tikt pieminētiem publikācijā;

ģenēriskiem lauksaimniecības produktiem, to uzturvērtības priekšrocībām un ierosinājumiem to lietošanai;

(c)

(c)

Atsauce uz konkrētu uzņēmumu, preču zīmi vai izcelsmi

▼M1

(465) Noieta veicināšanas pasākumos, kas minēti (464) punkta c) apakšpunktā, un noieta veicināšanas kampaņās, kas minētas (464) punkta d) apakšpunktā, un jo īpaši ģenēriska rakstura noieta veicināšanas pasākumos, kas dod labumu visiem attiecīgā produkta veida ražotājiem, nedrīkst minēt nevienu konkrētu uzņēmumu, preču zīmi vai izcelsmi. Noieta veicināšanas kampaņas, kas minētas (464) punkta d) apakšpunktā, nedrīkst būt veltītas viena vai vairāku konkrētu uzņēmumu produktiem. Komisija par saderīgu neatzīs tādu valsts atbalstu noieta veicināšanas pasākumiem, kas apdraud produktu tirdzniecību vai nomelno produktus no citām dalībvalstīm.

▼B

(466) Tomēr tiem noieta veicināšanas pasākumiem un kampaņām, kas minēti (465) punkta c) un d) apakšpunktā un kas reklamē tādus produktus, uz ko attiecas (282) punktā minētās kvalitātes shēmas, izcelsmes norādīšanas ierobežojumu nepiemēro, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

ja pasākuma priekšmets ir produkti, uz kuriem attiecas tādas kvalitātes shēmas, kas nav Savienībā atzītu nosaukumu produktu shēmas, produktu izcelsmi drīkst minēt ar nosacījumu, ka tai vēstījumā ir pakārtota nozīme. Lai noteiktu, vai atsaucei uz izcelsmi ir pakārtota nozīme, Komisija ņems vērā k