2008R1099 — LV — 20.10.2010 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 304, 14.11.2008, p.1)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1099/2008

(2008. gada 22. oktobris)

par enerģētikas statistiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 1 ), tā kā: (1) Kopienai ir vajadzīgi precīzi un savlaicīgi dati par enerģijas daudzumiem, tās veidiem, avotiem, ražošanu, piegādi, pārveidošanu un patēriņu, lai kontrolētu politikas ietekmi uz enerģētiku un tās sekas. (2) Enerģētikas statistikā galveno uzmanību parasti pievērsa enerģijas piegādei un fosilajai enerģijai. Nākamajos gados lielāka uzmanība jāpievērš uzlabotām zināšanām par enerģijas galapatēriņu, atjaunojamiem energoresursiem un kodolenerģijai, kā arī to uzraudzībai. (3) Tas, ka ir pieejama precīza un atjaunināta informācija par enerģiju, ir būtiski, lai novērtētu enerģijas patēriņa ietekmi uz vidi, īpaši saistībā ar siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju. Šī informācija ir prasīta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 280/2004/EK (2004. gada 11. februāris) par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā ( 2 ). (4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošus enerģijas avotus ( 3 ), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū ( 4 ), dalībvalstīm prasa sniegt kvantitatīvus datus par enerģiju. Lai uzraudzītu panākto progresu šajās direktīvās minēto mērķu sasniegšanā, vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā. (5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti ( 5 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/32/EK (2006. gada 5. aprīlis) par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem ( 6 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem ( 7 ), paredz, ka dalībvalstis iesniedz datus par patērētās enerģijas daudzumu. Lai uzraudzītu panākto progresu minētajās direktīvās paredzēto mērķu sasniegšanā, vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā, kā arī uzlabota saskaņotība starp šiem datiem un saistīto statistisko apsekojumu datiem, piemēram, par iedzīvotājiem, mājsaimniecībām un transporta jomu. (6) Komisijas 2005. gada 22. jūnija Zaļajā grāmatā “Par energoefektivitāti” un 2006. gada 8. marta Zaļajā grāmatā “Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai” ir apsvērta ES enerģētikas politika, kuras vajadzībām nepieciešams, lai būtu pieejama ES enerģētikas statistika, tostarp nolūkā izveidot Eiropas Enerģētikas tirgus uzraudzības centru. (7) Lai izveidotu publiski pieejamu enerģētikas prognožu modeli saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. decembra Rezolūciju par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai ( 8 ), ir vajadzīgi detalizēti un atjaunināti dati enerģētikas jomā. (8) Nākamajos gados lielāka uzmanība būtu jāpievērš svarīgāko degvielu piegādes drošībai, kā arī ir vajadzīgi operatīvāki un precīzāki dati ES līmenī, lai paredzētu un saskaņotu ES risinājumus iespējamās piegādes krīzes gadījumā. (9) Enerģijas tirgus liberalizācija un pieaugošā sarežģītība arvien vairāk apgrūtina ticamu un savlaicīgu datu saņemšanu par enerģiju, jo īpaši, ja šādu datu sniegšanai nav tiesiskā pamata. Ir būtiski, ka enerģētikas statistikas sistēmu var elastīgi pielāgot situācijai, kāda varētu rasties nākotnē. (10) Lai enerģētikas statistikas sistēma sniegtu atbalstu Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm lēmumu pieņemšanā un veicinātu sabiedrības apspriešanos, iekļaujot tajā pilsoņus, šai sistēmai jānodrošina salīdzināmības, pārredzamības, elastības un attīstības garantijas. Tādēļ tuvākajā nākotnē tajā būtu jāiekļauj statistikas dati par kodolenerģiju un sīkāk jāizstrādā atbilstoši dati par atjaunojamo enerģiju. Tāpat saistībā ar energoefektivitāti būtu ļoti noderīgi, ja būtu pieejama detalizēta statistika par dzīvotnēm un transportu. (11) Kopienas statistikas apkopošanu reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku ( 9 ). (12) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, noteikt kopēju sistēmu salīdzināmas enerģētikas statistikas izveidei, nosūtīšanai, novērtēšanai un izplatīšanai Kopienā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. (13) Kopienas statistikas apkopošanā un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valstu un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK ( 10 ) izveidotā Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, saliedētību un atbildību. (14) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 11 ). (15) Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt datu avotu sarakstu, valstu statistiku un piemērojamos skaidrojumus vai definīcijas, kā arī nosūtīšanas kārtību un izveidot un izdarīt izmaiņas ikgadējos statistikas datos kodolenerģijas jomā, kad tie ir iekļauti, veikt izmaiņas statistikas datos par atjaunojamo enerģiju, kad tie ir iekļauti, un izveidot un izdarīt izmaiņas enerģijas galapatēriņa statistikas datos. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (16) Ir jāparedz, ka Komisija var dalībvalstīm piešķirt atbrīvojumus vai atkāpes saistībā ar tādiem enerģētikas datu vākšanas aspektiem, kas radītu pārmērīgu slogu respondentiem. Šādus atbrīvojumus vai atkāpes var piešķirt vienīgi pēc atbilstīga pamatojuma saņemšanas, kurā pārredzami norādīta pašreizējā situācija un pārmērīgais slogs. Tiem vajadzētu būt spēkā pēc iespējas īsāku laiku. (17) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1. Ar šo regulu nosaka vienotu struktūru, lai Kopienā apkopotu, nodotu, novērtētu un izplatītu salīdzināmu enerģētikas statistiku.

2. Šo regulu piemēro statistikas datiem par energoproduktiem un šo datu apkopojumam Kopienā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lietotas šādas definīcijas:

a) “Kopienas statistika” ir Kopienas statistika, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā;

b) “statistikas apkopošana” ir statistikas apkopošana, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā;

c) “Komisija (Eurostat)” ir Kopienas iestāde, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta ceturtajā ievilkumā;

d) “energoprodukti” ir kurināmais, siltumenerģija, atjaunojamā enerģija, elektroenerģija vai jebkāds cits enerģijas veids;

e) “datu apkopojums” ir dati, kas apkopoti valsts līmenī par energoproduktu izmantošanu vai apstrādi, proti, to ražošanu, tirdzniecību, krājumiem, pārveidošanu un patēriņu, un energosistēmas strukturālie raksturlielumi, piemēram, uzstādītās jaudas elektrības ražošanai vai naftas produktu ražošanas jaudas;

f) “datu kvalitāte” ir šādi statistikas kvalitātes aspekti: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība un pabeigtība.

3. pants

Datu avoti

1. Piemērojot principus, kas paredz saglabāt samazinātu slogu respondentiem un vienkāršot pārvaldi, dalībvalstis apkopo datus par energoproduktiem un to krājumiem Kopienā, izmantojot šādus avotus:

a) īpašus statistikas pārskatus, kas domāti primārās un pārveidotās enerģijas ražotājiem un tirgotājiem, sadalītājiem un transportētājiem, energoproduktu importētājiem un eksportētājiem;

b) citus statistikas pārskatus, kas domāti enerģijas galaproduktu lietotājiem rūpniecības, transporta un citos sektoros, tostarp mājsaimniecībām;

c) citas statistikas aprēķināšanas procedūras vai citus avotus, arī administratīvos avotus, piemēram, elektrības un gāzes tirgus regulatorus.

2. Dalībvalstis nosaka sīki izstrādātus noteikumus par tādu datu sniegšanu, kas ir vajadzīgi valsts statistikas apkopošanai, kā norādīts 4. pantā par uzņēmumiem un citiem avotiem.

3. Datu avotu sarakstu var grozīt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. pants

Datu apkopojumi, energoprodukti un valstu statistikas nosūtīšanas biežums

1. Valsts statistika, kas ir jāpaziņo, atbilst šīs regulas pielikumos noteiktajām prasībām. To nosūta šādos periodos:

a) reizi gadā enerģētikas statistiku, kas minēta B pielikumā;

b) reizi mēnesī enerģētikas statistiku, kas minēta C pielikumā;

c) īstermiņa reizi mēnesī enerģētikas statistiku, kas minēta D pielikumā.

2. Lietoto tehnisko terminu skaidrojumi vai definīcijas ir sniegti atsevišķajos pielikumos, tostarp A pielikumā (Terminoloģijas skaidrojumi).

3. Nosūtāmos datus un piemērojamos skaidrojumus vai definīcijas var grozīt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5. pants

Nosūtīšana un izplatīšana

1. Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) 4. pantā minētos valsts statistikas datus.

2. Datu nosūtīšanas kārtība, tostarp piemērojamie termiņi, atkāpes un atbrīvojumi no tās, ir izklāstīti pielikumos.

3. Praktiskos datu nosūtīšanas paņēmienus var grozīt saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma un saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru var piešķirt papildu atbrīvojumus vai atkāpes no tādu valsts statistikas datu apkopošanas, kuru vākšana radītu pārmērīgu slogu respondentiem.

5. Komisija (Eurostat) izplata enerģētikas gada statistikas datus līdz otrā gada 31. janvārim pēc pārskata perioda.

6. pants

Kvalitātes novērtējums un ziņojumi

1. Dalībvalstis nodrošina nosūtīto datu kvalitāti.

2. Dara visu iespējamo, lai garantētu saskaņotību starp enerģijas datiem, kas paziņoti saskaņā ar B pielikumu, un datiem, kas paziņoti saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2005/166/EK (2005. gada 10. februāris), ar ko paredz noteikumus, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā ( 12 ).

3. Šajā regulā uz nosūtāmajiem datiem attiecina šādus kvalitātes vērtējuma parametrus:

a) “atbilstība” raksturo līmeni, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām;

b) “precizitāte” raksturo novērtējumu pietuvinājumu nezināmajām faktiskajām vērtībām;

c) “savlaicīgums” raksturo laikposmu starp notikumu vai parādību un informācijas pieejamību par to;

d) “punktualitāte” raksturo laika novirzi starp datu paziņošanas dienu un dienu, kad tie būtu bijuši jāpaziņo;

e) “pieejamība” un “skaidrība” raksturo kārtību un nosacījumus, kā lietotāji var saņemt, izmantot un interpretēt datus;

f) “salīdzināmība” raksturo attiecīgo statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes apjomu, salīdzinot statistikas datus dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos, sektoros vai laikposmos;

g) “saskaņotība” raksturo datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot.

4. Reizi piecos gados dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti, kā arī par jebkurām izdarītajām izmaiņām metodoloģijā.

5. Dalībvalstis sešos mēnešos pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma saņemšanas un nolūkā dot tai iespēju novērtēt sniegto datu kvalitāti nosūta Komisijai (Eurostat) pārskatu, kurā iekļauta visa būtiskā informācija par šīs regulas ieviešanu.

7. pants

Grafiks un nosūtīšanas biežums

Šajā regulā norādītos datus dalībvalstis apkopo no tā kalendāra gada sākuma, kurš ir pēc šīs regulas pieņemšanas, un turpmāk nosūta tos par periodiem, kas noteikti 4. panta 1. punktā.

8. pants

Ikgadējie statistikas dati kodolenerģijas jomā

Komisija (Eurostat), sadarbojoties ar ES kodolenerģētikas nozari, nosaka ikgadējo statistikas datu kopumu, ko paziņo un izplata, sākot no 2009. gada, šo gadu uzskatot par pirmo pārskata periodu, nepieciešamības gadījumos neskarot statistikas datu konfidencialitāti un izvairoties no dubultu datu vākšanas, vienlaikus saglabājot zemas statistikas izveides izmaksas un pieņemamu ziņošanas slogu.

Ikgadējo statistikas datu kopumu kodolenerģijas jomā nosaka un tajā var izdarīt izmaiņas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Statistikas dati par atjaunojamo enerģiju un enerģijas galapatēriņu

1. Lai uzlabotu statistikas datu kvalitāti attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un enerģijas galapatēriņu, Komisija (Eurostat), sadarbojoties ar dalībvalstīm, pārliecinās, ka šie dati ir salīdzināmi, pārredzami, detalizēti un elastīgi, veicot šādus pasākumus:

a) pārskatot metodoloģiju, kuru izmanto statistikas datu sagatavošanai atjaunojamās enerģijas jomā, lai katru gadu papildus nodrošinātu ekonomiski izdevīgus, detalizētus statistikas datus par katru atjaunojamās enerģijas avotu. No 2010. gada (atsauces gads) Komisija (Eurostat) sagatavo un izplata iegūtos statistikas datus;

b) pārskatot un nosakot dalībvalstu un Kopienas līmenī izmantojamo metodoloģiju, lai sagatavotu enerģijas galapatēriņa statistikas datus (avoti, mainīgie lielumi, kvalitāte, izmaksas), pamatojoties uz pašreizējo situāciju, veiktajiem pētījumiem un tehniski ekonomiskā pamatojuma ievadpētījumiem, kā arī izmaksu un ieguvumu analīzi, kas vēl jāveic; un izvērtējot ievadpētījumu un izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, lai sagatavotu enerģijas galapatēriņa rādītāju iedalījumu pēc nozares un galvenajiem enerģijas izmantošanas veidiem, iegūtos rezultātus no 2012. gada (atsauces gads) pakāpeniski integrējot statistikas datos.

2. Statistikas datu kopumā atjaunojamo enerģijas resursu jomā var izdarīt izmaiņas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3. Statistikas datu kopumu attiecībā uz enerģijas galapatēriņu nosaka un tajā var izdarīt izmaiņas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

10. pants

Īstenošanas pasākumi

1. Saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem turpmāk norādītos pasākumus, kuri vajadzīgi šīs regulas īstenošanai un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia to papildinot:

a) grozījumus datu avotu sarakstā (3. panta 3. punkts);

b) valsts statistikas un lietoto skaidrojumu vai definīciju grozījumus (4. panta 3. punkts);

c) grozījumus datu nosūtīšanas kārtībā (5. panta 3. punkts);

d) ikgadējās statistikas kodolenerģijas jomā izveidi un izmaiņu veikšanu tajā (8. panta otrā daļa);

e) izmaiņu veikšanu atjaunojamās enerģijas statistikā (9. panta 2. punkts);

f) enerģijas galapatēriņa statistikas izveidi un izmaiņu veikšanu tajā (9. panta 3. punkts).

2. Papildu atbrīvojumus vai atkāpes (5. panta 4. punkts) piešķir saskaņā ar 11. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

3. Patur prātā principu, ka papildu izmaksas un ziņošanas slogs turpina būt samērīgs.

11. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M1









A PIELIKUMS

TERMINOLOĢIJAS SKAIDROJUMI

Šajā pielikumā sniegti skaidrojumi vai definēti termini, kurus lieto citos pielikumos.

1. ĢEOGRĀFISKAS PIEZĪMES

Tikai statistikas datu ziņošanas nolūkā piemēro šādas ģeogrāfiskās definīcijas.

— Austrālija bez aizjūras teritorijām

— Dānija bez Farēru salām un Grenlandes

— Francija ar Monako, bet bez Francijas aizjūras teritorijām - Gvadelupas, Martinikas, Francijas Gviānas, Reinjonas, Senpjēras un Mikelonas, Jaunkaledonijas, Franču Polinēzijas, Volisa un Futunas salas un Majotas

— Itālija ar Sanmarīno un Vatikānu

— Japāna ar Okinavu

— Nīderlande bez Surinamas un Nīderlandes Antiļām

— Portugāle ar Azoru salām un Madeiru

— Spānija ar Kanāriju salām, Baleāru salām un Seūtu un Meliļu

— Šveice bez Lihtenšteinas

— Amerikas Savienotās Valstis ar 50 štatiem, Kolumbijas apgabalu, ASV Virdžīnu salām, Puertoriko un Guamu

2. DATU APKOPOJUMS

Ražotājus klasificē atbilstīgi ražošanas mērķim:

— pamatdarbības ražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektrību un/vai siltumu pārdošanai trešām personām, un tā ir pamatdarbība,

— pašražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pilnībā vai daļēji savai izmantošanai, un ražošana ir darbība, kas veicina pamatdarbību.

Piezīme: Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru var precizēt terminoloģiju, pievienojot attiecīgās NACE atsauces pēc tam, kad stājusies spēkā NACE klasifikācijas jaunā redakcija.

2.1. Piegādes un pārveidošanas sektori

Ražošana/vietējā ražošana

Iegūtie vai saražotie kurināmā apjomi, kas aprēķināti pēc visām darbībām inertas vielas likvidēšanai. Ražošanā iekļauti daudzumi, ko ražošanas procesā patērē ražotājs (piemēram, apkurei vai iekārtas un palīgiekārtu ekspluatācijai), kā arī piegādes citiem enerģijas ražotājiem pārveidošanai vai cita veida izmantošanai.

Vietējā ražošana: ražošana no avotiem attiecīgajā valstī.

Imports/eksports

Ģeogrāfiskās definīcijas skatīt nodaļā “Ģeogrāfiskās piezīmes”.

Ja vien nav norādīts citādi, “imports” attiecas uz saražotā energoprodukta galīgo izcelsmi (valsts, kurā energoprodukts tika saražots), lai izmantotu valstī, un “eksports” – uz galapatēriņa valsti.

Daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās.

Ja nevar ziņot ne par izcelsmi, ne galamērķi, drīkst izmantot pozīciju “cits”.

Var rasties statistikas atšķirības, ja, pamatojoties uz iepriekšminēto, ir pieejams tikai kopējais importa un eksporta daudzums, savukārt ģeogrāfiskā iedalījuma pamatā ir atšķirīgs pārskats, avots vai koncepcija. Šādā gadījumā atšķirības jāietver pozīcijā “cits”.

Starptautiskie kuģu bunkuri

Kurināmā apjomi, kuri nogādāti uz kuģiem, kas kuģo ar jebkuras valsts karogu un kas ir iesaistīti starptautiskajā kuģošanā. Starptautiskā kuģošana var notikt jūrā, iekšējos ezeros un ūdensceļos, un piekrastes ūdeņos. Izņēmums ir:

— tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā. Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu un nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības,

— zvejas kuģu patēriņš,

— militāro spēku patēriņš.

Krājumu izmaiņas

Starpība starp krājumiem perioda sākumā un krājumiem perioda beigās, kas tiek glabāti valsts teritorijā.

Kopējais patēriņš (aprēķināts)

Aprēķinātā vērtība, kas definēta šādi:

Vietējā ražošana + no citiem avotiem + imports – eksports – starptautiskie kuģu bunkuri + krājumu izmaiņas

Kopējais patēriņš (faktiskais)

Daudzums, kas faktiski ierakstīts galalietotāju sektora pārskatos.

Statistikas atšķirības

Aprēķinātā vērtība, kas definēta šādi:

Aprēķinātais kopējais patēriņš – faktiskais kopējais patēriņš.

Ietver krājumu izmaiņas galalietotājiem, kad to nevar atzīmēt kā “Krājumu izmaiņu” daļu.

Jebkādu lielāku atšķirību iemesli ir jānorāda.

Pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

Elektroenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Par uzņēmumos izmantoto kurināmo, kuros ir vismaz viena koģenerācijas iekārta, ir jāziņo pozīcijā par pamatdarbības ražotāja koģenerācijas stacijām.

Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas

Elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Pamatdarbības ražotāju siltumerģijas ražošanas uzņēmumi

Siltumenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

Elektroenerģijas ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi.

Par uzņēmumos izmantoto kurināmo, kuros ir vismaz viena koģenerācijas iekārta, ir jāziņo pozīcijā par pašražotāju koģenerācijas stacijām.

Pašražotāju koģenerācijas stacijas

Kurināmā daudzumi, kas atbilst saražotās elektroenerģijas un pārdotās siltumenerģijas daudzumam.

Pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

Kurināmā daudzumi, kas atbilst pārdotās siltumenerģijas daudzumam.

Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

Kurināmā ražošanai izmantotie daudzumi.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Koksa krāsnis

Koksa krāsnīs izmantotie daudzumi.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

Izmantotie lignīta vai brūnogļu daudzumi brūnogļu brikešu ražošanā vai kūdras daudzumi kūdras brikešu ražošanā.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Gāzes rūpnīcas

Izmantotie daudzumi gāzes iegūšanai gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Domnas

Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (parasti sauktu par PCI), un koksa krāsns koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās.

Šeit nav jāietver domnu apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi kā kurināmais (piemēram, domnas gāze), bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā.

Ogļu sašķidrināšana

Sintētiskās eļļas iegūšanai izmantotie kurināmā daudzumi.

Naftas rafinēšanas rūpnīcas

Naftas produktu iegūšanai izmantotie daudzumi.

Šeit nav jāietver apkurei un iekārtu ekspluatācijai izmantotie daudzumi kā kurināmais, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģētikas sektorā.

Citur neklasificēts – pārveidošana

Pārveidošanai izmantotie daudzumi, kas nav ietverti citur. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā ir jāskaidro.

2.2. Enerģētikas sektors un galapatēriņš

Enerģētikas sektors kopā

Enerģētikas sektorā izlietotie daudzumi ieguves (ogļu, naftas un gāzes ieguves) nodrošināšanai vai pārveidošanas darbībās iekārtu ekspluatācijā. Tas atbilst NACE 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 un 35. nodaļai.

Neietver kurināmā daudzumus, kas pārveidoti citā enerģijas veidā (par ko ir jāziņo pārveidošanas sektorā) vai izmantoti, lai nodrošinātu naftas, gāzes un ogļu sīkšķembu cauruļvadu ekspluatāciju (par ko ir jāziņo transporta sektorā).

Ietver ķīmisko materiālu ražošanu atomu šķelšanai un kausēšanai un šo procesu produktus.

Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

Izlietotie daudzumi kā enerģija elektrības ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltuma ražošanas uzņēmumos.

Ogļraktuves

Izlietotie daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu ogļu ieguvi un sagatavošanu ogļu ieguves nozarē.

Par sadedzinātajām oglēm ogļu termoeletrostacijās ir jāziņo pārveidošanas sektorā.

Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi

Izlietotie daudzumi kā enerģija patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos.

Koksa krāsnis

Izlietotie daudzumi kā enerģija koksēšanas rūpnīcās.

Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

Izlietotie daudzumi kā enerģija brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumos.

Gāzes rūpnīcas/gazifikācijas iekārtas

Patērētie daudzumi kā enerģija gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās.

Domnas

Patērētie daudzumi kā enerģija domnās.

Ogļu sašķidrināšana

Patērētie daudzumi kā enerģija ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās.

Naftas rafinēšanas rūpnīcas

Patērētie daudzumi kā enerģija naftas rafinēšanas rūpnīcās.

Naftas un gāzes ieguve

Patērētie daudzumi kā kurināmais naftas un gāzes ieguves procesā un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās.

Neietver zudumus cauruļvados (par to ir jāziņo nodaļā “Piegādes zudumi”) un izlietotos enerģijas daudzumus cauruļvadu ekspluatācijā (par to ir jāziņo transporta sektorā).

Galapatēriņš kopā

Definēts (aprēķināts) šādi:

= kopējā izmantošana, kas nav saistīta ar enerģiju + enerģijas gala patēriņš (rūpniecība + transports + citi sektori)

Tajā neietver piegādes pārveidošanai, daudzumus, ko izmanto enerģijas ražošanas nozares, un zudumus piegādes laikā.

Neenerģētikas patēriņš

Energoprodukti, kas izmantoti kā izejvielas dažādos sektoros; tas ir, kas nav patērēti kā kurināmais vai pārveidoti citā kurināmā veidā.

2.3. Enerģijas galapatēriņa specifikācija

Enerģijas galapatēriņš

Kopējais enerģijas patēriņš rūpniecībā, transportā un citos sektoros.

Rūpniecības sektors

Tas attiecas uz kurināmā daudzumu, ko patērē rūpniecības uzņēmums savas pamatdarbības nodrošināšanai.

Par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem vai koģenerācijas stacijām ir jānorāda tikai tie kurināmā daudzumi, ko uzņēmums pats patērējis siltumenerģijas ražošanai. Par kurināmā patēriņu tādas siltumenerģijas ražošanai, kas tiek pārdota, un elektroenerģijas ražošanai ir jāziņo attiecīgajā pārveidošanas sektorā.

Dzelzs un tērauda ražošana: NACE 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 un 24.52 nodaļa.

Ķīmisko vielu ražošana (ieskaitot petroķīmisko rūpniecību)

Ķīmisko vielu ražošanas un naftas ķīmijas sektors; NACE 20. un 21. nodaļa.

Krāsaino metālu ražošana

Krāsaino metālu ražošanas nozares; NACE 24.4, 24.53 un 24.54 nodaļa.

Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

Stikla, keramikas, cementa un citu celtniecības materiālu nozares; NACE 23. nodaļa.

Transportlīdzekļu aprīkojums

Nozares, kuras ir saistītas ar transportlīdzekļu aprīkojumu; NACE 29. un 30. nodaļa.

Mašīnas un iekārtas

Gatavie metāla izstrādājumi, mašīnas un iekārtas, izņemot transportlīdzekļu aprīkojumu; NACE 25., 26., 27. un 28. nodaļa.

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

NACE 07 nodaļa (izņemot 07.21), 08 nodaļa (izņemot 08.92) un 09.9 nodaļa; neietver enerģijas ražošanas nozares.

Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana; NACE 10., 11. un 12. nodaļa.

Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

Iekļauta ierakstu ražošana; NACE 17. un 18. nodaļa.

Koksnes un koka izstrādājumu (izņemot celulozes un papīra) ražošana: NACE 16. nodaļa.

Būvniecība: NACE 41., 42. un 43. nodaļa.

Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana; NACE 13., 14. un 15. nodaļa.

Citur neklasificēts – rūpniecība

Patēriņš nozarēs, kas nav ietvertas iepriekš.

Transporta sektors

Enerģija, kas izmantota visās transportēšanas darbībās neatkarīgi no tautsaimniecības nozares, kurā darbība notiek; NACE 49., 50. un 51. nodaļa.

Transporta sektors – dzelzceļš

Viss patēriņš dzelzceļa transportā, tostarp rūpnieciskajos dzelzceļos; NACE 49.1 un 49.2 nodaļa.

Transporta sektors – vietējā kuģošana

Piegādātie daudzumi kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas nav iesaistīti starptautiskajā kuģošanā (skatīt starptautiskos kuģu bunkurus). Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības. NACE 50. nodaļa.

Transporta sektors – sauszemes transports

Sauszemes transportlīdzekļos izmantotie daudzumi.

Ietver degvielu, kas izmantota lauksaimniecības mašīnās uz lielceļiem, un smērvielas izmantošanai sauszemes transportlīdzekļos.

Neietver izmantoto enerģiju stacionāros dzinējos (skatīt “Citi sektori”), traktoros uz maziem ceļiem (skatīt “Lauksaimniecība”), sauszemes transportlīdzekļos militārām vajadzībām (skatīt “Citi sektori – citur neklasificēti”), izmantoto bitumenu ceļu klāšanā un izmantoto enerģiju dzinējos būvniecības vietās (skatīt rūpniecības apakšiedalījumu “Būvniecība”). NACE 49.3 un 49.4 nodaļa.

Transporta sektors – cauruļvadu transports

Izmantotie enerģijas daudzumi cauruļvadu darbības nodrošināšanā, pārvietojot gāzes, šķidrumus, ogļu sīkšķembas un citas preces; NACE 49.5 nodaļa.

Ietver izmantoto enerģiju sūkņu stacijās un cauruļvadu uzturēšanā.

Neietver enerģiju, kas izmantota, lai pa cauruļvadiem piegādātu dabasgāzi vai rūpniecisko gāzi, karsto ūdeni vai tvaiku no piegādātāja galapatērētājiem (par to jāziņo enerģētikas sektorā), enerģiju, kas izmantota, lai piegādātu ūdeni galapatērētājiem – mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem, komerciālajiem un citiem lietotājiem (tas jāiekļauj komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā) un radušos zudumus šādu piegāžu laikā starp piegādātāju un galapatērētājiem (par to ir jāziņo piegādes zudumu sektorā).

Transporta sektors – starptautiskais gaisa transports

Piegādātie aviācijas degvielas daudzumi gaisa kuģim starptautiskajiem lidojumiem. Iekšzemes/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisa kuģa valstspiederības. NACE 51. nodaļas daļa.

Nav iekļauta aviosabiedrību izmantotā degviela sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo sektorā “Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielas daudzumus militārām vajadzībām (par to jāziņo sektorā “Citi sektori – citur neklasificēti”).

Transporta sektors – iekšzemes gaisa transports

Aviācijas degvielas piegādātie daudzumi gaisa kuģim iekšzemes gaisa transportam, kas var būt komerciāls, privāts, lauksaimniecības vajadzībām, u. c. NACE 51. nodaļas daļa.

Ietver izmantoto degvielu citiem mērķiem, nevis lidošanai, piemēram, dzinēju salīdzinošai pārbaudei. Iekšzemes/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisa kuģa valstspiederības.

Neietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo sektorā “Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo sektorā “Citi sektori – citur neklasificēti”).

Transporta sektors – citur neklasificēts

Izmantotie daudzumi citur neklasificētām transporta darbībām.

Ietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem un izmantoto degvielu ostās kuģu izkraušanas iekārtās, dažāda veida autokrānos.

Ir jāziņo tas, kas tiek iekļauts šajā pozīcijā.

Citi sektori

Īpaši nenosaukti sektori vai tādi, kas nepieder enerģētikas, rūpniecības vai transporta sektoram.

Citi sektori – komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

Komercdarbības un biroju patērētais kurināmais valsts un privātajā sektorā.

NACE 33., 36., 37., 38., 39., 45., 46., 47., 52., 53., 55., 56., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 71., 72., 73., 74., 75., 77., 78., 79., 80., 81., 82., 84., 85., 86., 87., 88., 90., 91., 92., 93., 94., 95., 96. un 99. nodaļa.

Citi sektori – dzīvojamais sektors

Jāziņo par kurināmo, kas patērēts visās mājsaimniecībās, ieskaitot “mājsaimniecības, kurās ir nodarbinātas personas”. NACE 97. un 98. nodaļa.

Citi sektori – lauksaimniecība/mežsaimniecība

Tādu lietotāju patērētā degviela, kurus klasificē lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības nozarē; NACE 01 un 02 nodaļa.

Citi sektori – zvejniecība

Iekšzemes, piekrastes un dziļjūras zvejniecībai piegādātā degviela. Zvejniecībai ir jāaptver piegādātā degviela kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas ir valstī no jauna iepildījuši degvielu (tostarp starptautiskā zvejniecība), un zvejniecībā izmantotā enerģija. NACE 03 nodaļa.

Citi sektori – citur neklasificēti

Šīs darbības nav ietvertas nekur citur. Šajā kategorijā ietilpst izmantotā degviela militārām vajadzībām visam mobilajam un stacionārajam patēriņam (piemēram, kuģi, gaisa kuģi, sauszemes transportlīdzekļi un izmantotā enerģija dzīvojamās mājās) neatkarīgi no tā, vai degviela ir piegādāta minētās vai citas valsts militārajiem spēkiem. Ja to izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā ir jāskaidro.

3. CITI TERMINI

Regulā lieto saīsinājumus, kuru nozīme ir šāda:

— TML : tetrametilsvins,

— TEL : tetraetilsvins,

— SBP : rūpnieciskais spirts,

— LPG : sašķidrināta naftas gāze,

— NGL : šķidra dabasgāze,

— LNG : sašķidrināta dabasgāze,

— CNG : saspiesta dabasgāze.









B PIELIKUMS

IKGADĒJĀ ENERĢĒTIKAS STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta ikgadējās apkopotās enerģētikas statistikas piemērošanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un pārraides procedūra.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā īpašs skaidrojums nav dots.

1. CIETAIS FOSILAIS KURINĀMAIS UN RŪPNIECISKĀS GĀZES

1.1. Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, datu apkopojums attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem:







Energoprodukts Definīcija 1. Akmeņogles Augstas šķiras ogles, kas izmantotas rūpnieciski un mājsaimniecībās.Tajās kopumā ir mazāk nekā 10 % gaistošo vielu un augsts oglekļa saturs (aptuveni 90 % fiksētā oglekļa). To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas. 2. Koksa ogles Bitumenogles ar tādām īpašībām, kas ļauj iegūt koksu, kurš ir piemērots domnām.To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas. 3. Citas bitumenogles (tvaika ģeneratoru ogles) Ogles, kas izmantotas tvaika ražošanā, un ietver visas bitumenogles, kas nav ietvertas pie koksa oglēm vai akmeņoglēm. Tām ir augstāks gaistošo vielu daudzums nekā akmeņoglēm (vairāk nekā 10 %) un mazāks oglekļa daudzums (90 % fiksētā oglekļa). To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas. Ja bitumenogles izmanto koksa krāsnīs, par tām jāziņo kā par koksa oglēm. 4. Melnais lignīts Neaglomerētas akmeņogles ar augstāko siltumspēju robežās no 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) līdz 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), un gaistošo vielu saturs pārsniedz 31 %. 5. Lignīts/brūnogles Neaglomerētas akmeņogles ar augstāko siltumspēju, kas nepārsniedz 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg), un gaistošo vielu saturs pārsniedz 31 %. Šajā kategorijā ir jāziņo par tieši saražoto un sadegušo degakmeni un darvas smiltīm. Šajā kategorijā arī ir jāziņo par izmantoto degakmeni un darvas smiltīm kā patēriņu citos pārveidošanas procesos. Tas ietver patērēto degakmeni vai darvas smilšu daļu pārveidošanas procesā. Par degakmens eļļu un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, ir jāziņo Ikgadējā naftas anketā. 6. Kūdra Degošas mīkstas, porainas vai saspiestas, augu izcelsmes nogulsnes ar augstu ūdens saturu (līdz 90 % neapstrādātā veidā), viegli sagriežamas, gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā. Nav ietverta kūdra, ko izmanto neenerģētikas patēriņam. Šī definīcija neskar atjaunojamās enerģijas resursu definīciju Direktīvā 2009/28/EK un ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pamatnostādnēs valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaitei. 7. Patentēts kurināmais Kurināmā maisījums, kas iegūts no akmeņogļu sīkdaļām, pievienojot saistvielu. Saražotā patentētā kurināmā daudzums tādēļ drīkst būt nedaudz lielāks nekā faktiskais patērētais ogļu daudzums pārveidošanas procesā. 8. Koksa krāšņu kokss Ciets produkts, kas iegūts, karbonizējot ogles, pamatā koksa ogles, augstā temperatūrā, ar mazu mitruma un gaistošo vielu saturu. Koksa krāšņu koksu pamatā izmanto dzelzs un tērauda rūpniecībā, kur tas ir enerģijas avots un ķīmiska viela. Šajā kategorijā ietilpst arī koksa putekļi un lietuvju kokss. Šajā kategorijā ir jāietver puskokss (ciets produkts, ko iegūst, zemā temperatūrā karbonizējot ogles).Puskoksu izmanto kā vietējo kurināmo vai pati pārveidošanas rūpnīca. Šajā iedaļā ietilpst arī kokss, koksa putekļi un puskokss no lignīta/brūnoglēm. 9. Gāzes kokss Akmeņogļu blakusprodukts, ko izmanto pilsētu gāzu ražošanai gāzes rūpnīcās. Gāzes koksu izmanto apsildē. 10. Akmeņogļu darva Bitumenogļu sausās destilācijas produkts. Akmeņogļu darva ir ogļu destilācijas šķidrs blakusprodukts, lai ražotu koksu koksa krāsnī, vai to iegūst no brūnoglēm (“zemas temperatūras darva”). Akmeņogļu darvu var pārtvaicēt tālāk dažādos organiskos produktos (piemēram, benzolā, toluolā, naftalīnā), par kuriem parasti ziņotu kā par petroķīmiskās rūpniecības izejvielām. 11. BOB Brūnogļu briketes Brūnogļu briketes ir kurināmā maisījums, kas iegūts no lignīta/brūnoglēm, zem spiediena veidojot briketes bez saistvielas pievienošanas. Šī iedaļa ietver kūdras briketes, sausa lignīta sīkdaļas un putekļus. 12. Gāzes rūpnīcu gāze Ietver visa veida gāzes, ko iegūst komunālo pakalpojumu vai privātajos uzņēmumos, kuru galvenais mērķis ir gāzes ražošana, transportēšana un sadale. Tajā ir iekļauta gāze, kas iegūta karbonizējot (tostarp gāze, kas iegūta koksa krāsnīs un pārveidota par gāzes rūpnīcu gāzi), gazificējot ar vai bez bagātināšanas ar naftas produktiem (LPG, degvieleļļu, utt.) un pārveidojot, un vienkārši sajaucot gāzes un/vai gaisu, par ko ziņo ailē “No citiem avotiem”. Pārveidošanas sektorā jānorāda gāzes rūpnīcu gāzes daudzumi, kas pārveidoti par sajauktu dabasgāzi, kas tiks piegādāta un patērēta dabasgāzes tīklā. Par citu ogļu gāzu (piemēram, koksa krāšņu gāzu, domnu gāzes un konvertora gāzes) ražošanu ir jāziņo kolonnās attiecībā uz šādām gāzēm un nevis kā par gāzes rūpnīcu gāzes ražošanu. Par ogļu gāzēm, kas ir pārvietotas uz gāzes rūpnīcu iekārtām, ir jāziņo (to attiecīgajā kolonnā) pārveidošanas sektorā gāzes rūpnīcu iekārtu rindā. Kopējam gāzes rūpnīcu gāzes daudzumam, kas nāk no citu ogļu gāzu pārvietošanas, ir jāparādās ražošanas rindā attiecībā uz gāzes rūpnīcu gāzi. 13. Koksa krāšņu gāze Iegūst kā koksa krāšņu gāzes ražošanas blakusproduktu dzelzs un tērauda ražošanā. 14. Domnu gāze Iegūst sadedzinot koksu domnās tērauda un dzelzs ražošanas nozarē. To reģenerē un izmanto kā kurināmo daļēji rūpnīcā un daļēji citos tērauda nozares procesos vai enerģijas ražošanas uzņēmumos, kuros ir iekārtas to sadedzināšanai. Par kurināmā daudzumu ir jāziņo, pamatojoties uz augstāko siltumspēju. 15. Konvertora gāze Tērauda ražošanas blakusprodukts skābekļa kurtuvē, ko reģenerē pēc iziešanas no kurtuves. Gāze ir zināma arī kā konvertoru gāze, zema blīvuma gāze vai pamata skābekļa gāze tērauda ražošanā. 16. Akmeņogles Termins “akmeņogles” attiecas uz oglēm ar augstāko siltumspēju, kas pārsniedz 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) pie bezpelnu mitrās masas un ar vidējo nejaušu vitrinīta atstarotspēju vismaz 0,6. Akmeņogles kopumā attiecas uz visiem energoproduktiem no 1 līdz 3 (akmeņogles, koksa ogles un citas bitumenogles).

1.2. Datu apkopojuma saraksts

Tālākminētie dati ir jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā īpašs skaidrojums nav dots.

1.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektori







1. Ražošana 1.1. To skaitā: pazemē Piemēro tikai akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm. 1.2. To skaitā: virszemes Piemēro tikai akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm. 2. No citiem avotiem To veido divas sastāvdaļas: — reģenerētās ogļu sīkšķembas, vidējas kvalitātes un citi zemas šķiras akmeņogļu produkti, kurus nevar klasificēt pēc ogļu veida. Tajā ietilpst akmeņogles, kas reģenerētas no atkritumkaudzēm un citām atkritumu savākšanas vietām, — kurināmā piegādes, kura ražošana ietilpst cita kurināmā enerģijas bilancē, bet kura patēriņš parādīsies akmeņogļu enerģijas bilancē. 2.1. To skaitā: no naftas produktiem Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai. Piemēram, naftas koksa pievienošana koksa oglēm koksa krāsnīs 2.2. To skaitā: no dabasgāzes Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai. Piemēram, dabasgāzes pievienošana gāzes rūpnīcu gāzei tiešajam gala patēriņam 2.3. To skaitā: no atjaunojamiem avotiem Nepiemēro akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai. Piemēram, rūpnieciskie atkritumi kā saistviela patentēta kurināmā ražošanā 3. Imports 4. Eksports 5. Starptautiskie kuģu bunkuri 6. Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. 7. Bruto patēriņš 8. Statistikas atšķirības 9. Pārveidošanas sektors kopā Izmantotā kurināma daudzumi primārajai vai sekundārajai enerģijas pārveidošanai (piemēram, ogles par elektroenerģiju, koksa krāšņu gāze par elektroenerģiju) vai izmantotie daudzumi pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, koksa ogles par koksu). 9.1. To skaitā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi 9.2. To skaitā: pašražotāju koģenerācijas stacijas 9.3. To skaitā: pamatdarbības ražotāju siltumerģijas ražošanas uzņēmumi 9.4. To skaitā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi 9.5. To skaitā: pašražotāju koģenerācijas stacijas 9.6. To skaitā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi 9.7. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 9.8. To skaitā: koksa krāsnis 9.9. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 9.10. To skaitā: gāzes rūpnīcas 9.11. To skaitā: domnas Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (parasti sauktu par PCI), un koksa krāsns koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās. Šeit nav jāietver domnu apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi kā kurināmais (piemēram, domnas gāze), bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu enerģetikas sektorā. 9.12. To skaitā: ogļu sašķidrināšana Par degakmens eļļu un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, jāziņo saskaņā ar šā pielikuma 4. nodaļu. 9.13. To skaitā: sajaukšanai ar dabasgāzi Ogļu gāzu daudzumi, kas sajaukti ar dabasgāzi. 9.14. To skaitā: citur neklasificēts – pārveidošana

1.2.2. Enerģētikas sektors







1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi 1.2. To skaitā: ogļraktuves 1.3. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.6. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.7. To skaitā: domnas 1.8. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.9. To skaitā: ogļu sašķidrināšana 1.10. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Sadales zudumi Zudumi, kas radušies pārvietošanas un sadales, kā arī rūpniecisko gāzu uzliesmojuma dēļ. 3. Galapatēriņš kopā 4. Neenerģētikas patēriņš kopā 4.1. To skaitā: rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas sektori. Neenerģētikas patēriņš visās rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas apakšnozarēs, piemēram, ogles, kas izmantotas metanola vai amonjaka ražošanā. 4.1.1. No 4.1. punkta, kur: naftas ķīmijas rūpniecībā Neenerģētikas patēriņš, piemēram, ogļu izmantošana par izejvielām mēslojuma iegūšanai un par izejvielām citu naftas ķīmijas produktu ražošanā. 4.2. To skaitā: transporta sektors Neenerģētikas patēriņš visās transporta apakšnozarēs. 4.3. To skaitā: citi sektori Neenerģētikas patēriņš komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā, dzīvojamajā sektorā, lauksaimniecībā un citur nenorādītos sektoros.

1.2.3. Enerģijas galapatēriņa specifikācija







1. Enerģijas galapatēriņš 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: dzelzceļš 3.2. To skaitā: vietējā kuģošana 3.3. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts – cits

1.2.4. Imports un eksports

Izcelsmes valsts imports un galamērķa valsts eksports.

Nepiemēro kūdrai, gāzes koksam, gāzes rūpnīcu gāzei, koksa gāzei, domnu gāzei, kā arī konvertora gāzei.

1.2.5. Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos ir jāziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, par koģenerācijas stacijām un par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem.

Minētie patēriņi pašražotāju uzņēmumos ir sadalīti, ņemot vērā pamatdarbības veidus, kas uzskaitīti tabulā:







1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.3. To skaitā: koksa krāsnis 1.4. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.5. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.6. To skaitā: domnas 1.7. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.8. To skaitā: ogļu sašķidrināšana 1.9. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: Dzelzceļš 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts

1.3. Siltumspēja

Par 1.1. punktā minētajiem energoproduktiem jāziņo gan augstākā, gan zemākā siltumspēja šādiem galvenajiem datu apkopojumiem.

Nepiemēro gāzes rūpnīcu gāzēm, koksa krāšņu gāzei, domnu gāzei un konvertora gāzei:







1. Ražošana 2. Imports 3. Eksports 4. Izmantots koksa krāsnīs 5. Izmantots domnās 6. Izmantots pamatdarbības elektroenerģijas ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos 7. Izmantots rūpniecībā 8. Citiem izmantojuma veidiem

1.4. Ražošana un krājumi ogļu raktuvēs

Piemērojama tikai akmeņoglēm un lignītam/brūnoglēm.

Jāziņo par šādiem daudzumiem:







1. Apakšzemes ieguve 2. Ieguve virszemē 3. No citiem avotiem 4. Krājumi perioda beigās 4.1. To skaitā: krājumi raktuvēs

1.5. Mērvienības







1. Enerģijas daudzumi 103 tonnas Izņēmums: gāzēm (gāzes rūpnīcu gāzei, koksa krāšņu gāzei, domnu gāzei, konvertora gāzei) mērījums ir tieši enerģijas mērījums, un tādēļ izmantojamā mērvienība ir TJ (pamatojoties uz augstāko siltumspēju). 2. Siltumspēja MJ/tonnu

1.6. Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

2. DABASGĀZE

2.1. Attiecīgie energoprodukti

Šo datu apkopojums attiecas uz dabasgāzi, ko veido gāzes, kas ir sastopamas pazemes atradnēs, un tās ir sašķidrinātas vai gāzveida, ko pamatā veido metāns.

Tas ietver gan “neasimilēto” gāzi, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums, gan “asimilēto” gāzi, kas iegūta saistībā ar jēlnaftu, kā arī metānu, kas reģenerēts no ogļraktuvēm (akmeņogļu gāze) vai no ogļu slāņa (ogļu slāņa gāze).

Tas neietver gāzes, kas radušās, anaerobi iztvaicējot biomasu (piemēram, komunālo vai notekūdeņu dūņu gāzi), ne arī gāzes rūpnīcu gāzi.

2.2. Datu apkopojuma saraksts

Tālākminētie dati ir jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

2.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektori

Jāziņo par daudzumiem, kas izteikti gan apjoma, gan enerģijas vienībās, un ieskaitot augstāko un zemāko siltumspēju šādiem datiem:







1. Vietējā ražošana Norāda visu realizējamās produkcijas apjomu valsts robežās, tostarp atklātā jūrā iegūto. Iegūto apjomu mēra pēc attīrīšanas un NGL ieguves, kā arī pēc sēra ekstrakcijas. Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši. Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes nozarē;gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās. 1.1. To skaitā: asimilētā gāze Dabasgāze, kas iegūta kopā ar jēlnaftu. 1.2. To skaitā: neasimilētā gāze Dabasgāze, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums. 1.3. To skaitā: ogļraktuvju gāze Ogļraktuvēs vai no ogļu slāņa iegūtais metāns, izvadīts virszemē un patērēts ogļraktuvēs vai pa cauruļvadiem piegādāts patērētājiem. 2. No citiem avotiem Kurināmais, kas sajaukts ar dabasgāzi un patērēts kā maisījums. 2.1. To skaitā: no naftas produktiem LPG kvalitātes, piemēram, siltumspējas, uzlabošanai. 2.2. To skaitā: no oglēm Rūpnieciskā gāze sajaukšanai ar dabasgāzi 2.3. To skaitā: no atjaunojamiem avotiem Biogāze sajaukšanai ar dabasgāzi 3. Imports 4. Eksports 5. Starptautiskie kuģu bunkuri 6. Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. 7. Bruto patēriņš 8. Statistikas atšķirības Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. 9. Reģenerējamā gāze: krājumi perioda sākumā un perioda beigās. Pieejamie gāzes daudzumi piegādei jebkādā ievades izvades cikla laikā. Tas attiecas uz reģenerējamo dabasgāzi, ko uzglabā īpašās krātuvēs (izsmelta gāzes un/vai naftas atradne, uzglabāšana ūdens nesējslānī, sāls dobumā, jaukta veida dobumos vai citā veidā), kā arī sašķidrinātas dabasgāzes uzglabāšanu. Nav jāietver balasta gāze. Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. 10. Izplūdusī gāze Gāzes daudzums, kas izplūdis gaisā ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā. Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. 11. Sadedzinātā gāze Sadegušas gāzes daudzums uzliesmojumos ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā. Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro. 12. Pārveidošanas sektors kopā Izmantotie kurināmā daudzumi primārajā un sekundārajā enerģijas pārveidošanā (piemēram, dabasgāzi par elektroenerģiju) vai kas izmantoti pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, dabasgāzi par metanolu) 12.1. To skaitā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi 12.2. To skaitā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi 12.3. To skaitā: pašražotāju koģenerācijas stacijas 12.4. To skaitā: pašražotāju koģenerācijas stacijas 12.5. To skaitā: pamatdarbības ražotāju siltumerģijas ražošanas uzņēmumi 12.6. To skaitā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi 12.7. To skaitā: gāzes rūpnīcas 12.8. To skaitā: koksa krāsnis 12.9. To skaitā: domnas 12.10. To skaitā: gāzes sašķidrināšana Dabasgāzes daudzumi, kas izlietoti kā izejvielas sašķidrināšanai, piemēram, kurināmā daudzumi, ko izmanto metanola ražošanas procesā, lai iegūtu metanolu. 12.11. To skaitā: nav norādīts – pārveidošana

2.2.2. Enerģētikas sektors







1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: naftas un gāzes ieguve 1.3. To skaitā: patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: domnas 1.6. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.7. To skaitā: elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi 1.8. To skaitā: sašķidrināšana (LNG) vai gazifikācija 1.9. To skaitā: gāzes sašķidrināšana 1.10. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Piegādes un sadales zudumi

2.2.3. Enerģijas galapatēriņa specifikācija

Par dabasgāzes patēriņu ir jāziņo atsevišķi gan kā par enerģētikas patēriņu, gan neenerģētikas patēriņu šādās nozarēs:







1. Galapatēriņš kopā Šajā pozīcijā atsevišķi jāziņo enerģijas galapatēriņš un neenerģētikas patēriņš. 2. Transporta sektors 2.1. To skaitā: Pārvadājumi ar autotransportu Ietver SDG un biogāzi 2.1.1. To skaitā: biogāzes daļa sauszemes transportā 2.2. To skaitā: cauruļvadu transports 2.3. To skaitā: citur neklasificēts – transports 3. Rūpniecības sektors 3.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 3.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 3.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 3.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 3.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 3.6. To skaitā: iekārtas 3.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 3.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 3.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 3.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 3.11. To skaitā: būvniecība 3.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 3.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts – cits

2.2.4. Imports un eksports

Jāziņo gan dabasgāzes kopējais, gan tās LNG daļas daudzums par katru importa izcelsmes valsti un eksporta galamērķa valsti.

2.2.5. Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos jāziņo atsevišķi par pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem, pašražotāju koģenerācijas stacijām un pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumiem.

Patēriņš attiecas uz šādiem uznēmumiem vai darbībām:







1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: naftas un gāzes ieguve 1.3. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.6. To skaitā: domnas 1.7. To skaitā: sašķidrināšanas (LNG) un regazifikācijas rūpnīcās 1.8. To skaitā: gāzes sašķidrināšana 1.9. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: cauruļvadu transports 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts

2.2.6. Gāzes krātuvju ietilpība







1. Nosaukums Krātuves vietas nosaukums. 2. Veids Krātuves veids, piemēram, izsmelta gāzes atradne, sāls dobums utt. 3. Darba jauda Kopējā gāzes krātuves ietilpība mīnus balasta gāze.Balasta gāze ir kopējais gāzes daudzums, kas ir vajadzīgs kā pastāvīgs krājums, lai saglabātu pietiekamu pazemes krātuves rezervuāra spiedienu un piegādes tempu visā izsūknēšanas ciklā. 4. Maksimālais izvades ātrums Maksimālais ātrums, kādā gāzi no attiecīgās krātuves var izsūknēt;tas atbilst maksimālajai izsūknēšanas kapacitātei.

2.3. Mērvienības







1. Enerģijas daudzumi Ja vien nav norādīts citādi, dabasgāzes daudzumus paziņo pēc to enerģijas satura, t. i., TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju. Ja ir vajadzīgi fiziskie daudzumi, vienība ir 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101,325 kPa). 2. Siltumspēja KJ/m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101,325 kPa). 3. Krātuves darba jauda 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101,325 kPa). 4. Maksimālais izvades ātrums 106 m3/dienā, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101,325 kPa).

2.4. Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

3. ELEKTROENERĢIJA UN SILTUMENERĢIJA

3.1. Attiecīgie energoprodukti

Šajā nodaļā ir iekļauta siltumenerģija un elektroenerģija.

3.2. Datu apkopojuma saraksts

Tālākminētie dati ir jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

A pielikums attiecas uz to terminu skaidrojumu, par kuriem īpašs skaidrojums šajā nodaļā nav sniegts. 1., 2., 4. un 5. nodaļā minētās definīcijas un mērvienības piemēro energoproduktiem, kas pieder cietajam kurināmajam un rūpnieciskajām gāzēm, dabasgāzei, naftas un benzīna produktiem, atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģijai no atkritumiem.

3.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektori

Šajā nodaļā tiek piemērotas šādas īpašas definīcijas datiem par elektroenerģiju un siltumenerģiju:

— Bruto saražotā elektrība: visu attiecīgo ražošanas kopumu saražotās elektroenerģijas summa (ieskaitot sūkņu iekārtas), kas noteikta galveno ģeneratoru izejas termināļos.

— Bruto saražotais siltums: kopējais saražotais siltums iekārtā un ietver siltumu, kas izmantots iekārtas palīgierīcēs, kuras izmanto karstu šķidrumu (siltumapgāde, šķidrā kurināmā apsilde utt.), un zudumi iekārtas/tīkla siltuma apmaiņā, kā arī siltums no ķīmiskajiem procesiem, ko izmanto kā primāro enerģijas veidu.

— Neto saražotā elektroenerģija: bruto saražotā elektroenerģija mīnus palīgierīču patērētā elektroenerģija un zudumi galveno ģeneratoru transformatoros.

— Neto saražotais siltums: siltums, kas piegādāts sadales sistēmai, kā noteikts no izejošās un ienākošās plūsmas mērījumiem.

Tabulā minētais datu apkopojums jāziņo atsevišķi par pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu uzņēmumos gan bruto, gan neto saražotā elektroenerģija un siltumenerģija jāpaziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, koģenerācijas stacijām un siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, izmantojot šādu datu apkopojumu:







1. Ražošana kopā 1.1. To skaitā: kodolenerģija 1.2. To skaitā: hidroelektroenerģija 1.2.1. To skaitā: hidroelektroenerģijas daļa, kas iegūta no pārsūknēšanas 1.3. To skaitā: ģeotermālā enerģija 1.4. To skaitā: saules enerģija 1.5. To skaitā: viļnu, plūdmaiņas, okeāna enerģija 1.6. To skaitā: vējš 1.7. To skaitā: sadedzināmais kurināmais Kurināmais, kas spēj aizdegties vai degt, t. i., reaģējot ar skābekli, būtiski paaugstina temperatūru, un kas sadedzināts tieši elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai. 1.8. To skaitā: siltuma sūkņi Siltumenerģija saražota no siltuma sūkņiem tikai tad, ja siltumenerģiju pārdod trešām personām (t. i., gadījumos, ja ražošana notiek pārveidošanas sektorā). 1.9. To skaitā: elektriskie boileri Siltumenerģijas daudzumi no elektriskajiem boileriem, ja iegūto daudzumu pārdod trešām personām. 1.10. To skaitā: siltumenerģija no ķīmiskajiem procesiem Siltumenerģija, kas rodas procesos bez enerģijas pievades, piemēram, ķīmiskā reakcijā. Neietver atkritumu siltumenerģiju, kas rodas enerģijas vadītos procesos, par ko jāziņo kā par siltumenerģiju, kas iegūta no attiecīgā kurināmā. 1.11. To skaitā: citi avoti – elektroenerģija (lūdzu norādīt)

Visos attiecīgajos gadījumos turpmāk tabulā minētie dati ir jāziņo kā kopējie par elektroenerģiju un siltumenerģiju atsevišķi. Tabulā par pirmajiem trim rādītājiem ir jāaprēķina daudzumi un jāsavieno ar vērtībām, kas paziņotas saskaņā ar iepriekšējo tabulu.







1. Bruto ražošana kopā 2. Uzņēmums izlieto savām vajadzībām 3. Neto ražošana kopā 4. Imports Skatīt arī skaidrojumu 5. sadaļā “Eksports”. 5. Eksports Elektroenerģijas daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās.Ja elektroenerģiju piegādā tranzītā caur kādu valsti, par daudzumu ir jāziņo gan kā par eksportu, gan kā par importu. 6. Izmantots siltuma sūkņos 7. Izmantots elektriskajos tvaika boileros 8. Izmantots pārsūknēšanā 9. Izmantots elektroenerģijas ražošanā 10. Piegādātā enerģija Elektroenerģijai: neto saražotās elektroenerģijas daudzums, ko piegādājuši visi elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi valstī, atņemot daudzumus, kas ir vienlaikus izmantoti siltuma sūkņos, elektriskajos tvaika boileros, sūkņos, un atņemot vai pieskaitot eksportu uz vai importu no ārvalstīm. Siltumenerģijai: neto saražotās siltumenerģijas daudzums, ko pārdod visi uzņēmumi valstī, atņemot siltumenerģiju, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai, un atņemot vai pieskaitot eksportu uz vai importu no ārvalstīm. 11. Piegādes un sadales zudumi Visi zudumi elektroenerģijas un siltumenerģijas piegādes un sadales dēļ. Attiecībā uz elektroenerģiju ietver zudumus transformatoros, ko neuzskata par elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu sastāvdaļām. 12. Kopējais patēriņš (aprēķinātais) 13. Statistikas atšķirības 14. Kopējais patēriņš (faktiskais)

Par saražoto elektroenerģiju, pārdoto siltumenerģiju un tam attiecīgi izmantotā kurināmā daudzumiem, (pamatojoties uz to zemāko siltumspēju, izņemot dabasgāzei, kurai to norāda, pamatojoties uz augstāko siltumspēju) no kurināmā veidiem, kas ir turpmāk uzskaitīti tabulā, jāziņo atsevišķi pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem uzņēmumiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu uzņēmumos šāda elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošana jāpaziņo atsevišķi par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem, koģenerācijas stacijām un siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem:







1. Cietais kurināmais un rūpnieciskās gāzes: 1.1. Akmeņogles 1.2. Koksa ogles 1.3. Citas bitumenogles 1.4. Melnais lignīts 1.5. Lignīts/brūnogles 1.6. Kūdra 1.7. Patentēts kurināmais 1.8. Koksa krāšņu kokss 1.9. Gāzes kokss 1.10. Akmeņogļu darva 1.11. Brūnogļu briketes 1.12. Gāzes rūpnīcu gāze 1.13. Koksa krāšņu gāze 1.14. Domnu gāze 1.15. Konvertora gāze 2. Naftas un benzīna produkti: 2.1. Jēlnafta 2.2. NGL 2.3. Naftas rafinēšanas rūpnīcu gāze 2.4. LPG 2.5. Ligroīns 2.6. Petrolejas tipa reaktīvā degviela 2.7. Cita veida petroleja 2.8. Gāzeļļa/dīzeļdegviela (destilēta degvieleļļa) 2.9. Smagā degvieleļļa 2.10. Bitumens (arī orimulsions – kurināmais uz bitumena bāzes) 2.11. Naftas kokss 2.12. Citi naftas produkti 3. Dabasgāze 4. Atjaunojami enerģijas avoti un enerģija no atkritumiem: 4.1. Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojamie) 4.2. Sadzīves atkritumi (atjaunojamie) 4.3. Sadzīves atkritumi (neatjaunojami) 4.4. Koksne, koksnes atlikumi un citu cietu vielu atkritumi 4.5. Atkritumu poligonu gāze 4.6. Notekūdeņu dūņu gāze 4.7. Cita veida biogāze 4.8. Šķidrā biodegviela

3.2.2. Elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņš enerģētikas sektorā







1. Enerģētikas sektors kopā Neietver enerģiju, kas izmantota savām vajadzībām, ko izmanto sūknēšanai krātuvēs, siltuma sūkņos un elektriskajos boileros. 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: naftas un gāzes ieguve 1.3. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.6. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.7. To skaitā: domnas 1.8. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.9. To skaitā: kodolnozare 1.10. To skaitā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas 1.11. To skaitā: sašķidrināšanas (LNG) vai regazifikācijas rūpnīcas 1.12. To skaitā: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze) 1.13. To skaitā: gāzes pārvēršana šķidrā veidā 1.14. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika

3.2.3. Enerģijas galapatēriņa specifikācija







1. Rūpniecības sektors 1.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 1.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 1.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 1.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 1.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 1.6. To skaitā: iekārtas 1.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 1.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 1.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 1.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 1.11. To skaitā: būvniecība 1.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 1.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 2. Transporta sektors 2.1. To skaitā: dzelzceļš 2.2. To skaitā: cauruļvadu transports 2.3. To skaitā: citur neklasificēts – transports 3. Dzīvojamais sektors 4. Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 5. Lauksaimniecība/mežsaimniecība 6. Zvejniecība 7. Citur neklasificēts – cits

3.2.4. Imports un eksports

Valsts elektroenerģijas un siltumenerģijas daudzuma imports un eksports.

3.2.5. Pašražotāju saražotā neto elektroenerģija un neto siltumenerģija

Par pašražotāju saražoto neto elektroenerģiju un neto siltumenerģiju ir jāziņo atsevišķi par koģenerācijas stacijām, par elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem un par siltumenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumiem šādos uzņēmumos vai darbībās:







1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: naftas un gāzes ieguve 1.3. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.6. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.7. To skaitā: domnas 1.8. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.9. To skaitā: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas 1.10. To skaitā: sašķidrināšanas (LNG) vai regazifikācijas rūpnīcas 1.11. To skaitā: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze) 1.12. To skaitā: gāzes pārvēršana šķidrā veidā 1.13. To skaitā: kokogļu ražošanas rūpnīcas 1.14. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Visi citi sektori: vienādi ar datu apkopojuma sarakstu saskaņā ar 3.2.3. sadaļu “Enerģijas galapatēriņa specifikācija”.

3.2.6. Patēriņš pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos

Par patēriņu pašražotāju elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumos jāziņo atsevišķi par pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem, pašražotāju koģenerācijas stacijām un pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumiem.

1. Par cietā kurināmā un rūpniecisko gāzu daudzumiem, ko patērējuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: akmeņoglēm, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melno lignītu, lignītu/brūnoglēm, kūdru, patentēto kurināmo, koksa krāšņu koksu, gāzes koksu, akmeņogļu darvu, brūnogļu/kūdras briketēm, gāzes rūpnīcu gāzi, koksa krāšņu gāzi, domnu gāzi un konvertora gāzi. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:



1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.3. To skaitā: koksa krāsnis 1.4. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.5. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.6. To skaitā: domnas 1.7. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.8. To skaitā: ogļu sašķidrināšana 1.9. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: dzelzceļš 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts

2. Par naftas produktu daudzumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu gāzi, LPG, ligroīnu, petrolejas tipa reaktīvo degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu (destilētu degvieleļļu), smago degvieleļļu, bitumenu (tostarp Orimulsion), naftas koksu un citiem naftas produktiem. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:



1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: naftas un gāzes ieguve 1.3. To skaitā: koksa krāsnis 1.4. To skaitā: domnas 1.5. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.6. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: cauruļvadu transports 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts

3. Par dabasgāzes daudzumiem, ko ir izmantojuši pašražotāji, jāziņo, ja to darbība ir šāda:



1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: ogļraktuves 1.2. To skaitā: naftas un gāzes ieguve 1.3. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.6. To skaitā: domnas 1.7. To skaitā: sašķidrināšanas (LNG) un regazifikācijas rūpnīcās 1.8. To skaitā: gāzes sašķidrināšana 1.9. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: cauruļvadu transports 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts

4. Par atjaunojamās enerģijas daudzumu un enerģijas daudzumu no atkritumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: ģeotermālo enerģiju, saules termālo enerģiju, rūpnieciskajiem atkritumiem (izsīkstošajiem), sadzīves atkritumiem (atjaunojamiem), koksni/koksnes atlikumiem/citiem cietajiem atkritumiem, atkritumu poligonu gāzi, notekūdeņu dūņu gāzi, cita veida biogāzi un šķidro biodegvielu. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda:



1. Enerģētikas sektors kopā 1.1. To skaitā: gazifikācijas rūpnīcas 1.2. To skaitā: ogļraktuves 1.3. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.4. To skaitā: koksa krāsnis 1.5. To skaitā: naftas rafinēšanas rūpnīcas 1.6. To skaitā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi 1.7. To skaitā: gāzes rūpnīcas 1.8. To skaitā: domnas 1.9. To skaitā: kokogļu ražošanas rūpnīcas 1.10. To skaitā: citur neklasificēts – enerģētika 2. Rūpniecības sektors 2.1. To skaitā: dzelzs un tērauda ražošana 2.2. To skaitā: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība 2.3. To skaitā: krāsaino metālu ražošana 2.4. To skaitā: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana 2.5. To skaitā: transportlīdzekļu ražošana 2.6. To skaitā: iekārtas 2.7. To skaitā: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde 2.8. To skaitā: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana 2.9. To skaitā: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība 2.10. To skaitā: koksnes un koka izstrādājumu ražošana 2.11. To skaitā: būvniecība 2.12. To skaitā: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana 2.13. To skaitā: citur neklasificēts – rūpniecība 3. Transporta sektors 3.1. To skaitā: dzelzceļš 3.2. To skaitā: citur neklasificēts – transports 4. Citi sektori 4.1. To skaitā: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi 4.2. To skaitā: dzīvojamais sektors 4.3. To skaitā: lauksaimniecība/mežsaimniecība 4.4. To skaitā: zvejniecība 4.5. To skaitā: citur neklasificēts

3.3. Struktūras dati par elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanu

3.3.1. Neto maksimālā elektriskā jauda un maksimālā slodze

Par jaudu jāziņo attiecīgā pārskata gada 31. decembrī.

Ietver gan elektroenerģijas (tikai) ražošanas uzņēmumu, gan koģenerācijas staciju elektrisko jaudu.

Neto maksimālā elektriskā jauda ir visu staciju neto maksimālo jaudu summa, kas ņemta atsevišķi noteiktā ekspluatācijas periodā. Pieņemtais ekspluatācijas periods pašreizējiem mērķiem ir nepārtraukta darbība: darbojas dienā 15 stundas vai vairāk. Neto maksimālā jauda ir maksimālā enerģija, kas, kā pieņemts, ir vienīgā aktīvā enerģija, ko var piegādāt nepārtraukti pie visu staciju darbības tīkla izejas punktā. Maksimālā slodze tiek definēta kā vislielākā enerģijas vērtība, ko valstī tīkls vai vairāki tīkli kopā saņem vai piegādā.

Gan pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem jādeklarē neto maksimālā elektriskā jauda:







1. Kopā 2. Kodolenerģija 3. Hidroelektroenerģija 3.1. To skaitā: pārsūknēšana 4. Ģeotermālā enerģija 5. Saules enerģija 6. Viļnu, plūdmaiņas, okeāna enerģija 7. Vējš 8. Sadedzināmais kurināmais 8.1. To skaitā: tvaika turbīna 8.2. To skaitā: iekšdedzes dzinējs 8.3. To skaitā: gāzes turbīna 8.4. To skaitā: kombinētais cikls 8.5. To skaitā: pārējie Jānorāda, ja paziņo.

Attiecībā uz tīklu jāpaziņo šāda informācija par maksimālo slodzi:







9. Maksimālā slodze 10. Pieejamā jauda maksimālās slodzes brīdī 11. Datums un laiks, kad ir bijusi maksimālā slodze

3.3.2. Neto maksimālā sadedzināmā kurināmā iekārtu elektriskā jauda

Par neto maksimālo sadedzināmā kurināmā iekārtu elektrisko jaudu ir jāziņo gan pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem un atsevišķi katrai iekārtai, ko kurina ar viena veida kurināmo vai vairākiem kurināmā veidiem, kas minēta nākamajā tabulā. Norāde par to, kāda veida kurināmais ir izmantots kā primārais un alternatīvais, jāpievieno visos gadījumos, ja ir iekārtas, ko darbina ar vairākiem kurināmā veidiem.







1. Darbināta ar viena veida kurināmo: 1.1. Kurināta ar akmeņoglēm vai akmeņogļu produktiem Ietver koksa krāšņu gāzi, domnu un konvertora gāzes jaudu. 1.2. Kurināta ar šķidro kurināmo Ietver naftas rafinēšanas rūpnīcas gāzes jaudu. 1.3. Kurināta ar dabasgāzi Ietver gāzes rūpnīcu gāzes jaudu. 1.4. Kurināta ar kūdru 1.5. Kurināta ar atjaunojamo kurināmo un atkritumiem 2. Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro 3. Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un dabasgāzi 4. Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – šķidro un dabasgāzi 5. Kurinātā ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro kurināmo, un dabasgāzi

Sistēmas, kuras darbina ar vairākiem kurināmā veidiem, ietver tikai tās ierīces, kurās nepārtraukti var sadedzināt vairāk nekā vienu kurināmā veidu. Stacijas, kurās ir atsevišķas iekārtas, kurās izmanto dažāda veida kurināmo, jāiedala attiecīgajās viena veida kurināmā kategorijās.

3.4. Dati par kodolenerģiju

Jādeklarē šādi dati par kodolenerģijas izmantošanu civilām vajadzībām:







1. Bagātināšanas jauda Ikgadējā atdalīšanas darba jauda bagātināšanas iekārtās, kuras darbojas (urāna izotopu separācija) 2. Jaunu degvielas elementu ražošanas jauda Ikgadējā degvielas ražošanas iekārtu ražošanas jauda. Neietver MOX degvielas ražošanas iekārtas. 3. MOX degvielas ražošanas iekārtu ražošanas jauda Ikgadējā MOX degvielas ražošanas iekārtu ražošanas jauda. MOX degviela sastāv no plutonija un urāna maisījuma (jaukts oksīds). 4. Jaunu degvielas elementu ražošana Gatavu jaunu degvielas elementu ražošana kodoldegvielas ražošanas iekārtās. Neietver degstieņus vai citus nepabeigtus ražojumus. Neietver arī MOX degvielas ražošanas iekārtas. 5. MOX degvielas elementu ražošana Gatavu jaunu degvielas elementu ražošana MOX ražošanas iekārtās. Neietver degstieņus vai citus nepabeigtus ražojumus. 6. Kodolsiltuma ražošana Kodolreaktoros saražotais kopējais siltuma apjoms elektroenerģijas ražošanai vai citiem lietderīgiem siltuma lietojumiem. 7. Galīgi izņemtu apstarotu degvielas elementu izdegšanas ikgadējais vidējais rādītājs To degvielas elementu izdegšanas aprēķinātais vidējais rādītājs, kurus galīgi izņem no kodolreaktoriem attiecīgajā pārskata gadā.Neietver degvielas elemetus, kurus uz laiku izņem un, iespējams, vēlāk atkal uzpilda. 8. Urāna un plutonija ražošana pārstrādes iekārtās Pārskata gadā pārstrādes iekārtās saražotais urāns un plutonijs. 9. Pārstrādes iekārtu jauda (urāns un plutonijs) Ikgadējā pārstrādes jauda (urāns un plutonijs).

3.5. Mērvienības







1. Enerģijas daudzumi Elektroenerģija: GWh Siltumenerģija: TJ Cietais kurināmais un rūpnieciskās gāzes: tiek piemērotas šā pielikuma 1. nodaļas mērvienības. Dabasgāze: tiek piemērotas šā pielikuma 2. nodaļas mērvienības. Nafta un naftas produkti: tiek piemērotas šā pielikuma 4. nodaļas mērvienības. Atjaunojamie enerģijas avoti un atkritumi: tiek piemērotas šā pielikuma 5. nodaļas mērvienības. Urāns un plutonijs: tSM (smago metālu tonnas). 2. Jauda Elektroenerģijas ražošanas jauda: MWe Siltumenerģijas ražošanas jauda: MWt Bagātināšanas jauda (urāna izotopu separācija): tSDV (separācijas darba vienību tonnas). Kodoldegvielas elementu ražošanas jauda: tSM (smago metālu tonnas).

3.6. Atkāpes un atbrīvojumi

Francijai ir piešķirta atkāpe attiecībā uz saražotās siltumenerģijas datu ziņošanu. Šī atkāpe zaudē spēku, tiklīdz Francija var nosūtīt šo ziņojumu, un tās ilgums nekādā gadījumā nepārsniedz četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

4. NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

4.1. Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, datu apkopojums attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem:







Energoprodukts Definīcija 1. Jēlnafta Jēlnafta ir dabīgas izcelsmes minerāleļļa, ko veido ogļūdeņražu un saistīto piemaisījumu, piemēram, sēra maisījums.Tā ir sastopama šķidrā veidā normālā virsmas temperatūrā un spiedienā, un tās fiziskās īpašības (blīvums, viskozitāte, utt.) ir ļoti mainīgas. Šajā kategorijā iekļauts atradņu vai atbrīvotais kondensāts, kas reģenerēts no asimilētas vai neasimilētas gāzes, tās sajaucot ar komerciālas jēlnaftas plūsmu. 2. NGL NGL ir šķidri vai sašķidrināti ogļūdeņraži, kas reģenerēti no dabasgāzes atdalīšanas iekārtās vai gāzes pārstrādes rūpnīcās. Šķidra dabasgāze ir etāns, propāns, butāns (parastais un izo-), (izo) pentāns un pentāni plus (ko dažreiz sauc par dabīgo benzīnu vai iekārtu kondensātu). 3. Naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas Naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas ir apstrādāta nafta, kas domāta tālākai pārstrādei (piemēram, tiešas vadības degvieleļļa vai vakuuma gāzeļļa), izņemot sajaukšanai. Pie tālākas pārstrādes tā tiks pārveidota vienā vai vairākās sastāvdaļās un/vai gala produktos. Šajā definīcijā iekļauti arī produkti, kas no naftas ķīmijas rūpniecības nosūtīti atpakaļ pārstrādei (piemēram, pirolīzes benzīns, C4 frakcijas, gāzeļļa un degvieleļļas frakcijas). 4. Piedevas/Skābekli saturoši savienojumi Piedevas ir ar ogļūdeņradi nesaistīti savienojumi, kas pievienoti vai sajaukti ar kādu produktu, lai mainītu degvielas īpašības (oktānskaitli, cetānskaitli, aukstuma īpašības utt.): — skābekļa savienojumi, piemēram, spirti (metanols, etanols), ēteri (piemēram, MTBE (metiltercbutilēteris), ETBE (etiltercbutilēteris), TAME (tercamilmetilēteris)); — ēsteri (piemēram, rapša sēklu eļļa vai dimetilēsteris, utt.); — ķīmiski savienojumi (piemēram., TML, TEL un mazgāšanas līdzekļi). Piezīme: piedevu/skābekļa savienojumu (spirtu, ēteru, ēsteru un citu ķīmisku savienojumu) daudzumiem, par ko ziņo šajā kategorijā, ir jāattiecas uz daudzumiem, kas ir domāti sajaukšanai ar degvielu vai izmantošanai kā kurināmo. 4.1. No tām/tiem: biodegvielas Biobenzīns un biodīzeļdegviela: Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem. Šķidras biodegvielas daudzumi, par ko ziņo šajā kategorijā, attiecas uz biodegvielu un nevis uz šķidrumu kopējo daudzumu, kurā biodegviela tiek iejaukta. Neietver nekāda veida tirdzniecību ar biodegvielu, kas nav sajaukta ar transporta degvielu (t.i. tās tīrā veidā);par to ir jāziņo saskaņā ar 5. nodaļu. Par biodegvielu, ko pārdod kā daļu no transporta degvielas, ir jāziņo pie attiecīgā produkta, norādot biodegvielas daļu. 5. Pārējie ogļūdeņraži Sintētiska jēlnafta no darvas smiltīm, degakmens eļļa utt. šķidrām vielām no ogļu sašķidrināšanas (skatīt 1. nodaļu), šķidrumu ieguve no dabasgāzes pārvēršanas benzīnā (skatīt 2. nodaļu), ogļūdeņraži un emulģētas eļļas (piemēram, Orimulsion). Neietver degakmens ražošanu; uz to attiecas 1. nodaļa. Par degakmens eļļu (sekundāra produkta) ieguvi ir jāziņo nodaļas “No citiem avotiem” sadaļā “Citi ogļūdeņraži”. 6. Rafinēta gāze (nesašķidrināta) Rafinēta gāze ietver nekondensējamu gāzu maisījumu pamatā no ūdeņraža, metāna, etāna un olefīniem, kas iegūti jēlnaftas pārtvaicēšanas laikā vai naftas produktu apstrādes (piem, krekinga) laikā naftas rafinēšanas rūpnīcās.Šī iedaļa arī ietver gāzes, kas atsūtītas atpakaļ naftas ķīmijas rūpniecībā. 7. Etāns Dabīgs gāzveida tiešas ķēdes ogļūdeņradis (C2H6), kas iegūts no dabasgāzes un rafinētas gāzes plūsmām. 8. LPG LPG ir viegli parafīna ogļūdeņraži, kas iegūti naftas rafinēšanas procesos, jēlnaftas stabilizēšanas un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās.To pamatā veido propāns (C3H8) un butāns (C4Hl0) vai abu apvienojums. Tajā var arī būt propilēns, butilēns, izopropilēns un izobutilēns. LPG parasti ir sašķidrināta zem spiediena transportēšanai un glabāšanai. 9. Ligroīns Ligroīns ir izejviela, kas domāta vai nu naftas ķīmijas rūpniecībai (piemēram, etilēna vai aromātvielu ražošanai), vai benzīna ražošanai, tam nonākot pārveidošanas vai izomerizācijas procesā pārstrādes rūpnīcā. Ligroīns ietver materiālu 30 °C un 210 °C destilēšanas robežās vai kādā šo robežu daļā. 10. Benzīns Dzinēju benzīnu veido vieglo ogļūdeņražu maisījums, kas pārtvaicēti temperatūrā no 35 °C līdz 215 °C. To izmanto kā degvielu sauszemes transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoros.Benzīnā var būt piedevas, skābekļa savienojumi un oktāna skaitļa palielinātāji, ieskaitot tādus svina savienojumus kā TEL un TML. Ietver benzīna sajaukšanas sastāvdaļas (izņemot piedevas/skābekļa savienojumus), piemēram, alkilātus, izomerātu, reformātu, krekinga procesā iegūtu benzīnu, kas domāts izmantošanai kā gatavs dzinēju benzīns. 10.1. To skaitā: Biobenzīns Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem. 11. Aviācijas benzīns Benzīns, kas īpaši sagatavots aviācijas virzuļdzinējiem, kura oktāna skaitlis ir piemērots dzinējam, sasalšanas punkts – 60 °C un destilēšanas robeža parasti ir 30 °C līdz 180 °C. 12. Benzīna tipa reaktīvā degviela (ligroīna tipa reaktīvā degviela vai JP4). Tā ietver visas vieglās ogļūdeņraža eļļas, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos, pārtvaicējot no 100 °C līdz 250 °C. To iegūst, sajaucot petroleju un benzīnu vai ligroīnu tādā veidā, ka aromātvielu saturs pēc apjoma nepārsniedz 25 % un tvaiku spiediens ir no 13,7 kPa līdz 20,6 kPa. 13. Petrolejas tipa reaktīvā degviela Destilāts, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos.Tam ir tādas pašas pārtvaicēšanas īpašības 150 °C līdz 300 °C temperatūrā (pamatā ne vairāk kā 250 °C) un uzliesmojuma punkts kā petrolejai. Turklāt tai ir īpaša specifikācija (piemēram, sasalšanas punkts), ko ir noteikusi Starptautiskā gaisa transporta asociācija (IATA). Satur petrolejas sajaukšanas sastāvdaļas. 14. Cita veida petroleja Rafinēts naftas destilāts, ko izmanto citos sektoros, kas nav gaisa transports.Tas pārtvaicējas 150 °C līdz 300 °C temperatūrā. 15. Gāzeļļa/dīzeļdegviela (destilēta degvieleļļa) Gāzes/dīzeļeļļas pamatā ir starpposma destilāts, kas pārtvaicējas no 180 °C līdz 380 °C. Atkarībā no izmantošanas ir pieejamas vairākas šķiras. 15.1. To skaitā: transporta dīzeļdegviela Sauszemes transporta dīzeļdegviela dīzeļkompresijas aizdedzei (vieglās automašīnas, smagās automašīnas, utt.) parasti ar zemu sēra saturu. 15.1.1. No 15.1., kur: biodīzeļdegviela Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem. 15.2 To skaitā: apkures un cita veida gāzeļļa Gaišā apkures eļļa rūpnieciskai un komerciālai izmantošanai, jūras kuģu dīzeļdegviela un dzelzceļa transportā izmantotā dīzeļdegviela, cita veida gāzeļļa, ieskaitot smagās gāzeļļas, kas pārtvaicējas 380 °C līdz 540 °C temperatūrā un ko izmanto kā naftas ķīmijas rūpniecības izejvielas. 16. Degvieleļļa Jebkādas atlieku (smagā) degvieleļļas (ieskaitot to, kas iegūta sajaucot). Kinemātiskā viskozitāte pārsniedz 10 cSt 80 °C temperatūrā. Uzliesmojuma punkts vienmēr pārsniedz 50 °C un blīvums vienmēr ir lielāks nekā 0,90 kg/l. 16.1. To skaitā: ar zemu sēra saturu Smagā degvieleļļa ar sēra saturu, kas mazāks par 1 %. 16.2. To skaitā: ar augstu sēra saturu Smagā degvieleļļa ar sēra saturu, kas ir 1 % vai vairāk. 17. Lakbenzīns un SBP Rafinēti destilātu starpprodukti ar pārtvaicēšanu ligroīna/petrolejas robežās. Tos iedala šādi: — rūpnieciskais spirts (SBP): vieglas eļļas, kas pārtvaicējas 30 °C un 200 °C robežās. Rūpnieciskajam spirtam ir 7 vai 8 šķiras atkarībā no griezuma pozīcijas destilēšanas robežās. Šķiras tiek definētas saskaņā ar temperatūras starpību starp 5 % daudzuma un 90 % daudzuma destilēšanas punktos (kas ir ne vairāk kā 60 °C), — lakbenzīns: rūpnieciskais spirts ar uzliesmojuma punktu, kas pārsniedz 30 °C. Lakbenzīna destilēšanas temperatūra ir no 135 °C līdz 200 °C robežās. 18. Lubrikanti Ogļūdeņraži, kas iegūti no pārtvaicēšanas blakusprodukta;tās pamatā izmanto berzes mazināšanai starp darba virsmām. Ietver visas gatavās smērvielu šķiras no vārpstu eļļas līdz cilindru eļļai un tās, ko izmanto ieeļļošanai, motoreļļas un visu uz naftas bāzes šķiru smēreļļu krājumi. 19. Bitumens Ciets, pusciets vai viskozs ogļūdeņradis ar koloidālu struktūru, brūnā vai melnā krāsā, ko iegūst kā atliekvielu jēlnaftas pārtvaicēšanas procesā, pārtvaicējot vakuumā naftas atliekas no atmosfēras pārtvaicēšanas. Bitumenu bieži sauc par asfaltu un to pamatā izmanto ceļu būvniecībā un kā jumta seguma materiālu. Ietver sašķidrinātu un sagrieztu bitumenu. 20. Parafīna vaski Tie ir piesātināti alifātiski ogļūdeņraži. Šie vaski ir pārpalikumi, kas iegūti, izspiežot vasku no smēreļļām. Tiem ir kristāliska struktūra, kas ir vairāk vai mazāk smalka saskaņā ar šķiru. To galvenās īpašības ir šādas: tie ir bez krāsas, smaržas un caurspīdīgi ar kušanas punktu, kas pārsniedz 45 °C. 21. Naftas kokss Melns ciets blakusprodukts, ko pamatā iegūst krekinga procesā un karbonizējot no naftas atvasinātas izejvielas, vakuuma atlikumus, darvu un piķi tādos procesos kā aizkavēta koksēšana vai šķidra koksēšana. To pamatā veido ogleklis (90 līdz 95 %) ar zemu pelnu saturu. To izmanto kā izejvielu koksa krāsnīs tērauda nozarē, apkurē, elektrodu ražošanā un ķīmisku vielu ražošanā. Divi svarīgākie veidi ir “nekalcinēts kokss” un “kalcinēts kokss”. Ietver “katalizatora koksu”, kas uzkrājas katalizatorā rafinēšanas procesa laikā;šāds kokss nav reģenerējams un parasti tiek sadedzināts kā pārstrādes procesa kurināmais. 22. Citi produkti Visi produkti, kas nav īpaši minēti iepriekš, piemēram: darva un sērs. Ietver aromātvielas (piemēram, BTX vai benzolu, toluolu un ksilolu) un olefīnus (piemēram, propilēnu), kas iegūts naftas rafinēšanas rūpnīcās.

4.2. Datu apkopojuma saraksts

Tālākminētie dati ir jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

4.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektori

Šī tabula attiecas tikai uz jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem:







1. Vietējā ražošana Nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām un biodegvielai. 2. No citiem avotiem: piedevas, biodegviela un citi ogļūdeņraži, kuru ražošana jau ir ietverta cita kurināmā bilancēs. Nav piemērojama jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. 2.1. To skaitā: no akmeņoglēm Iekļautas šķidras vielas, kas iegūtas ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās, šķidras vielas no koksa krāsnīm. 2.2. To skaitā: no dabasgāzes Sintētiskā benzīna ražošanai kā izejviela var būt vajadzīga dabasgāze. Gāzes daudzumu metanola ražošanai paziņo saskaņā ar 2. nodaļu, bet metanola saņemšanu paziņo šeit. 2.3. To skaitā: no atjaunojamiem enerģijas avotiem Iekļauta biodegviela, kas ir domāta sajaukšanai ar transporta degvielu. Par ražošanu paziņo saskaņā ar 5. nodaļu, bet sajaukšanas daudzumus paziņo šeit. 3. Atpakaļ atsūtītie produkti no naftas ķīmijas rūpniecības Gatavi vai pusgatavi produkti, kas ir atpakaļ atsūtīti no galapatērētājiem uz naftas rafinēšanas rūpnīcām pārstrādei, sajaukšanai vai pārdošanai. Tie parasti ir naftas ķīmijas rūpniecības blakusprodukti. Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. 4. Pārveidotie produkti Importētie naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem. Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām. 5. Imports un eksports Ietver jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumus saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem (piemēram, rafinēšana uz kāda cita rēķina). Par jēlnaftu un NGL ir jāinformē kā par tādiem, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par naftas rafinēšanas rūpnīcu un gatavajiem produktiem ir jāinformē kā par tādiem, kas importēti no pēdējās nosūtītājas valsts. Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas laikā, un naftas produktus, ko tieši importējusi vai eksportējusi naftas ķīmijas rūpniecība. Piezīme: Visa veida ar autodegvielu nesajauktu biodegvielu (piemēram, tīrā veidā) tirdzniecību norāda atjaunojamo enerģiju anketā. Importētas naftas reeksports pārstrādei brīvajās zonās jāiekļauj kā produkta eksports no pārstrādes valsts uz galamērķa valsti. 6. Tiešā izmantošana Tieši izmantotā jēlnafta, NGL, piedevas un skābekļa savienojumi (un tā daļa, kas ir biodegviela), un citi ogļūdeņraži bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās. Ietver jēlnaftu, ko sadedzina elektroenerģijas ražošanai. 7. Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. 8. Aprēķinātais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums Kopējais aprēķinātā produkta daudzums, kas nonācis pārstrādes procesā.To definē šādi: Vietējā ražošana + no citiem avotiem + atpakaļ atsūtītie produkti no rūpniecības + pārveidotie produkti + imports – eksports – tieša izmantošana + krājumu izmaiņas 9. Statistikas atšķirības Definētas kā aprēķinātais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums mīnus faktiskais. 10. Faktiskais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums Daudzumi, kas noteikti kā ieguldījums naftas rafinēšanas rūpnīcās 11. Naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumi Starpība starp naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemto daudzumu (faktisko) un bruto naftas rafinēšanas rūpnīcu saražoto produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas laikā iztvaikojumu dēļ. Paziņotie zudumi ir pozitīvi. Var būt tilpuma, bet ne masas pieaugums. 12. Kopējie krājumi perioda sākumā un perioda beigās valsts teritorijā Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu. 13. Zemākā siltumspēja Ražošanas, importa un eksporta un vidējie rādītāji.

Šī tabula attiecas tikai uz gatavajiem produktiem (rafinēšanas rūpnīcu gāzi, etānu, LPG, ligroīnu, benzīnu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo degvielu, petrolejas tipa reaktīvo degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu, degvieleļļu ar zemu un augstu sēra saturu, lakbenzīnu un SBP, smērvielām, bitumenu, parafīna vaskiem, naftas koksu un citiem produktiem). Jēlnafta un NGL, kas ir izmantotas tiešai sadedzināšanai, ir jāietver gatavās produkcijas un starpproduktu nosūtīšanas piegādēs:







1. Primāro produktu saņemšana Ietver vietējo vai importēto jēlnaftas daudzumu (ieskaitot kondensātu) un vietējo NGL, ko izmanto tieši, nepārstrādājot naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ atsūtītos daudzumus no naftas ķīmijas rūpniecības, kas, lai arī nav pamatkurināmais, tiek izmantoti tieši. 2. Bruto rafinēšanas rūpnīcu iegūtā produkcija Gatavās produkcijas ražošana naftas rafinēšanas rūpnīcā vai sajaukšanas rūpnīcā. Neietver naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumus, bet ietver naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo. 3. Pārstrādātie produkti Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā pēc tam, kad vienreiz tā jau ir bijusi piegādāta galapatērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas tiek pārstrādātas atkārtoti). Šie daudzumi ir jānodala no naftas ķīmijas rūpniecības atpakaļ atsūtītajiem daudzumiem. 4. Naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais Patērētie naftas produkti rafinēšanas rūpnīcas darbības nodrošināšanai. Neietver produktus, ko izmanto naftas rūpnīcas ārpus pārstrādes procesa, piemēram, bunkeros vai naftas tankkuģos. Ietver kurināmo, kas izmantots naftas rafinēšanas rūpnīcās elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā pārdošanai 4.1. To skaitā: izmantots elektroenerģijas ražošanā Izmantotie daudzumi, lai saražotu elektroenerģiju naftas rafinēšanas rūpnīcu iekārtās. 4.2. To skaitā: izmantots koģenerācijas stacijās Izmantotie daudzumi koģenerācijas stacijās naftas rafinēšanas rūpnīcās. 5. Imports un eksports 6. Starptautiskie kuģu bunkuri 7. Starpproduktu pārvietošana Daudzumi, kas no jauna klasificēti vai nu tāpēc, ka to specifikācija ir mainījusies vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā. Negatīvu ievadi par vienu produktu kompensē pozitīva ievade (vai vairākas ievades) vienam vai vairākiem produktiem un pretēji;kopējam neto iznākumam ir jābūt nullei. 8. Pārveidotie produkti Importētie naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem. 9. Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. 10. Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes To definē šādi: Saņemtie primārie produkti + bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija + izejvielu otrreizēja pārstrāde – naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais + imports – eksports – starptautiskie kuģu bunkuri + starpproduktu pārveidojumi – produktu pārveidojumi + krājumu izmaiņas 11. Statistikas atšķirības Definētas kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde. 12. Faktiskās bruto iekšzemes piegādes Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no pirmavotiem (piemēram, pārstrādes rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām, utt.) iekšzemes tirgū. Šis skaitlis var atšķirties no aprēķinātā, piemēram, atspoguļojuma un/vai definīciju atšķirību dēļ atšķirīgās pārskata sistēmās. 12.1. To skaitā: bruto piegādes naftas ķīmijas rūpniecībai Kurināmā daudzumi, kas piegādāti naftas ķīmijas rūpniecībai. 12.2. To skaitā: izmantotā enerģija naftas ķīmijas rūpniecībā Naftas daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais naftas ķīmijas procesos, piemēram, tvaika krekingā. 12.3. To skaitā: neenerģētikas patēriņš naftas ķīmijas rūpniecībā Naftas daudzumi, kas izmantoti naftas ķīmijas rūpniecībā, lai iegūtu etilēnu, propilēnu, butilēnu, sintētisko gāzi, aromātiskas vielas, butadiēnu un citas ogļūdeņraža bāzes izejvielas tādos procesos kā tvaika krekings, aromātisko vielu iekārtās un tvaika pārveidošanā. Nav iekļauti naftas daudzumi, kas ir izmantoti kā kurināmais. 13. Atpakaļ nosūtītā produkcija no naftas ķīmijas rūpniecības uz naftas rafinēšanas rūpnīcām 14. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu. 15. Krājumu izmaiņas komunālajos uzņēmumos To krājumu izmaiņas, kurus tur komunālie uzņēmumi un kuri nav ietverti krājuma līmeņos un krājumu izmaiņās, kas ir ziņoti citur. Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. Attiecīgā gadījumā ietver jēlnaftu un NGL, kas izmantotas tiešai sadedzināšanai. 16. Zemākā kopējo iekšzemes piegāžu siltumspēja

Pārveidošanas sektorā šāds datu apkopojums attiecas uz visa veida kurināmo, izņemot uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem, bet ieskaitot kurināmo neenerģētikas patēriņam (par naftas koksu un citu kurināmo jāziņo atsevišķi):







1. Pārveidošanas sektors kopā Kopējie kurināmā daudzumi, kas izmantoti enerģijas primārajā vai sekundārajā pārveidošanā. 1.1. To skaitā: pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi 1.2. To skaitā: pašražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi 1.3. To skaitā: pašražotāju koģenerācijas stacijas 1.4. To skaitā: pašražotāju koģenerācijas stacijas 1.5. To skaitā: pamatdarbības ražotāju siltumerģijas ražošanas uzņēmumi 1.6. To skaitā: pašražotāju siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi 1.7. To skaitā: gāzes rūpnīcas/gazifikācijas rūpnīcas 1.8. To skaitā: dabasgāzes sajaukšanas rūpnīcas 1.9. To skaitā: koksa krāsnis 1.10. To skaitā: domnas 1.11. To skaitā: naftas ķīmijas rūpniecība 1.12. To skaitā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi 1.13. To skaitā: citur neklasificēts – pārveidošana

4.2.2. Enerģētikas sektors

Enerģētikas sektorā šādu datu apkopojums attiecas uz visa veida kurināmo, izņemot uz naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielām un citiem ogļūdeņražiem, bet ieskaitot kurināmo neenerģētikas patēriņam (par naftas koksu un citu kurināmo ir jāziņo atsevišķi):







1. Enerģētikas sekt