c) Nav bremzes pedāļa neslīdīga pārklājuma, vai arī tas ir vaļīgs vai nodilis gluds.

c) Daudzkontūru aizsargvārsts vai spiediena pazemināšanas vārsts nedarbojas.

c) Vaļīgi savienojumi vai noplūde sistēmā.

c) Sviras pārmērīgs kustīgums, kas liecina par nepareizu regulējumu.

c) Nepietiekams vārsta stiprinājums vai nepareizs stiprinājums.

c) Pārmērīgas noplūdes.

Atvienojiet un no jauna pievienojiet visas bremžu sistēmas sakabes ierīces starp velkošo transportlīdzekli un piekabi.

c) Nepietiekams cilindra spiedtvertnes stiprinājums vai nepareizs stiprinājums.

c) Nepietiekami nostiprināts galvenais cilindrs.

c) Cauruļvadu bojājums vai pārmērīga korozija.

b) Noplūde no cauruļvadiem vai savienojumiem.

c) Noplūde no šļūtenēm vai savienojumiem.

c) Uzliku nav.

c) Trumuļa vai diska nav.

c) Nestabils trošu vai vilcējstieņu savienojums.

c) Nepietiekams vai nepareizs pievada stiprinājums.

c) Regulators ieķīlējies vai nedarbojas.

c) Nepareizi uzstādīts vai nomainīts.

c) Nepietiekams jebkuras detaļas stiprinājums vai nepareizs stiprinājums.

c) Bremzēšanas spēks nemainās pakāpeniski (rāviens).

b) Bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 70 % no lielākā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts citam ritenim uz tās pašas ass.

c) N1 kategorija – 45 %

1.3. Papildu (avārijas) bremžu darbības rādītāji un efektivitāte (ja to nodrošina atsevišķa sistēma)

c) Bremzēšanas spēks nemainās pakāpeniski (rāviens).

b) Bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 70 % no lielākā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts citam ritenim uz tās pašas norādītās ass.

Ja papildu bremžu sistēma ir atsevišķi no darba bremžu sistēmas, izmantojiet metodi, kas norādīta 1.2.1. punktā.

Bremzēšanas spēks ir mazāks par 50 % (4) no darba bremzes efektivitātes rādītājiem, kas noteikti 1.2.2. punktā atkarībā no pilnas masas, vai puspiekabēm, ņemot vērā summu, ko veido uz vienas ass atļautās slodzes.

Ja papildu bremžu sistēma ir atsevišķi no darba bremžu sistēmas, izmantojiet metodi, kas norādīta 1.2.2. punktā.

Visiem transportlīdzekļiem bremzēšanas koeficients nav vismaz 16 % attiecībā pret transportlīdzekļa pilnu masu vai mehāniskajiem transportlīdzekļiem – vismaz 12 % attiecībā pret transportlīdzekļa sastāva pilnu masu, izvēloties lielāko no minētajām vērtībām.

c) Lambda ārpus diapazona 1 ± 0,03 vai neatbilst ražotāja norādījumiem.

b) vai, ja šī informācija nav pieejama, ir pārsniegta CO emisija:

8.2.2.2. Dūmu blīvums (A)

a) Izplūdes gāzu dūmu daudzums brīvā paātrinājuma laikā (bez slodzes no brīvgaitas stāvokļa līdz atslēgšanās ātrumam) jāmēra, kad pārnesumkārbas svira atrodas neitrālā pozīcijā un kad ir ieslēgts sajūgs. b) Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana 1. Transportlīdzekļus var testēt bez iepriekšējas sagatavošanas, taču drošības apsvērumu dēļ jāpārbauda, vai dzinējs ir silts un vai tā mehāniskais stāvoklis ir apmierinošs. 2. Priekšnoteikumi: i) dzinējs ir pilnīgi silts, piemēram, ja tā eļļas temperatūra, kas eļļas līmeņa dziļummēra atverē ir izmērīta ar zondi, ir vismaz 80 °C, vai arī ierastā darba temperatūrā, ja tā ir zemāka, vai ja dzinēja bloka temperatūra, kas noteikta pēc infrasarkanā starojuma līmeņa, ir vismaz līdzvērtīga. Ja transportlīdzekļa konfigurācijas dēļ šis mērījums nav iespējams, dzinēja normālu darba temperatūru var panākt ar citiem līdzekļiem, piemēram, darbinot dzinēja dzesējošo ventilatoru; ii) izplūdes sistēmu iztīra, izmantojot vismaz trīs brīvā paātrinājuma ciklus vai kādu līdzvērtīgu metodi. c) Pārbaudes metode 1. Pirms katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanas dzinējam un jebkuram uzstādītajam turbokompresoram jādarbojas brīvgaitā. Tas nozīmē, ka lieljaudas dīzeļdzinējiem pēc gāzes pedāļa atlaišanas jānogaida vismaz 10 sekundes. 2. Katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanai gāzes pedālis pilnībā jānospiež ātri un vienmērīgi (ne ilgāk kā vienu sekundi), bet bez spēka, lai no augstspiediena sūkņa panāktu maksimālo padevi. 3. Katra brīvā paātrinājuma cikla laikā dzinējs pirms gāzes pedāļa atlaišanas sasniedz atslēgšanās ātrumu vai – transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu – ražotāja norādīto ātrumu, vai arī, ja šie dati nav pieejami, tad divas trešdaļas no atslēgšanās ātruma. To var pārbaudīt, piemēram, kontrolējot dzinēja apgriezienu skaitu vai paredzot pietiekamu laiku starp pirmo gāzes pedāļa nospiešanu un atlaišanu, kam M2, M3, N2 vai N3 transportlīdzekļu gadījumā jābūt vismaz divām sekundēm. 4. Transportlīdzekļus noraida tikai tad, ja vismaz pēdējo triju brīvā paātrinājuma ciklu vidējais aritmētiskais pārsniedz robežvērtību. To var aprēķināt, neievērojot mērījumus, kuri būtiski atšķiras no izmērītā vidējā vai arī no citu statistisko aprēķinu rezultāta, kurā ņem vērā mērījumu izkliedi. Dalībvalstis var ierobežot testa ciklu skaitu. 5. Nevajadzīgas testēšanas novēršanai dalībvalstis var noraidīt tādus transportlīdzekļus, kuru izmērītie lielumi mazāk nekā pēc trīs brīvā paātrinājuma cikliem vai pēc attīrīšanas cikliem būtiski pārsniedz robežvērtības. Lai līdzīgi novērstu nevajadzīgu testēšanu, dalībvalstis apstiprina transportlīdzekļus, kuru izmērītie lielumi mazāk nekā pēc trīs brīvā cikla paātrinājumiem vai pēc tīrīšanas cikliem ir daudz zemāki nekā robežvērtības. Alternatīva iespēja ir mērījumus veikt ar attālās uzrādes līdzekļiem un apstiprināt, izmantojot standarta testēšanas metodes.