Šis dokuments ir tikai informat īvs, un tam nav juridiska sp ēka. Eiropas Savien ības iestādes neatbild par t ā saturu. Attiec īgo 
tiesību aktu un to preambulu autentisk ās versijas ir public ētas Eiropas Savien ības “Ofici ālajā Vēstnesī” un ir pieejamas 
datubāzē “Eur-Lex”. Šie ofici āli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikš ķinot uz šaj ā dokument ā iegultajām saitēm 
►B KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1151  
(2017. gada 1. j ūnijs),  
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa 
apstiprin ājumu meh āniskiem transportl īdzekļiem attiec ībā uz emisij ām no vieglajiem pasažieru 
un komerci ālajiem transportl īdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi 
transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, groza Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) 
Nr. 1230/2012 un atce ļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008  
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
(OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.)  
Grozīta ar:  
Oficiālais Vēstnesis  
Nr. Lappuse  Datums  
►M1 Komisijas Regula (ES) 2017/1154 (2017. gada 7. j ūnijs) L 175  708  7.7.2017.  
►M2 Komisijas Regula (ES) 2017/1347 (2017. gada 13. j ūlijs) L 192  1  24.7.2017.  
►M3 Komisijas Regula (ES) 2018/1832 (2018. gada 5. novembris)  L 301  1  27.11.2018.  
Labota ar:  
►C1 Kļūdu labojums, OV L 256, 4.10.2017., 11. lpp. (2017/1154)  
►C2 Kļūdu labojums, OV L 56, 28.2.2018., 66. lpp. (2017/1151)  
►C3 Kļūdu labojums, OV L 263, 16.10.2019., 41. lpp. (2018/1832)  02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 1
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 2  
KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1151  
(2017. gada 1. j ūnijs),  
ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 
715/2007 par tipa apstiprin ājumu meh āniskiem transportl īdzekļiem 
attiecībā uz emisij ām no vieglajiem pasažieru un komerci ālajiem 
transportl īdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi 
transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, 
groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2007/46/EK, 
Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) 
Nr. 1230/2012 un atce ļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008  
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
1. pants  
Priekšmets  
Ar šo regulu nosaka pas ākumus Regulas (EK) Nr. 715/2007 īstenošanai.  
2. pants  
Definīcijas  
Šajā regulā piemēro šādas defin īcijas:  
1) “transportl īdzekļa tips attiec ībā uz emisij ām un remonta un teh ­
niskās apkopes inform āciju” ir transportl īdzekļu grupa, kas:  
a) neatšķiras attiec ībā uz kritērijiem, kas veido “interpol ācijas 
saimi”, k ā definēts XXI pielikuma 5.6. punkt ā; 
▼M3 
b) ietilpst vien ā “CO  2 interpolācijas diapazon ā” XXI pielikuma 
6. papildpielikuma 2.3.2. punkta izpratn ē; 
▼B 
c) neatšķiras attiec ībā uz jebkādiem raksturlielumiem, kuriem var 
būt vērā ņemama ietekme uz izp ūtēja emisijām, piemēram, bet 
ne tikai:  
— piesārņojuma kontroles iek ārtu tips un sec ība (piem., 
trīskomponentu katal ītiskais neitralizators, oksid ācijas kata ­
lītiskais neitralizators, liesa degmais ījuma NO  x filtrs,  SCR , 
liesa degmais ījuma NO  x katalītiskais neitralizators, cietda ­ 
ļiņu filtrs vai daž ādi minēto iekārtu apvienojumi vien ā 
mezglā), 
— atgāzu recirkul ācija (ar recirkul āciju vai bez t ās, iekšēja/ā­
rēja, ar dzes ēšanu vai bez t ās, zemspiediena vai augstspie ­
diena);  
2) “transportl īdzekļa EK tipa apstiprin ājums attiec ībā uz emisij ām un 
transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform āciju” ir 
“transportl īdzekļa tipā attiecībā uz emisij ām un remonta un teh ­
niskās apkopes inform āciju” ietvertu transportl īdzekļu EK tipa  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 3  
apstiprinājums attiec ībā uz izpūtēja emisijām, kartera emisij ām, 
iztvaikošanas emisij ām, degvielas pat ēriņu un piek ļuvi transport ­
līdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes 
informācijai;  
▼M2 
3) “odometrs” ir instruments, kas r āda vadītājam transportl īdzekļa 
kopējo nobraukto att ālumu no t ā ražošanas dienas;  
▼B 
4) “iedarbin āšanas pal īgierīce” ir kv ēlsveces, iesmidzin āšanas 
laikiestates izmai ņas un citas ier īces, kas pal īdz iedarbin āt dzinēju, 
nebagātinot dzin ēja gaisa/degvielas mais ījumu;  
5) “dzinēja darba tilpums” ir:  
a) virzuļdzinējiem – dzin ēja nominālais darba tilpums;  
b) rotordzin ējiem (Vanke ļa dzinējiem) – divk āršots nomin ālais 
darba tilpums;  
▼M3 
6) “periodiski re ģenerējoša sistēma” ir izpl ūdes emisiju kontroles 
ierīce (piem., katal ītiskais neitralizators, cietda ļiņu uztvērējs), 
kurai vajadz īgs periodisks re ģenerēšanas process;  
▼B 
7) “piesārņojuma kontroles ori ģinālā rezerves iek ārta” ir tāda piesār­ 
ņojuma kontroles iek ārta vai pies ārņojuma kontroles iek ārtu 
komplekts, kura tips nor ādīts šīs regulas I pielikuma 4. papildi ­
nājumā, bet kuru transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma turētājs 
piedāvā tirgū kā atsevišķas tehniskas vien ības; 
8) “piesārņojuma kontroles iek ārtas tips” ir katal ītiskie neitralizatori 
un cietda ļiņu filtri, kas neatš ķiras pēc tādiem būtiskiem rakstur ­
lielumiem k ā: 
a) substrātu skaits, strukt ūra un materi āls; 
b) katra substr āta darbības tips;  
c) tilpums, priekšda ļas laukuma un substr āta garuma attiec ība; 
d) katalītiskā materiāla saturs;  
e) katalītiskā materiāla attiecība; 
f) šūnu blīvums;  
g) izmēri un forma;  
h) siltumaizsardz ība; 
9) “vienas degvielas transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis, kas 
konstruēts darbināšanai galvenok ārt ar viena veida degvielu;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 4  
10) “vienas degvielas ar g āzi darbināms transportl īdzeklis” ir vienas 
degvielas transportl īdzeklis, ko galvenok ārt darbina ar  LPG , 
NG/biomet ānu vai ūdeņradi, bet kam var b ūt arī benzīna sistēma 
tikai neparedz ētiem gad ījumiem vai iedarbin āšanai, un benz īna 
tvertnes ietilp ība nav liel āka par 15 litriem;  
▼M3 
11) “divu degvielu transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis ar div ām 
atsevišķām degvielas uzglab āšanas sist ēmām, kas konstru ēts tā, 
lai to vienlaikus p ārsvarā darbinātu tikai ar vienu degvielu;  
12) “divu degvielu ar g āzi darbin āms transportl īdzeklis” ir divu 
degvielu transportl īdzeklis, kur š īs divas degvielas ir benz īns 
(benzīna režīms) un vai nu  LPG , vai NG/biometāns vai ūdeņradis;  
▼B 
13) “main āmas degvielas transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis ar 
vienu degvielas glab āšanas sist ēmu, ko var darbin āt ar dažādiem 
divu vai vair āku degvielu mais ījumiem;  
14) “ar etanolu darbin āms maināmas degvielas transportl īdzeklis” ir 
maināmas degvielas transportl īdzeklis, ko var darbin āt ar benzīnu 
vai tādu benzīna un etanola mais ījumu, kur ā etanola saturs nep ār­
sniedz 85 % (E85);  
15) “ar biod īzeļegvielu darbin āms main āmas degvielas transportl ī­
dzeklis” ir ar main āmu degvielu darbin āms transportl īdzeklis, ko 
var darbin āt ar miner āldīzeļdegvielu vai miner āldīzeļdegvielas un 
biodīzeļdegvielas mais ījumu;  
16) “hibr īda elektrotransportl īdzeklis” ( HEV ) ir hibr īda transportl ī­
dzeklis, kur ā viens no vilces ener ģijas pārveidotājiem ir elektrisk ā 
mašīna; 
17) “pien ācīgi uzturēts un izmantots” attiec ībā uz testa transportl ī­
dzekli noz īmē, ka tas atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 (  1 ) 
3. pielikuma 2. papildin ājumā noteiktajiem krit ērijiem, lai to izv ē­
lētos kā testa transportl īdzekli;  
18) “emisiju kontroles sist ēma” OBD  sistēmas kontekst ā ir dzinēja 
elektroniska vad ības kontrolier īce un jebkura ar emisij ām saistīta 
sastāvdaļa izplūdes gāzu vai iztvaikošanas sist ēmā, kas dod vai 
saņem inform āciju no šīs kontrolier īces; 
19) “nepareizas darb ības indikators” ( MI) ir vizuāls vai ska ņas indi­
kators, kas nep ārprotami inform ē transportl īdzekļa vadītāju par 
jebkura  OBD  sistēmai pievienotas, ar emisij ām saistītas sastāv­
daļas vai pašas  OBD  sistēmas nepareizu darb ību; 
20) “nepareiza darb ība” ir ar emisij ām saistītas sastāvdaļas vai 
sistēmas defekts, kura rezult ātā emisijas p ārsniedz XI pielikuma 
2.3. iedaļā norādītās robežas, vai kad  OBD  sistēma nespēj izpildīt 
XI pielikum ā noteiktās pārraudzības pamatpras ības; ▼B 
( 1 ) Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) 
Noteikumi Nr. 83 – Vienoti noteikumi par transportl īdzekļu apstiprin āšanu 
attiecībā uz pies ārņotāju emisiju atkar ībā no motoram nepieciešam ās 
degvielas veida [2015/1038] (OV L 172, 3.7.2015., 1. lpp.).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 5  
21) “sekund ārais gaiss” ir gaiss, ko izpl ūdes sistēmā ievada ar s ūkni 
vai iesūknēšanas vārstu, vai citiem l īdzekļiem, un kas paredz ēts 
atgāzu plūsmā esošo og ļūdeņražu ( HC) un CO oksid ēšanas veici ­
nāšanai;  
22) “braukšanas cikls” attiec ībā uz transportl īdzekļa OBD  sistēmu ir 
dzinēja iedarbin āšana, braukšanas rež īms, kurā tiek noteikta nepa ­
reiza darb ība, ja tāda ir, un dzin ēja izslēgšana;  
23) “piek ļuve inform ācijai” ir visas transportl īdzekļa OBD  un trans ­
portlīdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijas pieeja ­
mība, kas nepieciešama transportl īdzekļa pārbaudei, diagnostikai, 
tehniskajai apkopei vai remontam;  
24) “nepiln ība” OBD  sistēmas kontekst ā ir situācija, kad ne vair āk kā 
divām pārraudzītām atseviš ķām sastāvdaļām vai sist ēmām ir tādi 
pārejoši vai past āvīgi darbības raksturlielumi, kas pasliktina šo 
sastāvdaļu vai sist ēmu citādi efektīvo OBD  pārraudzību vai kas 
neatbilst vis ām citām precīzi noteiktaj ām OBD  prasībām; 
25) “nolietota pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta” ir t āda 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 11. punkt ā definēta piesār­ 
ņojuma kontroles iek ārta, kas ir novecin āta vai mākslīgi nolietota 
tādā mērā, ka tā atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XI pieli ­
kuma 1. papildin ājuma 1. ieda ļas prasībām; 
26) “transportl īdzekļa OBD  informācija” ir inform ācija, kas attiecas 
uz iebūvētu diagnostikas sist ēmu jebkurai elektroniskai sist ēmai 
transportl īdzeklī; 
27) “reagents” ir t āds ražojums, kas nav degviela, kurš tiek glab āts 
transportl īdzeklī un ko p ēc emisijas kontroles sist ēmas piepras ī­
juma pievada izpl ūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai; 
28) “pašmasa” ir t āda transportl īdzekļa, kas apr īkots ar standartapr ī­
kojumu saska ņā ar ražotāja specifik ācijām, masa ar vismaz l īdz 
90 % no t ās(-o) ietilp ības piepild ītu(-ām) tvertni(- ēm), kas ietver 
vadītāja, degvielas un š ķidrumu masu un, kad uzst ādīta, virs­
būves, kabīnes, sakabes un rezerves rite ņa(-u) masu un instru ­
mentu masu, ja tie ietilpst komplekt ācijā; 
29) “dzin ēja aizdedzes izlaidums” ir sadegšanas nenotikšana dzirkste ­ 
ļaizdedzes dzin ēja cilindr ā dzirksteles tr ūkuma dēļ, degvielas 
nepareizas doz ēšanas dēļ, sliktas kompresijas vai citu iemeslu d ēļ; 
30) “aukst ās iedarbin āšanas sist ēma vai iek ārta” ir sist ēma, kas uz 
laiku bag ātina dzin ēja gaisa/degvielas mais ījumu, tādējādi palī­
dzot iedarbin āt dzinēju; 
31) “jaudas no ņemšanas darb ība vai bloks” ir ar dzin ēju darbin āms 
jaudas no ņemšanas nodrošin ājums, lai darbin ātu transportl īdze­
klim uzmont ētu papildapr īkojumu;  
▼M1 
32) “maza apjoma ražot ājs” ir ražot ājs, kas vis ā pasaulē izgatavo 
mazāk nekā 10 000 vien ību gadā pirms tā gada, kad pieš ķirts 
tipa apstiprin ājums, un:  
a) neietilpst saist ītu ražotāju grupā; vai  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 6  
b) ietilpst saist ītu ražotāju grupā, kas visā pasaulē izgatavo maz āk 
nekā 10 000 vien ību gadā pirms tā gada, kad pieš ķirts tipa 
apstiprinājums; vai  
c) ietilpst saist ītu ražotāju grupā, bet kuram ir sava ražotne un 
savs projekt ēšanas centrs;  
32.a) “sava ražotne” ir izgatavošanas vai mont āžas rūpnīca, ko izmanto 
ražotājs jaunu transportl īdzekļu izgatavošanai vai mont āžai 
dotajam ražot ājam, ieskaitot attiec īgā gadījumā eksportam pare ­
dzētus transportl īdzekļus; 
32.b) “savs konstruktoru centrs” ir birojs, kur viss transportl īdzeklis tiek 
konstruēts un izstr ādāts un kurš atrodas ražot āja kontrol ē un lieto­ 
šanā; 
32.c) “ultramaza apjoma ražot ājs” ir maza apjoma ražot ājs, kā definēts 
32. punkt ā, kura ražojumu re ģistrāciju skaits Savien ībā ir mazāks 
nekā 1 000 gad ā pirms tā gada, kad pieš ķirts tipa apstiprin ājums;  
▼M2 __________  
▼M3 
33) “piln ībā ICE  transportl īdzeklis” ir transportl īdzeklis, kur visi 
piedziņas enerģijas konverteri ir iekšdedzes motori;  
▼B 
34) “piln ībā elektrisks transportl īdzeklis” ( PEV) ir transportl īdzeklis, 
kas aprīkots ar jaudas piedzi ņas ķēdi, kurā kā vilces ener ģijas 
pārveidotāji ietilpst tikai elektrisk ās mašīnas, un vilces ener ģijas 
glabāšanas sist ēmu, ko veido vien īgi uzlādējamas elektroener ģijas 
akumulēšanas sist ēmas;  
35) “degvielas elements” ir ener ģijas pārveidotājs, kas p ārveido 
ķīmisko ener ģiju (ieejas ener ģija) elektriskaj ā enerģijā (izejas 
enerģija) vai otr ādi; 
36) “ar degvielas elementiem darbin āms transportl īdzeklis” ( FCV ) ir 
transportl īdzeklis, kurš apr īkots ar tādu jaudas piedzi ņas ķēdi, kas 
kā vilces ener ģijas pārveidotāju(-us) ietver tikai degvielas 
elementu(-us) un elektrisko maš īnu(-as);  
37) “lietder īgā jauda” ir jauda, kas ieg ūta testa stend ā uz kloķvārpstas 
vai tās ekvivalenta pie dzin ēja vai motora attiec īga apgriezienu 
skaita ar pal īgierīcēm, veicot testu saska ņā ar XX pielikumu 
(“Elektrisk ās piedziņas ķēdes lietder īgās jaudas un maksim ālās 
30 minūšu jaudas m ērīšana”) un atmosf ēras standartapst ākļos; 
▼M3 
38) “motora nomin ālā jauda” (P  rated ) ir motora vai elektromotora 
maksimālā lietderīgā jauda, izteikta kW, izm ērīta saskaņā ar 
XX pielikuma pras ībām; 
▼B 
39) “maksim ālā 30 min ūšu jauda” ir elektrisk ās piedziņas ķēdes 
maksimālā lietderīgā jauda pie l īdzsprieguma, k ā noteikts ANO 
EEK Noteikumu Nr. 85 (  1 ) 5.3.2. punkt ā; ▼M1 
( 1 ) Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komitejas (ANO EEK) 
Noteikumi Nr. 85 – Vienoti noteikumi par M un N kategorijas transportl ī­
dzekļu piedziņas iekšdedzes dzin ēju vai elektrisku piedzi ņas sistēmu apstip ­
rināšanu attiec ībā uz elektrisku piedzi ņas sistēmu lietder īgās jaudas un maksi ­
mālās 30 min ūšu jaudas m ērīšanu (OV L 323, 7.11.2014., 52. lpp.).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 7  
40) “aukst ā iedarbin āšana”  OBD  monitoru veiktsp ējas ekspluat ācijā 
koeficienta kontekst ā ir iedarbin āšana, kad dzin ēja dzesētāja 
temperatūra (vai l īdzvērtīga temperat ūra) ir zem āka par vai 
vienāda ar 35 °C un ne vair āk kā 7 °C augst āka par apk ārtējo 
temperatūru (ja temperat ūras dati ir pieejami);  
41) “emisijas re ālos braukšanas apst ākļos (RDE )” ir transportl īdzekļa 
emisijas norm ālos izmantošanas apst ākļos; 
42) “pārvietojama emisiju m ērīšanas sist ēma (PEMS)” ir t āda pārvie­
tojama emisiju m ērīšanas sist ēma, kas atbilst III.A pielikuma 1. 
papildinājumā noteiktaj ām prasībām; 
43) “bāzes emisijas strat ēģija” (“ BES”) ir emisijas kontroles strat ēģija, 
kas darbojas vis ā transportl īdzekļa braukšanas ātrumu un 
noslodžu diapazon ā, ja vien nav aktiviz ēta papildu emisijas 
kontroles strat ēģija; 
44) “papildu emisijas strat ēģija” (“ AES”) ir emisijas kontroles strat ē­ 
ģija, kas tiek aktiviz ēta un aizst āj vai modific ē BES  īpašā nolūkā 
un reaģējot uz īpašu apkārtējās vides vai ekspluat ācijas apst ākļu 
kopumu, un kura darbojas tikai tik ilgi, cik ilgi past āv šādi 
apstākļi; 
▼M3 
45) “degvielas tvert ņu sistēma” ir ier īces, kas ļauj uzglab āt degvielu 
un kas ietver degvielas tvertni, degvielas uzpildes atveri, uzpildes 
atveres v āciņu un degvielas s ūkni, ja tas uzst ādīts degvielas 
tvertnē vai uz tās; 
46) “caurlaid ības koeficients” ( PF) ir koeficients, kas noteikts, pama ­
tojoties uz og ļūdeņražu zudumu k ādā laika period ā, un ko 
izmanto gal īgo iztvaikošanas emisiju noteikšanai;  
47) “viensl āņa nemetāliska tvertne” ir degvielas tvertne, kas izgata ­
vota no nemet āliska materi āla viena sl āņa, ieskaitot fluor ētus/sul­
fonētus materi ālus; 
48) “daudzsl āņu tvertne” ir degvielas tvertne, kas izgatavota no 
vismaz diviem daž ādu materi ālu slāņiem, no kuriem viens ir 
ogļūdeņražu barjermateri āls; 
▼M2 
49) “inerces kategorija” ir transportl īdzekļa testa masas kategorija, kas 
atbilst ekvivalentai inercei, kas noteikta ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 4.a pielikuma A4.a/3. tabul ā, ja testa masa ir noteikta 
vienāda ar standarta masu.  
▼B 
3. pants  
Prasības attiec ībā uz tipa apstiprin ājumu 
▼M3 
1. Lai sa ņemtu EK tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām un 
transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform āciju, ražot ājs 
pierāda, ka transportl īdzekļi atbilst š īs regulas pras ībām, kad tos test ē 
atbilstoši test ēšanas proced ūrām, kas noteiktas IIIA l īdz VIII, XI, XIV, 
XVI, XX, XXI un XXII pielikum ā. Ražotājs arī nodrošina standartdeg ­
vielu atbilst ību IX pielikum ā noteiktaj ām specifik ācijām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 8  
2. Transportl īdzekļiem veic testus, kas nor ādīti I pielikuma I.2.4. 
attēlā. 
3. Kā alternatīvu II, V l īdz VIII, XI, XVI un XXI pielikum ā minē­
tajām prasībām maza apjoma ražot āji drīkst piepras īt piešķirt EK tipa 
apstiprinājumu transportl īdzekļa tipam, kuru treš ās valsts iest āde ir ap­
stiprinājusi, pamatojoties uz I pielikuma 2.1. ieda ļā uzskaitītajiem ties ību 
aktiem.  
Lai saska ņā ar šo punktu sa ņemtu EK tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz 
emisijām un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ā­
ciju, ir nepieciešams veikt IV pielikum ā noteiktos emisiju testus, lai 
noskaidrotu transportl īdzekļa derīgumu ekspluat ācijai, XXI pielikum ā 
noteiktos degvielas pat ēriņa un CO  2 emisiju testus, un j ābūt ievērotām 
XIV pielikum ā noteiktaj ām prasībām attiecībā uz piekļuvi transportl ī­
dzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes infor ­
mācijai.  
Apstiprin ātāja iestāde inform ē Komisiju par apst ākļiem, kādos saska ņā 
ar šo punktu pieš ķirts katrs tipa apstiprin ājums.  
4. Īpašas pras ības attiec ībā uz degvielas tvert ņu atverēm un elektro ­
nisko sist ēmu drošumu ir noteiktas I pielikuma 2.2. un 2.3. ieda ļā. 
5. Ražot ājs veic tehniskus pas ākumus, lai saska ņā ar šo regulu nodro ­ 
šinātu izplūdes un iztvaikošanas emisiju efekt īvu ierobežošanu vis ā 
transportl īdzekļa parastaj ā kalpošanas laik ā un norm ālos ekspluat ācijas 
apstākļos. 
Šajos pas ākumos jāietilpst tādiem pas ākumiem, kas nodrošina emisiju 
kontroles sist ēmās izmantoto š ļūteņu, savienot āju un savienojumu 
konstrukciju drošums ir t āds, kas atbilst s ākotnējam konstrukt īvajam 
nolūkam.  
6. Ražot ājs nodrošina emisiju testu rezult ātu atbilst ību piemēroja­
majai robežv ērtībai šajā regula noteiktajos test ēšanas apst ākļos. 
▼M3 
7. XXI pielikum ā noteiktaj ā 1. tipa test ā transportl īdzekļus, kurus 
darbina ar  LPG  vai NG/biometānu, testē šajā 1. tipa test ā attiecībā uz 
LPG  vai NG /biometāna sastāva variācijām, kā noteikts ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 12. pielikum ā par pies ārņojošo vielu emisij ām, 
lietojot degvielu, kas izmantota lietder īgās jaudas m ērīšanai saska ņā ar 
šīs regulas XX pielikumu.  
Transportl īdzekļus, ko var darbin āt gan ar benz īnu, gan ar  LPG  vai 
NG/biometānu, testē ar abām degviel ām, veicot testus ar  LPG  vai 
NG/biometānu attiecībā uz LPG  vai NG/biometāna sastāva variācijām, 
kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 12. pielikum ā par piesārņo­
jošo vielu emisij ām, lietojot degvielu, kas izmantota lietder īgās jaudas 
mērīšanai saska ņā ar šīs regulas XX pielikumu.  
▼B 
8. 2. tipa test ā, kas noteikts IV pielikuma 1. papildin ājumā, pie 
normāliem dzin ēja tukšgaitas apgriezieniem maksim ālais pieļaujamais 
oglekļa monoks īda saturs atg āzēs ir tāds, kādu to deklar ējis transportl ī­
dzekļa ražotājs. Tomēr maksim ālais oglek ļa monoks īda saturs nep ār­
sniedz 0,3 % no tilpuma.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 9  
Pie augstiem tukšgaitas apgriezieniem atg āzu oglekļa monoks īda saturs 
nepārsniedz 0,2 % no tilpuma, ja dzin ēja apgriezienu skaits ir vismaz 
2 000 min  -1 un lambda ir 1 ± 0,03 vai saska ņā ar ražotāja specifik ā­
cijām. 
9. Ražot ājs nodrošina, ka, veicot V pielikum ā noteikto 3. tipa testu, 
dzinēja ventilācijas sistēma nepie ļauj kartera g āzu izplūšanu atmosf ērā. 
10. Ar d īzeļdegvielu darbin āmiem transportl īdzekļiem nepiem ēro 6. 
tipa testu, kad emisijas m ēra zemā temperat ūrā, kā noteikts VIII pieli ­
kumā. 
Tomēr, iesniedzot pieteikumu tipa apstiprin ājuma saņemšanai, ražot ājs 
sniedz apstiprin ātājai iestādei inform āciju, kas apstiprina, ka NO  x pēcap­
strādes iekārta 400 sekunžu laik ā pēc aukstās iedarbin āšanas pie –7 °C, 
kā aprakstīts 6. tipa test ā, sasniedz pietiekami augstu temperat ūru efek­
tīvai darbībai. 
Turklāt ražotājs sniedz apstiprin ātājai iestādei inform āciju par atg āzu 
recirkulācijas sist ēmas ( EGR ) darbības strat ēģiju, ieskaitot par t ās 
darbību zemās temperat ūrās. 
Šajā informācijā iekļauj arī aprakstu par ietekmi uz emisij ām. 
Apstiprin ātāja iestāde nepieš ķir tipa apstiprin ājumu, ja sniegt ā informā­
cija nav pietiekama, lai uzskat āmi pierādītu, ka pēcapstrādes iekārta 
norādītajā laikposm ā faktiski sasniedz pietiekami augstu temperat ūru 
efektīvai darbībai. 
Pēc Komisijas piepras ījuma apstiprin ātāja iestāde sniedz inform āciju par 
NO  x pēcapstrādes iekārtu un  EGR  sistēmas veiktsp ēju zemās tempera ­
tūrās. 
11. Ražot ājs nodrošina, ka vis ā tā transportl īdzekļa parastaj ā kalpo­ 
šanas laik ā, kura tips ir apstiprin āts atbilst īgi Regulai (EK) Nr. 
715/2007, t ā emisijas, kas noteiktas saska ņā ar III.A pielikum ā noteik­
tajām prasībām un pārbaudītas RDE  testā, kurš veikts atbilst īgi minē­
tajam pielikumam, nep ārsniedz min ētajā pielikum ā noteiktās vērtības. 
Tipa apstiprin ājumu saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 dr īkst 
izsniegt tikai tad, ja attiec īgais transportl īdzeklis p ārstāv apstiprin ātu 
PEMS testa saimi saska ņā ar III.A pielikuma 7. papildin ājumu.  
▼M1 
Prasības, kas noteiktas IIIA pielikum ā, neattiecas uz emisiju tipa apstip ­
rinājumiem, kas pieš ķirti ultramaza apjoma ražot ājiem saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 715/2007.  
▼B 
4. pants  
Prasības attiec ībā uz OBD  sistēmas tipa apstiprin ājumu  
1. Ražot ājs nodrošina, ka visi transportl īdzekļi ir aprīkoti ar  OBD . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 10  
2. OBD  sistēma ir projekt ēta, konstru ēta un uzst ādīta transportl īdzeklī 
tā, lai tā varētu noteikt pasliktin āšanos vai nepareizu darb ību tipus vis ā 
transportl īdzekļa kalpošanas laik ā. 
3. OBD  sistēma atbilst š īs regulas pras ībām normālos ekspluat ācijas 
apstākļos. 
4. Test ējot OBD  ar defekt īvu sastāvdaļu saskaņā ar XI pielikuma 1. 
papildinājumu, iesl ēdzas OBD  sistēmas nepareizas darb ības indikators.  
OBD  sistēmas nepareizas darb ības indikators var iesl ēgties šā testa laik ā 
arī tad, ja emisiju l īmeņi ir zemāki par  OBD  robežvērtībām, kas nor ā­
dītas XI pielikuma 2.3. ieda ļā. 
5. Ražot ājs nodrošina, ka visos sapr ātīgi paredzamos braukšanas ap ­
stākļos OBD  sistēma atbilst pras ībām par veiktsp ēju ekspluat ācijā, kā 
noteikts š īs regulas XI pielikuma 1. papildin ājuma 3. ieda ļā. 
6. Datus par veiktsp ēju ekspluat ācijā, kurus transportl īdzekļa OBD  
sistēmai jāglabā un jāziņo atbilstīgi ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XI 
pielikuma 1. papildin ājuma 7.6. ieda ļai, ražotājs nešifrētā veidā dara 
pieejamus valstu iest ādēm un neatkar īgiem uzņēmumiem.  
▼M3 
4.a pants  
Prasības tipa apstiprin āšanai attiec ībā uz degvielas un/vai 
elektroener ģijas patēriņa pārraudzības ierīcēm 
Ražotājs nodrošina, ka M1 un N1 kategorijas š ādi transportl īdzekļi ir 
aprīkoti ar ier īci, kas nosaka, uzglab ā un dara pieejamus datus par 
transportl īdzekļa ekspluat ācijai izmantot ās degvielas un/vai elektroener ­ 
ģijas daudzumu:  
1) pilnībā ICE  un hibrīdelektriskie transportl īdzekļi bez ārējas uzlādes 
(NOVC-HEV ), ko darbina tikai ar miner āldīzeļdegvielu, biod īzeļdeg­
vielu, benz īnu, etanolu vai jebk ādu šo degvielu kombin āciju; 
2) ārējas uzlādes hibrīdelektriskie transportl īdzekļi (OVC-HEV ), ko 
darbina ar elektr ību un jebkuru no 1. punkt ā minētajām degviel ām. 
Degvielas un/vai elektroener ģijas patēriņa pārraudzības ierīce atbilst 
XXII pielikum ā noteiktaj ām prasībām. 
▼B 
5. pants  
Pieteikums EK tipa apstiprin ājuma saņemšanai transportl īdzeklim 
attiecībā uz emisij ām un piek ļuvi transportl īdzekļa remonta un 
tehniskās apkopes inform ācijai 
1. Ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iestādei pieteikumu transportl ī­
dzekļa EK tipa apstiprin ājuma saņemšanai attiec ībā uz emisij ām un 
piekļuvi transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
2. Pieteikumu, kas min ēts 1. punkt ā, sagatavo saska ņā ar I pielikuma 
3. papildin ājumā sniegto inform ācijas dokumenta paraugu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 11  
3. Turkl āt ražotājs sniedz š ādu inform āciju: 
a) par transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem, 
ražotājs iesniedz deklar āciju par minim ālo procentu ālo aizdedzes 
izlaidumu skaitu no kop ējā aizdedzes momentu skaita, k ā rezultātā 
vai nu emisijas p ārsniegtu XI pielikuma 2.3. ieda ļā norādītās robež­
vērtības, ja min ētais procentu ālais aizdedzes izlaidumu skaits b ūtu 
radies kopš 1. tipa testa s ākuma, kas izraudz īts pierādīšanas vaja ­
dzībām saskaņā ar šīs regulas XI pielikumu, vai ar ī varētu radīt viena 
vai vairāku izplūdes katalizatoru p ārkaršanu, p ēc tam radot neatgrie ­
zenisku boj ājumu;  
b) sīku rakstisku inform āciju, piln ībā aprakstot  OBD  darbības rakstur ­
lielumus, tostarp iek ļaujot visu to attiec īgo transportl īdzekļa emisijas 
kontroles sist ēmas daļu uzskait ījumu, kuras uzrauga  OBD  sistēma; 
c) OBD  sistēmas izmantot ā nepareizas darb ības indikatora aprakstu, kas 
transportl īdzekļa vadītājam signaliz ē par kļūmes esam ību; 
d) ražotāja deklarācija par to, ka  OBD  sistēma atbilst XI pielikuma 1. 
papildinājuma 3. ieda ļas noteikumiem par veiktsp ēju ekspluat ācijā 
visos sapr ātīgi paredzamos braukšanas apst ākļos; 
e) plānu, kurā aprakstīti detaliz ēti tehniskie krit ēriji un pamatojums 
katra rādītāja skaitītāju un sauc ēja palielin āšanai, kuriem j āatbilst 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83. XI pielikuma 1. papildin ājuma 7.2. 
un 7.3. punkta pras ībām, kā arī skaitītāju, saucēju un kopsauc ēja 
atspējošanai ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XI pielikuma 1. papildi ­
nājuma 7.7. punkt ā minētajos apst ākļos; 
f) to pas ākumu aprakstu, kas veikti, lai nepie ļautu nesankcion ētas 
manipulācijas ar emisiju kontroles datoru un odometru un to modi ­
ficēšanu, tostarp attiec ībā uz nobraukuma re ģistrēšanu XI un XVI 
pielikuma pras ību izpildei;  
g) attiecīgā gadījumā – detaliz ētu inform āciju par transportl īdzekļu 
saimi, kā minēts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. 
papildinājumā; 
h) attiecīgos gadījumos – citu tipa apstiprin ājumu kopijas, kuros ir dati, 
kas ļauj paplašin āt apstiprin ājumus un noteikt nolietošan ās koefi­
cientus.  
4. 3. punkta d) apakšpunkta vajadz ībām ražotājs izmanto paraugu 
ražotāja sertifik ātam par  OBD  atbilstību veiktsp ējas ekspluat ācijā 
prasībām, kā noteikts I pielikuma 7. papildin ājumā. 
5. 3. punkta e) apakšpunkta vajadz ībām apstiprin ātāja iestāde, kas 
piešķir apstiprin ājumu, pēc piepras ījuma dara min ētajā apakšpunkt ā 
ietverto inform āciju pieejamu apstiprin ātājām iestādēm vai Komisijai.  
6. 3. punkta d) un e) apakšpunkta vajadz ībām apstiprin ātājas iestādes 
neapstiprina transportl īdzekli, ja ražot āja sniegtā informācija ir neatbil ­
stoša XI pielikuma 1. papildin ājuma 3. ieda ļā noteikto pras ību izpildei.  
Visos sapr ātīgi paredzamos braukšanas apst ākļos piemēro ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 XI pielikuma 1. papildin ājuma 7.2., 7.3. un 7.7. 
punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 12  
Lai novērtētu minētajos punktos noteikto pras ību izpildi, apstiprin ātājas 
iestādes ņem vērā tehnoloģiju attīstības stāvokli.  
7. 3. punkta f) apakšpunkta vajadz ībām pasākumi, kas veikti, lai 
nepieļautu nesankcion ētas manipul ācijas ar emisiju kontroles datoru 
vai tā modificēšanu, ietver iesp ēju veikt atjaunin āšanu, izmantojot ražo ­
tāja apstiprin ātu programmu vai kalibr ēšanu.  
8. Attiec ībā uz I pielikuma I.2.4. att ēlā norādītajiem testiem ražot ājs 
nodod par tipa apstiprin ājuma testiem atbild īgajam tehniskajam 
dienestam transportl īdzekli, kas ir reprezentat īvs attiecībā uz apstipri ­
nāmo tipu.  
9. Pieteikums tipa apstiprin ājuma saņemšanai vienas degvielas, divu 
degvielu un main āmas degvielas transportl īdzekļiem atbilst I pielikuma 
1.1. un 1.2. ieda ļā izklāstītajām papildpras ībām. 
10. Sist ēmas, sastāvdaļas vai atseviš ķas tehnisk ās vienības konstruk ­
cijas izmai ņas, kas veiktas p ēc tipa apstiprin āšanas, autom ātiski neanul ē 
tipa apstiprin ājumu, ja vien s ākotnējās īpašības vai tehniskie parametri 
netiek main īti tādā veidā, ka tiek ietekm ēta dzinēja vai pies ārņojuma 
kontroles sist ēmas funkcionalit āte. 
▼M1 
11. Lai apstiprin ātājas iestādes varētu novērtēt AES  lietojuma parei ­
zību, ņemot vērā pārveidošanas ier īču lietošanas aizliegumu, ko satur 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 5. panta 2. punkts, ražot ājs iesniedz ar ī 
paplašinātu dokument ācijas paketi, k ā noteikts š īs regulas I pielikuma 
3.a papildin ājumā. 
▼M3 
Tipa apstiprin āšanas iest āde identific ē un datē paplašin āto dokument ā­
cijas paketi, un glab ā to vismaz 10 gadus p ēc apstiprin ājuma pieš ķir­ 
šanas.  
Pēc ražotāja lūguma apstiprin ātāja iestāde veic  AES  priekšnov ērtējumu 
jauniem transportl īdzekļu tipiem. T ādā gadījumā divus līdz 12 mēnešus 
pirms tipa apstiprin āšanas procesa uzs ākšanas tipa apstiprin ātāju iestādi 
nodrošina ar attiec īgu dokument āciju. 
Tipa apstiprin ātāja iestāde veic priekšnov ērtējumu, pamatojoties uz ražo ­
tāja iesniegto paplašin āto dokument ācijas paketi, kas aprakst īta I pieli­
kuma 3.a papildin ājuma b) punkt ā. Apstiprin ātāja iestāde veic nov ērtē­ 
šanu saska ņā ar I pielikuma 3.b papildin ājumā aprakstīto metodolo ģiju. 
Apstiprin ātāja iestāde drīkst atkāpties no min ētās metodolo ģijas izņē­
muma un pien ācīgi pamatotos gad ījumos.  
Jaunu transportl īdzekļu tipu  AES  priekšnov ērtējums tipa apstiprin āšanas 
vajadzībām ir spēkā 18 mēnešus. Šo periodu dr īkst pagarin āt par 
12 mēnešiem, ja ražot ājs pierāda apstiprin ātājai iestādei, ka tirg ū nav 
pieejamas jaunas tehnolo ģijas, kas izmain ītu AES  priekšnov ērtējumu.  
Tipa apstiprin ātāju iestāžu ekspertu grupa ( TAAEG ) ik gadu sast āda un 
Komisija dara publiski pieejamu to  AES  sarakstu, ko tipa apstiprin ātājas 
iestādes uzskata par nepie ņemamām. 
▼M1 __________  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 13  
12. Ražot ājs nodrošina tipa apstiprin ātāju iestādi, kas pieš ķīrusi 
emisiju tipa apstiprin ājumu saska ņā ar šo regulu (“pieš ķirošā apstipri­
nātāja iestāde”), arī ar testēšanas pārskatāmības paketi, kur ā ir inform ā­
cija, kas nepieciešama, lai var ētu veikt test ēšanu saska ņā ar II pielikuma 
B daļas 5.9. punktu.  
▼B 
6. pants  
Administrat īvie noteikumi par transportl īdzekļa EK tipa 
apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām un piek ļuvi transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai 
1. Ja izpild ītas visas attiec īgās prasības, apstiprin ātāja iestāde piešķir 
EK tipa apstiprin ājumu un izsniedz tipa apstiprin ājuma numuru saska ņā 
ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numur ēšanas sist ēmu. 
Neskarot Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikuma noteikumus, tipa apstip ­
rinājuma numura 3. ieda ļu veido atbilstoši š īs regulas I pielikuma 6. 
papildinājumam.  
Apstiprin ātāja iestāde nepieš ķir tādu pašu numuru citam transportl ī­
dzekļa tipam.  
2. Atk āpjoties no 1. punkta, p ēc ražotāja piepras ījuma transportl ī­
dzekli ar  OBD  sistēmu drīkst pieņemt tipa apstiprin ājumam attiec ībā 
uz emisij ām un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes infor ­
māciju, pat ja sist ēmā ir viena vai vair ākas nepiln ības, kuras ir t ādas, ka 
pilnībā netiek izpild ītas XI pielikuma pras ības, ja vien tiek izpild īti 
minētā pielikuma 3. ieda ļā noteiktie īpašie administrat īvie noteikumi.  
Apstiprin ātāja iestāde paziņo visām apstiprin ātājām iestādēm citās dalīb­
valstīs par lēmumu pieš ķirt šādu tipa apstiprin ājumu saska ņā ar Direk ­
tīvas 2007/46/EK 8. pant ā noteiktaj ām prasībām. 
3. Pieš ķirot EK tipa apstiprin ājumu saska ņā ar 1. punktu, apstipri ­
nātāja iestāde izdod EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, izmantojot I 
pielikuma 4. papildin ājumā doto paraugu.  
7. pants  
Tipa apstiprin ājuma groz ījumi  
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 pieš ķirta tipa apstiprin ājuma 
grozījumiem piem ēro piemēro Direkt īvas 2007/46/EK 13., 14. un 16. 
pantu.  
Pēc ražotāja piepras ījuma I pielikuma 3. ieda ļas noteikumus bez nepie ­
ciešamības veikt papildu testus piem ēro tikai t ā paša tipa transportl ī­
dzekļiem. 
8. pants  
Ražošanas atbilst ība 
1. Pasākumus ražošanas atbilst ības nodrošin āšanai veic saska ņā ar 
Direktīvas 2007/46/EK 12. panta noteikumiem.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 14  
Turklāt piemēro šīs regulas I pielikuma 4. ieda ļas noteikumus un attie ­
cīgo statistikas metodi, kas noteikta š ā pielikuma 1. un 2. papildin ājumā. 
2. Ražošanas atbilst ību pārbauda, pamatojoties uz aprakstu tipa ap ­
stiprinājuma sertifik ātā, kā noteikts š īs regulas I pielikuma 4. papildin ā­
jumā. 
9. pants  
Atbilstība ekspluat ācijā 
1. Pasākumus, ar kuriem nodrošina t ādu transportl īdzekļu atbilstību 
ekspluatācijā, kuru tips apstiprin āts saskaņā ar šo regulu, veic atbilst īgi 
Direktīvas 2007/46/EK X pielikumam un š īs regulas II pielikumam.  
▼M3 
2. Pārbaudes par atbilst ību ekspluat ācijā ir piemērotas, lai apstipri ­
nātu, ka izp ūtēja un iztvaikošanas emisijas tiek efekt īvi ierobežotas 
transportl īdzekļu normāla darbm ūža laikā normālos izmantošanas ap ­
stākļos. 
3. Saska ņā ar II pielikuma 1. papildin ājumu atbilst ību ekspluat ācijā 
pārbauda pien ācīgi uzturētiem un lietotiem transportl īdzekļiem starp 
15 000 km vai 6 m ēnešiem, vadoties p ēc vēlākā, un 100 000 km vai 
pieciem gadiem, vadoties p ēc agrākā. Saskaņā ar II pielikuma 1. papil ­
dinājumu iztvaikošanas emisiju atbilst ību ekspluat ācijā pārbauda pien ā­
cīgi uzturētiem un lietotiem transportl īdzekļiem starp 30 000 km vai 
12 mēnešiem, vadoties p ēc vēlākā, un 100 000 km vai pieciem gadiem, 
vadoties p ēc agrākā. 
Prasības pārbaudēm par atbilst ību ekspluat ācijā ir piemērojamas l īdz 
pieciem gadiem p ēc pēdējā atbilstības sertifik āta vai individu ālā apstip­
rinājuma sertifik āta izdošanas transportl īdzekļiem dotaj ā atbilstības 
ekspluatācijā saimē. 
4. Pārbaudes par atbilst ību ekspluat ācijā nav oblig ātas, ja gada p ārdo­ 
šanas apjoms iepriekš ējā gadā atbilstības ekspluat ācijā saimes ietvaros ir 
mazāks nekā 5 000 transportl īdzekļi Savienībā. Attiecībā uz šādām 
saimēm ražotājs sagatavo apstiprin ātājai iestādei ziņojumu par jebk ādām 
ar emisij ām saistītām garantijas, remontu piepras ījumiem un  OBD  
kļūdām, kā noteikts II pielikuma 4.1. punkt ā. Šādas atbilst ības eksplua ­
tācijā saimes joproj ām drīkst atlasīt testiem saska ņā ar II pielikumu.  
5. Ražot ājs un pieš ķirošā tipa apstiprin ātāja iestāde veic p ārbaudes 
par atbilst ību ekspluat ācijā saskaņā ar II pielikumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 15  
6. Pieš ķirošā apstiprin ātāja iestāde pieņem lēmumu par to, vai p ēc 
atbilstības novērtēšanas dot ā saime neatbilst nosac ījumiem par atbilst ību 
ekspluatācijā, un apstiprina korekt īvo pasākumu plānu, ko ražot ājs 
iesniedzis saska ņā ar II pielikumu.  
7. Ja tipa apstiprin ātāja iestāde konstat ē, ka atbilst ības ekspluat ācijā 
saime nav iztur ējusi pārbaudi par atbilst ību ekspluat ācijā, tā nekavējoties 
to paziņo piešķirošajai tipa apstiprin ātājai iestādei saska ņā ar Direkt īvas 
2007/46/EK 30. panta 3. punktu.  
Pēc paziņojuma sa ņemšanas un atbilstoši Direkt īvas 2007/46/EK 
30. panta 6. punktam pieš ķirošā apstiprin ātāja iestāde inform ē ražotāju, 
ka atbilst ības ekspluat ācijā saime nav iztur ējusi pārbaudi par atbilst ību 
ekspluatācijā un ka tiek piem ērotas II pielikuma 6. un 7. punkt ā aprak­
stītās procedūras. 
Ja piešķirošā apstiprin ātāja iestāde konstat ē, ka nav iesp ējama vieno ­ 
šanās ar tipa apstiprin ātāju iestādi, kas konstat ēja, ka atbilst ības eksplua ­
tācijā saime nav iztur ējusi pārbaudi par atbilst ību ekspluat ācijā, tiek 
ierosināta proced ūra atbilst īgi Direkt īvas 2007/46/EK 30. panta 
6. punktam.  
8. Transportl īdzekļiem, kuru tips apstiprin āts saskaņā ar II pielikuma 
B daļu, papildus 1. l īdz 7. punktam piem ēro šādus nosac ījumus:  
a) transportl īdzekļiem, kas iesniegti vair ākposmu tipa apstiprin āšanai, 
kā noteikts Direkt īvas 2007/46/EK 3. panta 7. punkt ā, atbilstību 
ekspluatācijā pārbauda saska ņā ar noteikumiem vair ākposmu apstip ­
rināšanai, kā noteikts š īs regulas II pielikuma B da ļas 5.10.6. punkt ā; 
b) šā panta noteikumi neattiecas uz bru ņotiem transportl īdzekļiem, kata­
falkiem un transportl īdzekļiem ar piek ļuvi ratiņkrēslā, kā noteikts 
Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A da ļas attiecīgi 5.2. un 
5.5. punkt ā. Visiem citiem speci ālajiem transportl īdzekļiem, kā 
noteikts Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma A da ļas 5. punkt ā, atbil­
stību ekspluat ācijā pārbauda saska ņā ar noteikumiem vair ākposmu 
apstiprināšanai, kā noteikts š īs regulas II pielikuma B da ļā. 
▼B 
10. pants  
Piesārņojuma kontroles iek ārtas 
1. Ražot ājs nodrošina, lai pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtām, 
kuras paredz ētas uzstādīšanai EK tipa apstiprin ātos transportl īdzekļos, 
uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 darb ības joma, b ūtu EK 
tipa apstiprin ājums kā atsevišķām tehnisk ām vienībām Direkt īvas 
2007/46/EK 10. panta 2. punkta noz īmē saskaņā ar šīs regulas 12. un 
13. pantu un XIII pielikumu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 16  
Šajā regulā katalītiskos neitralizatorus un cietda ļiņu filtrus uzskata par 
piesārņojuma kontroles iek ārtām. 
Attiecīgās prasības uzskata par izpild ītām, ja ir iev ēroti visi š ādi nosa­
cījumi:  
a) ir izpild ītas 13. panta pras ības; 
b) piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtas ir apstiprin ātas saskaņā ar 
ANO EEK Noteikumiem Nr. 103 (  1 ). 
Trešajā daļā minētajā gadījumā piemēro arī 14. pantu.  
2. Pies ārņojuma kontroles ori ģinālajām rezerves iek ārtām, kuras 
atbilst I pielikuma 4. papildin ājuma papildpielikuma 2.3. punkt ā minē­
tajam tipam un kuras paredz ēts uzstādīt transportl īdzeklī, uz kuru 
attiecas atbilst īgais tipa apstiprin ājuma dokuments, nav oblig āti jāatbilst 
XIII pielikumam, ja vien t ās atbilst min ētā pielikuma 2.1. un 2.2. punkta 
prasībām. 
3. Ražot ājs nodrošina, ka pies ārņojuma kontroles ori ģinālajai iekārtai 
ir identifik ācijas mar ķējumi.  
4. Identifik ācijas mar ķējumā, kas min ēts 3. punkt ā, ir ietverts:  
a) transportl īdzekļa vai dzin ēja ražotāja nosaukums vai pre ču zīme; 
b) oriģinālās piesārņojuma kontroles iek ārtas marka un da ļas identifik ā­
cijas numurs, k ā reģistrēts I pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.12.2. 
punktā minētajā informācijā. 
11. pants  
Pieteikums EK tipa apstiprin ājuma sa ņemšanai pies ārņojuma 
kontroles rezerves iek ārtai kā atsevišķai tehniskai vien ībai 
1. Ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iestādei pieteikumu EK tipa ap ­
stiprinājuma saņemšanai pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtai kā 
atsevišķai tehniskai vien ībai. 
Pieteikumu sagatavo saska ņā ar XIII pielikuma 1. papildin ājumā 
noteikto inform ācijas dokumenta paraugu.  
2. Papildus 1. punkt ā noteiktaj ām prasībām ražotājs nodod tehni ­
skajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprin ājuma testu, visu turpm āk 
uzskaitīto: 
a) transportl īdzekli vai transportl īdzekļus, kuriem tipa apstiprin ājums 
piešķirts saska ņā ar šo regulu un kurš(-i) apr īkoti ar jaunu ori ģinālo 
piesārņojuma kontroles iek ārtu; 
b) vienu pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipa paraugu;  ▼B 
( 1 ) Apvienoto N āciju Organiz ācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) 
Noteikumi Nr. 103 – Vienoti noteikumi attiec ībā uz mehānisko transportl ī­
dzekļu rezerves katal ītisko neitralizatoru apstiprin āšanu (OV L 158, 
19.6.2007., 106. lpp.).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 17  
c) piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipa papildparaugu gad ī­
jumā, ja piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtu paredz ēts uzstādīt 
transportl īdzeklim, kas apr īkots ar  OBD  sistēmu. 
3. Šā panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadz ībām pieteikuma iesnie ­
dzējs testa transportl īdzekļus izraug ās, par to vienojoties ar tehnisko 
dienestu.  
Testa transportl īdzekļi atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83. 4.a pieli ­
kuma 3.2. ieda ļā noteiktaj ām prasībām. 
Testa transportl īdzekļi atbilst vis ām šādām prasībām: 
a) to emisijas kontroles sist ēmām nav defektu;  
b) ikvienu p ārmērīgi nolietojušos vai nepareizi darbojošos ar emisij ām 
saistītu oriģinālo detaļu salabo vai nomaina;  
c) pirms emisiju testa transportl īdzekļi ir pienācīgi noregul ēti un iestat īti 
atbilstīgi ražotāja specifik ācijai.  
4. Šā panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu vajadz ībām paraugs ir 
skaidri un neizdz ēšami mar ķēts ar pieteikuma iesniedz ēja preču zīmi vai 
marķējumu un komercnosaukumu.  
5. Šā panta 2. punkta c) apakšpunkta vajadz ībām paraugam j ābūt 
nolietotam, k ā noteikts 2. panta 25. punkt ā. 
12. pants  
Administrat īvie noteikumi pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas 
kā atsevišķas tehniskas vien ības EK tipa apstiprin ājumam  
1. Ja ir izpild ītas visas attiec īgās prasības, tipa apstiprin ātāja iestāde 
piešķir EK tipa apstiprin ājumu pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtai 
kā atsevišķai tehniskai vien ībai un izsniedz tipa apstiprin ājuma numuru 
saskaņā ar Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numur ēšanas 
sistēmu. 
Apstiprin ātāja iestāde nepieš ķir tādu pašu numuru citam pies ārņojuma 
kontroles rezerves iek ārtas tipam.  
Viens un tas pats tipa apstiprin ājuma numurs var ietvert š ādas piesār­ 
ņojuma kontroles rezerves iek ārtas tipa izmantošanu vair ākos atšķirīgos 
transportl īdzekļu tipos.  
2. Šā panta 1. punkta vajadz ībām apstiprin ātāja iestāde izsniedz EK 
tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, kas sagatavots saska ņā ar XIII pielikuma 
2. papildin ājumā sniegto paraugu.  
3. Ja tipa apstiprin ājuma piepras ītājs var apstiprin ātājai iestādei vai 
tehniskajam dienestam pier ādīt, ka pies ārņojuma kontroles rezerves 
iekārtas tips ir I pielikuma 4. papildin ājuma papildpielikuma 2.3. ieda ļā 
norādītais, tipa apstiprin ājuma pieš ķiršana nav atkar īga no verifik ācijas 
par atbilst ību XIII pielikuma 4. ieda ļā izklāstītajām prasībām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 18  
13. pants  
Piekļuve transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un 
tehniskās apkopes inform ācijai 
1. Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 6. un 7. pantu un š īs 
regulas XIV pielikumu ražot āji ievieš vajadz īgos pasākumus un proce ­
dūras, lai nodrošin ātu, ka transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācija ir viegli pieejama.  
2. Apstiprin ātājas iestādes piešķir tipa apstiprin ājumu tikai p ēc tam, 
kad ražot ājs ir iesniedzis t ām sertifik ātu par piek ļuvi transportl īdzekļa 
OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
3. Sertifik āts par piek ļuvi transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai kalpo k ā pierādījums atbil ­
stībai Regulas (EK) Nr. 715/2007 6. panta 7. punktam.  
4. Sertifik ātu par piek ļuvi transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai sagatavo saska ņā ar XIV 
pielikuma 1. papildin ājumā sniegto paraugu.  
5. Ja transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnis ­
kās apkopes inform ācija tipa apstiprin ājuma pieteikuma iesniegšanas 
laikā nav pieejama vai neatbilst Regulas (EK) Nr. 715/2007 6. un 7. 
pantam un š īs regulas XIV pielikumam, ražot ājs sniedz min ēto inform ā­
ciju sešu m ēnešu laikā no tipa apstiprin āšanas dienas.  
6. Pien ākums sniegt inform āciju 5. punkt ā norādītajā period ir sp ēkā 
tikai tad, ja p ēc tipa apstiprin ājuma saņemšanas transportl īdzekli laiž 
tirgū. 
Ja transportl īdzekli laiž tirg ū vairāk nekā sešus mēnešus pēc tipa apstip ­
rināšanas dienas, inform āciju sniedz taj ā dienā, kad transportl īdzekli laiž 
tirgū. 
7. Apstiprin ātāja iestāde var pie ņemt, ka ražot ājs ir ieviesis apmieri ­
nošus pas ākumus un proced ūras attiec ībā uz piekļuvi transportl īdzekļa 
OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, 
pamatojoties uz aizpild ītu sertifik ātu par piek ļuvi transportl īdzekļa OBD  
un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, ja nav 
saņemtas sūdzības un ja ražot ājs nodrošina šo inform āciju 5. punkt ā 
noteiktajā termiņā. 
8. Papildus XI pielikuma 4. ieda ļā norādītajām prasībām par piek ļuvi 
OBD  informācijai ražot ājs ieinteres ētajām person ām dara pieejamu š ādu 
informāciju: 
a) attiecīgu inform āciju, kas ļauj izstrādāt rezerves sast āvdaļas, kuras ir 
ļoti svarīgas OBD  sistēmas pareizai darb ībai; 
b) inform āciju, kas ļauj izstrādāt vispārējus diagnostikas instrumentus.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 19  
Šā punkta a) apakšpunkta vajadz ībām rezerves sast āvdaļu izstrādi 
nedrīkst ierobežot š ādi faktori: atbilst īgas inform ācijas nepieejam ība; 
tehniskās prasības par nepareizas darb ības norādīšanas strat ēģijām, ja 
ir pārsniegtas  OBD  robežvērtības vai ja  OBD  sistēma nespēj izpildīt 
šajā regulā noteiktās OBD  pārraudzības pamatpras ības; īpašas  OBD  
informācijas apstr ādes modifik ācijas, lai atseviš ķi pārraudzītu transport ­
līdzekļa darbināšanu ar benz īnu vai ar g āzi; tādi ar gāzi darbin āmu 
transportl īdzekļu tipa apstiprin ājums, kuriem ir ierobežots skaits nelielu 
nepilnību. 
Šā punkta b) apakšpunkta vajadz ībām, ja ražot ājs izmanto diagnostikas 
un testa instrumentus saska ņā ar ISO 22900 “Transportl īdzekļa diagnos ­
tikas piesl ēgvieta” ( MVCI ) un ISO 22901 “Diagnostikas datu atkl ātā 
apmaiņa” (ODX ) savos franš īzes tīklos,  ODX  datnes ir pieejamas neat ­
karīgiem uzņēmumiem, izmantojot ražot āja tīmekļa vietni.  
9. Forums par piek ļuvi transportl īdzekļu informācijai (forums).  
Forums v ērtē, vai piek ļuve inform ācijai ietekm ē progresu transportl ī­
dzekļu zādzību skaita samazin āšanā, un sagatavo ieteikumus par to, 
kā uzlabot pras ības par piek ļuvi inform ācijai. Forums jo īpaši konsult ē 
Komisiju par t āda neatkar īgu uzņēmumu apstiprin āšanas un pilnvaro ­ 
šanas procesa ieviešanu, ko veic akredit ētas iestādes, lai nodrošin ātu 
piekļuvi inform ācijai par transportl īdzekļa drošību. 
Komisija var pie ņemt lēmumu noteikt, ka attiec īgās diskusijas un 
konstatējumi ir konfidenci āli. 
14. pants  
Pienākumu izpilde attiec ībā uz piekļuvi transportl īdzekļa OBD  un 
transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai 
1. Apstiprin ātāja iestāde vai nu p ēc savas iniciat īvas, vai, pamatojo ­
ties uz sūdzību vai tehnisk ā dienesta nov ērtējumu, drīkst jebkur ā laikā 
pārbaudīt, vai ražot ājs ievēro Regulas (EK) Nr. 715/2007 un š īs regulas 
noteikumus un sertifik āta par piek ļuvi transportl īdzekļa OBD  un trans ­
portlīdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai noteikumus.  
2. Ja apstiprin ātāja iestāde konstat ē, ka ražot ājs nav izpild ījis pienā­
kumu attiec ībā uz piekļuvi transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, apstiprin ātāja iestāde, kura 
piešķīrusi attiec īgo tipa apstiprin ājumu, veic atbilst īgus pasākumus šādas 
situācijas novēršanai.  
3. Šā panta 2. punkt ā minētie pasākumi var ietvert tipa apstipri ­
nājuma atsaukšanu vai aptur ēšanu, soda naudas vai citus pas ākumus, 
ko pieņem saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 13. pantu.  
4. Ja neatkar īgs uzņēmums vai nozares apvien ība, kas p ārstāv neat­
karīgus uzņēmumus, iesniedz apstiprin ātājai iestādei sūdzību, apstipri ­
nātāja iestāde veic rev īziju, lai verific ētu, vai ražot ājs pilda pien ākumus 
attiecībā uz piekļuvi transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta 
un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 20  
5. Veicot rev īziju, apstiprin ātāja iestāde var lūgt tehnisko dienestu vai 
citu neatkar īgu ekspertu veikt nov ērtējumu, lai verific ētu, vai min ētie 
pienākumi tiek pild īti. 
15. pants  
Pārejas noteikumi  
1. Līdz 2017. gada 31. augustam attiec ībā uz M1, M2 kategorijas un 
N1 kategorijas I klases transportl īdzekļiem un līdz 2018. gada 31. au ­
gustam attiec ībā uz N1 kategorijas II un III klases un N2 kategorijas 
transportl īdzekļiem ražot āji drīkst piepras īt tipa apstiprin ājuma pieš ķir­ 
šanu saska ņā ar šo regulu. Ja š āds piepras ījums netiek iesniegts, piem ēro 
Regulu (EK) Nr. 692/2008.  
▼M2 
2. Sākot no 2017. gada 1. septembra M1, M2 kategorijas un N1 
kategorijas I klases transportl īdzekļu gadījumā, bet no 2018. gada 
1. septembra N1 kategorijas II un III klases, k ā arī N2 kategorijas 
transportl īdzekļu gadījumā, ņemot vērā emisijas vai degvielas pat ēriņu, 
valsts iest ādes atsak ās piešķirt EK tipa apstiprin ājumu vai valsts tipa 
apstiprinājumu jauniem transportl īdzekļu tipiem, kuri neatbilst šai 
regulai.  
▼M3 
No 2019. gada 1. septembra nacion ālās iestādes atsaka EK tipa apstip ­
rinājuma vai nacion ālo [valsts] tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanu jauniem 
transportl īdzekļu tipiem, kas neatbilst VI pielikumam, pamatojoties uz 
emisijām vai degvielas pat ēriņu. Pēc ražotāja lūguma saist ībā ar tipa 
apstiprinājumu atbilst īgi šai regulai l īdz 2019. gada 31. augustam dr īkst 
turpināt izmantot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikum ā noteikto 
iztvaikošanas emisiju testa proced ūru vai Regulas (EK) Nr. 692/2008 
VI pielikum ā noteikto iztvaikošanas emisiju testa proced ūru. 
▼M2 
3. Sākot no 2018. gada 1. septembra, M1, M2 kategorijas un N1 
kategorijas I klases transportl īdzekļu gadījumā, bet no 2019. gada 
1. septembra N1 kategorijas II un III klases, k ā arī N2 kategorijas 
transportl īdzekļu gadījumā, ņemot vērā emisijas vai degvielas pat ēriņu, 
attiecībā uz tādiem jauniem transportl īdzekļiem, kas neatbilst šai regulai, 
valsts iest ādes uzskata, ka atbilst ības sertifik āti vairs nav sp ēkā Direk­
tīvas 2007/46/EK 26. panta vajadz ībām, un aizliedz š ādus transportl ī­
dzekļus reģistrēt, pārdot vai nodot ekspluat ācijā. 
Attiecībā uz jauniem transportl īdzekļiem, kas re ģistrēti līdz 2019. gada 
1. septembrim, p ēc ražotāja piepras ījuma, lai noteiktu transportl īdzekļa 
iztvaikošanas emisijas, var piem ērot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. 
pielikumā paredzēto iztvaikošanas emisiju testa proced ūru, nevis š īs 
regulas VI pielikum ā paredzēto proced ūru. 
▼M3 
No 2019. gada 1. septembra nacion ālās iestādes aizliedz re ģistrēt, pārdot 
vai sākt ekspluat ēt jaunus transportl īdzekļus, kas neatbilst š īs regulas 
VI pielikumam, iz ņemot transportl īdzekļus, kuru iztvaikošanas emisijas 
apstiprinātas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 692/2008 VI pielikum ā noteik­
tajai proced ūrai. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 21  
4. Līdz brīdim, kad ir pag ājuši trīs gadi no datumiem, kas noteikti 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā, attiecībā uz jauniem 
transportl īdzekļu tipiem, un četrus gadus no datumiem, kas noteikti 
minētās regulas 10. panta 5. punkt ā, attiecībā uz jauniem transportl ī­
dzekļiem, piem ēro šādus noteikumus:  
▼M1 
a) IIIA pielikuma 2.1. punkta pras ības, izņemot pras ības attiec ībā uz 
cieto daļiņu skaitu (PN), neattiecas;  
▼B 
b) IIIA pielikuma pras ības, izņemot 2.1. punkt ā noteiktās, tostarp 
prasības attiec ībā uz veicamajiem  RDE  testiem un re ģistrējamajiem 
datiem, kas dar āmi pieejami, piem ēro tikai jauniem tipa apstipri ­
nājumiem, kas pieš ķirti saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 no 
2017. gada 27. j ūlija; 
c) IIIA pielikuma pras ības nepiem ēro tipa apstiprin ājumiem, kas 
piešķirti maza apjoma ražot ājiem.  
▼M3 __________  
▼M1 
Ja transportl īdzekļa tips ir apstiprin āts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 
715/2007 un t ās īstenošanas ties ību aktu pras ībām pirms 2017. gada 
1. septembra M kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl īdzekļu 
gadījumā vai pirms 2018. gada 1. septembra N1 kategorijas II un III 
klases un N2 kategorijas transportl īdzekļu gadījumā, to neuzskata par 
piederošu jaunam tipam pirm ās daļas izpratn ē. Tas pats attiecas, kad 
jauni tipi tiek rad īti no sākotnējā tipa vien īgi jaunas tipa defin īcijas 
piemērošanas d ēļ, ko nosaka š īs regulas 2. panta 1. punkts. Š ādos gadī­
jumos šā apakšpunkta piem ērošanu nor āda EK tipa apstiprin ājuma serti ­
fikāta II ieda ļas 5. punkt ā “Piezīmes”, kā noteikts Regulas (ES) 
2017/1151 I pielikuma 4. papildin ājumā, iekļaujot atsauci uz iepriekš ējo 
tipa apstiprin ājumu.  
▼B 
5. Līdz brīdim, kad ir pag ājuši 8 gadi no datumiem, kas noteikti 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā: 
▼M2 
a) apstiprin ātāja iestāde atzīst 1/I tipa testus, kas veikti atbilst īgi 
Regulas (EK) Nr. 692/2008 III pielikumam tr īs gados p ēc Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā noteiktajiem datumiem, 
bojātu vai nepiln īgu sastāvdaļu ražošanas vajadz ībām, lai simul ētu 
kļūdas šīs regulas XI pielikuma pras ību novērtēšanai;  
▼M3 
b) apstiprin ātājas iestādes šīs regulas XXI pielikuma 6. papildpielikuma 
1. papildin ājuma pras ību izpildes vajadz ībām attiecībā uz WLTP  
interpolācijas saimes transportl īdzekļiem, kas atbilst Regulas (EK) 
Nr. 692/2008 I pielikuma 3.1.4. punkt ā noteiktajiem paplašin āšanas 
noteikumiem, akcept ē procedūras, ko veic saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 692/2008 III pielikuma 3.13. ieda ļu, trīs gadus p ēc Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā noteiktajiem datumiem;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 22  
c) apstiprin ātājas iestādes atzīst par līdzvērtīgiem iztur īguma demonstr ē­
jumus gad ījumos, kad 1/I tipa tests ir veikts un pabeigts atbilst īgi 
Regulas (EK) Nr. 692/2008 VII pielikumam tr īs gados p ēc Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. punkt ā noteiktajiem datumiem, lai 
izpildītu šīs regulas VII pielikuma pras ības. 
▼M3 
Šā punkta vajadz ībām iespēju izmantot saska ņā ar Regulu (EK) 
Nr. 692/2008 veikto un pabeigto proced ūru testa rezult ātus piemēro 
tikai tiem  WLTP  interpolācijas saimes transportl īdzekļiem, kas atbilst 
Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 3.3.1. punkt ā noteiktajiem 
paplašināšanas noteikumiem.  
▼B 
6. Lai nodrošin ātu taisnīgu attieksmi pret jau esošajiem tipa apstip ­
rinājumiem, Komisija š īs regulas vajadz ībām izpētīs, kāda var b ūt 
Direktīvas 2007/46/EK V noda ļas ietekme.  
▼M1 
7. Līdz pieciem gadiem un četriem m ēnešiem p ēc datumiem, kas 
noteikti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. un 5. punkt ā, IIIA 
pielikuma 2.1. punkta pras ības nepiem ēro emisiju tipa apstiprin ājumiem 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, kas pieš ķirti 2. panta 32. punkt ā 
definētajiem maza apjoma ražot ājiem. Tom ēr laikposm ā starp trim 
gadiem un pieciem gadiem un četriem m ēnešiem p ēc datumiem, kas 
noteikti 10. panta 4. punkt ā, un laikposm ā starp četriem gadiem un 
pieciem gadiem un četriem m ēnešiem p ēc datumiem, kas noteikti 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punkt ā, maza apjoma ražot āji 
uzrauga savu transportl īdzekļu RDE  vērtības un pazi ņo tās. 
▼M3 
8. II pielikuma B da ļu piemēro M1, M2 kategorijai un N1 kategorijas 
I klasei, kuru pamat ā ir tipi, kas apstiprin āti, sākot ar 
2019. gada 1. janv āri, un N1 kategorijas II un III klasei un N2 katego ­
rijai, kuru pamat ā ir tipi, kas apstiprin āti, sākot ar 2019. gada 1. septembri. 
To piemēro arī visiem M1, M2 kategorijas un N1 kategorijas I klases 
transportl īdzekļiem, kas re ģistrēti, sākot ar 2019. gada 1. septembri, un 
visiem N1 kategorijas II un III klases un N2 kategorijas transportl īdzek­ 
ļiem, kas re ģistrēti, sākot ar 2020. gada 1. septembri. Visos citos gad ī­
jumos piem ēro II pielikuma A da ļu. 
9. No 2020. gada 1. janv āra 4.a pant ā minēto M1 kategorijas un N1 
kategorijas I klases transportl īdzekļu gadījumā un no 
2021. gada 1. janv āra 4.a pant ā minēto N1 kategorijas II un III klases 
transportl īdzekļu gadījumā nacionālās iestādes atsaka EK tipa apstipri ­
nājuma vai nacion ālā tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanu jauniem transport ­
līdzekļu tipiem, kuri neatbilst 4.a pant ā noteiktaj ām prasībām, pamato ­
joties uz emisij ām vai degvielas pat ēriņu. 
No 2021. gada 1. janv āra 4.a pant ā minēto M1 kategorijas un N1 
kategorijas I klases transportl īdzekļu gadījumā un no 
2022. gada 1. janv āra 4.a pant ā minēto N1 kategorijas II un III klases 
transportl īdzekļu gadījumā nacionālās iestādes aizliedz re ģistrēt, pārdot 
vai sākt ekspluat ēt jaunus transportl īdzekļus, kas neatbilst min ētajam 
pantam.  ▼M2
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 23  
10. No 2019. gada 1. septembra nacion ālās iestādes aizliedz re ģistrēt, 
pārdot vai s ākt ekspluat ēt jaunus transportl īdzekļus, kas neatbilst 
prasībām, kuras noteiktas Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikum ā, ievē­
rojot ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1832 (  1 ) izdarītos grozījumus.  
Attiecībā uz visiem transportl īdzekļiem, kas re ģistrēti laikā no 
2019. gada 1. janv āra līdz 31. augustam atbilst īgi jauniem tipa apstip ­
rinājumiem, kas pieš ķirti tajā pašā laikposm ā, un ja inform ācija, kas 
uzskaitīta Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikum ā, ievērojot ar Regulu 
(ES) 2018/1832 izdar ītos grozījumus, vēl nav iek ļauta atbilst ības serti­
fikātā, ražotājs dara šo inform āciju pieejamu bez maksas piecu darba 
dienu laik ā pēc pieprasījuma saņemšanas no akredit ētas laboratorijas vai 
tehniskā dienesta II pielikum ā noteiktās testēšanas vajadz ībām. 
11. Pras ības, kas noteiktas 4.a pant ā, nepiem ēro tipa apstipri ­
nājumiem, kas pieš ķirti maza apjoma ražot ājiem.  
▼B 
16. pants  
Grozījumi Direkt īvā 2007/46/EK  
Direktīvu 2007/46/EK groza saska ņā ar šīs regulas XVIII pielikumu.  
17. pants  
Grozījumi Regul ā (EK) Nr. 692/2008  
Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza š ādi: 
1) regulas 6. panta 1. punktu aizst āj ar šādu tekstu:  
“1. Ja izpild ītas visas attiec īgās prasības, apstiprin ātājiestāde 
piešķir EK tipa apstiprin ājumu un izsniedz tipa apstiprin ājuma 
numuru saska ņā ar Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto 
numurēšanas sist ēmu. 
Neskarot Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikuma noteikumus, tipa ap ­
stiprinājuma numura 3. ieda ļu veido atbilstoši š īs regulas I pielikuma 
6. papildin ājumam.  
Apstiprin ātājiestāde nepieš ķir tādu pašu numuru citam transportl ī­
dzekļa tipam.  
Regulas (EK) Nr. 715/2007 pras ības uzskata par izpild ītām, ja ir 
izpildīti visi turpm āk minētie nosacījumi:  ▼M3 
( 1 ) Komisijas 2018. gada 5. novembra Regula (ES) 2018/1832, ar ko groza 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu 
(EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 nol ūkā uzlabot 
vieglo pasažieru un komerci ālo transportl īdzekļu emisijas tipa apstiprin āšanas 
testus un proced ūras, ieskaitot par atbilst ību ekspluat ācijā un emisij ām reālos 
braukšanas apst ākļos, un ieviest ier īces degvielas un elektroener ģijas patēriņa 
pārraudzībai (OV L 301, 27.11.2018., 1. lpp.).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 24  
a) ir izpild ītas šīs regulas 3. panta 10. punkta pras ības; 
b) ir izpild ītas šīs regulas 13. panta pras ības; 
c) transportl īdzeklis ir apstiprin āts saskaņā ar ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 07. groz ījumu sēriju; Noteikumiem Nr. 85 un to papildi ­
nājumiem, Noteikumu Nr. 101 3. p ārskatīto izdevumu (kur ā 
ietverta 01. groz ījumu sērija un tās papildin ājumi) un – attiec ībā 
uz kompresijaizdedzes transportl īdzekļiem – Noteikumu Nr. 24 
III daļas 03. groz ījumu sēriju; 
d) ir izpild ītas 5. panta 11. un 12. punkta pras ības.”;  
2) pievieno š ādu 16.a pantu:  
“16.a pants  
Pārejas noteikumi  
No 2017. gada 1. septembra attiec ībā uz M1, M2 kategorijas un N1 
kategorijas I klases transportl īdzekļiem un no 2018. gada 
1. septembra attiec ībā uz N1 kategorijas II un III klases transportl ī­
dzekļiem un N2 kategorijas transportl īdzekļiem šo regulu piem ēro 
tikai, lai nov ērtētu šādas prasības attiec ībā uz tādiem transportl īdzek­ 
ļiem, kuru tips l īdz minētajiem datumiem apstiprin āts saskaņā ar šo 
regulu:  
a) ražojuma atbilst ība saskaņā ar 8. pantu;  
b) atbilst ība ekspluat ācijā saskaņā ar 9. pantu;  
c) piekļuve transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un 
tehniskās apkopes inform ācijai saska ņā ar 13. pantu.  
Šo regulu piem ēro arī Komisijas Īstenošanas regul ās (ES) 
2017/1152 (*) un (ES) 2017/1153 (**) noteikt ās korelācijas proce ­
dūras vajadz ībām. 
___________  
(*) Komisijas 2017. gada 2. j ūnija Īstenošanas regula (ES) 
2017/1152, ar ko nosaka to korel ācijas parametru noteikšanas 
metodiku, kas vajadz īgi, lai atspogu ļotu izmai ņas reglament ē­
tajā testēšanas proced ūrā attiecībā uz vieglajiem komerci ālajiem 
transportl īdzekļiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 
293/2012 (skat īt šā Oficiālā Vēstneša  644 lpp.).  
(**) Komisijas 2017. gada 2. j ūnija Īstenošanas regula (ES) 
2017/1153, ar ko nosaka metodolo ģiju to korel ācijas parametru 
noteikšanai, kas vajadz īgi, lai atspogu ļotu izmai ņas reglament ē­
tajā testa proced ūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1014/2010 
(skatīt šā Oficiālā Vēstneša  679 lpp.).”;  
3) I pielikumu groza saska ņā ar šīs regulas XVII pielikumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 25  
18. pants  
Grozījumi Komisijas Regul ā (ES) Nr. 1230/2012  ( 1 ) 
Regulas (ES) Nr. 1230/2012 2. panta 5. punktu aizst āj ar šādu: 
“5) “neoblig ātā aprīkojuma masa” ir maksim ālā tāda dažāda neobli ­
gāta aprīkojuma masa, kuru transportl īdzeklī drīkst uzstādīt 
papildus standartapr īkojumam saska ņā ar ražot āja specifik ā­
cijām;”. 
▼M3 __________  
▼B 
19. pants  
Atcelšana  
Regulu (EK) Nr. 692/2008 atce ļ no 2022. gada 1. janv āra. 
20. pants  
Stāšanās spēkā un piem ērošana  
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas  Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalīb­
valstīs. ▼B 
( 1 ) Komisijas 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1230/2012, ar ko īsteno 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstip ­
rināšanas pras ībām attiecībā uz mehānisko transportl īdzekļu un to piekabju 
masu un gabar ītiem un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 
2007/46/EK (OV L 353, 21.12.2012., 31. lpp.).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 26  
PIELIKUMU SARAKSTS  
I PIELIKUMS Administrat īvie noteikumi EK tipa apstiprin ājumam  
1. papildin ājums Ražojumu atbilst ības verifik ācija 1. tipa testam — 
statistikas metode  
2. papildin ājums Ražojumu atbilst ības aprēķini elektriskajiem transport ­ 
līdzekļiem 
3. papildin ājums Inform ācijas dokumenta paraugs  
3.a papildin ājums Paplašin ātā dokument ācijas pakete  
3.b papildin ājums  AES  vērtēšanas metodolo ģija 
4. papildin ājums EK tipa apstiprin ājuma sertifik āta paraugs  
5. papildin ājums Ar  OBD  saistīta inform ācija 
6. papildin ājums EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu numurēšanas sist ēma 
7. papildin ājums Ražot āja sertifik āts par atbilst ību OBD  ekspluat ācijas 
veiktspējas prasībām 
8.a papildin ājums Testa zi ņojums  
8.b papildin ājums Ce ļa slodzes testa zi ņojuma  
8.c papildin ājums Testa lapas paraugs  
8.d papildin ājums Iztvaikošanas emisiju testa zi ņojums  
II PIELIKUMS Ekspluat ācijas atbilst ība 
1. papildin ājums Ekspluat ācijas atbilst ības pārbaude  
2. papildin ājums Statistisk ā procedūra ekspluat ācijas atbilst ības testē­ 
šanai  
3. papildin ājums Pien ākumi attiec ībā uz ekspluat ācijas atbilst ību 
IIIA PIELIKUMS Emisijas re ālos braukšanas apst ākļos (RDE ) 
1. papildin ājums Testa proced ūra transportl īdzekļu emisiju test ēšanai ar 
pārvietojamu emisiju m ērīšanas sist ēmu (PEMS)  
2. papildin ājums PEMS sast āvdaļu un sign ālu specifik ācijas un kalibr ē­ 
šana 
3. papildin ājums PEMS un neizsekojama atg āzu masas pl ūsmas ātruma 
validācija 
4. papildin ājums Emisiju noteikšana  
5. papildin ājums Visa brauciena dinamikas r ādītāju verifik ācija, izman ­ 
tojot slīdošā vidējošanas interv āla metodi  
6. papildin ājums Gal īgo RDE  emisiju rezult ātu aprēķināšana 
7. papildin ājums Transportl īdzekļu atlase PEMS test ēšanai sākotnējā 
tipa apstiprin ājumā 
7.a papildin ājums Brauciena dinamikas r ādītāju verifik ācija 
7.b papildin ājums Proced ūra, ar ko nosaka PEMS brauciena kumulat īvo 
pozitīvo augstuma pieaugumu  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 27  
8. papildin ājums Datu apmai ņa un ziņošanas pras ības 
9. papildin ājums Ražot āja atbilstības sertifik āts 
IV PIELIKUMS Emisijas dati, kas nepieciešami tipa apstiprin ājumam 
tehniskās pārbaudes vajadz ībām 
1. papildin ājums Oglek ļa monoks īda emisiju m ērīšana pie dzin ēja tukš­ 
gaitas apgriezieniem (2. tipa tests)  
2. papildin ājums D ūmainības mērīšana 
V PIELIKUMS Kartera g āzu emisiju verifik ācija (3. tipa tests)  
VI PIELIKUMS Iztvaikošanas emisiju noteikšana (4. tipa tests)  
1. papildin ājums 4. tipa testa proced ūras un testa apst ākļi 
VII PIELIKUMS Pies ārņojuma kontroles iek ārtu ilgiztur īguma verifik ā­ 
cija (5. tipa tests)  
1. papildin ājums Stenda standartcikls ( SBC) 
2. papildin ājums D īzeļdegvielas stenda standartcikls ( SDBC ) 
3. papildin ājums Ce ļa standartcikls ( SRC) 
VIII PIELIKUMS Vid ējo izplūdes gāzu emisiju verifik ācija zemā apkār­ 
tējā temperat ūrā (6. tipa tests)  
IX PIELIKUMS Standartdegvielas specifik ācija 
X PIELIKUMS Rezerv ēts 
XI PIELIKUMS Ieb ūvētās diagnostikas ( OBD ) sistēmas meh āniskiem 
transportl īdzekļiem 
1. papildin ājums Ieb ūvēto diagnostikas ( OBD ) sistēmu funkcion ālie 
aspekti  
2. papildin ājums Transportl īdzekļu saimes b ūtiskās īpašības 
XII PIELIKUMS Tipa apstiprin ājums transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar 
ekoinovācijām, un co  2 emisiju un degvielas pat ēriņa 
noteikšana transportl īdzekļiem, kas nodoti vair ākposmu 
tipa apstiprin āšanai vai atseviš ķa transportl īdzekļa ap­ 
stiprināšanai  
XIII PIELIKUMS EK tipa apstiprin ājums pies ārņojuma kontroles 
rezerves iek ārtām kā atsevišķai tehniskai vien ībai 
1. papildin ājums Inform ācijas dokumenta paraugs  
2. papildin ājums EK tipa apstiprin ājuma sertifik āta paraugs  
3. papildin ājums EK tipa apstiprin ājuma zīmes paraugs  
XIV PIELIKUMS Piek ļuve transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai 
1. papildin ājums Atbilst ības sertifik āts 
XV PIELIKUMS Rezerv ēts 
XVI PIELIKUMS Pras ības transportl īdzekļiem, kas izmanto rea ģentu 
atgāzu pēcapstrādes sistēmai 
XVII PIELIKUMS Groz ījumi Regul ā (EK) Nr. 692/2008  
XVIII PIELIKUMS Groz ījumi Direkt īvā 2007/46/EK  
XIX PIELIKUMS Groz ījumi Regul ā (EK) Nr. 1230/2012  
XX PIELIKUMS Dzin ēja lietderīgās jaudas m ērīšana 
XXI PIELIKUMS 1. tipa emisiju testa proced ūras 
XXII PIELIKUMS Transportl īdzeklī iebūvētās ierīces, kas p ārrauga 
degvielas un/vai elektroener ģijas patēriņu ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 28  
I PIELIKUMS  
ADMINISTRAT ĪVIE NOTEIKUMI EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMAM  
1. PAPILDPRAS ĪBAS EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA PIEŠ ĶIRŠANAI  
1.1. Papildu pras ības vienas degvielas ar g āzi darbin āmiem transport ­
līdzekļiem un divu degvielu ar g āzi darbin āmiem transportl īdzek­ 
ļiem 
1.1.1. Papildu pras ības tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanai vienas degvielas ar 
gāzi darbināmiem transportl īdzekļiem un divu degvielu ar g āzi darbi­
nāmiem transportl īdzekļiem ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
1., 2. un 3. ieda ļā un 12. pielikuma 1. un 2. papildin ājumā, bet izņē­
mumi min ēti turpmāk. 
1.1.2. Atsauci uz 10.a pielikuma standartdegviel ām ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 12. pielikuma 3.1.2. un 3.1.4. ieda ļā saprot k ā atsauci uz 
atbilstīgās standartdegvielas specifik āciju šīs regulas IX pielikuma A 
iedaļā. 
▼M3 
1.1.3. Attiec ībā uz LPG  vai NG jāizmanto degviela, ko ražot ājs izraudz ījies, 
lai izmērītu lietder īgo jaudu saska ņā ar šīs regulas XX pielikumu. 
Izvēlēto degvielu nor āda inform ācijas dokument ā, kas noteikts š īs 
regulas I pielikuma 3. papildin ājumā. 
▼B 
1.2. Papildu pras ības pielāgojamas degvielas transportl īdzekļiem 
Papildu pras ības tipa apstiprin ājuma pieš ķiršanai main āmas degvielas 
transportl īdzekļiem ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4.9. 
punktā. 
2. PAPILDU TEHNISK ĀS PRASĪBAS UN TESTI  
2.1. Maza apjoma ražot āji 
2.1.1. Šis regulas 3. panta 3. punkt ā minēto tiesību aktu saraksts  
Tiesību akts  Pras ības 
Kalifornijas noteikumu kodekss, 13. 
sadaļa, 1961.a) un 1961.b)(1)(C)(1) 
sadaļa, ko piem ēro transportl īdzek­ 
ļiem, kuru mode ļa gads ir 2001. vai 
jaunāks, 1968.1., 1968.2., 1968.5., 
1976. un 1975., public ējis Barclay’s 
Publishing.  Tipa apstiprin ājums jāpiešķir 
saskaņā ar Kalifornijas notei ­
kumu kodeksu, ko piem ēro 
vieglajiem automobi ļiem, kuru 
modeļa gads ir visjaun ākais. 
2.2. Degvielas tvertnes iepl ūdes atveres  
2.2.1. Pras ības degvielas tvertnes iepl ūdes atver ēm ir noteiktas XXI pieli ­
kuma 5.4.1. un 5.4.2. punkt ā, kā arī 2.2.2. punkt ā turpmāk. 
2.2.2. Ir j āparedz noteikums, lai nov ērstu pārmērīgas iztvaikošanas emisijas 
un degvielas izl īšanu, ko rada degvielas tvertnes v āka neesība. To var 
panākt, izmantojot vienu no turpm āk minētā: 
a) vai nu autom ātiski atveramu un aizveramu, neno ņemamu degvielas 
tvertnes v āku, ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 29  
b) konstrukcijas īpašības, kas nepie ļauj pārmērīgas iztvaikošanas 
emisijas degvielas tvertnes v āka neesības gadījumā, 
c) vai ar ī jebkādu citu l īdzekli ar t ādu pašu efektu. Piem ēram, var 
minēt (neizsme ļošs uzskait ījums) piesietu tvertnes v āku, ar ķēdi 
piestiprin ātu tvertnes v āku vai tādu vāku, kam izmanto to pašu 
atslēgu gan tvertnes v ākam, gan transportl īdzekļa aizdedzei. Š ādā 
gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no tvertnes v āka tikai tad, kad 
tas ir aizsl ēgts. 
2.3. Elektronisk ās sistēmas droš ības noteikumi  
▼M3 
2.3.1. Katram transportl īdzeklim ar emisiju kontroles datoru ir j ābūt funk­
cijām, kas ne ļauj izdarīt ražotāja neapstiprin ātas modifik ācijas. Ražot ājs 
atļauj veikt p ārveidojumus, ja tie ir nepieciešami transportl īdzekļa 
diagnostikai, apkopei, moderniz ācijai vai remontam. Visiem datoru 
kodiem vai darb ības parametriem, ko iesp ējams pārprogramm ēt, 
jābūt aizsargātiem pret nesankcion ētām manipul ācijām, un tiem j āno­
drošina aizsardz ība vismaz t ādā līmenī, kas ir līdzvērtīgs ISO 15031- 
7 2013 noteiktajam. Vis ām izņemamajām kalibrēšanas atmi ņas mikro­
shēmām jābūt hermetiz ētām, ievietot ām slēgtā apvalkā vai aizsarg ātām 
ar elektroniskiem algoritmiem, un t ās nedrīkst būt maināmas, ja neiz ­
manto īpašus darbar īkus un proced ūras. Šādi aizsarg āti drīkst būt tikai 
elementi, kas tieši saist īti ar emisiju kalibr ēšanu vai transportl īdzekļa 
pretaizdzīšanu.  
2.3.2. Ar datoru kod ēta motora [dzin ēja] darbības parametri nedr īkst būt 
maināmi, neizmantojot īpašus darbar īkus un proced ūras (piem ēram, 
pielodēti vai piestiprin āti datoru komponenti vai hermetiz ēti (vai aizlo ­
dēti) korpusi).  
2.3.3. P ēc ražotāja piepras ījuma apstiprin ātāja iestāde var at ļaut nepiem ērot 
2.3.1. un 2.3.2. punkt ā noteiktās prasības tiem transportl īdzekļiem, 
kuriem visticam āk nav nepieciešama aizsardz ība. Starp krit ērijiem, 
kurus apstiprin ātāja iestāde novērtē, apsverot atbr īvojuma noteikšanu, 
ir arī (bet ne tikai) darb ības mikrosh ēmu pieejam ība konkrētajā brīdī, 
transportl īdzekļa spēja darboties ar augstu efektivit āti un plānotais 
transportl īdzekļu pārdošanas apjoms.  
2.3.4. Ražot ājiem, kas izmanto programm ējamas datora kodu sist ēmas, ir 
jāveic nepieciešamie pas ākumi, lai nov ērstu neatļautu pārprogramm ē­ 
šanu. Šādi pasākumi ir uzlabotas aizsardz ības stratēģijas pret nesank ­
cionētām manipul ācijām un ierakstaizsardz ības funkcijas, kam nepie ­
ciešama elektroniska piek ļuve ražot āja uzturētam datoram ārpus uzņē­
muma, kuram neatkar īgi uzņēmumi var piek ļūt, izmantojot XIV pieli ­
kuma 2.3.1. punkt ā un 2.2. punkt ā noteikto aizsardz ību. Apstiprin ātāja 
iestādei jāapstiprina metodes, kas ļauj sasniegt pietiekamu aizsardz ības 
līmeni pret nesankcion ētām manipul ācijām. 
2.3.5. T ādu mehānisku degvielas iesmidzin āšanas sūkņu gadījumā, kas uzst ā­
dīti kompresijaizdedzes motoriem, ražot ājiem jāveic atbilst īgi pasā­
kumi, lai aizsarg ātu maksim ālās degvielas padeves iestat ījumu no 
nesankcion ētām manipul ācijām, transportl īdzeklim esot ekspluat ācijā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 30  
2.3.6. Ražot ājiem ir efekt īvi jānovērš odometra nolas ījumu pārprogramm ē­ 
šana pane ļa tīklā, spēka pārvada [jaudas piedzi ņas ķēdes] kontroller ī, 
kā arī attiecīgā gadījumā attālinātas datu apmai ņas raidītāja blokā. 
Ražotājiem jāietver sistem ātiskas strat ēģijas aizsardz ībai pret nesank ­
cionētām manipul ācijām un ierakstaizsardz ības īpašības, lai aizsarg ātu 
odometra nolas ījumu integrit āti. Apstiprin ātāja iestādei jāapstiprina 
metodes, kas ļauj sasniegt pietiekamu aizsardz ības līmeni pret nesank ­
cionētām manipul ācijām. 
▼B 
2.4. Testu piem ērošana  
▼M3 
2.4.1. Testu piem ērošana transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumam sniegta 
I.2.4. attēlā. Īpašās testa proced ūras ir aprakst ītas II, IIIA, IV, V, VI, 
VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI un XXII pielikum ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 31
 I.2.4. attēls. 
Testa pras ību piemērošana tipa apstiprin ājumam un t ā paplašin ājumam  
Transportl īdzekļa kategorija  Transportl īdzekļi ar dzirkste ļaizdedzes motoriem, tostarp hibr īdie transportl īdzekļi (1 ) (2 ) Transportl īdzekļi 
ar kompresijaiz ­
dedzes moto ­
riem, tostarp 
hibrīdie trans­
portlīdzekļi Pilnībā elek­
triski trans ­
portlīdzekļi Ūdeņraža 
degvielas 
elementa trans ­
portlīdzekļi 
Ar vienu degvielu  Ar div ām degviel ām (3 ) Ar maināmu 
degvielu (3 ) 
Standartdegviela  
Benzīns 
(E10)  LPG  NG /Biometāns Ūdeņ­
radis 
(ICE) Benzīns (E10)  Benzīns (E10)  Benzīns (E10)  Benzīns (E10)  Dīzeļdeg­
viela 
(B7) — Ūdeņradis 
(degvielas 
elements)  LPG  NG /Biometāns Ūdeņradis 
(ICE) (4 ) Etanols 
(E85)  
Gāzveida pies ārņotāji 
(1. tipa tests)  Jā J ā Jā J ā (4 ) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā —  —  
PM 
(1. tipa tests)  Jā —  —  —  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(abām 
degvielām) Jā —  —  
PN 
Jā —  —  —  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(abām 
degvielām) Jā —  —  
Gāzveida pies ārņotāji, RDE  
(1.A tipa tests)  Jā J ā Jā J ā (4 ) Jā (abām 
degvielām) Jā (abām 
degvielām) Jā (abām 
degvielām) Jā (abām 
degvielām) Jā —  —  
PN, RDE  (1.A tipa tests) (5 ) Jā —  —  —  Jā (tikai 
benzīnam)  Jā (tikai 
benzīnam)  Jā (tikai 
benzīnam)  Jā (abām 
degvielām) Jā —  —  
ATCT  (14 °C tests)  
Jā J ā Jā J ā (4 ) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā —  —  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 32
 Transportl īdzekļa kategorija  Transportl īdzekļi ar dzirkste ļaizdedzes motoriem, tostarp hibr īdie transportl īdzekļi (1 ) (2 ) Transportl īdzekļi 
ar kompresijaiz ­
dedzes moto ­
riem, tostarp 
hibrīdie trans­
portlīdzekļi Pilnībā elek­
triski trans ­
portlīdzekļi Ūdeņraža 
degvielas 
elementa trans ­
portlīdzekļi 
Ar vienu degvielu  Ar div ām degviel ām (3 ) Ar maināmu 
degvielu (3 ) 
Emisijas br īvgaitā 
(2. tipa tests)  Jā J ā Jā —  Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(abām 
degvielām) — —  —  
Kartera emisijas 
(3. tipa tests)  Jā J ā Jā —  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  — —  —  
Iztvaikošanas emisijas 
(4. tipa tests)  Jā —  —  —  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  — —  —  
Izturība 
(5. tipa tests)  Jā J ā Jā J ā Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā —  —  
Emisijas zem ā temperat ūrā 
(6. tipa tests)  Jā —  —  —  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(tikai 
benzīnam)  Jā 
(abām 
degvielām) — —  —  
Atbilstība ekspluat ācijā 
Jā J ā Jā J ā Jā 
(kā tipa ap­
stiprinājumā) Jā 
(kā tipa ap­
stiprinājumā) Jā 
(kā tipa ap­
stiprinājumā) Jā 
(abām 
degvielām) Jā —  —  
Iebūvētā diagnostika  Jā J ā Jā J ā Jā J ā J ā J ā J ā —  —  
CO  2 emisijas, degvielas 
patēriņš, elektroener ģijas 
patēriņš un darb ības tālums 
ar elektrisko piedzi ņu Jā J ā Jā J ā Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā 
(abām 
degvielām) Jā J ā J ā ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 33
 Transportl īdzekļa kategorija  Transportl īdzekļi ar dzirkste ļaizdedzes motoriem, tostarp hibr īdie transportl īdzekļi (1 ) (2 ) Transportl īdzekļi 
ar kompresijaiz ­
dedzes moto ­
riem, tostarp 
hibrīdie trans­
portlīdzekļi Pilnībā elek­
triski trans ­
portlīdzekļi Ūdeņraža 
degvielas 
elementa trans ­
portlīdzekļi 
Ar vienu degvielu  Ar div ām degviel ām (3 ) Ar maināmu 
degvielu (3 ) 
Dūmainība — —  —  —  —  —  —  —  J ā —  —  
Motora jauda  Jā J ā Jā J ā Jā J ā J ā J ā J ā J ā J ā 
(1 ) Transportl īdzekļiem, kurus darbina ar ūdeņradi, un main āmas degvielas transportl īdzekļiem, ko darbina ar biod īzeļdegvielu, īpašās testa proced ūras tiks noteiktas v ēlāk. 
(2 ) Daļiņu masas un da ļiņu skaita robežv ērtības un attiec īgās mērīšanas proced ūras piemēro tikai transportl īdzekļiem ar tieš ās iesmidzin āšanas motoriem. 
(3 ) Apvienojot divu degvielu transportl īdzekli ar main āmas degvielas transportl īdzekli, piem ēro abas testu pras ības. 
(4 ) Ja transportl īdzekli darbina ar ūdeņradi, nosaka tikai NO  x emisijas. 
(5 ) Cieto da ļiņu skaita  RDE  testu veic tikai transportl īdzekļiem, kuriem Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā ir noteiktas “Euro 6”  PN maksimāli pieļaujamās emisijas.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 34  
3. TIPA APSTIPRIN ĀJUMA PAPLAŠIN ĀJUMI  
3.1. Paplašin ājumi izpūtēja emisij ām (1. un 2. tipa testi)  
▼M3 
3.1.1. Tipa apstiprin ājumu attiecina uz transportl īdzekļiem, ja tie atbilst 
2. panta 1. punktam vai ja tie atbilst 2. panta 1. punkta a) un c) apakš ­
punktam, un atbilst visiem š ādiem krit ērijiem:  
a) testētā transportl īdzekļa CO  2 emisijas, kas ieg ūtas saska ņā ar 
XXI pielikuma 7. papildpielikuma A7/1. tabulas 9. darb ību, ir 
mazākas vai vien ādas ar CO  2 emisijām, kas ieg ūtas no interpol ā­
cijas līnijas, kura atbilst test ētā transportl īdzekļa ciklā vajadzīgajai 
enerģijai; 
b) jaunais interpol ācijas diapazons nep ārsniedz XXI pielikuma 
6. papildpielikuma 2.3.2.2. punkt ā noteikto maksim ālo diapazonu;  
c) piesārņotāju emisijas nep ārsniedz Regulas (EK) Nr. 715/2007 
I pielikuma 2. tabul ā noteiktās robežvērtības. 
3.1.1.1. Tipa apstiprin ājumu nepaplašina, lai rad ītu interpol ācijas saimi, ja tas 
piešķirts tikai saist ībā ar transportl īdzekļa lielāko vērtību [transportl ī­
dzeklis - augsts].  
▼B 
3.1.2. Transportl īdzekļi ar periodiski re ģenerējamām sistēmām 
▼M3 
Ki testiem, ko veic saska ņā ar XXI pielikuma 6. papildpielikuma 
1. papildin ājumu (vieglajiem transportl īdzekļiem paredz ētais pasaules 
mēroga testa cikls ( WLTP )), tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to 
uz transportl īdzekļiem, ja tie atbilst XXI pielikuma 5.9. punkta krit ē­
rijiem.  
▼B 
Ki testiem, ko veic saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. 
pielikumu ( NEDC ), tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot uz trans ­
portlīdzekļiem, atbilst īgi Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 3.1.4. 
iedaļas prasībām. 
▼M3 
3.2. Paplašin ājumi iztvaikošanas emisij ām (4. tipa tests)  
3.2.1. Testiem, kas veikti saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 6. pieli ­
kumu [1 dienas  NEDC ] vai saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 2017/1221 
pielikumu [2 dienu  NEDC ), tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to 
uz transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar iztvaikošanas emisiju kontroles 
sistēmu, kura atbilst š ādiem nosac ījumiem:  
3.2.1.1. degvielas/gaisa m ērīšanas pamatprincips (piem ēram, viena punkta 
iesmidzin āšana) ir vien āds; 
3.2.1.2. degvielas tvertnes forma ir identiska un degvielas tvertnes materi āls un 
šķidrās degvielas caurules ir tehniski l īdzvērtīgas. 
3.2.1.3. test ē sliktāko transportl īdzekli, ņemot vērā šķērsgriezumu un aptuveno 
caurules garumu. Tehniskais dienests, kas atbild par tipa apstipri ­
nājuma testiem, nolemj, vai neidentiskie tvaiku/š ķidruma separatori ir 
pieņemami;  
3.2.1.4. degvielas tvertnes tilpums ir robež ās ± 10 %;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 35  
3.2.1.5. degvielas tvertnes redukcijas v ārsta iestat ījums ir identisks;  
3.2.1.6. degvielas tvaiku uzglab āšanas metode ir identiska, t. i., identiska filtra 
forma un tilpums, uzglab āšanas līdzeklis, gaisa att īrītājs (ja to izmanto 
iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt.;  
3.2.1.7. uzglab āto tvaiku att īrīšanas metode ir identiska (piem ēram, gaisa 
plūsma, sākuma punkts vai izpl ūdes apjoms iepriekš ējas sagatavošanas 
ciklā); 
3.2.1.8. degvielas m ērīšanas sist ēmas plomb ēšanas un ventil ēšanas metodes ir 
identiskas.  
3.2.2. Testiem, kas veikti saska ņā ar VI pielikumu [2 dienu  WLTP ], tipa 
apstiprinājumu paplašina, attiecinot to uz transportl īdzekļiem, kas apr ī­
koti ar iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēmu, kura atbilst VI pieli ­
kuma 5.5.1. punkta pras ībām. 
3.2.3. Tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot uz transportl īdzekļiem ar:  
3.2.3.1. daž ādu motora lielumu;  
3.2.3.2. daž ādu motora jaudu;  
3.2.3.3. autom ātisko un manu ālo pārnesumkārbu; 
3.2.3.4. divu un četru riteņu piedziņu; 
3.2.3.5. daž ādu virsbūvi; un  
3.2.3.6. daž ādiem riteņu un riepu izm ēriem. 
▼B 
3.3. Paplašin ājumi pies ārņojuma kontroles iek ārtu ilgiztur īgumam (5. 
tipa tests)  
3.3.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina, attiecinot to uz daž ādiem transportl ī­
dzekļu tipiem, ja š ādu transportl īdzekļu, dzinēju vai pies ārņojuma 
kontroles sist ēmu parametri, kas nor ādīti turpmāk, ir identiski vai ir 
noteiktās pielaides robež ās. 
3.3.1.1. Transportl īdzeklis  
Inerces kategorija: divu n ākamo augst āko inerču vai jebkuras zem ākas 
inerces kategorija.  
Kopējā ceļa slodze pie 80 km/h: + 5 % un ikviena zem āka vērtība. 
3.3.1.2. Dzin ējs 
a) dzinēja cilindra tilpums (± 15 %),  
b) vārstu skaits un kontrole,  
c) degvielas sist ēma, 
d) dzesēšanas sist ēmas tips,  
e) sadegšanas process.  
3.3.1.3. Pies ārņojuma kontroles sist ēmas parametri:  
a) katalītiskie neitralizatori un cietda ļiņu filtri:  
katalītisko neitralizatoru, filtru un elementu skaits,  
katalītisko neitralizatoru un filtru izm ērs (monol īta tilpums ± 10 %),  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 36  
katalizatora darb ības tips (oksid ēšana, trīskomponentu, vienk āršs 
NO  x filtrs,  SCR , vienkāršs NO  x katalizators vai cits),  
dārgmetālu apjoms (identisks vai liel āks), 
dārgmetāla tips un procentu ālā attiecība (± 15 %),  
substrāts (struktūra un materi āls), 
elementu bl īvums,  
temperatūras svārstības pie katal ītiskā neitralizatora vai filtra 
ieplūdes atveres ne liel ākas par 50 K. Š īs temperat ūras svārstības 
pārbauda stabil ā stāvoklī pie transportl īdzekļa ātruma 120 km/h un 
1. tipa testa slodzes iestat ījuma;  
b) gaisa iesmidzin āšana:  
ir vai nav  
tips (ar gaisa impulsu, ar gaisa s ūkni u. c.);  
c) izplūdes gāzu recirkul ācija ( EGR ): 
ir vai nav  
tips (ar dzes ēšanu vai bez dzes ēšanas, akt īva vai pas īva kontrole, 
augsts spiediens vai zems spiediens).  
3.3.1.4. Ilgiztur ības testu var veikt, izmantojot transportl īdzekli ar atš ķirīgu 
virsbūves veidu, p ārnesumkārbu (autom ātisko vai manu ālo) un rite ņu 
vai riepu izm ēru salīdzinājumā ar transportl īdzekļa tipu, kuram tipa 
apstiprinājums ir piepras īts. 
3.4. Paplašin ājumi iebūvētām diagnostikas sist ēmām 
3.4.1. Tipa apstiprin ājums jāpaplašina atš ķirīgiem transportl īdzekļiem ar 
identisku dzin ēju un emisijas kontroles sist ēmām, kā noteikts XI pieli ­
kuma 2. papildin ājumā. Tipa apstiprin ājums jāpaplašina, neatkar īgi no 
šādam transportl īdzekļa iezīmēm: 
a) dzinēja palīgdetaļas; 
b) riepas;  
c) ekvivalent ā inerce;  
d) dzesēšanas sist ēma; 
e) kopējie pārnesuma skait ļi; 
f) transmisijas tips; un  
g) virsbūves veids.  
3.5. Paplašin ājumi testiem zem ā temperat ūrā (6. tipa tests)  
3.5.1. Transportl īdzekļi ar atšķirīgu atskaites masu  
3.5.1.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina tikai tiem transportl īdzekļiem, kuru 
atskaites masai nepieciešams izmantot divas n ākamās augstākās ekvi­
valentās inerces vai jebkuru zem āku ekvivalento inerci.  
3.5.1.2. N kategorijas transportl īdzekļiem apstiprin ājumu paplašina tikai trans ­
portlīdzekļiem ar maz āku atskaites masu, ja jau apstiprin āta transport ­
līdzekļa emisijas ir robež ās, kādas noteiktas transportl īdzeklim, kam 
pieprasīta apstiprin ājuma paplašin āšana.  
3.5.2. Transportl īdzekļi ar atšķirīgu vispārīgo pārnesumu attiec ību 
3.5.2.1. Tipa apstiprin ājumu paplašina transportl īdzekļiem ar atš ķirīgu pārne­
sumu attiec ību, tikai past āvot noteiktiem nosac ījumiem.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 37  
3.5.2.2. Lai noteiktu, vai tipa apstiprin ājumu var paplašin āt, katrai p ārnesumu 
attiecībai, ko izmanto 6. tipa test ā, jānosaka proporcija 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kurā, ja dzinēja apgriezienu skaits ir 1 000 apgriezieni min ūtē –1 , V  1 ir 
apstiprinātā tipa transportl īdzekļa ātrums un V  2 ir tā tipa transportl ī­
dzekļa ātrums, attiec ībā uz kuru piepras īts apstiprin ājuma paplašin ā­
jums.  
3.5.2.3. Ja katrai p ārnesuma attiec ībai E ≤ 8 %, tad paplašin ājumu jāpiešķir, 
neatkārtojot 6. tipa testu.  
3.5.2.4. Ja vismaz vienai p ārnesumu attiec ībai E > 8 % un ja katrai p ārnesuma 
attiecībai E ≤ 13 %, tad j āatkārto 6. tipa tests. Testus var veikt ražot āja 
izvēlētā laboratorij ā, ko apstiprin ājis tehniskais dienests. Testa zi ņo­
jums jānosūta tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstipri ­
nājuma testiem.  
3.5.3. Transportl īdzekļi ar atšķirīgu atskaites masu un p ārnesumu attiec ību 
Tipa apstiprin ājumu paplašina transportl īdzekļiem ar atš ķirīgu atskaites 
masu un p ārnesumu attiec ību, ja ir izpild īti 3.5.1 un 3.5.2. punkt ā 
minētie nosacījumi.  
4. RAŽOJUMA ATBILST ĪBA 
4.1. Ievads  
4.1.1. Visus transportl īdzekļus, kas ražoti atbilst īgi tipa apstiprin ājumam 
saskaņā ar šo regulu, izgatavo t ā, lai tie atbilstu š īs regulas tipa apstip ­
rinājuma pras ībām. Ražot ājs īsteno atbilst īgus pasākumus un doku ­
mentētus kontroles pl ānus, kā arī noteiktos interv ālos, kas paredz ēti 
šajā regulā, veic vajadz īgos emisiju un ieb ūvētās diagnostikas ( OBD ) 
testus, lai verific ētu pastāvīgu atbilst ību apstiprin ātajam tipam. Apstip ­
rinātāja iestāde verific ē un apstiprina šos ražot āja pasākumus un 
kontroles pl ānus un veic rev īzijas, kā arī saistībā ar ražojumu atbilst ību 
un pastāvīgiem verifik ācijas pas ākumiem, k ā aprakstīts Direkt īvas 
2007/46/EK X pielikum ā, noteiktos interv ālos, kas paredz ēti šajā 
regulā, veic emisiju un  OBD  testus ražot āja telpās, ietverot ražošanas 
un testēšanas iek ārtas. 
▼M3 
4.1.2. Ražot ājs pārbauda ražošanas [ražojumu] atbilst ību, testējot piesārņotāju 
(kas norādītas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā) 
emisijas, CO  2 emisijas (izm ērot arī elektroener ģijas patēriņu, EC un 
attiecīgā gadījumā pārraugot  OBFCM  ierīces precizit āti), kartera 
emisijas, iztvaikošanas emisijas un  OBD  saskaņā ar testa proced ūrām, 
kas aprakst ītas V, VI, XI, XXI un XXII pielikum ā. Tādēļ verifikācija 
ietver 1., 3. un 4. tipa testus, k ā arī OBD  testu, k ā aprakstīts 
2.4. iedaļā. 
Tipa apstiprin ātāja iestāde vismaz 5 gadus re ģistrē visus dokumentus, 
kas attiecas uz ražošanas atbilst ības testa rezult ātiem, un p ēc pieprasī­
juma dara tos pieejamus Komisijai.  
Īpašās procedūras ražošanas atbilst ībai izklāstītas 4.2.–4.7. ieda ļā un 1. 
un 2. papildin ājumā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 38  
4.1.3. Saist ībā ar ražotāju ražošanas atbilst ības pārbaudēm “saime” ir ražo ­ 
šanas atbilst ības ( COP ) saime 1. tipa testam, tostarp  OBFCM  ierīces 
precizitātes pārraudzība, un 3. tipa testam; un 4. tipa testam t ā ietver šā 
pielikuma 3.2. punkt ā aprakstītos paplašin ājumus un  OBD  testiem —  
OBD  saimi ar š ā pielikuma 3.4. punkt ā aprakstītajiem paplašin āju­
miem.  
4.1.3.1.  COP  saimes krit ēriji: 
4.1.3.1.1. M kategorijas transportl īdzekļiem un N1 kategorijas I un II klases 
transportl īdzekļiem COP  saime ir identiska interpol ācijas saimei, k ā 
norādīts XXI pielikuma 5.6. punkt ā; 
4.1.3.1.2. N1 kategorijas III klases un N2 kategorijas transportl īdzekļiem vienā 
COP  saimē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzekļi, kam ir identiski š ādi 
transportl īdzekļa/spēka pārvada [piedzi ņas]/pārnesumkārbas parametri:  
a) iekšdedzes motora tips: degvielas tips (vai tipi main āmas degvielas 
vai divu degvielu transportl īdzekļu gadījumā), sadedzes process, 
motora darba tilpums, parametri pie pilnas slodzes, motora tehno ­
loģija un uzl ādes sistēma, kā arī citas motora apakšsist ēmas vai 
parametri, kam ir v ērā ņemama ietekme uz CO  2 emisiju masu  
WLTP  apstākļos; 
b) visu CO  2 emisiju masu ietekm ējošo spēka pārvada sast āvdaļu 
darbības stratēģija; 
c) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, automātiskā, CVT ) un 
transmisijas modelis (piem ēram, griezes momenta v ērtība, pārne­
sumu skaits, saj ūgu skaits utt.);  
d) dzenošo asu skaits.  
4.1.4. Ražot āja veikto ražojumu verifik ācijas biežums ir atkar īgs no riska 
novērtēšanas metodikas saska ņā ar starptautisko standartu 
ISO 31000:2018 “Risku p ārvaldība. Principi un vadl īnijas”; attiec ībā 
uz 1. tipa testiem minim ālais biežums saimei ir vismaz viena verifik ā­
cija uz 5 000 transportl īdzekļiem, kas ražoti katr ā COP  saimē, vai reizi 
gadā atkarībā no tā, kas notiek agr āk. 
▼B 
4.1.5. Apstiprin ātāja iestāde, kas ir pieš ķīrusi tipa apstiprin ājumu, jebkur ā 
laikā var verific ēt atbilstības kontroles metodes, kuras piem ēro katrai 
ražošanas iek ārtai. 
Šīs regulas nol ūkā apstiprin ātāja iestāde veic rev īzijas, lai verific ētu 
ražotāju pasākumus un dokument ētos kontroles pl ānus ražot āja telpās, 
balstoties uz riska nov ērtēšanas metodiku saska ņā ar starptautisko stan ­
dartu ISO 31000:2009 — Risku p ārvaldība — Principi un vadl īnijas 
un visos gad ījumos veicot vismaz vienu rev īziju gadā. 
▼M3 
Ja apstiprin ātāja iestāde nav apmierin āta ar ražot āja revīzijas proce ­
dūru, ražotos transportl īdzekļus pakļauj tiešiem fiziskiem testiem, k ā 
aprakstīts 4.2.–4.7. punkt ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 39  
4.1.6. Apstiprin ātājas iestādes fizisko testu verifik ācijas biežums parasti ir 
atkarīgs no ražot āja revīzijas proced ūras rezult ātiem saska ņā ar riska 
novērtēšanas metodiku, un visos gad ījumos šāds verifik ācijas tests tiek 
veikts vismaz reizi tr īs gados.  ►M3 Apstiprin ātāja iestāde veic šos 
fiziskos emisiju testus un  OBD  testus attiec ībā uz ražotajiem trans ­
portlīdzekļiem, kā aprakstīts 4.2.–4.7. punkt ā. ◄ 
Ja fiziskos testus veic ražot ājs, apstiprin ātāja iestāde nodrošina savu 
klātbūtni testu laik ā ražotāja telpās. 
4.1.7. Apstiprin ātāja iestāde paziņo rezultātus, kas ieg ūti visās revīzijas 
pārbaudēs un fiziskajos testos, kuri veikti, lai verific ētu ražotāju atbil­
stību, un arhiv ē šos rezult ātus uz vismaz 10 gadiem. Šiem zi ņojumiem 
pēc pieprasījuma jābūt pieejamiem cit ām tipa apstiprin ātājām iestādēm 
un Eiropas Komisijai.  
4.1.8. Neatbilst ības gadījumā piemēro Direkt īvas 2007/46/EK 30. pantu.  
4.2. Transportl īdzekļa atbilstības pārbaude 1. tipa testam  
▼M3 
4.2.1. 1. tipa testu veic ražotiem transportl īdzekļiem, kas iek ļauti COP  saimē, 
kā norādīts 4.1.3.1. punkt ā. Testa rezult āti ir vērtības, kas ieg ūtas pēc 
tam, kad ir veiktas visas saska ņā ar šo regulu piem ērojamās korek­
cijas. Robežv ērtības, kas j āizmanto atbilst ības pārbaudēm saistībā ar 
piesārņotājiem, ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 
2. tabulā. Attiecībā uz CO  2 emisijām par robežv ērtību uzskata ražot āja 
noteikto v ērtību izvēlētajam transportl īdzeklim saska ņā ar XXI pieli ­
kuma 7. papildpielikum ā izklāstīto interpol ācijas metodiku. Interpol ā­
cijas aprēķinu verific ē apstiprin ātāja iestāde. 
4.2.2. No  COP  saimes nejauši izv ēlas trīs transportl īdzekļus. Pēc apstipri ­
nātājas iestādes izdar ītās izvēles ražotājs nedrīkst veikt piel āgojumus 
izvēlētajos transportl īdzekļos. 
__________  
4.2.3. Statistisk ā metode testa krit ēriju aprēķināšanai ir aprakst īta 1. papildi ­
nājumā. 
Saražoto  COP  saimi uzskata par neatbilst īgu, ja, piem ērojot 1. papildi ­
nājuma testa krit ērijus, tests nav iztur ēts attiecībā uz vienu vai vair ā­
kiem pies ārņotājiem un CO  2 vērtībām. 
Saražoto  COP  saimi uzskata par atbilst īgu, ja, piem ērojot 1. papildin ā­
juma testa krit ērijus, tests ir iztur ēts attiecībā uz visiem pies ārņotājiem 
un CO  2 vērtībām. 
▼B 
Ja ir pieņemts lēmums, ka tests ir iztur ēts attiecībā uz vienu pies ārņo­
tāju, šo lēmumu nemaina nek ādi papildtesti, ko veic, lai pie ņemtu 
lēmumu attiec ībā uz pārējiem pies ārņotājiem un CO  2 vērtībām. 
Ja tests nav iztur ēts attiecībā ne uz vienu no pies ārņotājiem un CO  2 
vērtībām, testu veic citam transportl īdzeklim (un t ā līdz 16 transportl ī­
dzekļiem) un atk ārto 1. papildin ājumā aprakstīto proced ūru, lai 
pieņemtu lēmumu par to, vai tests ir vai nav iztur ēts (sk. I.4.2. att ēlu). ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 40  
I.4.2. attēls
 
▼M3 
4.2.4. P ēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju testus 
var veikt  COP  saimes transportl īdzeklim ar nobraukumu l īdz 
15 000 km, lai noteiktu izm ērītos pakāpeniskuma koeficientus  EvC  
katras  COP  saimes pies ārņotājiem/CO  2 . Iebraukuma proced ūru veic 
ražotājs, kas min ētajiem transportl īdzekļiem nedr īkst veikt nek ādus 
pielāgojumus.  
▼B 
4.2.4.1. Lai noteiktu izm ērīto pakāpeniskuma koeficientu ar iebraukuma trans ­
portlīdzekli, piem ēro šādu proced ūru: 
a) pirmajam test ētajam transportl īdzeklim pies ārņotājus/CO  2 mēra pie 
ne vairāk kā 80 km nobraukuma un pie “x” km nobraukuma;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 41  
b) piesārņotāju/CO  2 pakāpeniskuma koeficientu ( EvC) nobraukumam 
no 80 km l īdz “x” km apr ēķina: 
EvC  izmērītais ¼ vērtības pie “x” km =vērtības pie 80 km;  
▼M3 
c) pārējos COP  saimes transportl īdzekļus neiebrauc, bet to nulles km 
nobraukuma emisijas/ EC/CO  2 reizina ar pirm ā iebraukuma trans ­
portlīdzekļa pakāpeniskuma koeficientu. Šaj ā gadījumā testēšanai 
saskaņā ar 1. papildin ājumu jāņem šādas vērtības: 
▼B 
i) pirmā transportl īdzekļa vērtības pie “x” km;  
ii) pārējo transportl īdzekļu vērtības pie “x” km, ko reizina ar attie ­
cīgo pakāpeniskuma koeficientu.  
4.2.4.2. Visus testus veic ar p ārdošanā esošu degvielu. Tom ēr pēc ražotāja 
pieprasījuma var lietot IX pielikum ā aprakstītās standartdegvielas.  
4.2.4.3. P ārbaudot ražojuma atbilst ību attiecībā uz CO  2 , kā alternatīvu 4.2.4.1. 
iedaļā minētajai proced ūrai transportl īdzekļa ražotājs var izmantot 
fiksētu pakāpeniskuma koeficientu  EvC , kas ir 0,98, un reizin āt ar 
šo koeficientu visas CO  2 vērtības, kas izm ērītas pie nulles km.  
4.2.5. Ražojuma atbilst ības testus ar saš ķidrinātu naftas g āzi vai dabasg āzi/­
biometānu darbin āmiem transportl īdzekļiem var veikt ar p ārdošanā 
esošu degvielu, kuras C3/C4 attiec ība ir robež ās starp šo attiec ību 
standartdegviel ām sašķidrinātass naftas g āzes gadījumā vai atbilst 
kādai no degvielas ar lielu vai mazu siltumietilp ību attiecībai dabasg ā­
zes/biomet āna gadījumā. Visos gad ījumos degvielas anal īze ir jāie­
sniedz apstiprin ātājai iestādei. 
4.2.6. Transportl īdzekļi, kas apr īkoti ar ekoinov ācijām 
4.2.6.1. Ja transportl īdzekļa tips ir apr īkots ar vienu vai vair ākām ekoinov ā­
cijām Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta noz īmē M  1 transportl ī­
dzekļiem vai Īstenošanas regulas (ES) Nr. 510/2011 12. panta noz īmē 
N 1 transportl īdzekļiem, ražojumu atbilst ību attiecībā uz ekoinov ācijām 
pierāda, pārbaudot, vai ir uzst ādīta(-as) pareiz ā(-ās) attiecīgā(-ās) ekoi­
novācija(-as).  
4.3. No elektrot īkla lādējami elektrotransportl īdzekļi (PEV ) 
4.3.1. Pas ākumus, ko īsteno, lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību attiecībā uz 
elektroener ģijas patēriņu (EC), pārbauda, pamatojoties uz tipa apstip ­
rinājuma sertifik ātu, kas noteikts š ā pielikuma 4. papildin ājumā. 
4.3.2. Elektroener ģijas patēriņa verifikācija, lai noteiktu ražojumu atbilst ību 
4.3.2.1. Ražojumu atbilst ības proced ūras laikā pārrāvuma krit ēriju 1. tipa testa 
procedūrai saskaņā ar šīs regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma 
3.4.4.1.3. punktu (sec īgu ciklu proced ūra) un XXI pielikuma 8. papild ­
pielikuma 3.4.4.2.3. punktu (sa īsinātā testa proced ūra) aizstāj ar: 
ražojumu atbilst ības proced ūras pārrāvuma krit ēriju, kas sasniegts p ēc 
pirmā piemērojamā WLTP  testa cikla pabeigšanas.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 42  
4.3.2.2. Š ā pirmā piemērojamā WLTP  testa cikla laik ā līdzstrāvas elektroener ­ 
ģiju no atk ārtoti uzlādējamām enerģijas akumul ēšanas sist ēmām 
(REESS ) mēra saskaņā ar šīs regulas XXI pielikuma 8. papildpieli ­
kuma 3. papildin ājumā aprakstīto metodi un dala ar šaj ā piemērojamā 
WLTP  testa cikla laik ā nobraukto att ālumu.  
4.3.2.3. Saska ņā ar 4.3.2.2. punktu noteikto v ērtību salīdzina ar v ērtību, kas 
noteikta saska ņā ar 2. papildin ājuma 1.2. punktu.  
4.3.2.4.  EC  atbilstību pārbauda, izmantojot 1. papildin ājuma 4.2. ieda ļā aprak­
stītās statistikas proced ūras. Šīs atbilstības pārbaudes nol ūkā terminus 
“piesārņotāji/CO  2 ” aizstāj ar EC. 
4.4. OVC-HEV  
4.4.1. Pas ākumus, ko veic, lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību attiecībā uz 
CO  2 emisiju masu un elektroener ģijas patēriņu no ārēji uzlādējama 
elektrotransportl īdzekļa (OVC-HEV ), pārbauda, pamatojoties uz 
aprakstu tipa apstiprin ājuma sertifik ātā, kas noteikts š ā pielikuma 4. 
papildinājumā. 
4.4.2. CO  2 emisiju masas verifik ācija ražojumu atbilst ībai 
4.4.2.1. Transportl īdzekli test ē saskaņā ar uzlādi noturošu 1. tipa testu, k ā 
aprakstīts šīs regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma 3.2.5. punkt ā. 
4.4.2.2. Š ā testa laik ā uzlādi noturošu CO  2 emisijas masu nosaka saska ņā ar šīs 
regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma A8/5. tabulu un sal īdzina ar 
uzlādi noturošu CO  2 emisijas masu atbilst īgi 2. papildin ājuma 2.3. 
punktam.  
4.4.2.3. CO  2 emisiju atbilst ību pārbauda, izmantojot 1. papildin ājuma 4.2. 
iedaļā aprakstītās statistikas proced ūras. 
4.4.3. Elektroener ģijas patēriņa verifikācija, lai noteiktu ražojumu atbilst ību 
4.4.3.1. Ražojumu atbilst ības proced ūras laikā uzlādi patērējoša 1. tipa testa 
procedūras (saska ņā ar šīs regulas XXI pielikuma 8. papildpielikuma 
3.2.4.4. punktu) beigas aizst āj ar: 
uzlādi patērējoša 1. tipa testa proced ūras beigas ražojumu atbilst ības 
procedūrai sasniedz p ēc pirmā piemērojamā WLTP  testa cikla pabeig ­ 
šanas.  
4.4.3.2. Š ā pirmā piemērojamā WLTP  testa cikla laik ā līdzstrāvas elektroener ­ 
ģiju no atk ārtoti uzlādējamām enerģijas akumul ēšanas sist ēmām 
(REESS ) mēra saskaņā ar šīs regulas XXI pielikuma 8. papildpieli ­
kuma 3. papildin ājumā aprakstīto metodi un dala ar šaj ā piemērojamā 
WLTP  testa cikla laik ā nobraukto att ālumu.  
▼M3 
4.4.3.3. Saska ņā ar 4.4.3.2. punktu noteikto v ērtību salīdzina ar v ērtību, kas 
noteikta saska ņā ar 2. papildin ājuma 2.4. punktu.  
▼B 
4.4.1.4.  EC  atbilstību pārbauda, izmantojot 1. papildin ājuma 4.2. ieda ļā aprak­
stītās statistikas proced ūras. Šīs atbilstības pārbaudes nol ūkā terminus 
“piesārņotāji/CO  2 ” aizstāj ar EC. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 43  
4.5. Transportl īdzekļa atbilstības pārbaude 3. tipa testam  
4.5.1. Ja j āverificē 3. tipa tests, to veic saska ņā ar šādām prasībām: 
4.5.1.1. Ja apstiprin ātāja iestāde konstat ē, ka ražojuma kvalit āte šķiet neapmie ­
rinoša, no saimes s ērijas nejauši izv ēlas transportl īdzekli un tam veic V 
pielikumā aprakstītos testus.  
4.5.1.2. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja transportl īdzeklis atbilst V pieli ­
kumā aprakstīto testu pras ībām. 
4.5.1.3. Ja test ētais transportl īdzeklis neatbilst 4.5.1.1. ieda ļas prasībām, no tās 
pašas saimes nejauši izv ēlas četrus papildu transportl īdzekļus un tiem 
veic V pielikum ā aprakstītos testus. Testus var veikt transportl īdzek­ 
ļiem, kuru nobraukums nep ārsniedz 15 000 km un kuriem nav veikta 
pārveidošana.  
4.5.1.4. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja vismaz tr īs transportl īdzekļi atbilst 
V pielikum ā aprakstīto testu pras ībām. 
4.6. Transportl īdzekļa atbilstības pārbaude 4. tipa testam  
4.6.1. Ja j āverificē 4. tipa tests, to veic saska ņā ar šādām prasībām: 
4.6.1.1. Ja apstiprin ātāja iestāde konstat ē, ka ražojuma kvalit āte šķiet neapmie ­
rinoša, no saimes s ērijas nejauši izv ēlas transportl īdzekli un tam veic 
VI pielikum ā aprakstītos testus vai vismaz ANO Noteikumu Nr. 83 7. 
pielikuma 7. punkt ā aprakstītos testus.  
4.6.1.2. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja šis transportl īdzeklis atbilst VI 
pielikumā vai ANO Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 7. punkt ā aprak­
stīto testu pras ībām. 
4.6.1.3. Ja test ētais transportl īdzeklis neatbilst 4.6.1.1. ieda ļas prasībām, no tās 
pašas saimes nejauši izv ēlas četrus papildu transportl īdzekļus un tiem 
veic VI pielikum ā vai vismaz ANO Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 7. 
punktā aprakstītos testus. Testus var veikt transportl īdzekļiem, kuru 
nobraukums nep ārsniedz 15 000 km un kuriem nav veikta p ārveido­ 
šana.  
4.6.1.4. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja vismaz tr īs transportl īdzekļi atbilst 
VI pielikum ā vai ANO Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 7. punkt ā 
aprakstīto testu pras ībām atkarībā no veikt ā testa.  
4.7. Transportl īdzekļa atbilst ības pārbaude ieb ūvētajai diagnostikas 
(OBD ) sistēmai 
4.7.1. Ja j āpārbauda  OBD  sistēmas darb ība, to veic saska ņā ar šādām 
prasībām: 
4.7.1.1. Ja apstiprin ātāja iestāde konstat ē, ka ražojuma kvalit āte šķiet neapmie ­
rinoša, no saimes nejauši izv ēlas transportl īdzekli un tam veic XI 
pielikuma 1. papildin ājumā aprakstītos testus.  
4.7.1.2. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja transportl īdzeklis atbilst XI pieli ­
kuma 1. papildin ājumā aprakstīto testu pras ībām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 44  
4.7.1.3. Ja test ētais transportl īdzeklis neatbilst 4.7.1.1. ieda ļas prasībām, no tās 
pašas saimes nejaušas izv ēlas četrus papildu transportl īdzekļus un tiem 
veic XI pielikuma 1. papildin ājumā aprakstītos testus. Testus var veikt 
transportl īdzekļiem, kuru nobraukums nep ārsniedz 15 000 km un 
kuriem nav veikta p ārveidošana.  
4.7.1.4. Ražojumu uzskata par atbilst īgu, ja vismaz tr īs transportl īdzekļi atbilst 
XI pielikuma 1. papildin ājumā aprakstīto testu pras ībām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 45  
1. papildin ājums  
Ražojumu atbilst ības verifik ācija 1. tipa testam — statistikas metode  
▼M3 
1. Šajā papildinājumā ir aprakst īta proced ūra, kas jāizmanto, lai verific ētu ražo­ 
šanas atbilst ības prasības 1. tipa testam attiec ībā uz pies ārņotājiem/CO  2 , 
ietverot atbilst ības prasības PEV  un OVC-HEV , un lai uzraudz ītu OBFCM  
ierīces precizit āti. 
▼B 
2. ►M3 Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteikto pies ārņotāju 
un CO  2 emisiju m ērījumus veic vismaz 3 transportl īdzekļiem, secīgi palielinot 
šo skaitu, l īdz tiek pie ņemts lēmums par to, vai tests ir vai nav iztu ­
rēts. OBFCM  ierīces precizit āti nosaka katram  N testam. ◄ 
No N testu skaita:  x 1, x 2, … x  N, visiem  N mērījumiem ir j ānosaka vid ējais X testi 
un neatbilst ība VAR : 
X testi ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
un 
VAR ¼ ððx 1 Ä X testi Þ 2 þ ðx 2 Ä X testi Þ 2 þ … þ ðx N Ä X testi Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Attiecībā uz katru testu skaitu par pies ārņotajiem var pie ņemt vienu no 
turpmāk norādītajiem lēmumiem (skatiet i)–iii) apakšpunktu turpm āk), pama­
tojoties uz katra pies ārņotāja robežv ērtību L — visu  N testu vid ējais rezult āts: 
X testi , testu rezult ātu neatbilst ība VAR  un testu skaits  N: 
i) saime ir iztur ējusi testu, ja  X testi< A Ü L Ä VAR =L; 
ii) saime nav iztur ējusi testu, ja  X testi> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L; 
iii) jāveic vēl viens m ērījums, ja:  
▼M3 
A Ü L Ä VAR =L Ï X testi Ï A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
▼B 
Piesārņojumu m ērījumiem A faktoru nosaka 1,05 apm ērā, lai ņemtu vērā 
mērījumu neprecizit ātes. 
4. Attiecībā uz CO  2 un EC izmanto CO  2 un EC normaliz ētās vērtības: 
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
CO  2 un EC gadījumā A faktoru nosaka 1,01 apm ērā un L vērtību nosaka 1 
apmērā. Tādējādi CO  2 un EC gadījumā kritērijus vienk āršo, lai:  
i) uzskatītu, ka saime ir iztur ējusi testu, ja  X testi< A Ä VAR ; 
ii) uzskat ītu, ka saime nav iztur ējusi testu, ja  X testi> A Ä ððN Ä 3Þ=13ÞÜ 
VAR ; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 46  
iii) secinātu, ka jāveic vēl viens m ērījums, ja:  
▼M3 
A Ä VAR Ï X testi Ï A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR 
__________  
5. Attiecībā uz 4a. pant ā minētajiem transportl īdzekļiem OBFCM  ierīces preci­
zitāti aprēķina šādi: 
x i,OBFCM  = OBFCM  ierīces precizit āte, kas noteikta katram atseviš ķam 
testam “i” saska ņā ar XXII pielikuma 4.2. formulas punktu.  
Tipa apstiprin ājuma iest āde reģistrē visas katrai test ētajai COP  saimei 
noteiktās precizit ātes vērtības. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 47  
2. papildin ājums  
Ražojumu atbilst ības aprēķini elektrotransportl īdzekļiem 
1. Ražojumu atbilst ības aprēķinu vērtības PEV  
1.1 PEV  individuālā elektroener ģijas patēriņa interpol ēšana 
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kur: 
EC DC–ind,COP  ir atseviš ķa transportl īdzekļa elektroener ģijas patēriņš ražo­
jumu atbilst ības nolūkos, Wh/km;  
EC DC–L,COP  ir L transportl īdzekļa elektroener ģijas patēriņš ražojumu 
atbilstības nolūkos, Wh/km;  
EC DC–H,COP  ir H transportl īdzekļa elektroener ģijas patēriņš ražojumu 
atbilstības nolūkos, Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam trans ­
portlīdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
1.2 PEV  elektroener ģijas patēriņš 
Turpmāk norādīto vērtību paziņo un izmanto, lai verific ētu ražojumu atbil ­
stību saistībā ar elektroener ģijas patēriņu: 
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kur: 
EC DC,COP  ir elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz ražojumu 
atbilstības testa proced ūras laikā verifikācijai paredz ētā 
pirmā piemērojamā WLTC  testa cikla  REESS  patēriņu; 
EC DC,CD,first WLTC  ir elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz  REESS  
patēriņu pirmaj ā piemērojamajā WLTC  testa cikl ā 
saskaņā ar XXI pielikuma 8. papildpielikuma 4.3. 
punktu, Wh/km;  
AF EC ir korekcijas koeficients, kas kompens ē starpību starp 
uzlādi patērējoša elektroener ģijas patēriņa vērtību, 
kura pazi ņota pēc 1. tipa testa proced ūras veikšanas 
homologācijas laik ā, un izm ērīto testa rezult ātu, kas 
noteikts ražojumu atbilst ības proced ūras laikā; 
un 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 48  
kur 
EC WLTC,declared  ir PEV  paziņotais elektroener ģijas patēriņš saskaņā ar 
►M3 XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3. punktu ◄; 
EC WLTC  ir izmērītais elektroener ģijas patēriņš saskaņā ar XXI pieli ­
kuma 8. papildpielikuma 4.3.4.2. punktu.  
2. Ražojumu atbilst ības aprēķinu vērtības OVC-HEV  
2.1 OVC-HEV  individu ālā uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa ražojumu atbil ­
stības nolūkos 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
kur: 
M CO2–ind,CS,COP  ir atsevišķa transportl īdzekļa uzlādi noturoša CO  2 emisiju 
masa ražojumu atbilst ības nolūkos, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  ir L transportl īdzekļa uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa 
ražojumu atbilst ības nolūkos, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  ir H transportl īdzekļa uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa 
ražojumu atbilst ības nolūkos, g/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam trans­
portlīdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
2.2 OVC-HEV  individuālais uzlādi patērējošs elektroener ģijas patēriņš ražojumu 
atbilstības nolūkos 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kur: 
EC DC–ind,CD,COP  ir atsevišķa transportl īdzekļa uzlādi patērējošs elektroener ­ 
ģijas patēriņš ražojumu atbilst ības nolūkos, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  ir L transportl īdzekļa uzlādi patērējošs elektroener ģijas 
patēriņš ražojumu atbilst ības nolūkos, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  ir H transportl īdzekļa uzlādi patērējošs elektroener ģijas 
patēriņš ražojumu atbilst ības nolūkos, Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam trans­
portlīdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
2.3 Uzlādi noturošas CO  2 emisiju masas v ērtība ražojumu atbilst ības nolūkos 
Turpmāk norādīto vērtību paziņo un izmanto, lai verific ētu ražojumu atbil ­
stību saistībā ar uzlādi noturošu CO  2 emisiju masu:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 49  
kur: 
M CO2,CS,COP  ir ražojumu atbilst ības testa proced ūras laikā verifikācijai 
paredzēta uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas CO  2 
emisiju masas v ērtība; 
M CO2,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas CO  2 emisiju 
masas vērtība saskaņā ar ►M3 XXI pielikuma 8. papildpie ­
likuma 4.1.1. punktu ◄, g/km;  
AF CO2,CS  ir korekcijas koeficients, kas kompens ē starpību starp v ērtību, 
kura pazi ņota pēc 1. tipa testa proced ūras veikšanas homolo ­
gācijas laik ā, un izmērīto testa rezult ātu, kas noteikts ražo ­
jumu atbilst ības proced ūras laikā; 
un 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
kur 
M CO2,CS,c,declared  ir paziņotā uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas 
CO  2 emisiju masas v ērtība saskaņā ar XXI pielikuma 8. 
papildpielikuma A8/5. tabulas 7. posmu;  
M CO2,CS,c,6  ir izmērītā uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošas 
CO  2 emisiju masas v ērtība saskaņā ar XXI pielikuma 8. 
papildpielikuma A8/5. tabulas 6. posmu.  
2.4 Uzlādi patērējošs elektroener ģijas patēriņš ražojumu atbilst ības nolūkos 
Turpmāk norādīto vērtību paziņo un izmanto, lai verific ētu ražojumu atbil ­
stību saistībā ar uzlādi patērējošu elektroener ģijas patēriņu: 
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kur: 
EC DC,CD,COP  ir uzlādi patērējošs elektroener ģijas patēriņš, pamatojo ­
ties uz ražojumu atbilst ības testa proced ūras laikā veri­
fikācijai paredz ētā uzlādi patērējoša 1. tipa testa pirm ā 
piemērojamā WLTC  testa cikla  REESS  patēriņu; 
EC DC,CD,first WLTC  ir uzlādi patērējošs elektroener ģijas patēriņš, pamatojo ­
ties uz  REESS  patēriņu uzlādi patērējoša 1. tipa testa 
pirmajā piemērojamajā WLTC  testa cikl ā saskaņā ar 
XXI pielikuma 8. papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  ir uzlādi patērējoša elektroener ģijas patēriņa korekcijas 
koeficients, kas kompens ē starpību starp v ērtību, kura 
paziņota pēc 1. tipa testa proced ūras veikšanas homo ­
logācijas laikā, un izmērīto testa rezult ātu, kas noteikts 
ražojumu atbilst ības proced ūras laikā; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 50  
un 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
kur 
EC AC,CD,declared  ir paziņotais uzlādi patērējoša 1. tipa testa uzl ādi patērē­
jošs elektroener ģijas patēriņš saskaņā ar ►M3 XXI pieli ­
kuma 6. papildpielikuma 1.2.3. punkts ◄; 
EC AC,CD  ir izmērītais uzlādi patērējoša 1. tipa testa uzl ādi patērējošs 
elektroener ģijas patēriņš saskaņā ar XXI pielikuma 8. 
papildpielikuma 4.3.1. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 51  
3. papildin ājums  
PARAUGS  
INFORM ĀCIJAS DOKUMENTS Nr. …  
KAS ATTIECAS UZ EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMU 
TRANSPORTL ĪDZEKLIM ATTIEC ĪBĀ UZ EMISIJ ĀM UN PIEK ĻUVI 
TRANSPORTL ĪDZEKĻA REMONTA UN TEHNISK ĀS APKOPES 
INFORM ĀCIJAI  
Turpmāk norādītā informācija attiec īgā gadījumā jāiesniedz trijos eksempl āros 
kopā ar satura r ādītāju. Visus ras ējumus iesniedz atbilst īgā mērogā un pietiekami 
detalizēti A4 izm ērā vai A4 izm ēra mapē. Ja ir fotoatt ēli, tiem jābūt pietiekami 
detalizētiem.  
Ja sistēmām, detaļām vai atseviš ķām tehnisk ām vienībām ir elektronisk ā vadības 
ierīce, tad jāsniedz inform ācija par t ās darbību. 
0. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums):  
0.2. Tips:  
0.2.1.  Komercnosaukums(-i) (ja t āds ir):  
▼M3 
0.2.2.1.  At ļautās parametru v ērtības vair ākposmu tipa apstipri ­
nājumam, lai izmantotu b āzes transportl īdzekļa emisiju 
vērtības (attiec īgā gadījumā ierakstīt diapazonu): 
Transportl īdzekļa galīgā masa nokomplekt ētā stāvoklī 
[pašmasa](kg):  
galīgā transportl īdzekļa frontālā daļa (cm  2 ); 
rites pretest ība (kg/t):  
priekšējās radiatora restes gaisa iepl ūdes šķērsgriezuma 
laukums (cm  2 ); 
0.2.3.  Identifikatori:  
0.2.3.1.  interpol ācijas saimes identifikators:  
0.2.3.2.  ATCT  saimes identifikators:  
0.2.3.3.  PEMS  saimes identifikators:  
0.2.3.4.  ce ļa slodzes saimes identifikators:  
0.2.3.4.1.  VH  
0.2.3.4.2.  VL  
0.2.3.4.3.  ce ļa slodzes saimes, kas piem ērojamas interpol ācijas sai- 
mē: ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 52  
0.2.3.5.  ce ļa slodzes matricas saimes identifikators:  
0.2.3.6.  periodisk ās reģenerācijas saimes identifikators:  
0.2.3.7.  iztvaikošanas testa saimes identifikators:  
0.2.3.8.  OBD  saimes identifikators:  
0.2.3.9.  citas saimes identifikators:  
▼B 
0.4. Transportl īdzekļa kategorija (  c ): 
0.8. Mont āžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es):  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:  
1. VISP ĀRĪGS KONSTRUKCIJAS RAKSTUROJUMS  
1.1. Transportl īdzekļa/sastāvdaļas/atseviš ķas tehniskas vien ības (  1 ) 
parauga fotoatt ēli un/vai ras ējumi:  
1.3.3.  Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums):  
2. MASAS UN GABAR ĪTI (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg un mm) (vajadz ības gadījumā skatīt rasējumu)  
2.6. Pašmasa (  h ) 
a) maksim ālā un minim ālā masa katram variantam:  
►M3 __________  ◄ 
▼M3 
2.6.3.  Rot ācijas masa: 3 % no transportl īdzekļa pašmasas, kurai 
pieskaitīti 25 kg vai v ērtība, uz katru asi (kg):  
▼B 
2.8. Tehniski pie ļaujamā maksim ālā pilnā masa, ko nor ādījis 
ražotājs (  i ) ( 3 ): 
3. PIEDZI ŅAS ENER ĢIJAS KONVERTORS (  k ) 
3.1. Piedzi ņas enerģijas konvertora(-u) ražot ājs: 
3.1.1.  Ražot āja kods (k ā norādīts uz piedzi ņas enerģijas konvertora, 
vai citi identifik ācijas līdzekļi): 
3.2. Iekšdedzes dzin ējs 
3.2.1.1.  Darb ības princips: dzirkste ļaizdedze/kompresijaizdedze (  1 ) 
Cikls: četrtaktu/divtaktu/rot ējošs cikls (  1 ) ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 53  
3.2.1.2.  Cilindru skaits un izk ārtojums:  
3.2.1.2.1.  Cilindra diametrs (  1 ): mm  
3.2.1.2.2.  Darba g ājiens (  1 ): mm  
3.2.1.2.3.  Dzin ēja darbības kārtība: 
3.2.1.3.  Dzin ēja tilpums (  m ): …  3 
3.2.1.4.  Tilpuma kompresijas koeficients (  2 ): 
3.2.1.5.  Degkameras, virzu ļa galvas un, dzirkste ļaizdedzes dzin ēja 
gadījumā, virzuļa gredzenu ras ējumi:  
3.2.1.6.  Dzin ēja normāls tukšgaitas apgriezienu skaits (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1.  Dzin ēja liels tukšgaitas apgriezienu skaits (  2 ): min  –1 
3.2.1.8.  Dzin ēja nominālā jauda (  n ): 
kW, pie  min  –1 (ražotāja paziņota vērtība) 
3.2.1.9.  Maksim ālais pieļautais dzin ēja apgriezienu skaits, k ā noteicis 
ražotājs: min-  1 
3.2.1.10.  Maksim ālais tīrais griezes moments (  n ): 
Nm pie  min  –1 (ažotāja paziņota vērtība) 
3.2.2.  Degviela  
▼M3 
3.2.2.1.  D īzeļdegviela/benz īns/LPG /NG vai biomet āns/etanols (E 85)/ 
biodīzeļdegviela/ūdeņradis (  1 ) ( 6 ) 
▼B 
3.2.2.1.1.  RON, bez svina:  
3.2.2.4.  Transportl īdzekļa degvielas tips: vienas degvielas, divu 
degvielu, main āmas degvielas (  1 ) 
3.2.2.5.  Maksim ālais degviel ā pieļaujamais biodegvielas apjoms 
(ražotāja paziņota vērtība): % p ēc tilpuma  
3.2.4.  Degvielas padeve  
3.2.4.1.  Ar karburatoru(iem): j ā/nē ( 1 ) 
3.2.4.2.  Iesmidzinot degvielu (vien īgi kompresijaizdedzes vai du ālās 
degvielas gad ījumā): jā/nē ( 1 ) 
3.2.4.2.1.  Sist ēmas apraksts (akumul ējošā degvielas sist ēma/sūknis- 
sprausla /sadales s ūknis utt  
3.2.4.2.2.  Darb ības princips: tieš ā iesmidzin āšana/priekškamera/virpu ļ­
kamera (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Iesmidzin āšanas/padeves s ūknis 
3.2.4.2.3.1.  Marka(-s):  
3.2.4.2.3.2.  Tips(-i):  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 54  
3.2.4.2.3.3.  Maksim ālā degvielas padeve (  1 ) ( 2 ): 
mm  3 /takts vai cikl ā, ja dzinēja apgriezienu skaits ir:  
min  –1 vai, alternat īvi, pievienot rakstur īgu diagrammu:  
(Ja izmanto padeves vad ību, norādīt raksturīgo degvielas 
padevi un padeves spiedienu attiec ībā pret dzin ēja apgrie­
zienu skaitu.)  
3.2.4.2.4.  Dzin ēja apgriezienu kontrole  
3.2.4.2.4.2.1.  Ātrums, kurus sasniedzot aktiviz ējas atcirte, ja ir pilna 
slodze:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maksim ālais ātrums bez slodzes:  min  –1 
3.2.4.2.6.  Iesmidzin ātājs(-i)  
3.2.4.2.6.1.  Marka(-s):  
3.2.4.2.6.2.  Tips(-i):  
3.2.4.2.8.  Papildu iedarbin āšanas pal īgierīce 
3.2.4.2.8.1.  Marka(-s):  
3.2.4.2.8.2.  Tips(-i):  
3.2.4.2.8.3.  Sist ēmas apraksts:  
3.2.4.2.9.  Elektroniski vad āma iesmidzin āšana: jā/nē ( 1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Marka(-s):  
3.2.4.2.9.2.  Tips(-i):  
3.2.4.2.9.3  Sist ēmas apraksts:  
3.2.4.2.9.3.1.  Vad ības ierīces ( ECU ) marka un tips:  
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU  programmat ūras versija:  
3.2.4.2.9.3.2.  Degvielas regul ētāja marka un tips:  
3.2.4.2.9.3.3.  Gaisa pl ūsmas sensora marka un tips:  
3.2.4.2.9.3.4.  Degvielas sadal ītāja marka un tips:  
3.2.4.2.9.3.5.  Drose ļvārsta apvalka marka un tips:  
3.2.4.2.9.3.6.  Ūdens temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības prin­
cips:  
3.2.4.2.9.3.7.  Gaisa temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības prin­
cips:  
3.2.4.2.9.3.8.  Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības princips:  
3.2.4.3.  P ēc degvielas iesmidzin āšanas (tikai dzirkste ļaizdedzei): j ā/ 
nē ( 1 ) 
3.2.4.3.1.  Darb ības princips: iepl ūdes kolektors (vien ā punktā/vairākos 
punktos/tieša iesmidzin āšana (  1 ) /cita (nor ādīt): ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 55  
3.2.4.3.2.  Marka(-s):  
3.2.4.3.3.  Tips(-i):  
3.2.4.3.4.  Sist ēmas apraksts (Ja sist ēmas, kas nav nep ārtrauktas iesmi ­
dzināšanas, dod l īdzvērtīgu sīku inform āciju):  
3.2.4.3.4.1.  Vad ības ierīces ( ECU ) marka un tips:  
3.2.4.3.4.1.1.  ECU  programmat ūras versija:  
3.2.4.3.4.3.  Gaisa pl ūsmas dev ēja marka un tips vai darb ības princips:  
3.2.4.3.4.8.  Drose ļvārsta apvalka marka un tips:  
3.2.4.3.4.9.  Ūdens temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības prin­
cips:  
3.2.4.3.4.10.  Gaisa temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības prin­
cips:  
3.2.4.3.4.11.  Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības princips:  
3.2.4.3.5.  Sprauslas  
3.2.4.3.5.1.  Marka:  
3.2.4.3.5.2.  Tips:  
3.2.4.3.7.  Aukst ās iedarbin āšanas sist ēma 
3.2.4.3.7.1.  Darb ības princips(-i):  
3.2.4.3.7.2.  Darb ības ierobežojumi/iestat ījumi (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4.  Padeves s ūknis 
3.2.4.4.1.  Spiediens (  2 ): kPa vai rakstur īga diagramma (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Marka(-s):  
3.2.4.4.3.  Tips(-i):  
3.2.5.  Elektr ības sistēma 
3.2.5.1.  Klasific ēts spriegums:  V, pozit īvs/negatīvs zemējums (  1 ) 
3.2.5.2.  Ģenerators  
3.2.5.2.1.  Tips:  
3.2.5.2.2.  Nomin ālā jauda:  VA  
3.2.6.  Aizdedze (vien īgi dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem)  
3.2.6.1.  Marka(-s):  
3.2.6.2.  Tips(-i):  
3.2.6.3.  Darb ības princips:  
3.2.6.6.  Aizdedzes sveces  
3.2.6.6.1.  Marka:  
3.2.6.6.2.  Tips:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 56  
3.2.6.6.3.  Atstarpes iestat ījums:  mm  
3.2.6.7.  Indukcijas spole(-s)  
3.2.6.7.1.  Marka:  
3.2.6.7.2.  Tips:  
3.2.7.  Dzes ēšanas sist ēma: ar šķidrumu/gaisu (  1 ) 
3.2.7.1.  Dzin ēja temperat ūras vadības mehānisma nomin ālie iestatī­
jumi:  
3.2.7.2.  Š ķidrums  
3.2.7.2.1.  Š ķidruma veids:  
3.2.7.2.2.  Cirkul ācijas sūknis(-ņi): jā/nē ( 1 ) 
3.2.7.2.3.  Īpašības: vai  
3.2.7.2.3.1.  Marka(-s):  
3.2.7.2.3.2.  Tips(-i):  
3.2.7.2.4.  Piedzi ņas attiecība(-s):  
3.2.7.2.5.  Ventilatora un t ā darbināšanas meh ānisma raksturojums:  
3.2.7.3.  Gaiss  
3.2.7.3.1.  Ventilators: j ā/nē ( 1 ) 
3.2.7.3.2.  Raksturojums:  vai  
3.2.7.3.2.1.  Marka(-s):  
3.2.7.3.2.2.  Tips(-i):  
3.2.7.3.3.  Piedzi ņas attiecība(-s):  
3.2.8.  Iepl ūdes sistēma 
3.2.8.1.  Uzp ūtes iekārta (turbokompresors): j ā/nē ( 1 ) 
3.2.8.1.1.  Marka(-s):  
3.2.8.1.2.  Tips(-i):  
3.2.8.1.3.  Sist ēmas apraksts (piem., maksim ālais uzpūtes spiediens:  
kPa, izlaišanas v ārsts, ja tāds ir):  
3.2.8.2.  Starpdzes ētājs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.8.2.1.  Tips: gaiss–gaiss/gaiss– ūdens (  1 ) 
3.2.8.3.  Uzpildes spiediens pie nomin ālā dzinēja apgriezienu skaita 
un 100 % slodzes (tikai kompresijaizdedzes dzin ējiem)  
3.2.8.4.  Iepl ūdes cauru ļu un to apr īkojuma (gaisa iepl ūdes kameras, 
sildiekārtas, papildu gaisa iepl ūdes atveru utt.) apraksts un 
rasējumi:  
3.2.8.4.1.  Iepl ūdes kolektora apraksts (ietvert ras ējumus un/vai fotoat ­
tēlus): ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 57  
3.2.8.4.2.  Gaisa filtri, ras ējumi:  vai  
3.2.8.4.2.1.  Marka(-s):  
3.2.8.4.2.2.  Tips(-i):  
3.2.8.4.3.  Ies ūcēja klusinātājs, rasējumi:  vai  
3.2.8.4.3.1.  Marka(-s):  
3.2.8.4.3.2.  Tips(-i):  
3.2.9.  Izpl ūdes sistēma 
3.2.9.1.  Izpl ūdes kolektora apraksts un/vai ras ējums:  
3.2.9.2.  Izpl ūdes sistēmas apraksts un/vai ras ējums:  
3.2.9.3.  Maksim ālais pieļaujamais izpl ūdes pretspiediens pie dzin ēja 
nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (tikai kompre ­
sijaizdedzes dzin ējiem):  kPa  
3.2.10.  Iepl ūdes un izpl ūdes kanālu minim ālais šķērsgriezuma 
laukums:  
3.2.11.  V ārstu iestat ījums vai l īdzvērtīga inform ācija 
3.2.11.1.  V ārstu maksim ālais gājiens, atvēršanās un aizv ēršanās leņķis 
vai sīkāka inform ācija par laiku alternat īvām sadales 
sistēmām attiecībā pret sastinguma punktu. Main īga laika 
sistēmai – minim ālais un maksim ālais laiks:  
3.2.11.2.  Atskaites un/vai iestat ījumu diapazons (  1 ): 
3.2.12.  Pas ākumi gaisa pies ārņojuma samazin āšanai  
3.2.12.1.  Ier īce kartera g āzu pārstrādei (apraksts un ras ējumi):  
3.2.12.2.  Pies ārņojuma kontroles iek ārtas (ja t ās nav ietvertas citos 
punktos)  
3.2.12.2.1.  Katal ītiskie neitralizatori  
3.2.12.2.1.1.  Katal ītisko neitralizatoru un elementu skaits (turpm āk minēto 
informāciju sniedz atseviš ķi par katru bloku):  
3.2.12.2.1.2.  Katal ītiskā(-o) neitralizatora(-u) izm ēri, forma un apjoms:  
3.2.12.2.1.3.  Katal ītiskās darbības tips:  
3.2.12.2.1.4.  Kop ējais dārgmetālu saturs:  
3.2.12.2.1.5.  Relat īvā koncentr ācija: 
3.2.12.2.1.6.  Substr āts (struktūra un materi āls): 
3.2.12.2.1.7.  Elementu bl īvums:  
3.2.12.2.1.8.  Katal ītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids(-i):  
3.2.12.2.1.9.  Katal ītiskā(-o) neitralizatora(-u) atrašan ās vieta (vieta un 
standartatt ālums izpl ūdes sistēmā): 
3.2.12.2.1.10.  Karstuma aizsargs: j ā/nē ( 1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 58  
3.2.12.2.1.11.  Norm ālais ekspluat ācijas temperat ūras diapazons:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Katal ītiskā neitralizatora marka:  
3.2.12.2.1.13.  Identific ējošs daļas numurs:.  
3.2.12.2.2.  Dev ēji 
3.2.12.2.2.1.  Sk ābekļa devējs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.1.2.  Atrašan ās vieta:  
3.2.12.2.2.1.3.  Kontroles diapazons:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tips vai darb ības princips:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identific ējošs daļas numurs:  
3.2.12.2.2.2.  NO  x devējs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.2.2.  Tips:  
3.2.12.2.2.2.3.  Atrašan ās vieta  
3.2.12.2.2.3.  Cietda ļiņu devējs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Marka:  
3.2.12.2.2.3.2.  Tips:  
3.2.12.2.2.3.3.  Atrašan ās vieta:  
3.2.12.2.3.  Gaisa iesmidzin āšana: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tips (gaisa impulss, gaisa s ūknis, u. c.):  
3.2.12.2.4.  Izpl ūdes gāzu recirkul ācija ( EGR ): jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Raksturlielumi (marka, tips, pl ūsma, augsts spiediens/zems 
spiediens/apvienots spiediens utt.):  
3.2.12.2.4.2.  Ūdens dzes ēšanas sist ēma (jānorāda katrai  EGR  sistēmai, 
piemēram, augsts spiediens/zems spiediens/apvienots spie ­
diens): jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.5.  Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma (tikai benz īna un 
etanola dzin ējiem): jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Detaliz ēts ierīču apraksts:  
3.2.12.2.5.2.  Iztvaikošanas kontroles sist ēmas rasējums:  
3.2.12.2.5.3.  Oglek ļa kārbas rasējums:  
3.2.12.2.5.4.  Sausas ogles masa:  g  
▼M3 
3.2.12.2.5.5.  Degvielas tvertnes shematisks ras ējums (tikai benz īna un 
etanola motoriem):  
3.2.12.2.5.5.1.  Degvielas tvertnes sist ēmas ietilp ība, materi āls un konstruk ­
cija: 
3.2.12.2.5.5.2.  Tvaika š ļūtenes materi āla, degvielas padeves caurul ītes mate­
riāla un degvielas padeves sist ēmas savienojuma pa ņēmiena 
apraksts:  
3.2.12.2.5.5.3.  Herm ētiska tvertnes sist ēma: jā/nē 
3.2.12.2.5.5.4.  Degvielas tvertnes droš ības vārsta iestat ījuma apraksts (gaisa 
ievade un izlaide):  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 59  
3.2.12.2.5.5.5.  Izp ūtes kontroles sist ēmas apraksts:  
3.2.12.2.5.6.  Karstuma aizsarga starp tvertni un izpl ūdes sistēmu apraksts 
un shematisks ras ējums:  
3.2.12.2.5.7.  Caurlaid ības koeficients:  
▼B 
3.2.12.2.6.  Cietda ļiņu filtrs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Cietda ļiņu filtra izm ēri, forma un tilpums:  
3.2.12.2.6.2.  Cietda ļiņu filtra konstrukcija:  
3.2.12.2.6.3.  Atrašan ās vieta (standartatt ālums izpl ūdes sistēmā): 
3.2.12.2.6.4.  Cietda ļiņu filtra marka:  
3.2.12.2.6.5.  Identific ējošs daļas numurs:  
3.2.12.2.7.  Ieb ūvētā diagnostika (OBD): j ā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.7.1.  MI rakstisks apraksts un/vai ras ējums:  
3.2.12.2.7.2.  Visu  OBD  sistēmas pārraudzīto komponentu uzskait ījums un 
nolūks: 
3.2.12.2.7.3.  Rakstisks apraksts (visp ārīgi darbības principi) par  
3.2.12.2.7.3.1  Dzirkste ļaizdedzes dzin ēji 
3.2.12.2.7.3.1.1.  Neitralizatora p ārraudzība: 
3.2.12.2.7.3.1.2.  Dzin ēja aizdedzes izlaiduma noteikšana:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Skābekļa devēja uzraudz īšana:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Citiem  OBD  sistēmas pārraudzītiem komponentiem:  
3.2.12.2.7.3.2.  Kompresijaizdedzes dzin ēji: 
3.2.12.2.7.3.2.1.  Neitralizatora p ārraudzība: 
3.2.12.2.7.3.2.2.  Cietda ļiņu filtra pārraudzība: 
3.2.12.2.7.3.2.3.  Elektronisk ās degvielas padeves sist ēmas pārraudzība: 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Citiem  OBD  sistēmas pārraudzītiem komponentiem:  
3.2.12.2.7.4.  MI iedarbin āšanas krit ēriji (nemain īgs braukšanas ciklu 
skaits vai statistikas metode):  
3.2.12.2.7.5.  Saraksts, kur ā uzskaitīti un paskaidroti visi izmantotie  OBD  
izvades kodi un form āti: 
3.2.12.2.7.6.  Transportl īdzekļa ražotājs sniedz š ādu papildinform āciju, lai 
varētu izgatavot ar  OBD  savienojamas rezerves da ļas, diag­
nostikas instrumentus un testa iek ārtas. 
3.2.12.2.7.6.1.  Apraksts par to iepriekš ējas sagatavošanas ciklu tipiem un 
skaitu, kuri izmantoti transportl īdzekļa oriģinālajam tipa ap ­
stiprinājumam.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 60  
3.2.12.2.7.6.2.  Apraksts par  OBD  demonstr ācijas ciklu, kurš izmantots 
transportl īdzekļa oriģinālajam tipa apstiprin ājumam  OBD  
sistēmas pārraudzītiem komponentiem.  
3.2.12.2.7.6.3.  Izsme ļošs dokuments, kur ā aprakstīti visi sensora kontrol ētie 
komponenti ar k ļūdas noteikšanas un MI iedarbin āšanas stra ­
tēģiju (nemain īgs braukšanas ciklu skaits vai statistikas 
metode), tostarp atbilst īgu sekund āru sensora kontrol ētu 
parametru uzskait ījums par katru  OBD  sistēmas pārraudzītu 
komponentu. Saraksts, kur ā uzskaitīti un paskaidroti visi 
izmantotie  OBD  izvades kodi un form āti, kas saist īti ar atse­
višķai emisijai atbilst īgiem spēka piedziņas bloku komponen ­
tiem un atseviš ķiem ar emisiju nesaist ītiem komponentiem, 
ja komponentu p ārraudzību izmanto, lai noteiktu MI iedarbi ­
nāšanu. Īpaši jāsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, 
kas sniegti $05 rež īma testā ID $21 l īdz FF, un dati, kas 
sniegti $06 rež īmā. 
Ja attiecīgajā transportl īdzekļa tipā izmanto komunik ācijas 
saiti saska ņā ar ISO 15765–4 “Ce ļu transportl īdzeklis, 
kontroliera apgabala t īkla (CAN) diagnostika – 4. da ļa: 
prasības sistēmām, kas saist ītas ar emisij ām”, jāsniedz izsme ­ 
ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti $06 rež īma testā 
ID $00 līdz FF par katru atbalst ītā OBD  pārrauga ID.  
3.2.12.2.7.6.4.  Šaj ā iedaļā prasīto inform āciju var noteikt, piem ēram, šādi 
aizpildot turpm āk tekstā ietverto tabulu.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Vieglie transportl īdzekļi 
Komponents  Kļūdas 
kods  Pārraudzības 
stratēģija Kļūdas konsta ­
tēšanas krit ēriji MI iedar­
bināšanas 
kritēriji Sekundāri 
parametri  Iepriekšēja 
sagatavoš ­
ana Demon­
strācijas 
tests 
Katalizato ­
rs P0420  Skābekļa 
1. un 2. 
devēja 
signāli Atšķirība 
starp 1. un 
2. devēja 
signāliem-  3. cikls  Dzinēja 
apgriezienu 
skaits, A/F 
režīms, kata­
lizatora 
temperatūra Divi I. 
tipa 
cikli I. tips:  
3.2.12.2.8.  Cita sist ēma: 
3.2.12.2.8.2.  Sist ēma, kas prasa vad ītāja iejaukšanos  
3.2.12.2.8.2.3.  Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, tips: dzin ējs netiek 
atkārtoti iedarbin āts pēc atpakaļskaitīšanas/iedarbin āšana nav 
iespējama pēc degvielas uzpildes/degvielas izsl ēgšana/veikt ­
spējas ierobežošana  
3.2.12.2.8.2.4.  Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, apraksts  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 61  
3.2.12.2.8.2.5.  Līdzvērtīgs transportl īdzekļa vidējam braukšanas diapazonam 
ar pilnu degvielas tvertni: …  
3.2.12.2.10.2.  1. tipa darb ības ciklu skaits vai l īdzvērtīga dzinēja testa 
izmēģinājuma stenda cikli starp diviem re ģenerējošās fāzes 
cikliem apst ākļos, kas līdzvērtīgi 1. tipa testam (att ālums “D” 
Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. papildpielikuma 
1. papildin ājuma A6.App1/1. att ēlā vai ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 83 13. pielikuma A13/1. att ēlā (atkarībā no gadī­
juma)):  
3.2.12.2.10.2.1.  Piem ērojamais 1. tipa cikls (nor ādīt piemērojamo proced ūru: 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 4. papildpie ­
likums):  
3.2.12.2.10.3.  Apraksts par metodi, ar kuru nosaka ciklu skaitu starp 
diviem cikliem, kuros notiek re ģenerācijas posmi:  
3.2.12.2.10.4.  Parametri l ādēšanas līmeņa noteikšanai, k āds nepieciešams, 
lai notiktu re ģenerācija (t. i., temperat ūra, spiediens utt.):  
3.2.12.2.10.5.  Apraksts par metodi, kuru izmanto sist ēmas lādēšanai testa 
procedūrā, kas aprakst īta ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. 
pielikuma 3.1. punkt ā: 
3.2.12.2.11.  Katal ītiskā neitralizatora sist ēmas, kas izmanto pat ērējamos 
reaģentus (sniegt inform āciju par katru atseviš ķo vienību) jā/ 
nē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Nepieciešam ā reaģenta tips un koncentr ācija: 
3.2.12.2.11.2.  Rea ģenta norm ālās darbības temperat ūras diapazons:  
3.2.12.2.11.3.  Starptautiskais standarts:  
3.2.12.2.11.4.  Rea ģenta uzpildes biežums: nep ārtraukti/tehnisk ās apkopes 
laikā (attiecīgā gadījumā): 
3.2.12.2.11.5.  Rea ģenta indikators: (apraksts un atrašan ās vieta)  
3.2.12.2.11.6.  Rea ģenta tvertne  
3.2.12.2.11.6.1.  Jauda:  
3.2.12.2.11.6.2.  Apsildes sist ēma: jā/nē 
3.2.12.2.11.6.2.1.  Apraksts vai ras ējums  
3.2.12.2.11.7.  Rea ģenta vadības bloks: j ā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Marka:  
3.2.12.2.11.7.2.  Tips:  
3.2.12.2.11.8.  Rea ģenta iesmidzin ātājs (markas tips un atrašan ās vieta):  
▼M3 
3.2.12.2.12.  Ūdens iesmidzin āšana: jā/nē ( 1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 62  
3.2.13.  D ūmainība 
3.2.13.1.  Absorbcijas koeficienta simbola atrašan ās vieta (tikai 
kompresijaizdedzes dzin ējiem):  
3.2.14.  S īka inform ācija par ikvienu iek ārtu, kas paredz ēta degvielas 
taupīšanai (ja t ā nav ietverta citos ierakstos):  
3.2.15.  LPG degvielas sist ēma: jā/nē ( 1 ) 
3.2.15.1.  Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
661/2009 (OV L 200, 31.7.2009, 1. lpp.):  
3.2.15.2.  Dzin ēja elektronisk ās vadības bloks, kas paredz ēts darbībai 
ar LPG  
3.2.15.2.1.  Marka(-s):  
3.2.15.2.2.  Tips(-i):  
3.2.15.2.3.  Ar emisiju saist ītu korekciju iesp ējamība: 
3.2.15.3.  Papildu dokumenti  
3.2.15.3.1.  Katalizatora aizsardz ības sistēmas apraksts, p ārslēdzoties no 
benzīna uz LPG un otr ādi: 
3.2.15.3.2.  Sist ēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzinā­ 
šanas caurules utt.):  
3.2.15.3.3.  Simbola ras ējums:  
3.2.16.  NG degvielas sist ēma: jā/nē ( 1 ) 
3.2.16.1.  Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
661/2009:  
3.2.16.2.  Dzin ēja elektronisk ās vadības bloks, kas paredz ēts darbībai 
ar NG  
3.2.16.2.1.  Marka(-s):  
3.2.16.2.2.  Tips(-i):  
3.2.16.2.3.  Ar emisiju saist ītu korekciju iesp ējamība: 
3.2.16.3.  Papildu dokumenti  
3.2.16.3.1.  Katalizatora aizsardz ības sistēmas apraksts, p ārslēdzoties no 
benzīna uz NG un otr ādi: 
3.2.16.3.2.  Sist ēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzinā­ 
šanas caurules utt.):  
3.2.16.3.3.  Simbola ras ējums:  
3.2.18.  Ūdeņraža degvielas sist ēma: jā/nē ( 1 ) 
3.2.18.1.  EK tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
79/2009:  
3.2.18.2.  Dzin ēja elektronisk ās vadības bloks, kas paredz ēts darbībai 
ar ūdeņradi 
3.2.18.2.1.  Marka(-s):  
3.2.18.2.2.  Tips(-i):  
3.2.18.2.3.  Ar emisiju saist ītu korekciju iesp ējamība: 
3.2.18.3.  Papildu dokumenti  
3.2.18.3.1.  Katalizatora aizsardz ības sistēmas apraksts, p ārslēdzoties no 
benzīna uz ūdeņradi un otr ādi: ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 63  
3.2.18.3.2.  Sist ēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzinā­ 
šanas caurules utt.):  
3.2.18.3.3.  Simbola ras ējums:  
3.2.19.4.  Papildu dokumenti  
▼M3 
__________  
▼B 
3.2.19.4.2.  Sist ēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izl īdzinā­ 
šanas caurules utt.):  
3.2.19.4.3.  Simbola ras ējums:  
▼M3 
3.2.20.  Siltuma uzglab āšanas inform ācija 
▼B 
3.2.20.1.  Akt īvās siltuma uzglab āšanas ierīce: jā/nē ( 1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija:  (J)  
▼M3 
3.2.20.2.  Izol ācijas materi āli: jā/nē ( 1 ) 
▼B 
3.2.20.2.1.  Izol ācijas materi āls: 
3.2.20.2.2.  Izol ācijas tilpums:  
3.2.20.2.3.  Izol ācijas svars:  
3.2.20.2.4.  Izol ācijas atrašan ās vieta:  
▼M3 
3.2.20.2.5.  Slikt ākā režīma pieeja transportl īdzekļa atdzesēšanā: jā/nē ( 1 ) 
3.2.20.2.5.1.  (nav slikt ākā režīma pieeja) Minim ālais izgarojumu uztver ­ 
šanas laiks t  soak_ATCT  (stundas):  
3.2.20.2.5.2.  (nav slikt ākā režīma pieeja) Motora temperat ūras mērīšanas 
vieta:  
3.2.20.2.6.  Viena interpol ācijas saime  ATCT  saimes pieej ā: jā/nē ( 1 ) 
3.3. Elektrisk ā iekārta 
3.3.1.  Tips (tinumi, ierosme):  
3.3.1.1.  Maksim ālā izejas jauda stund ā: kW 
(ražotāja norādītā vērtība) 
3.3.1.1.1.  Maksim ālā lietderīgā jauda (a)  kW 
(ražotāja norādītā vērtība) 
3.3.1.1.2.  Maksim ālā 30 minūšu jauda (a)  kW 
(ražotāja norādītā vērtība) 
3.3.1.2.  Darba spriegums:  V  
3.3.2.  REESS  
3.3.2.1.  Elementu skaits:  
3.3.2.2.  Masa:  kg  
3.3.2.3.  Ietilp ība: Ah (amp ērstundas)  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 64  
3.3.2.4.  Atrašan ās vieta:  
▼B 
3.4. Piedzi ņas enerģijas konvertoru kombin ācijas 
3.4.1.  Hibr īds elektriskais transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
3.4.2.  Hibr īda elektrisk ā transportl īdzekļa kategorija: uzl āde ārpus 
transportl īdzekļa/nav uzl ādes ārpus transportl īdzekļa: (  1 ) 
3.4.3.  Darba rež īma slēdzis: ar/bez (  1 ) 
3.4.3.1.  Izv ēles režīmi 
3.4.3.1.1.  Tikai elektr ība: jā/nē ( 1 ) 
3.4.3.1.2.  Tikai degvielas pat ēriņš: jā/nē ( 1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibr īda režīmi: jā/nē ( 1 ) 
(ja jā, īss apraksts):  
3.4.4.  Ener ģijas akumul ēšanas ier īces raksturojums: ( REESS , 
kondensators, spararats/ ģenerators)  
3.4.4.1.  Marka(-s):  
3.4.4.2.  Tips(-i):  
3.4.4.3.  Transportl īdzekļa agregāta numurs:  
3.4.4.4.  Elektro ķīmiskās kombin ācijas veids:  
3.4.4.5.  Ener ģija: ( REESS : spriegums un jauda amp ērstundās 2 
stundās, kondensatoram – J,  )  
3.4.4.6.  Uzl ādes ierīce: iebūvēta/ārēja/nav (  1 ) 
3.4.5.  Elektriska iek ārta (raksturot katru elektrisk ās iekārtas tipu 
atsevišķi) 
3.4.5.1.  Marka:  
3.4.5.2.  Tips:  
3.4.5.3.  Prim ārā izmantošana: vilces motors/ ģenerators (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Izmantojot k ā vilces motoru: viens motors/vair āki motori 
(skaits) (  1 ): 
3.4.5.4.  Maksim ālā jauda:  kW  
3.4.5.5.  Darb ības princips  
3.4.5.5.5.1  L īdzstrāva/maiņstrāva/fāžu skaits:  
3.4.5.5.2.  Atseviš ķs/virknes/jauktais sl ēgums (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinhrons/asinhrons (  1 ) 
3.4.6.  Vad ības bloks  
3.4.6.1.  Marka(-s):  
3.4.6.2.  Tips(-i):  
3.4.6.3.  Transportl īdzekļa agregāta numurs:  
3.4.7.  Jaudas kontrol ētājs 
3.4.7.1.  Marka:  
3.4.7.2.  Tips:  
3.4.7.3.  Transportl īdzekļa agregāta numurs:  
3.4.9.  Ražot āja ieteikums iepriekš ējai sagatavošanai:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 65  
3.5. Ražot āja paziņotās vērtības CO  2 emisiju/degvielas pat ēriņa/ 
elektroener ģijas patēriņa/elektrisk ā diapazona un ekoinov ā­
ciju inform ācijas noteikšanai (attiec īgā gadījumā) ( o ) 
3.5.7.  Ražot āja paziņotās vērtības 
▼M3 
3.5.7.1.  Testa transportl īdzekļa parametri  
Transportl īdzeklis  Transport ­
līdzekļa 
mazākā 
vērtība 
[transport ­
līdzeklis – 
zems] 
(VL)ja ir  Transport ­
līdzekļa 
lielākā 
vērtība(V­
H) VMja ir  Reprezentat īvs V 
(tikai ceļa 
slodzes matricas 
saimei (*))  Noklusē­
juma 
vērtības 
Transportl īdzekļa korpusa tips  —  
Izmantotā ceļa slodzes metode (m ērī­
jums vai apr ēķins pa ce ļa slodzes 
saimēm) — —  
Ceļa slodzes inform ācija: 
Riepu marka un tips, ja m ērījums  —  
Riepu izm ēri (priekšējo/aizmugures), ja 
mērījums  — 
Riepu rites pretest ība (priekš ējo/aizmu­
gures) (kg/t)  
Riepu spiediens (priekš ējo/aizmugures) 
(kPa) ja m ērījums  
Delta C  D × A transportl īdzekļa L 
vērtība salīdzinājumā ar transportl ī­
dzekļa H vērtību (IP_H m īnus IP_L)  — —  —  
Delta C  D × A salīdzinājumā ar ceļa 
slodzes saimes transportl īdzekli L 
(IP_H/L m īnus RL_L), ja apr ēķina ar 
ceļa slodzes saimi  — —  
Transportl īdzekļa testa masa (kg)  
Ceļa slodzes koeficienti  
f 0 (N) 
f 1 (N/(km/h))  
f 2 (N/(km/h)  2 ) 
Frontālā daļa m  2 (0,000 m  2 ) —  —  —  
Ciklā vajadzīgā enerģija (J)  
(*) Reprezentat īvo transportl īdzekli test ē ceļa slodzes matricas saimei.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 66  
3.5.7.1.1.  Degviela, ko izmanto 1. tipa test ā un kas ir izraudz īta liet­
derīgās jaudas m ērīšanai saska ņā ar šīs regulas XX pielikumu 
(tikai  LPG  vai NG transportl īdzekļiem): 
__________  
▼B 
3.5.7.2.  Kombin ētā CO  2 emisiju masa  
▼M3 
3.5.7.2.1.  CO  2 emisiju masa piln ībā ICE  transportl īdekļiem un  NOVC- 
HEV  
3.5.7.2.1.0.  Minim ālās un maksim ālās CO  2 vērtības interpol ācijas saim ē 
3.5.7.2.1.1.  Transportl īdzekļa lielākā vērtība: g/km  
3.5.7.2.1.1.0.  Transportl īdzekļa lielākā vērtība (NEDC ): g/km  
3.5.7.2.1.2.  Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā): 
g/km  
3.5.7.2.1.2.0.  Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
(NEDC ): g/km  
3.5.7.2.1.3.  Transportl īdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā): g/km  
3.5.7.2.1.3.0.  Transportl īdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā) (NEDC ): 
g/km  
3.5.7.2.2.  OVC-HEV  transportl īdzekļu uzlādi noturoša CO  2 emisiju 
masa  
3.5.7.2.2.1.  CO  2 emisiju masa noturot uzl ādi, transportl īdzekļa lielākā 
vērtība: g/km  
3.5.7.2.2.1.0.  Kombin ētā CO  2 emisiju masa, transportl īdzekļa lielākā 
vērtība (NEDC  B nosac ījums): g/km  
3.5.7.2.2.2.  CO  2 emisiju masa noturot uzl ādi, transportl īdzekļa mazākā 
vērtība (attiec īgā gadījumā): g/km  
3.5.7.2.2.2.0.  Kombin ētā CO  2 emisiju masa, transportl īdzekļa mazākā 
vērtība (attiec īgā gadījumā) (NEDC  B stāvoklis): g/km  
3.5.7.2.2.3.  CO  2 emisiju masa noturot uzl ādi, transportl īdzekļa M vērtība 
(attiecīgā gadījumā): g/km  
3.5.7.2.2.3.0.  Kombin ētā CO  2 emisiju masa, transportl īdzekļa M vērtība 
(attiecīgā gadījumā) (NEDC  B stāvoklis): g/km  
3.5.7.2.3.  OVC-HEV  CO  2 emisiju masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju 
[uzlādi], un sv ērtā CO  2 emisiju masa  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 67  
3.5.7.2.3.1.  CO  2 emisijas masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju, transport ­
līdzekļa lielākā vērtība: g/km  
3.5.7.2.3.1.0.  CO  2 emisiju masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju, transportl ī­
dzekļa lielākā vērtība (NEDC  A nosac ījums):  g/km  
3.5.7.2.3.2.  CO  2 emisijas masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju, transport ­
līdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā): g/km A nosa ­
cījums):  g/km  
3.5.7.2.3.3.  CO  2 emisijas masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju, transport ­
līdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā): g/km  
3.5.7.2.3.3.0.  CO  2 emisijas masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju, transport ­
līdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā) (NEDC  A nosac ī­
jums):  g/km  
3.5.7.2.3.4.  Minim ālās un maksim ālās svērtās CO  2 vērtības OVC  inter­
polācijas saim ē 
▼B 
3.5.7.3.  Elektrotransportl īdzekļu elektriskais diapazons  
3.5.7.3.1.  PEV  tīrais elektriskais diapazons ( PER) 
3.5.7.3.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts:  km  
3.5.7.3.1.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): km  
3.5.7.3.2.  OVC-HEV  kopējais elektriskais diapazons ( AER) 
3.5.7.3.2.1.  Transportl īdzeklis – augsts:  km  
3.5.7.3.2.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): km  
3.5.7.3.2.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): km  
3.5.7.4.  Kurin āmā elementa hibr īda transportl īdzekļu (FCHV ) uzlādi 
noturošs degvielas pat ēriņš (FC CS ) 
3.5.7.4.1.  Transportl īdzeklis – augsts:  kg/100 km  
3.5.7.4.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): 
kg/100 km  
▼M3 __________  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 68  
3.5.7.5.  Elektrotransportl īdzekļu elektroener ģijas patēriņš 
3.5.7.5.1.  Kombin ētais elektroener ģijas patēriņš (EC WLTC  ) transportl ī­
dzekļiem, kas ir tikai elektrotransportl īdzekļi 
3.5.7.5.1.1.  Transportl īdzeklis – augsts:  Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): Wh/km  
3.5.7.5.2.  Lietder ības koeficienta ( UF) svērtais uzlādi patērējošs elek­
troenerģijas patēriņš EC  AC,CD  (kombinētais) 
3.5.7.5.2.1.  Transportl īdzeklis – augsts:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): Wh/km  
3.5.8.  M1 transportl īdzekļiem – transportl īdzeklis apr īkots ar ekoi ­
novāciju Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta noz īmē vai 
N1 transportl īdzekļiem – Regulas (ES) Nr. 510/2011 12. 
panta noz īmē: jā/nē ( 1 ) 
3.5.8.1.  M1 transportl īdzekļiem – Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/ 
2011 5. pant ā minētā atsauces transportl īdzekļa tips/variants/ 
versija vai N1 transportl īdzekļiem – Īstenošanas regulas (ES) 
Nr. 427/2014 5. pant ā minētā atsauces transportl īdzekļa tips/ 
variants/versija (attiec īgā gadījumā): 
3.5.8.2.  Mijiedarb ība starp daž ādām ekoinov ācijām: jā/nē ( 1 ) 
▼M3 
3.5.8.3.  Emissions data related to the use of eco-innovations (repeat 
the table for each reference fuel tested) (w  1 ) 
Lēmums par 
ekoinovā­
cijas apstip ­
rināšanu 
( w2 ) Ekoino­
vācijas 
kods (  w3 ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoinovā­
ciju trans ­
portlīdzekļa 
CO  2 emisija 
(g/km)  3. Atsauc­
es trans­
portlī­
dzekļa 
CO  2 
emisija 
1. tipa 
testa ciklā 
( w4 ) 4. Ekoinovā­
cijas transport ­
līdzekļa CO  2 
emisija 1. tipa 
testa ciklā 5. Lieto­ 
šanas 
faktors 
(UF), t. i., 
tehnoloģijas 
izmanto­ 
šanas laika 
daļa 
normālas 
darbības 
apstākļos CO  2 emisijas 
ietaupījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Kopējie NEDC  CO  2 emisijas ietaup ījumi (g/km)(  w5 ) 
Kopējie WLTP  CO  2 emisijas ietaup ījumi (g/km)(  w5 ) 
▼B 
3.6. Ražot āja pieļautās temperat ūras 
3.6.1.  Dzes ēšanas sist ēma ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 69  
3.6.1.1.  Dzes ēšana ar šķidrumu 
Maksimālā temperat ūra pie izejas atveres:  K  
3.6.1.2.  Gaisa dzes ēšana 
3.6.1.2.1.  Atsauces punkts:  
3.6.1.2.2.  Maksim ālā temperat ūra atsauces punkt ā: K  
3.6.2.  Maksim ālā izejas temperat ūra pie ieejas starpdzes ētājā: K  
3.6.3.  Maksim ālā atgāzu temperat ūra izplūdes caurules(- ļu) vietā 
blakus izpl ūdes kolektora ārējam(-iem) atlokam(-iem) vai 
turbokompresoram:  K  
3.6.4.  Degvielas temperat ūra 
Minimālā: K — maksim ālā: K 
Dīzeļdzinējiem — iesmidzin āšanas sūkņa ieplūdē, ar gāzi 
darbināmiem dzin ējiem — spiediena regulatora p ēdējā 
pakāpē 
3.6.5.  Sm ērvielas temperat ūra 
K — maksim ālā: K  
3.8. E ļļošanas sist ēma 
3.8.1.  Sist ēmas apraksts  
3.8.1.1.  Sm ērvielas tvertnes atrašan ās vieta:  
3.8.1.2.  Padeves sist ēma (ar sūkni/iesmidzin āšana iepl ūdes sistēmā/ 
sajaukšana ar degvielu utt.) (  1 ) 
3.8.2.  Sm ērvielas sūknis 
3.8.2.1.  Marka(-s):  
3.8.2.2.  Tips(-i):  
3.8.3.  Sajaukums ar degvielu  
3.8.3.1.  Procentos  
3.8.4.  E ļļas dzesētājs: jā/nē ( 1 ) 
3.8.4.1.  Ras ējums(-i):  vai  
3.8.4.1.1.  Marka(-s):  
3.8.4.1.2.  Tips(-i):  
▼M3 
3.8.5.  E ļļošanas specifik ācija: W  
▼B 
4. TRANSMISIJA(  p ) 
4.3. Dzin ēja spararata inerces moments:  
4.3.1.  Papildu inerces moments pie neiesl ēgta pārnesuma:  
4.4. Saj ūgs(-i)  
4.4.1.  Tips:  
4.4.2.  Maksim ālā griezes momenta konversija:  
4.5. P ārnesumkārba 
4.5.1.  Tips (manu ālā/automātiskā/CVT (nep ārtraukti main īga trans­
misija)) (  1 ) 
▼M3 __________  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 70  
4.5.1.4.  Griezes momenta v ērtība: 
4.5.1.5.  Saj ūgu skaits:  
4.6. P ārnesuma skaitlis  
Pārnesums  Iekšējās pārnesumkārbas 
skaitlis (dzin ēja apgrie­
zienu attiec ība pret p ārne­
sumkārbas izejoš ās vārp­
stas apgriezieniem)  Galīgā(-s) proporcija(-s) 
(izejošās vārpstas apgrie ­
zienu attiec ība pret dz ītā 
riteņa apgriezieniem)  Kopējais pārnesumu 
skaitlis  
Maksimālais CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimālais CVT  
►M3 _______  ◄ 
▼M3 
4.6.1.  P ārnesums  
4.6.1.1.  1. p ārnesumu ne ņem vērā: jā/nē ( 1 ) 
4.6.1.2.  n  _95_high  katram pārnesumam: … min  -1 
4.6.1.3.  n  min_drive  
4.6.1.3.1.  1. p ārnesums:  min–1  
4.6.1.3.2.  1. p ārnesums l īdz 2. pārnesumam:  min  -1 
4.6.1.3.3.  2. p ārnesums l īdz apstāšanās stāvoklim:  min  -1 
4.6.1.3.4.  2. p ārnesums:  min  -1 
4.6.1.3.5.  3. p ārnesums un n ākamie:  min  -1 
4.6.1.4.  n  _min_drive_set  paātrinājuma/vienm ērīga ātruma posmiem 
(n _min_drive_up  ): min  -1 
4.6.1.5.  n  _min_drive_set  palēninājuma posmiem (n  min_drive_down  ): 
4.6.1.6.  s ākotnējais laika posms  
4.6.1.6.1.  t  _start_phase  : s  
4.6.1.6.2.  n  _min_drive_start  : min  -1 
4.6.1.6.3.  n  _min_drive_up_start  : min  -1 
4.6.1.7.  izmanto  ASM  jā/nē ( 1 ) 
4.6.1.7.1.  ASM  vērtības: 
▼B 
4.7. Transportl īdzekļa maksim ālais aprēķinātais ātrums (km/h) 
( q ): ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 71  
4.12.  P ārnesumkārbas smērviela:  W  
▼B 
6. BALSTIEK ĀRTA  
6.6. Riepas un rite ņi 
6.6.1.  Riepu/rite ņu kombin ācija(-s)  
6.6.1.1.  Asis  
6.6.1.1.1.  
6.6.1.1.1.1.  Riepu izm ēra apzīmējums  
6.6.1.1.2.  2. ass:  
6.6.1.1.2.1.  Riepu izm ēra apzīmējums  
utt. 
6.6.2.  Gult ņu rādiusa augš ējās un apakš ējās robežas  
6.6.2.1.  1. ass:  
6.6.2.2.  2. ass:  
6.6.3.  Spiediens(-i) riep ās, kādu(-us) ieteicis transportl īdzekļa ražo­
tājs: kPa  
9. VIRSB ŪVE 
9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pieli ­
kuma C da ļā noteiktos kodus:  
▼M3 _______  
12.8.  Ier īces vai sist ēmas, ar kur ām autovad ītājs var izv ēlēties 
režīmus, kuri ietekm ē CO  2 emisijas un/vai emisiju krit ērijus, 
un nav viena domin ējošā režīma: jā/nē ( 1 ) 
12.8.1.  Uzl ādi noturošs tests (attiec īgā gadījumā) (norādīt katrai 
ierīcei vai sist ēmai) 
12.8.1.1.  Lab ākais režīms: 
12.8.1.2.  Slikt ākais režīms: 
12.8.2.  Akumul ētās enerģijas patērēšanas tests (attiec īgā gadījumā) 
(norādīt katrai ier īcei vai sist ēmai) 
12.8.2.1.  Lab ākais režīms: 
12.8.2.2.  Slikt ākais režīms: 
12.8.3.  1. tipa tests (attiec īgā gadījumā) (norādīt katrai ier īcei vai 
sistēmai) 
12.8.3.1.  Lab ākais režīms: 
12.8.3.2.  Slikt ākais režīms: ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 72  
16. PIEK ĻUVE TRANSPORTL ĪDZEKĻA REMONTA UN 
TEHNISK ĀS APKOPES INFORM ĀCIJAI  
16.1.  Galven ās tīmekļa vietnes adreses piek ļuvei transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai:  
16.1.1.  Diena, kad t ā ir pieejama (ne v ēlāk kā 6 mēnešus pēc tipa 
apstiprinājuma dienas):  
16.2.  Noteikumi un nosac ījumi attiec ībā uz piek ļuvi tīmekļa 
vietnei:  
16.3.  Form āts, kādā ir pieejama t īmekļa vietnē sniegtā informācija 
par transportl īdzekļa remontu un tehnisko apkopi:  
▼M2 
Paskaidrojumi  
( 1 ) Lieko sv ītrot (ir gad ījumi, kad nekas nav j āsvītro, jo atbilst vair āki ieraksti).  
( 2 ) Norādīt pielaides.  
( 3 ) Šeit nor ādīt katra varianta augst āko un zem āko vērtību. 
( 6 ) Transportl īdzekļus var darbin āt gan ar benz īnu, gan g āzveida degvielu, bet, ja benz īna 
sistēma ir ierīkota tikai av ārijas situācijām vai tikai motora iedarbin āšanai un benz īna 
tvertnē neietilpst vair āk kā 15 l benz īna, testa nol ūkā tos uzskata par transportl īdzek­ 
ļiem, kurus darbina vien īgi ar gāzveida degvielu.  
( 7 ) Norāda arī izvēles aprīkojumu, kas izmaina transportl īdzekļa gabarītus. 
( c ) Klasific ēts saskaņā ar A daļas II pielikum ā izklāstītajām definīcijām. 
( f ) Ja ir viena versija ar parastu kab īni un cita versija ar gu ļamkabīni, norāda abu versiju 
masas un gabar ītus. 
( g ) Standarts ISO 612: 1978 – Autotransporta l īdzekļi – Mehānisko transportl īdzekļu un 
piekabju gabar īti – Termini un defin īcijas.  
( h ) Uzskata, ka vad ītāja svars ir 75 kg.  
Sistēmas, kurās ir šķidrumi (iz ņemot izlietot ā ūdens sistēmas, kam j āpaliek tukš ām), ir 
piepildītas līdz 100 % no ražot āja norādītā tilpuma.  
2.6. punkta b) apakšpunkt ā un 2.6.1. punkta b) apakšpunkt ā minētā informācija nav 
jānorāda N2, N3, M2, M3, O3 un O4 kategorijas transportl īdzekļiem. 
( i ) Piekab ēm un puspiekab ēm, un transportl īdzekļiem, kam ir sakabe ar piekabi vai 
puspiekabi, kam ir iev ērojama vertik ālā slodze uz sakabes iek ārtu vai piekto riteni, 
šo slodzi, ko dala ar standarta gravit ācijas paātrinājumu, iek ļauj maksim ālajā tehniski 
pieļaujamajā masā. 
( k ) Ja transportl īdzekli var darbin āt vai nu ar benz īnu, dīzeļdegvielu utt., vai ar ī kombinā­
cijā ar citu degvielu, tad attiec īgos punktus atk ārto. 
Attiecībā uz nestandarta motoriem un sist ēmām ražotājam jānodrošina zi ņas, kas līdz­
vērtīgas turpm ākajos punktos nor ādītajām. 
( l ) Šo skaitli noapa ļo līdz tuvākajai milimetra desmitda ļai. 
( m ) Šo vērtību aprēķina (π = 3,1416) un noapa ļo līdz veselam tuv ākajam cm  3 . 
( n ) Nosaka attiec īgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 vai Regulas (EK) Nr. 595/2009 
prasībām. 
( o ) Nosaka saska ņā ar Padomes Direkt īvas 80/1268/EEK (OV L 375, 31.12.1980., 
36. lpp.) pras ībām. 
( p ) Norādītie dati jāsniedz par visiem iesp ējamiem variantiem.  
( q ) Attiec ībā uz piekab ēm – ražot āja atļautais maksim ālais ātrums.  
( w ) Ekoinov ācijas.  
( w1 ) Vajadz ības gadījumā pievieno rindas, katru ekoinov āciju rakstot jaun ā rindā. 
( w2 ) Ekoinov āciju apstiprinoš ā Komisijas l ēmuma numurs.  
( w3 ) Piešķirts Komisijas l ēmumā, ar ko apstiprina ekoinov āciju. 
( w4 ) Ar tipa apstiprin ātājas iestādes piekrišanu, ja 1. tipa testa cikla viet ā izmanto model ē­ 
šanas metodi, š ī vērtība ir ar model ēšanas metodi ieg ūtā vērtība. 
( w5 ) Katras atseviš ķās ekoinov ācijas CO  2 emisijas ietaup ījumu summa.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 73  
3.a papildin ājums  
Paplašinātā dokument ācijas pakete  
Paplašinātajā dokument ācijas paket ē iekļauj šādu inform āciju par vis ām AES : 
a) ražotāja deklarāciju, ka transportl īdzeklis nesatur nek ādu pārveidošanas ier īci, 
uz kuru neattiecas k āds no Regulas (EK) Nr. 715/2007 5. panta 2. punkt ā 
noteiktajiem iz ņēmumiem;  
b) motora un emisijas kontroles strat ēģijas un izmantoto ier īču, programmat ūras 
vai aparat ūras aprakstu, un jebk ādu(-us) nosac ījumu(-us), kad strat ēģijas un 
ierīces nedarbosies k ā testēšanas laik ā TA iegūšanai;  
c) deklar āciju par programmat ūras versij ām, ko izmanto šo  AES/BES  kontrolei, 
ieskaitot attiec īgas šo programmat ūras versiju kontrolsummas un nor ādījumus 
iestādei, kā kontrolsummas nolas āmas; deklar āciju atjaunina un nos ūta tipa 
apstiprinātājai iestādei, kura glab ā šo paplašin āto dokument ācijas paketi, 
ikreiz, izn ākot jaunai programmat ūras versijai, kas ietekm ē AES/BES ; 
▼M3 
d) jebkuras  AES  sīki izstrādāts tehniskais pamatojums, tostarp riska nov ērtējums, 
kurā izvērtēti ar riski ar un bez  AES , un šāda inform ācija: 
i) kāpēc ir piem ērojamas iz ņēmuma klauzulas attiec ībā uz Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 5. panta 2. punkt ā minēto pārveidošanas ier īces aizliegumu;  
ii) aparat ūra, kas jāaizsargā ar AES  (attiecīgā gadījumā); 
iii) apliecin ājums par p ēkšņu un nelabojamu motora kait ējumu, ko nevar 
novērst ar regul ārām apkopēm un kas var rasties, ja nav  AES  (attiecīgā 
gadījumā); 
iv) pamatots skaidrojums, k āpēc ir jāizmanto  AES , iedarbinot motoru, attie ­
cīgā gadījumā; 
▼M1 
e) degvielas padeves sist ēmas vadības loģikas, laikiestates strat ēģijas un pārslēg­ 
šanas punktu aprakstu par visiem ekspluat ācijas režīmiem;  
f) hierarhisk ās saiknes starp  AES  aprakstu (piem ēram, kad vienlaic īgi var būt 
aktīva vairāk nekā viena  AES ), norādi par to, kura  AES  uzsāk darbību pirmā, 
stratēģiju mijiedarb ības metodi, ieskaitot datu pl ūsmas diagrammas un 
lēmuma pie ņemšanas lo ģiku un k ā hierarhija nodrošina to, ka emisijas no 
visām AES  tiek uztur ētas viszem ākajā iespējamajā līmenī; 
g) to parametru sarakstu, ko  AES  mēra un/vai apr ēķina, līdz ar katra izm ērītā 
un/vai apr ēķinātā parametra m ērķi, un kā ikkatrs no šiem parametriem saist ās 
ar motora boj ājumu; ieskaitot apr ēķina metodi un to, cik labi šie apr ēķinātie 
parametri atbilst katra konkr ētā parametra faktiskajam, kontrol ētajam 
lielumam, un ikvienu rezult ējošo pielaidi vai droš ības koeficientu, kas ietverts 
analīzē; 
h) motora/emisiju kontroles to parametru sarakstu, ko modul ē atkarībā no izmē­
rītā(-ajiem) vai apr ēķinātā(-ajiem) parametra(-iem), un katra motora/emisiju 
vadības parametra modul ācijas diapazonu; l īdz ar saist ību starp motora/emisiju 
kontroles parametriem un izm ērītajiem vai apr ēķinātajiem parametriem;  
i) izvērtējumu, kā AES  uzturēs emisijas re ālos braukšanas apst ākļos viszem ākajā 
iespējamajā līmenī, ieskaitot detaliz ētu analīzi par gaid āmo kopējo regulēto 
piesārņotāju un CO  2 emisijas, izmantojot  AES  salīdzinājumā ar BES . ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 74  
Paplašinātā dokument ācijas pakete nedr īkst pārsniegt 100 lpp., un taj ā ietver 
visus galvenos elementus, kas ļauj tipa apstiprin ātājai iestādei novērtēt AES . 
Paketei var pievienot pielikumus un citus pievienotos dokumentus, kas vajadz ības 
gadījumā satur papildu un papildinošus elementus. Ražot ājs nosūta tipa apstip ­
rinātājai iestādei jaunu paplašin ātās dokument ācijas paketes versiju ik reizi, kad  
AES tiek ieviestas izmai ņas. Jaunaj ā versijā norāda tikai izmai ņas un to ietekmi. 
Tipa apstiprin ātāja iestāde novērtē un apstiprina  AES  jauno versiju.  
Paplašinātā dokument ācijas pakete ir struktur ēta šādi: 
Paplašinātā dokument ācijas pakete  AES  pieteikumam Nr. YYY/OEM 
saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151  
Daļas punkts  apakšpunkts  Skaidrojums
 Ievads dokumenti Ievadvēstule tipa apstipri ­
nātājai iestādei Atsauce uz dokumentu un t ā 
versiju, dokumenta izdošanas 
datums, ražot āja organiz ā­
cijas attiec īgās personas 
paraksts  
Versiju tabula  Katras versijas groz ījumu 
saturs: un kura da ļa ir grozīta 
Apraksts, uz kuriem 
(emisijas) tipiem izmai ņas 
attiecas  
Pievienoto dokumentu 
tabula  Visu pievienoto dokumentu 
saraksts  
Norādes saite uz 3.a papildin ājuma 
a)–i) punktiem (kur atrast 
katru šīs regulas pras ību) 
Pārveidošanas ier īces dekla ­
rācijas nees ība + paraksts
 Pamatdokuments 0 Akron īmi/saīsinājumi 
1 VISP ĀRĪGS APRAKSTS  
1.1 Visp ārēja motora apraksts  Galveno raksturlielumu 
apraksts: darba tilpums, 
pēcapstrāde, ...  
1.2 Visp ārējā sist ēmas 
arhitektūra Sistēmas bloksh ēma: sensoru 
un piedzi ņas meh ānismu 
saraksts, motora visp ārējo 
funkciju skaidrojums  
1.3 Programmat ūras un kalibr ē­ 
šanas versijas formul ējums  Piem., sken ēšanas r īka 
skaidrojums  
2 Bāzes emisijas strat ēģijas 
2.x BES  x x strat ēģijas apraksts  
2.y BES  y y strat ēģijas apraksts  
3 Emisijas papildstrat ēģijas ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 75  
Daļas punkts  apakšpunkts  Skaidrojums  
3.0. AES  attēlojums  AES  hierarhisk ā struktūra: 
apraksts un pamatojums 
(piemēram, droš ība, uztica ­
mība utt.)  
3.x AES  x 3.x.1  AES  pamatojums 
3.x.2 izm ērītie un/vai mode ­
lētie parametri, kurus 
izmanto  AES  raksturo ­ 
šanai 
3.x.3  AES  darbības režīms - 
Izmantotie parametri 
3.x.4 Kā AES  ietekm ē 
piesārņotājus un CO2  
3.y AES  y 3.y.1 
3.y.2 
utt. 
Nepārsniegt 100 lpp.  
Pielikums  Šaj ā BES-AES  aplūkoto tipu 
saraksts: tostarp TA nor āde, 
programmat ūras norāde, kali­
brēšanas numurs, katras 
versijas un katra vad ības 
bloka (CU) kontrolsumma 
(motors un/vai p ēcapstrāde, 
attiecīgā gadījumā) Pievienotie dokumenti Tehniskā piezīme par  AES  
pamatojumu Nr. xxx  Riska nov ērtējums vai pama ­
tojums test ējot, vai p ēkšņa 
bojājuma piem ērs (attiec īgā 
gadījumā) 
Tehniskā piezīme par  AES  
pamatojumu Nr. yyy  
Testa zi ņojums par 
konkrēto AES  ietekmes 
kvantitatīvo noteikšanu  testa ziņojums par visiem 
konkrētiem testiem, kas 
veikti  AES  pamatošanai, 
ziņas par testa apst ākļiem, 
transportl īdzekļa apraksts / 
testu veikšanas datums 
ietekme uz emisij ām/CO  2 ar/ 
bez AES  aktivizēšanas  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 76  
3.b papildin ājums  
AES  vērtēšanas metodolo ģija 
Tipa apstiprin ātāja iestāde novērtē AES , veicot vismaz š ādas verifik ācijas:  
1) Ar  AES  izraisīto emisiju pieaugums ir j ānotur iesp ējami zem ākā līmenī: 
(a) kad izmanto  AES , summāro emisiju pieaugums ir j ānotur iesp ējami 
zemākā līmenī visā transportl īdzekļu normālas lietošanas un kalpošanas 
laikā; 
(b) ja  AES  iepriekšējas novērtēšanas laik ā tirgū ir pieejama tehnolo ģija vai 
konstrukcija, kas var ētu ļaut labāk kontrol ēt emisijas, t ā ir jāizmanto bez 
nepamatotas modul ācijas.  
2) Ja  AES  tiek pamatota ar p ēkšņa un nelabojama boj ājuma risku “piedzi ņas 
enerģijas konvertoram un piedzi ņas mehānismam”, k ā definēts ANO/EEK 
1958. un 1998. gada nol īgumu Savstarp ējā Rezolūcijā Nr. 2 (M.R.2), kur ā 
ietvertas transportl īdzekļu piedziņas sistēmas defin īcijas (  1 ), tie ir pien ācīgi 
jāpierāda un jādokument ē, tostarp j āsniedz šāda inform ācija: 
(a) ražotājs sniedz pier ādījumu par katastrofisku (t. i., p ēkšņu un nelabojamu) 
motora boj ājumu, kā arī riska nov ērtējumu, kur ā izvērtēta riska rašan ās 
iespējamība un iesp ējamo seku smaguma pak āpe, tostarp šaj ā saistībā 
veikto testu rezult ātus; 
(b) ja  AES  pieteikuma iesniegšanas laik ā tirgū ir pieejama tehnolo ģija vai 
konstrukcija, kas nov ērš vai mazina šo risku, t ā ir jāizmanto iesp ējami 
lielākā apmērā, cik vien tas tehniski iesp ējams (t. i., bez nepamatotas 
modulācijas);  
(c) motora vai emisiju kontroles sist ēmas sastāvdaļu ilgizturība un ilgtermi ņa 
aizsardzība pret nodilumu un nepareizu darb ību nav uzskat āma par pie ņe­
mamu iemeslu, lai atbr īvotu no p ārveidošanas ier īces aizlieguma.  
3) Pienācīgā tehniskaj ā aprakstā dokument ē, kāpēc ir nepieciešams izmantot  AES  
transportl īdzekļa drošai ekspluat ācijai:  
(a) ražotājs sniedz pier ādījumu par transportl īdzekļa drošas ekspluat ācijas 
paaugstin ātu risku, k ā arī riska nov ērtējumu, kur ā izvērtēta riska rašan ās 
iespējamība un iesp ējamo seku smaguma pak āpe, tostarp šaj ā saistībā 
veikto testu rezult ātus; 
(b) ja  AES  pieteikuma iesniegšanas laik ā tirgū ir pieejama cita tehnolo ģija vai 
konstrukcija, kas var ētu ļaut mazin āt šo droš ības risku, t ā ir jāizmanto 
iespējami lielākā apmērā, cik vien tas tehniski iesp ējams (t. i., bez nepa ­
matotas modul ācijas).  
4) Pienācīgā tehniskaj ā aprakstā dokument ē, kāpēc ir nepieciešams izmantot  AES  
motora iedarbin āšanas laik ā: 
(a) ražotājs sniedz pier ādījumu par vajadz ību izmantot  AES  motora iedarbi ­
nāšanas laik ā, kā arī riska nov ērtējumu, kur ā izvērtēta riska rašan ās iespē­
jamība un iesp ējamo seku smaguma pak āpe, tostarp šaj ā saistībā veikto 
testu rezult ātus; ▼M3 
( 1 ) Dokuments ECE/TRANS/WP.19/1121 ir atrodams t īmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/ ­
docsroom/documents/31821
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 77  
(b) ja  AES  pieteikuma iesniegšanas laik ā tirgū ir pieejama cita tehnolo ģija vai 
konstrukcija, kas var ētu ļaut uzlabot emisiju kontroli motora iedarbin ā­ 
šanas laik ā, tā ir jāizmanto iesp ējami lielākā apmērā, cik vien tas tehniski 
iespējams. 
_______  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 78  
4. papildin ājums  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTA PARAUGS  
(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTS 
Administrat īvās iestādes zīmogs  
Paziņojums par sist ēmas tipa/transportl īdzekļa tipa:  
— EK tipa apstiprin ājumu (  1 ), 
— EK tipa apstiprin ājuma paplašin āšana (  1 ), 
— EK tipa apstiprin ājuma atteikumu, (  1 ) 
— EK tipa apstiprin ājuma atcelšanu (  1 ), 
— attiecībā uz sistēmu (  1 ) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 (  2 ) un Regulu 
(ES) 2017/1151 (  3 ) 
EK tipa apstiprin ājuma numurs: …  
Paplašinājuma iemesls: …  
I IEDAĻA 
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
0.2.1. Komercnosaukums(-i) (ja t āds ir): …  
0.3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja uz transportl īdzekļa ir attiec īgais marķē- 
jums (  4 ) 
0.3.1. Šā marķējuma atrašan ās vieta: …  
0.4. Transportl īdzekļa kategorija (  5 ) 
▼M3 
0.4.2. Bāzes transportl īdzeklis (  5a ) ( 1 ): jā/nē ( 1 ) 
▼B 
0.5. Ražot āja nosaukums un adrese: …  
0.8. Mont āžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): …  
0.9. Ražot āja pārstāvis: ….  
II IEDAĻA – jāatkārto katrai interpol ācijas saimei, k ā noteikts XXI pielikuma 
5.6. punkt ā 
0. Interpol ācijas saimes identifikators, k ā noteikts XXI pielikuma 5.0. punkt ā. 
1. Papildinform ācija (attiec īgā gadījumā): (skatīt papildpielikumu)  
2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: …  
3. 1. tipa testa zi ņojuma datums: …  
4. 1. tipa testa zi ņojuma numurs: …  
5. Piezīmes (ja tādas ir): (skat ītpapildpielikumu)  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 79  
6. Vieta: …  
7. Datums: …  
8. Paraksts: …  
Pievienoti:  Inform ācijas komplekts (  6 ). ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 80  
Papildpielikums EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātam Nr. …,  
kas attiecas uz transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumu attiec ībā uz emisij ām 
un piekļuvi transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai 
atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 715/2007  
Aizpildot tipa apstiprin ājuma sertifik ātu, jāizvairās no atsauc ēm uz inform āciju 
testa ziņojumā vai inform ācijas dokument ā. 
▼M3 
0. INTERPOL ĀCIJAS SAIMES IDENTIFIKATORS, K Ā 
NOTEIKTS REGULAS (ES) 2017/1151 XXI PIELIKUMA 
5.0. PUNKT Ā 
0.1. Identifikators: …  
0.2. B āzes transportl īdzekļa identifikators (  5a ) ( 1 ): … 
▼B 
1. PAPILDINFORM ĀCIJA  
▼M3 
1.1. Transportl īdzekļa pašmasa:  
VL ( 1 ): …  
VH: … 
1.2. Maksim ālā masa:  
VL ( 1 ): …  
VH: … 
1.3. Standartmasa [atskaites masa]:  
VL ( 1 ): …  
VH: … 
▼B 
1.4. Vietu skaits: …  
1.6. Virsb ūves tips:  
1.6.1. attiec ībā uz M  1 , M  2 : limuzīns, hečbeks, autofurgons, divviet īga 
automašīna, pārveidojams, daudzfunkcion āls transportl īdzeklis (  1 ) 
1.6.2. attiec ībā uz N  1 , N  2 : kravas automobilis, autofurgons (  1 ) 
1.7. Piedzi ņas riteņi: priekšējie, aizmugures, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Elektriskais transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
1.9. Hibr īds elektriskais transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
1.9.1. Hibr īda elektrisk ā transportl īdzekļa kategorija: uzl āde ārpus trans ­
portlīdzekļa/nav uzl ādes ārpus transportl īdzekļa/degvielas 
elements (  1 ) 
1.9.2. Darba rež īma slēdzis: ar/bez (  1 ) 
1.10. Dzin ēja identifik ācija: 
1.10.1. Dzin ēja darba tilpums:  
1.10.2. Degvielas padeves sist ēma: ar tiešo iesmidzin āšanu/ar netiešo 
iesmidzin āšanu (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 81  
1.10.3. Ražot āja ieteiktā degviela:  
1.10.4.1. Maksim ālā jauda: kW pie min  –1 
1.10.4.2. Maksim ālais griezes moments: Nm pie min  –1 
1.10.5. Spiediena uzp ūtes iekārta: jā/nē ( 1 ) 
1.10.6. Aizdedzes sist ēma: kompresijaizdedze/dzirkste ļaizdedze (  1 ) 
1.11. Sp ēka piedziņas bloks (elektriskam transportl īdzeklim vai hibr īdam 
elektriskam transportl īdzeklim) (  1 ) 
1.11.1. Akumulatora maksim ālā lietderīgā jauda: … kW, pie: … l īdz … 
min  –1 
1.11.2. Akumulatora maksim ālā jauda 30 min ūtes: … kW  
1.11.3 Maksim ālais lietder īgais griezes moments: … Nm, ar … min  –1 
1.12. Vilces akumulators (elektriskam transportl īdzeklim vai hibr īdam 
elektriskam transportl īdzeklim)  
1.12.1. Nomin ālais spriegums: V  
1.12.2. Jauda (2 h ātrums): Ah  
1.13. Transmisija: …, …  
1.13.1. P ārnesumkārbas tips: manu ālā/automātiskā/mainīgas transmisijas (  1 ) 
1.13.2. P ārnesumu attiec ību skaits:  
1.13.3. Kop ējā pārnesumu attiec ība (t. sk. riepu ripošanas perimetrs 
slodzes apst ākļos): (transportl īdzekļa ātrums (km/h)) / (dzin ēja 
apgriezieni (1 000 (min  –1 )) 
Pirmais p ārnesums: …  Sestais p ārnesums: …  
Otrais pārnesums: …  Sept ītais pārnesums: …  
Trešais p ārnesums: …  Astotais p ārnesums: …  
Ceturtais p ārnesums: …  Pa ātrinošs pārnesums: …  
Piektais p ārnesums: …  
1.13.4. Gal īgā pārnesumu attiec ība: 
1.14. Riepas: …, …, …  
Tips: radi ālā/diognālā/… (  7 ) 
Izmēri: …  
Ripošanas perimetrs slodzes apst ākļos: 
1. tipa test ā izmantoto riepu ripošanas perimetrs  
2. TESTA REZULT ĀTI: 
▼M3 
2.1. Izp ūtēja emisijas testa rezult āti 
Emisiju klasifik ācija: ……  
1. tipa testa rezult āti (attiecīgā gadījumā) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 82  
Tipa apstiprin ājuma numurs, ja nav cilmes transportl īdzeklis (  1 ): …  
1. tests  
1. tipa testa rezult āts CO(mg/ 
km) THC(mg/ 
km) NMHC 
(mg/km)  NO  x (mg/ 
km) THC  + 
NO  x (mg/ 
km) PM(mg/ 
km) PN(#.10  11 / 
km) 
Izmērītās ( 8 ) ( 9 ) 
Ki × (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Vidējā vērtība, ko apr ēķina 
ar Ki (M×Ki vai M+Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (×) (  8 ) ( 10 ) 
Galīgā vidējā vērtība, ko 
aprēķina ar Ki un  DF ( 13 ) 
Robežvērtība 
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Atkārtotā 1. testa tabula ar otr ā testa rezult ātiem.  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Atkārtotā 1. testa tabula ar treš ā testa rezult ātiem.  
Atkārtotais 1. tests, 2. tests (attiec īgā gadījumā) un 3. tests (attie ­
cīgā gadījumā) attiecībā uz transportl īdzekļa mazāko vērtību (attie­
cīgā gadījumā) un VM (attiecīgā gadījumā). 
ATCT  tests  
CO  2 emisija (g/km)  Kombin ētais 
ATCT  (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tips (23 °C) M  CO2,23°  
Saimes korekcijas koeficients ( FCF ) 
ATCT  testa rezult āti CO(mg/ 
km) THC(mg/ 
km) NMHC(mg/ 
km) NO  x (mg/ 
km) THC  + 
NO  x (mg/ 
km) PM(mg/ 
km) PN(#.10  11 / 
km) 
Izmērītās ( 1 ) ( 2 ) 
Robežvērtības 
( 1 ) Attiecīgā gadījumā. 
( 2 ) Noapaļo līdz diviem decim ālskaitļiem. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 83  
Starpība starp motora dzes ēšanas šķidruma beigu temperat ūru un 
vidējo izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūru pēdējās 3 stundās 
ΔT_ATCT (°C) atskaites transportl īdzeklim: …  
Minimālais izgarojumu uztveršanas laiks t  soak _ATCT (s): …  
Temperat ūras devēja atrašan ās vieta: …  
ATCT  saimes identifikators: …  
2. tips: (ietverot datus, kas nepieciešami tehnisk ās apskates testam):  
Tests  CO vērtība 
(% tlp)  Lambda (  1 ) Motora apgrie ­
zienu skaits 
(min  -1 ) Motora e ļļas temperat ūra 
(°C) 
Tests pie zemiem br īvgaitas 
apgriezieniem  Nepiemēro 
Tests pie augstiem br īv­
gaitas apgriezieniem  
3. tips: …  
4. tips: … g/tests;  
testa proced ūra saskaņā ar: ANO EEK Noteikumu Nr. 83 6. pieli ­
kumu [1 dienas  NEDC ] / Regulas (EK) Nr. 2017/1221 pielikumu 
[2 dienu  NEDC ) / Regulas (ES) Nr. 2017/1151 VI pielikumu 
[2 dienu  WLTP ) ( 1 ). 
5. tips:  
— Ilgiztur īguma tests: visa transportl īdzekļa tests/stenda nolieto ­ 
šanās tests/nav veikts (  1 ) 
— nolietošan ās koeficients (DF): apr ēķināts/piešķirts (  1 ) 
— Norādīt vērtības: …  
— Piemērojamais 1. tipa cikls (Regulas (ES) 2017/1151 XXI pieli ­
kuma 4. papildpielikums vai ANO EEK Noteikumi Nr. 83) 
( 14 ): …  
6. tips  CO (g/km)  THC  (g/km)  
Izmērītā vērtība 
Robežvērtība 
▼B 
2.1.1. Divu degvielu transportl īdzekļiem 1. tipa tabulu atk ārto attiecībā uz 
katru degvielu. Main āmas degvielas transportl īdzekļiem, kad 1. tipa 
tests veicams ar ab ām degviel ām saskaņā ar I pielikuma I.2.4. 
attēlu, un transportl īdzekļiem, kurus darbina ar saš ķidrināto naftas 
gāzi vai dabasg āzi/biomet ānu, vai tie b ūtu vienas degvielas vai  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 84  
divu degvielu transportl īdzekļi, tabulas atk ārto katrai test ā izman­
totai standartdegvielai un atseviš ķā tabulā norāda iegūtos sliktākos 
rezultātus. Attiec īgā gadījumā saskaņā ar ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 12. pielikuma 3.1.4. ieda ļu norāda, vai rezult āti ir iegūti ar 
mērījumiem vai ar ī aprēķināti. 
2.1.2. MI rakstisks apraksts un/vai ras ējums: …  
2.1.3.  OBD  sistēmas pārraudzīto visu komponentu saraksts un pielieto ­
jums: …  
2.1.4. Rakstisks apraksts (visp ārīgie darbības principi) attiec ībā uz: …  
2.1.4.1. Dzin ēja aizdedzes izlaiduma konstat ēšanu (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalizatora p ārraudzību (  15 ): …  
2.1.4.3. Sk ābekļa devēja pārraudzību (  15 ): …  
2.1.4.4. Citiem  OBD  sistēmas pārraudzītiem komponentiem (  15 ): …  
2.1.4.5. Katalizatora p ārraudzību (  16 ): …  
2.1.4.6. Cietda ļiņu filtra pārraudzību (  16 ): …  
2.1.4.7. Elektronisk ās degvielas padeves sist ēmas pārraudzību (  16 ): …  
2.1.4.8. Citiem  OBD  sistēmas pārraudzītiem komponentiem: …  
2.1.5. Krit ēriji MI iedarbin āšanai (nemain īgs braukšanas ciklu skaits vai 
statistikas metode): …  
2.1.6. Saraksts, kur ā uzskaitīti un paskaidroti visi izmantotie  OBD  
izvades kodi un form āti: …  
2.2. Rezerv ēts 
2.3. Katal ītiskais neitralizators: j ā/nē ( 1 ) 
2.3.1. Ori ģinālās iekārtas katal ītiskais neitralizators test ēts pēc visām 
attiecīgajām šīs regulas pras ībām: jā/nē ( 1 ) 
2.4. D ūmainības testa rezult āti ( 1 ) 
2.4.1. Ar vienm ērīgu dzinēja apgriezienu skaitu: skat īt tehniskā dienesta 
testa ziņojumu Nr. …  
2.4.2. Br īvā paātrinājuma testi  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 85  
2.4.2.1. Absorbcijas koeficienta izm ērītā vērtība: … m  –1 
2.4.2.2. Absorbcijas koeficienta kori ģētā vērtība: … m  –1 
2.4.2.3. Absorbcijas koeficienta simbola atrašan ās vieta transportl īdzeklī: 
… 
2.5. CO  2 emisiju un degvielas pat ēriņa testu rezult āti 
▼M3 
2.5.1. Piln ībā ICE  transportl īdzeklis un ārēji neuzlādējams hibr īdelek­
trisks transportl īdzeklis ( NOVC ) 
2.5.1.0. Minim ālās un maksim ālās CO  2 vērtības interpol ācijas saim ē 
▼B 
2.5.1.1. Transportl īdzeklis – augsts  
2.5.1.1.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.1.1.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … 
▼M3 
2.5.1.1.3. CO  2 emisiju masa (v ērtības norāda par katru test ēto standartdeg ­
vielu, posmiem: izm ērītās vērtības kombin ētajā ciklā skatīt Regulas 
(ES) Nr. 2017/1151 XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3.8. un 
1.2.3.9. punkt ā) 
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
vidējais 
rādītājs 
Galīgais M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Degvielas pat ēriņš (vērtības norāda par katru test ēto standartdeg ­
vielu, posmiem: izm ērītās vērtības kombin ētajā ciklā skatīt 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punkt ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km) vai 
m 3 /100 km, vai kg/100 km (  1 ) Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,H / FC c,H 
2.5.1.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
2.5.1.2.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.1.2.2. Ce ļa slodzes koeficienti  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 86  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2, N/(km/h) (  2 ): …  
2.5.1.2.3. CO  2 emisiju masa (v ērtības norāda par katru test ēto standartdeg ­
vielu, posmiem: izm ērītās vērtības kombin ētajā ciklā skatīt 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punkt ā) 
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
vidējais 
rādītājs 
Galīgais M  CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.4. Degvielas pat ēriņš (vērtības norāda par katru test ēto standartdeg ­
vielu, posmiem: izm ērītās vērtības kombin ētajā ciklā skatīt 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punkt ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km) vai 
m 3 /100 km, vai kg/100 km (  1 ) Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,L / FC c,L 
2.5.1.3.  NOVC-HEV  transportl īdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā) 
_______  
2.5.1.3.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.1.3.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.1.3.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.3.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.3.2.3. f  2, N/(km/h) (  2 ): …  
2.5.1.3.3. CO  2 emisiju masa (v ērtības norāda par katru test ēto standartdeg ­
vielu, posmiem: izm ērītās vērtības kombin ētajā ciklā skatīt 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punkt ā) 
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
vidējais 
rādītājs 
Galīgais M  CO2,p,L /  M CO2,c,L  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 87  
2.5.1.3.4. Degvielas pat ēriņš (vērtības norāda par katru test ēto standartdeg ­
vielu, posmiem: izm ērītās vērtības kombin ētajā ciklā skatīt 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1.2.3.8. un 1.2.3.9. punkt ā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km) vai 
m 3 /100 km, vai kg/100 km (  1 ) Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,L / FC c,L 
2.5.1.4. Transportl īdzekļiem, kam ir iekšdedzes motors un kas apr īkoti ar 
periodiski re ģenerējamām sistēmām, kā noteikts š īs regulas 
2. panta 6. punkt ā, testa rezult ātus koriģē ar Ki koeficientu, k ā 
noteikts XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājumā. 
2.5.1.4.1. Inform ācija par re ģenerācijas strat ēģiju attiecībā uz CO  2 emisijām 
un degvielas pat ēriņu 
D — darb ības ciklu skaits starp diviem re ģenerācijas fāzes cikliem: 
… 
d — darb ības ciklu skaits, kas nepieciešams re ģenerācijai: …  
Piemērojamais 1. tipa cikls (Regulas (ES) 2017/1151 XXI pieli ­
kuma 4. papildpielikums vai ANO EEK Noteikumi Nr. 83) (  14 ): …  
Kombinētais 
Ki (pieskait āmais/piereizin āmais) (  1 ) 
Vērtības attiec ībā uz CO  2 un degvielas 
patēriņu ( 10 ) 
Bāzes transportl īdzekļa gadījumā atkārto 2.5.1. punktu.  
▼B 
2.5.2. Elektriskiem transportl īdzekļiem (  1 ) 
▼M3 
2.5.2.1. Elektroener ģijas patēriņš 
2.5.2.1.1. Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
2.5.2.1.1.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.2.1.1.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.2.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.2.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.2.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
EC (Wh/km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
Aprēķinātais EC 1 
2 
3 
vidējais rādītājs 
Paziņotā vērtība —  
2.5.2.1.1.3. Kop ējais laiks, kas vajadz īgs cikla veikšanai, iz ņemot pielaidi: … 
sekundes  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 88  
2.5.2.1.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
2.5.2.1.2.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.2.1.2.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.2.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.2.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.2.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
EC (Wh/km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
Aprēķinātais EC 1 
2 
3 
vidējais rādītājs 
Paziņotā vērtība —  
2.5.2.1.2.3. Kop ējais laiks, kas vajadz īgs cikla veikšanai, iz ņemot pielaidi: … 
sekundes  
2.5.2.2. T īrais pilnuzl ādes nobraukums  
2.5.2.2.1. Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
PER (km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
Izmērītais t īrais pilnuzl ādes 
nobraukums  1 
2 
3 
vidējais rādītājs 
Paziņotā vērtība —  
2.5.2.2.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
PER (km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
Izmērītais t īrais pilnuzl ādes 
nobraukums  1 
2 
3 
vidējais rādītājs 
Paziņotā vērtība —  
▼B 
2.5.3. Ārēji lādējams (OVC) hibr īds elektrisks transportl īdzeklis:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 89  
2.5.3.1. Uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa  
2.5.3.1.1. Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
2.5.3.1.1.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.3.1.1.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: …  
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): …  
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgais M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.3.1.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
2.5.3.1.2.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.3.1.2.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.3.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.3.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.3.1.2.2.3. f  2, N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgais M  CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.3.1.3. Transportl īdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā) 
2.5.3.1.3.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
2.5.3.1.3.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: …  
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): …  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 90  
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
Vidēji 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. CO  2 emisiju masa, pat ērējot akumul ēto enerģiju 
Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Kombin ētais 
M CO2,CD  1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgā M CO2,CD,H  
Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Kombin ētais 
M CO2,CD  1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgā M CO2,CD,L  
Transportl īdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā) 
CO  2 emisija (g/km)  Tests  Kombin ētais 
M CO2,CD  1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgā M CO2,CD,M  
▼B 
2.5.3.3. CO  2 emisiju masa (sv ērtā, kombinētā) ( 17 ): 
Transportl īdzeklis – augsts: M  CO2,weighted  … g/km  
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): M  CO2,weighted  
… g/km  
M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): M  CO2,weighted  … g/km  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 91  
2.5.3.3.1. Minim ālās un maksim ālās CO  2 vērtības interpol ācijas saim ē 
▼B 
2.5.3.4. Uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš 
Transportl īdzeklis – augsts  
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,H / FC c,H 
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,L / FC c,L 
M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,M /  FC c,M 
▼M3 
2.5.3.5. Degvielas pat ēriņš, patērējot akumul ēto enerģiju 
Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  CD,H 
Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  CD,L 
Transportl īdzekļa M vērtība (attiec īgā gadījumā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  CD,M 
▼B 
2.5.3.6. Degvielas pat ēriņš (svērtā vērtība, jauktā režīmā) ( 17 ): 
Transportl īdzeklis – augsts: FC  weighted  … l/100 km  
Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): FC  weighted  
… l/100 km  
M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Diapazoni:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 92  
2.5.3.7.1. Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums ( AER) 
AER (km)  Tests  Pils ētā Kombin ētais 
AER vērtības 1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgās vērtības AER  
▼B 
2.5.3.7.2. L īdzvērtīgs kopējais elektriskais diapazons ( EAER ) 
EAER  (km)  Pils ētā Kombin ētais 
EAER  vērtības 
2.5.3.7.3. Faktiskais uzl ādi patērējošs diapazons R  CDA 
R CDA (km)  Kombin ētais 
R CDA vērtības 
▼M3 
2.5.3.7.4. Cikla nobraukums R  CDC , patērējot akumul ēto enerģiju 
R CDC (km)  Tests  Kombin ētais 
R CDC vērtības 1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgās vērtības R  CDC 
▼B 
2.5.3.8. Elektroener ģijas patēriņš 
2.5.3.8.1. Elektroener ģijas patēriņš (EC) 
EC (Wh/km)  Zems  Vidējs Augsts  Ļoti augsts  Pils ētā Kombin ētais 
Elektroener ģijas pat ēriņa 
vērtības 
▼M3 
2.5.3.8.2.  UF -svērtais akumul ēto enerģiju patērējošs elektroener ģijas patēriņš 
EC AC,CD  (kombinētais)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Tests  Kombin ētais 
EC AC,CD  vērtības 1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgās vērtības EC  AC,CD  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 93  
2.5.3.8.3.  UF -svērtais elektroener ģijas patēriņš EC  AC, weighted  (kombinētais)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Tests  Kombin ētais 
EC AC, weighted  vērtības 1 
2 
3 
Vidēji 
Galīgās vērtības EC  AC, weighted  
Bāzes transportl īdzekļa gadījumā atkārto 2.5.3. punktu.  
2.5.4. Ar degvielas elementiem darbin āmi transportl īdzekļi (FCV ) 
Degvielas pat ēriņš (kg/100 km)  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  c 
Bāzes transportl īdzekļa gadījumā atkārto 2.5.4. punktu.  
2.5.5. Ier īce, ar kuru p ārrauga degvielas un/vai elektroener ģijas patēriņu: 
jā/neattiecas …  
▼B 
2.6. Ekoinov āciju testa rezult āti ( 18 ) ( 19 ) 
Lēmums par 
ekoinovācijas 
apstiprināšanu 
( 20 ) Ekoino­
vācijas 
kods 
( 21 ) 1. tips/I 
cikls (  22 ) 1. Atsa­
uces 
trans­
portlī­
dzekļa 
CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija (g/ 
km) 3. Atsauc­
es trans­
portlī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā ( 23 ) 4. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā 5. Lietošanas 
faktors (UF), t. i., 
tehnoloģijas 
izmantošanas 
laika daļa 
normālas 
darbības 
apstākļos CO-  
2 emisijas 
ietaupījumi 
((1 - 2) - (3 
- 4)) * 5  
xxx/201x  
Kopējie CO  2 emisiju ietaup ījumi Eiropas Jaunaj ā braukšanas cikl ā (NEDC ) 
(g/km) (  24 ) 
Kopējie CO  2 emisiju ietaup ījumi WLTP  (g/km) (  25 ) ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 94  
2.6.1.  Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods  ( 26 ): …  
3. TRANSPORTL ĪDZEKĻA REMONTA INFORM ĀCIJA  
3.1. T īmekļa vietnes adrese piek ļuvei transportl īdzekļa remonta un teh ­
niskās apkopes inform ācijai: …  
3.1.1. Datums, kur ā tā ir pieejama (ne vair āk kā 6 mēnešus pēc tipa 
apstiprinājuma dienas): …  
3.2. Nosac ījumi un noteikumi piek ļuvei (piem ēram, piek ļuves ilgums, 
cena par piek ļuvi uz stundu, dienu, m ēnesi, gadu un par dar ījumu) 
3.1. punkt ā minētajām tīmekļa vietnēm: …  
3.3. Form āts, kādā ir pieejama t īmekļa vietnē sniegtā informācija par 
transportl īdzekļa remontu un tehnisko apkopi, k ā minēts 3.1. punkt ā: 
… 
3.4. Ražot āja sertifik āts piekļuvei nodrošin ātajai transportl īdzekļa 
remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai: …  
4. JAUDAS M ĒRĪJUMI  
Iekšdedzes dzin ēja maksim ālā lietderīgā jauda, elektrisk ās piedziņas 
mehānisma lietder īgā jauda un maksim ālā 30 minūšu jauda  
4.1. Iekšdedzes dzin ēja lietder īgā jauda  
4.1.1. Dzin ēja griešan ās ātrums (min  –1 ) … 
4.1.2. Izm ērītā degvielas pl ūsma (g/h) …  
4.1.3. Izm ērītais griezes moments (Nm) …  
4.1.4. Izm ērītā jauda (kW) …  
4.1.5. Barometriskais spiediens (kPa) …  
4.1.6. Ūdens tvaika spiediens (kPa) …  
4.1.7. Iepl ūstošā gaisa temperat ūra (K) …  
4.1.8. Jaudas korekcijas koeficients, attiec īgā gadījumā … 
4.1.9. Kori ģētā jauda (kW) …  
4.1.10. Papildu jauda (kW) …  
4.1.11. Lietder īgā jauda (kW) …  
4.1.12. Lietder īgais griezes moments (Nm) …  
4.1.13. Kori ģētais īpatnējais degvielas pat ēriņš (g/kWh) …  
4.2. Elektrisk ās piedziņas mehānisms(-i):  
4.2.1. Deklar ētie skaitļi 
4.2.2. Akumulatora maksim ālā lietderīgā jauda: … kW, ar … min  –1 
4.2.3. Maksim ālais lietder īgais griezes moments: … Nm, ar … min  –1 
4.2.4. Maksim ālais lietder īgais griezes moments dzin ēja miera st āvoklī: 
… Nm  
4.2.5. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 95  
4.2.6. Elektrisk ās piedziņas mehānisma būtiskās īpašības 
4.2.7. Testa l īdzstrāvas spriegums: … V  
4.2.8. Darb ības princips: …  
4.2.9. Dzes ēšanas sist ēma: 
4.2.10. Dzin ējs: ar šķidrumu/gaisu (  1 ) 
4.2.11. Variators: ar š ķidrumu/gaisu (  1 ) 
5. PIEZ ĪMES: …  
Skaidrojumi  
( 1 ) Lieko sv ītrot (ir gad ījumi, kad nekas nav j āsvītro, jo atbilst vair āki ieraksti).  
( 2 ) OV L 171, 29.6.2007, 1. lpp.  
( 3 ) OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp..  
( 4 ) Ja tipa identifikacijas lidzeklos ir rakstzimes, kas neattiecas uz ta transportlidzekla, 
sastavdalas vai atseviškas tehniskas vienibas tipa raksturošanu, uz kuru attiecas šis 
informacijas dokuments, tad šadas rakstzimes dokumenta attelo ar simbolu “?” 
(piemeram, ABC??123??).  
( 5 ) Ka definets II pielikuma, A iedala  
▼M3 
( 5a ) Kā definēts Direktīvas 2007/46/EK 3. panta 18. punkt ā 
▼B 
( 6 ) Ka definets Direktivas 2007/46/EK 3. panta 39. punkta.  
( 7 ) Riepas tips atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 117.  
( 8 ) Attiecigajan gadijuma.  
( 9 ) Noapalo lidz diviem cipariem aiz komata.  
( 10 ) Noapalo lidz cetriem cipariem aiz komata.  
( 11 ) Nepiemero.  
( 12 ) Videja vertiba aprekinata, summejot videjas vertibas (M.Ki), kas aprekinatas  THC  un 
NOx.  
( 13 ) Noapalo lidz 1 zimei aiz komata vairak neka robežvertibai.  
( 14 ) Norāda piemēroto proced ūru. 
( 15 ) Transportl īdzekļiem ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju. 
( 16 ) Transportl īdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzin ēju. 
( 17 ) Mēra kombin ētajā ciklā. 
( 18 ) Tabulu atk ārto katrai test ētajai atskaites degvielai.  
( 19 ) Ja vajadz īgs, tabulu paplašina, katrai ekoinov ācijai izmantojot vienu papildu rindu.  
( 26 ) Ekoinov ācijas(-u) visp ārīgo kodu veido š ādi elementi, kas atdal īti ar atstarpi: 
— tipa apstiprin ātājas iestādes kods, k ā izklāstīts Direktīvas 2007/46/EK VII pieli ­
kumā; 
— katras transportl īdzeklī uzstādītās ekoinov ācijas individu ālais kods, kas nor ādīti 
Komisijas apstiprinošo l ēmumu hronolo ģiskā secībā. 
(piem.,. tādu trīs ekoinov āciju vispārīgais kods, kuras hronolo ģiskā secībā apstiprin ātas 
kā 10., 15. un 16. un kuras uzst ādītas transportl īdzeklī, ko sertific ējusi Vācijas tipa 
apstiprinātāja iestāde, būtu: “e1 10 15 16”)  
( 20 ) Ta Komisijas lemuma numurs, ar kuru apstiprina ekoinovaciju.  
( 21 ) Pieškirts Komisijas lemuma, ar kuru apstiprinata ekoinovacija.  
( 22 ) Piemero 1. tipa ciklu: XXI pielikuma 4. apakšpielikums vai ANO EEK Noteikumi 
Nr. 83.  
( 23 ) Ja 1. tipa testa cikla vieta izmanto modelešanas metodi, ši vertiba ir ar modelešanas 
metodi ieguta vertiba.  
( 24 ) No katras atseviškas I tipa ekoinovacijas ieguto emisiju ietaupijumu summa atbilstoši 
ANO EEK Noteikumiem Nr. 83.  
( 25 ) No katras atseviškas 1 tipa ekoinovacijas ieguto emisiju ietaupijumu summa atbilstoši 
šis regulas XXI pielikuma 4. apakšpielikumam.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 96  
Tipa apstiprin ājuma sertifik āta papildpielikuma papildin ājums  
Pārejas periods (korel ācijas rezult āts) 
(Pārejas noteikumi):  
▼M3 
1. CO  2 emisijas, kas noteiktas saska ņā ar Īstenošanas regulu 
(ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 I pielikuma 3.2. punktu  
▼B 
1.1. Co2mpas  versija  
1.2. Transportl īdzeklis – augsts  
1.2.1. CO  2 emisiju masa (sniegt par katru test ēto standartdegvielu)  
CO  2 emisijas (g/km)  Pilsētas apstākļos Ārpilsētas 
apstākļos Kombinētais 
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā) 
1.3.1. CO  2 emisiju masa (sniegt par katru test ēto standartdegvielu)  
CO  2 emisijas (g/km)  Pilsētas apstākļos Ārpilsētas 
apstākļos Kombinētais 
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 emisiju testa rezult āti (attiecīgā gadījumā) 
2.1. Transportl īdzeklis – augsts  
▼M3 
2.1.1. CO  2 emisijas masa (katrai test ētajai standartdegvielai) piln ībā ICE  trans­
portlīdzekļiem un  NOVC-HEV  
CO  2 emisija (g/km)  Pilsētas apstākļos Ārpilsētas 
apstākļos Kombinētais 
M CO2,NEDC_H,test  
2.1.2.  OVC  testa rezult āti 
2.1.2.1. CO  2 emisijas masa  OVC-HEV  
CO  2 emisija (g/km)  Kombin ētais 
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 97  
2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā) 
▼M3 
2.2.1. CO  2 emisijas masa (katrai test ētajai standartdegvielai) piln ībā ICE  trans­
portlīdzekļiem un  NOVC-HEV  
CO  2 emisija (g/km)  Pilsētas apstākļos Ārpilsētas 
apstākļos Kombinētais 
M CO2,NEDC_L,test  
2.2.2.  OVC  testa rezult āti 
2.2.2.1. CO  2 emisijas masa  OVC-HEV  
CO  2 emisija (g/km)  Kombin ētais 
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
3. Novirzes un verifik ācijas koeficienti (noteikti saska ņā ar Īstenošanas 
Regulas (ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 3.2.8. punktu) 
Novirzes koeficients (attiec īgā gadījumā) 
Verifikācijas koeficients (attiec īgā gadījumā) “1” vai “0”  
Pilnīgas korel ācijas datnes identifikatora jauc ējkods 
(Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152 un (ES) 2017/ 
1153 I pielikuma 3.1.1.2.punkts  
4. Gal īgās NEDC  CO  2 un degvielas pat ēriņa vērtības 
4.1. Gal īgās NEDC  vērtības (katrai test ētajai standartdegvielai) piln ībā ICE  
transportl īdzekļiem un  NOVC-HEV  
Pilsētas apstākļos Ārpilsētas 
apstākļos Kombinētais 
CO  2 emisija (g/km)  M  CO2,NEDC_L, final  
M CO2,NEDC_H, final  
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  FC  NEDC_L, final  
FC NEDC_H, final  
4.2. Gal īgās NEDC  vērtības (katrai test ētajai standartdegvielai)  OVC-HEV  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 98  
4.2.1. CO  2 emisija (g/km): skat īt 2.1.2.1. un 2.2.2.1. punktu  
4.2.2. Elektroener ģijas patēriņš (Wh/km): skat īt 2.1.2.2. un 2.2.2.2. punktu  
4.2.3. Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  
Degvielas pat ēriņš l/100 km  Kombin ētais 
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 99  
5. papildin ājums  
Transportl īdzekļa OBD  informācija 
1. Šajā pielikum ā prasīto inform āciju transportl īdzekļa ražotājs sniedz, lai 
varētu ražot ar  OBD  savietojamas rezerves da ļas, diagnostikas instrumentus 
un testa iek ārtas. 
2. Ar turpm āk norādīto inform āciju pēc piepras ījuma un nediskrimin ējošā 
veidā iepazīstina ikvienu ieinteres ēto komponentu, diagnostikas instrumentu 
vai testa iek ārtu ražotāju. 
2.1. Apraksts par to iepriekš ējas sagatavošanas ciklu tipiem un skaitu, kuri 
izmantoti transportl īdzekļa oriģinālajam tipa apstiprin ājumam;  
2.2. Apraksts par  OBD  demonstr ācijas ciklu, kurš izmantots transportl īdzekļa 
oriģinālajam tipa apstiprin ājumam  OBD  sistēmas pārraudzītiem komponen ­
tiem;  
2.3. Izsme ļošs dokuments, kur ā aprakstīti visi sensora kontrol ētie komponenti ar 
kļūdas noteikšanas un MI iedarbin āšanas strat ēģiju (nemain īgs braukšanas 
ciklu skaits vai statistikas metode), tostarp atbilst īgu sekund āru sensora 
kontrolētu parametru uzskait ījums par katru  OBD  sistēmas pārraudzītu 
komponentu, un saraksts, kur ā uzskaitīti un paskaidroti visi izmantotie  
OBD  izvades kodi un form āti, kas saist īti ar atseviš ķai emisijai atbilst īgiem 
spēka piedziņas bloku komponentiem un atseviš ķiem ar emisiju nesaist ītiem 
komponentiem, ja komponentu p ārraudzību izmanto, lai noteiktu MI iedar ­
bināšanu. Īpaši jāsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti 
$05 režīma testā ID $21 l īdz FF, un dati, kas sniegti $06 rež īmā. Ja 
attiecīgajā transportl īdzekļa tipā izmanto komunik ācijas saiti saska ņā ar 
ISO 15765-4 “Ce ļu transportl īdzeklis, kontroliera apgabala t īkla (CAN) 
diagnostika – 4. da ļa: prasības sistēmām, kas saist ītas ar emisij ām”, 
jāsniedz izsme ļošs paskaidrojums par datiem, kas sniegti $06 rež īma testā 
ID $00 līdz FF par katru atbalst ītā OBD  pārrauga ID.  
Šo inform āciju var sniegt zem āk dotajā tabulā: 
Komponents  Kļūdas 
kods  Pārraudzības 
stratēģija Kļūdas 
konstatē­ 
šanas 
kritēriji MI iedarbi ­
nāšanas 
kritēriji Sekundāri 
parametri  Iepriekšēja 
sagatavošana  Demonstr ācijas tests  
Katalizators  P042­
0 1. un 2. 
skābekļa 
devēja 
signāli Atšķirība 
starp 1. 
un 2. 
devēja 
signāliem 3. cikls  Dzin ēja 
apgrie­
zienu 
skaits, 
dzinēja 
slodze, A/ 
F režīms, 
kataliza­
tora 
temperatū­
ra Piemēram, divi 1. 
tipa cikli (k ā 
aprakstīts Regulas 
(EK) Nr. 692/ 
2008 III pielikum ā 
vai Regulas (ES) 
2017/1151 XXI 
pielikumā) Piemēram, 1. tipa 
tests (kā aprak­
stīts Regulas 
(EK) Nr. 692/ 
2008 III pieli ­
kumā vai 
Regulas (ES) 
2017/1151 XXI 
pielikumā) 
3. DIAGNOSTIKAS INSTRUMENTU IZGATAVOŠANAI NEPIECIE ­ 
ŠAMĀ INFORM ĀCIJA  
Lai atvieglotu visp ārīgu diagnostikas instrumentu nodrošin āšanu vair āku 
marku transportl īdzekļu remonta veic ējiem, transportl īdzekļu ražotāji nodro­ 
šina 3.1.–3.3. punkt ā minēto inform āciju, izmantojot savas t īmekļa vietnes  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 100  
ar remonta inform āciju. Šajā informācijā ietver visu diagnostikas instru ­
mentu funkcijas un visas saites uz remonta inform āciju un nor ādījumus 
bojājumu izlabošanai. Par piek ļuvi šai inform ācijai var pras īt saprātīgu 
maksu.  
3.1. Komunik ācijas protokola inform ācija 
Saistībā ar transportl īdzekļa marku, modeli un variantu vai citu re āli izman­
tojamu dal ījumu, piem.,  VIN  vai transportl īdzekļa un sistēmu identifik āciju, 
norāda šādu inform āciju: 
a) papildu protokola inform ācijas sistēma (ja ir), kas nepieciešama, lai 
veiktu piln īgu diagnostiku papildus XI pielikuma 4. ieda ļā noteiktajiem 
standartiem, ietverot papildu iek ārtu vai programmat ūras protokola 
informāciju, parametru identifik āciju, pārvešanas funkciju, pras ības attie­
cībā uz “uztur ēšanu” vai k ļūdas apstākļus; 
b) sīka inform ācija par to, k ā iegūt un skaidrot visus k ļūdu kodus, kuri 
neatbilst XI pielikuma 4. ieda ļā noteiktajiem standartiem;  
c) saraksts ar visiem pieejamajiem re ālās informācijas parametriem, tostarp 
gradācijas un piek ļuves inform āciju; 
d) saraksts ar visiem pieejamajiem darb ības testiem, ieskaitot iek ārtu iedar­
bināšanu vai kontroli, un testu īstenošanas l īdzekļi; 
e) sīka inform ācija par to, k ā iegūt informāciju par visiem komponentiem 
un statusu, laika z īmogiem, DTC gaid īšanas rež īmā un reģistrējumiem;  
f) sākotnējo iestatījumu atjaunošana adapt īviem mācību parametriem, 
variantu kodiem un rezerves komponentu izveidei, un klientu v ēlmēm; 
g) ECU identifik ācija un variantu kodi;  
h) sīka inform ācija par to, k ā atjaunot ekspluat ācijas apgaismojuma s ākot­
nējos iestatījumus;  
i) diagnostikas savienot āja un savienot ājinformācijas atrašan ās vieta;  
j) dzinēja koda identifik ācija. 
3.2. OBD  pārraudzīto komponentu testi un diagnostika  
Nepieciešama š āda inform ācija: 
a) testu apraksts darb ības apstiprin āšanai pie komponenta vai parast ā 
darbībā; 
b) testa proced ūra, tostarp testa parametri un inform ācija par komponen ­
tiem;  
c) sīka inform ācija par savienot āju, tostarp minim ālajiem un maksim āla­
jiem ievades un izvades datiem un braukšanas un slodzes v ērtībām; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 101  
d) noteiktos braukšanas apst ākļos, tostarp d īkstāvē, sagaidāmās vērtības; 
e) komponentu elektr ības vērtības statisk ā un dinamisk ā stāvoklī; 
f) kļūmes režīma vērtības katrā minētajā scenārijā; 
g) kļūmes režīma diagnostikas sec ība, tostarp k ļūdu attīstības un vad ītas 
diagnostikas nepie ļaušana.  
3.3. Remonta veikšanai nepieciešam ā informācija 
Nepieciešama š āda inform ācija: 
a) ECU un komponentu uzs ākšana (gad ījumos, kad uzst āda aizstājējus); 
b) jaunu vai aizst ājēju ECU uzs ākšana, attiec īgā gadījumā izmantojot caur ­
plūdes (atkārtotas) programm ēšanas metodes.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 102  
6. papildin ājums  
EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu numur ēšanas sist ēma 
1. EK tipa apstiprin ājuma numura, kas izsniegts saska ņā ar 6. panta 1. punktu, 
3. iedaļu veido EK tipa apstiprin ājumam piem ērojamā īstenojošā tiesību akta 
vai jaunāko grozījumu ties ību akta numurs. Šim skaitlim seko viena vai 
vairākas rakstu z īmes, kas saska ņā ar 1. tabulu apz īmē dažādās kategorijas.  
▼M2 
1. tabula  
Burts  Emisijas 
standarts  OBD 
standarts  Transportl ī­
dzekļa katego­
rija un klase  Motors  Īstenošanas 
diena: jauni tipi  Īstenošanas 
diena: 
jauniem 
trans­
portlīdzekļiem Reģistrācijas 
pēdējais 
datums  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 I klase  PI, CI  31.8.2018.  
BA Euro 6b  Euro 6-1  M, N1 I klase  PI, CI  31.8.2018.  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 II klase  PI, CI  31.8.2019.  
BB Euro 6b  Euro 6-1  N1 II klase  PI, CI  31.8.2019.  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
BC Euro 6b  Euro 6-1  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  1.9.2018.  31.8.2019.  
AE Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.9.2019.  31.8.2020.  
AF Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  1.9.2019.  31.8.2020.  
▼M3 
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI , CI 1.9.2017. (  1 ) 31.8.2019  
BG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI , CI 31.8.2019  
CG Euro 6d- 
TEMP-ISC  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI , CI 1.1.2019  31.8.2019  
DG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  1.9.2019  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.9.2018. (  1 ) 31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 103  
Burts  Emisijas 
standarts  OBD 
standarts  Transportl ī­
dzekļa katego­
rija un klase  Motors  Īstenošanas 
diena: jauni tipi  Īstenošanas 
diena: 
jauniem 
trans­
portlīdzekļiem Reģistrācijas 
pēdējais 
datums  
▼C3 
BH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  31.8.2020  
▼M3 
CH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  1.9.2018. (  1 ) 31.8.2019  
▼C3 
BI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2020  
▼M3 
CI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  N1 klase III, 
N2 PI, CI  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  31.8.2019  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  31.8.2020  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2020  
AM Euro 6d-ISC  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  31.12.2020  
AN Euro 6d-ISC  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  31.12.2021  
AO Euro 6d-ISC  Euro 6-2  N1 klase III, 
N2 PI, CI  31.12.2021  
AP Euro 6d- 
ISC-FCM  Euro 6-2  M, N1 I klase  PI, CI  1.1.2020  1.1.2021  
AQ Euro 6d- 
ISC-FCM  Euro 6-2  N1 II klase  PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
AR Euro 6d- 
ISC-FCM  Euro 6-2  N1 klase III, 
N2 PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
▼M2 
AX n. p.  n. p.  Visi trans ­
portlīdzekļi Pilnībā elektriski (ar 
akumulatoru)  
AY n. p.  n. p.  Visi trans ­
portlīdzekļi Degvielas elements  ▼M3
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 104  
Burts  Emisijas 
standarts OBD 
standarts Transpo rtlī­
dzekļa katego­
rija un klase  Motors Īsteno šanas 
diena: jauni tipi  Īsteno šanas 
diena: 
jauniem 
trans­
portlīdzekļiem Reģistrācijas 
pēdējais 
datums  
AZ n. p. n. p. Visi transport­
līdzekļi, kas 
izmanto sertifi ­
kātus saskaņā 
ar I pielikuma 
2.1.1. punktu PI, CI  
( 1 ) Šo ierobežojumu nepiem ēro, ja transportl īdzeklim ir pieš ķirts tipa apstiprin ājums saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 un t ās 
īstenošanas ties ību aktu pras ībām līdz 2017. gada 1. septembrim M un N1 kategorijas I klases transportl īdzekļu gadījumā vai 
līdz 2018. gada 1. septembrim N1 kategorijas II un III klases transportl īdzekļu un N2 kategorijas transportl īdzekļu gadījumā 
atbilstīgi 15. panta 4. punkta p ēdējai daļai. 
Skaidrojums: 
“Euro 6-1” OBD standarts  = visas “Euro 6”  OBD pras ības, bet ar pagaidu  OBD robežv ērtībām, kā noteikts XI pielikuma 2.3.4. 
punktā, un daļēji elastīgu IUPR ; 
“Euro 6-2” OBD standarts  = visas “Euro 6”  OBD pras ības, bet ar gal īgajām OBD  robežvērtībām, kā noteikts XI pielikum a 2.3.3. 
punktā; 
“Euro 6b” emisijas standarts  = “Euro 6” emisijas pras ības, ietverot p ārskatīto mērījumu proced ūru attiecībā uz cietaj ām daļiņām, 
daļiņu standartskaitu (pagaidu v ērtības PI transportl īdzekļiem); 
“Euro 6c” emisijas standarts  = “RDE ” NOx test ēšana vien īgi uzraudz ībai (nepiem ēro NTE emisiju robežv ērtības), pārējos gadī­ 
jumos piln ībā “Euro 6” izpl ūdes caurules pras ības (tostarp PN RDE ); 
“Euro 6c-EVAP” emisijas standarts  = “RDE ” NOx test ēšana vien īgi uzraudz ībai (nepiem ēro NTE emisiju robežv ērtības), pārējos 
gadījumos pilnībā “Euro 6” izpl ūdes caurules pras ības (tostarp PN RDE ), pārskatīto iztvaikošanas emisiju testa proced ūru; 
“Euro 6d-TEMP” emisijas standarts  = “RDE ” NOx test ēšana salīdzinājumā ar pagaidu atbilst ības koeficientiem, p ārējos gadījumos 
pilnībā “Euro 6” izpl ūdes caurules pras ības (tostarp PN RDE ); 
▼M3 
“EURO 6d-TEMP” emisiju standarts  = RDE test ēšana, izmantojot pagaidu atbilst ības koeficientus, visas Euro 6 izp ūtēja emisiju 
prasības (tostarp PN RDE ) un jaun ā ISC proced ūra; 
“Euro 6d-TEMP-EVAP” emisiju standarts emisijas standarts  = RDE NOx test ēšana, izmantojot pagaidu atbilst ības koeficientus, 
visas Euro 6 izp ūtēja emisiju pras ības (tostarp PN RDE ), 48H iztvaikošanas emisiju testa proced ūra un jaun ā ISC proced ūra; 
▼M2 
“Euro 6d-TEMP-EVAP” emisijas standarts  = “RDE ” salīdzinājumā ar pagaidu atbilst ības koeficientiem, p ārējos gadījumos piln ībā 
“Euro 6” izpl ūdes caurules pras ības (tostarp PN RDE ), pārskatīto iztvaikošanas emisiju testa proced ūru; 
“Euro 6d” emisijas standarts  = “RDE ” salīdzinājumā ar galīgajiem atbilst ības koeficientiem, p ārējos gadījumos piln ībā “Euro 6” 
izplūdes caurules pras ības, pārskatīto iztvaikošanas emisiju testa proced ūru; 
▼M3 
“Euro 6d-ISC”  = RDE test ēšana, izmantojot gal īgās atbilstības koeficientus, visas Euro 6 izp ūtēja emisiju pras ības, 48H iztvaikošanas 
emisiju testa proced ūra un jaun ā ISC proced ūra; 
“Euro 6d-ISC-FCM”  = RDE test ēšana, izmantojot gal īgos atbilst ības koeficientus; visas Euro 6 izp ūtēja emisiju pras ības, 48H 
iztvaikošanas emisiju testa proced ūra, ierīces degvielas un/vai elektroener ģijas patēriņa pārraudzībai un jaun ā ISC proced ūra. 
▼B 
2. TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTU NUMURU PIEM ĒRI 
2.1 Turpm āk sniegts piemē rs par “ Euro 6” viegl ā pasažieru automobi ļa apstipri ­
nājumu “Euro 6d” emisiju standartam un “Euro 6-2”  OBD standartam, ko 
identificē ar burtiem “AJ” saska ņā ar 1. tabulu; izdots Luksemburg ā, identificēts 
ar e13. kodu. Šis apstiprin ājums piešķ irts saistībā ar pamata Regulu (EK) Nr. 
715/2007 un t ās Īstenošanas regulu (EK) Nr. xxx/2016 bez groz ījumiem. Šis ir 
17. šā da veida apstiprin ājums bez paplašin ājuma, tādēļ sertifikāta numura cetur ­
tais un piektais komponents ir attiec īgi 0017 un 00.  
e13 Ü 715 =2007 Ü xxx =2016AJ Ü 0017 Ü 00  ▼M2
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 105  
2.2 Šis otrais piem ērs parāda Euro 6 N1 II klases viegl ā komerciālā transportl īdzekļa 
apstiprinājumu “Euro 6d-TEMP” emisiju standartam un “Euro 6-2”  OBD  stan­
dartam, ko identific ē ar burtiem “AH” saska ņā ar 1. tabulu; izdots Rum ānijā, 
identificēts ar e19. kodu. Šis apstiprin ājums pieš ķirts saistībā ar pamata Regulu 
(EK) Nr. 715/2007 un t ās īstenošanas ties ību aktiem ar jaun ākajiem groz īju­
miem, kas ieviesti ar Regulu Nr. xyz/2018. Šis ir 1. š āda veida apstiprin ājums 
bez paplašin ājuma, tādēļ sertifikāta numura ceturtais un piektais komponents ir 
attiecīgi 0001 un 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 106  
7. papildin ājums
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 107  
8.a papildin ājums  
Testa ziņojums  
Testa ziņojums ir zi ņojums, ko izdod tehniskais dienests, kurš atbild īgs par testu 
veikšanu saska ņā ar šo regulu.  
I DAĻA 
Turpmāk norādītā informācija (attiec īgā gadījumā) ir datu minimums, kas vaja ­
dzīgs 1. tipa testam  
ZIŅOJUMA numurs  
PIETEIKUMA 
IESNIEDZ ĒJS 
Ražotājs 
TEMATS  …  
Ceļa slodzes saimes identifikators(-i)  : 
Interpolācijas saimes identifikators(-i)  : 
Testētais objekts  
Marka  :  
IP 
identifik­
ators  : 
SECINĀJUMS  Test ētais objekts atbilst temat ā minētajām 
prasībām. 
VIETA,  DD/MM/GGGG  
Vispārīgas piezīmes 
Ja ir vair ākas iespējas (atsauces), test ētā iespēja ir jāapraksta testa zi ņojumā. 
Ja nav vair āku iespēju, var pietikt ar vienu atsauci uz inform ācijas dokumentu 
testa ziņojuma sākumā. 
Ikviens tehniskais dienests var ietvert konkr ētu papildu inform āciju: 
a) kas attiecas uz dzirkste ļaizdedzes motoru;  
b) kas attiecas uz kompresijaizdedzes motoru.  
1. TEST ĒTĀ(-O) TRANSPORTL ĪDZEKĻA(-U) APRAKSTS: 
AUGSTS, ZEMS UN M (ATTIEC ĪGĀ GADĪJUMĀ) ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 108  
1.1. Visp ārīgi nosacījumi  
Transportl īdzekļu numuri  :  Prototipa numurs un VIN  
Kategorija  :  
Virsbūve :  
Piedziņas riteņi :  
1.1.1.  Sp ēka pārvada arhitekt ūra 
Spēka pārvada arhitekt ūra :  pilnībā ICE , hibrīds, elektriskais vai degvielas elements  
1.1.2.  IEKŠDEDZES DZIN ĒJS (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viens iekšdedzes motors ( ICE), punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Darbības princips  :  divtaktu/ četrtaktu  
Cilindru skaits un izk ārtojums  :  
Motora darba tilpums (cm  3 ) :  
Motora br īvgaitas apgriezieni (min  -1 ) :  +  
Motora liels br īvgaitas apgriezieni (min  -1 ) 
(a) : +  
Motora nomin ālā jauda  :  kW  pie  apgr./min  
Maksimālais tīrais griezes moments  :  Nm  pie  apgr./min  
Motora sm ērviela  :  marka un tips  
Dzesēšanas sist ēma :  Tips: gaiss/ ūdens/eļļa 
Izolācija :  materiāls, daudzums, atrašan ās vieta, tilpums un masa  
1.1.3.  TESTA DEGVIELA 1. tipa testam (attiec īgos gadījumos)  
Ja ir vair āk nekā viena testa degviela, punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  Benzīns E10 – d īzeļdegviela B7 –  LPG  – NG – …  
Blīvums 15°C temperat ūrā :  
Sēra saturs  :  Tikai d īzeļdegvielai B7 un benz īnam E10  
: 
Partijas numurs  :  
Willans  koeficienti ( ICE) CO  2 emisijām 
(gCO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 109  
1.1.4.  DEGVIELAS PADEVES SIST ĒMA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vairāk nekā viena degvielas padeves sist ēma, punkts ir j āatkārto 
Tiešā iesmidzin āšana :  ir/nav vai īss apraksts  
Transportl īdzekļa degvielas tips  :  Viena degviela / divas degvielas / main āma degviela  
Vadības bloks  
Daļu atsauce  :  tāpat kā informācijas dokument ā 
Testētā programmat ūra :  piemēram, sken ēšanas rīka lasījums  
Gaisa caurpl ūduma mērītājs :  
Droseļvārsta korpuss  :  
Spiediena dev ējs :  
Iesmidzin āšanas sūknis :  
Iesmidzin ātājs(-i)  :  
1.1.5.  IEPL ŪDES SIST ĒMA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena iepl ūdes sistēma, punkts ir j āatkārto 
Pūtes iekārta :  Jā/nē 
marka un tips (1)  
Starpdzes ētājs :  jā/nē 
tips (gaiss/gaiss – gaiss/ ūdens) (1)  
Gaisa filtrs (elements) (1)  :  marka un tips  
Ieplūdes klusin ātājs (1)  :  marka un tips  
1.1.6.  IZPL ŪDES SIST ĒMA UN PRETIZTVAIKOŠANAS SIST ĒMA (attie ­
cīgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena, punkts ir j āatkārto 
Pirmais katal ītiskais neitralizators  :  marka un atsauce (1) 
princips: tr īskomponentu/oksid ēšana/NOx uztv ērējs/NOx 
uzglabāšanas sist ēma/selekt īva katalītiskā reducēšana...  
Otrais katal ītiskais neitralizators  :  marka un atsauce (1) 
princips: tr īskomponentu/oksid ēšana/NOx uztv ērējs/NOx 
uzglabāšanas sist ēma/selekt īva katalītiskā reducēšana...  
Cietdaļiņu filtrs  :  ar/bez/nepiem ēro 
katalizēts: jā/nē 
marka un atsauce (1)  
Atsauce un sk ābekļa dev ēja(-u) 
novietojums  : pirms katalizatora/aiz katalizatora  
Gaisa iesmidzin āšana :  ar/bez/nepiem ēro 
Ūdens iesmidzin āšana :  ar/bez/nepiem ēro 
EGR  :  ar/bez/nepiem ēro 
dzesēta/nedzesēta 
HP/LP 
Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma :  ar/bez/nepiem ēro 
Atsauce un NO  x devēja(-u) novietojums  :  Pirms/aiz  
Vispārīgs apraksts (1)  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 110  
1.1.7.  SILTUMA UZGLAB ĀŠANAS IER ĪCE (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena siltuma uzglab āšanas ierīce, punkts ir j āat­
kārto 
Siltuma uzglab āšanas ierīce :  jā/nē 
Siltumietilp ība (uzglab ātā entalpija J)  :  
Siltumatdeves laiks (s)  :  
1.1.8.  TRANSMISIJA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena transmisija, punkts ir j āatkārto 
Pārnesumkārba :  manuālā/automātiskā/nepārtrauktā variēšana 
Pārnesumu p ārslēgšanas proced ūra 
Dominējošais rež īms (*)  :  jā/nē 
parastais/ drive /eko 
Labākais režīms CO  2 emisijām un 
degvielas pat ēriņam (attiec īgā 
gadījumā) : 
Sliktākais režīms CO  2 emisijām un 
degvielas pat ēriņam (attiec īgā 
gadījumā) : 
Elektroener ģijas augst ākā patēriņa režīms 
(attiecīgā gadījumā) : 
Vadības bloks  :  
Pārnesumkārbas smērviela  :  marka un tips  
Riepas  
Marka  :  
Tips :  
Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures)  :  
Dinamiskais apk ārtmērs (m)  :  
Riepu spiediens (kPa)  :  
(*) OVC-HEV  transportl īdzekļiem norāda attiecībā uz uzlādi noturošo un akumul ēto enerģiju patērējošo ekspluat ācijas 
stāvokli.  
Transmisijas p ārnesumskait ļi (R.T.), galven ās attiecības (R.P.) un 
(transportl īdzekļa ātrums (km/h))/(motora apgriezieni (1 000 
(min  -1 )) (V  1000 ) katram p ārnesumkārbas pārnesumskaitlim (R.B.). 
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 111  
1.1.9.  ELEKTRISKA IEK ĀRTA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena elektrisk ā iekārta, punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Maksimālā jauda (kW)  :  
1.1.10.  VILCES REESS (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena vilces  REESS , punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Ietilpība (Ah)  :  
Nominālais spriegums (V)  :  
1.1.11.  DEGVIELAS ELEMENTS (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viens degvielas elements, punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Maksimālā jauda (kW)  :  
Nominālais spriegums (V)  :  
1.1.12.  ENERGOELEKTRONIKA (attiec īgā gadījumā) 
Var būt vairāk nekā viena energoelektronika (piedzi ņas konvertors, 
zema sprieguma sist ēma vai lādētājs) 
Marka  :  
Tips :  
Jauda (kW)  :  
1.2. Transportl īdzekļa lielākās vērtības Apraksts  
1.2.1.  MASA 
VH testa masa (kg)  :  
1.2.2.  CE ĻA SLODZES PARAMETRI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklā vajadzīgā enerģija (J)  :  
Ceļa slodzes testa zi ņojuma atsauce  :  
Ceļa slodzes saimes identifikators  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 112  
1.2.3.  CIKLA ATLASES PARAMETRI  
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1./2./3.a/3.b klase  
Nominālās jaudas un pašmasas attie ­
cība (PMR )(W/kg)  : (attiecīgā gadījumā) 
Maksimālā ātruma process m ērījuma 
laikā : jā/nē 
Transportl īdzekļa maksim ālais ātrums 
(km/h)  : 
Samazināšana (attiec īgā gadījumā) :  jā/nē 
Samazinājuma koeficients fdsc  :  
Cikla attālums (m)  :  
Vienmērīgs ātrums (sa īsinātas testa proce ­
dūras gadījumā) : attiecīgā gadījumā 
1.2.4.  PĀRNESUMA P ĀRSLĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GADĪ­
JUMĀ) 
Pārnesuma apr ēķināšanas versija  (nor āda piem ērojamo Regulas (ES) Nr. 2017/1151 
grozījumu)  
Pārnesuma p ārslēgšana  :  Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots līdz 
četrām decimālzīmēm aiz komata  
nmin drive  
1. pārnesums  :  … min  -1 
1. pārnesums l īdz 2. pārnesumam  :  … min  -1 
2. pārnesums l īdz apst āšanās 
stāvoklim:  : … min  -1 
2. pārnesums  :  … min  -1 
3. pārnesums un n ākamie  :  … min  -1 
1. pārnesumu ne ņem vērā :  jā/nē 
n_95_augsts katram p ārnesumam  :  … min  -1 
n_min_drive_iestat ījums pa ātrinājuma/ 
vienmērīga ātruma f āzēs 
(n_min_drive_up)  : … min  -1 
n_min_drive_iestat ījums pal ēninājuma 
fāzēs (nmin_drive_down)  : … min  -1 
t_start_phase  :  …s  
n_min_drive_start  :  … min  -1 
N_min_drive_up_start  :  … min  -1 
izmanto  ASM  :  jā/nē 
ASM  vērtības :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 113  
1.3. Transportl īdzekļa mazākās vērtības apraksts (attiec īgā gadī­
jumā) 
1.3.1.  MASA 
VL testa masa (kg)  :  
1.3.2.  CE ĻA SLODZES PARAMETRI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklā vajadzīgā enerģija (J)  :  
Δ(C D ×A f ) LH (m 2 ) :  
Ceļa slodzes testa zi ņojuma atsauce  :  
Ceļa slodzes saimes identifikators  :  
1.3.3.  CIKLA ATLASES PARAMETRI  
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1./2./3.a/3.b klase  
Nominālās jaudas un pašmasas attie ­
cība (PMR )(W/kg)  : (attiecīgā gadījumā) 
Maksimālā ātruma process m ērījuma 
laikā : jā/nē 
Transportl īdzekļa maksim ālais ātrums  :  
Samazināšana (attiec īgā gadījumā) :  jā/nē 
Samazinājuma koeficients fdsc  :  
Cikla attālums (m)  :  
Vienmērīgs ātrums (sa īsinātas testa proce ­
dūras gadījumā) : attiecīgā gadījumā 
1.3.4.  PĀRNESUMA P ĀRSLĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GADĪ­
JUMĀ) 
Pārnesuma p ārslēgšana  :  Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots līdz 
četrām decimālzīmēm aiz komata  
1.4. Transportl īdzekļa m vērtības apraksts (attiec īgā gadījumā) 
1.4.1.  MASA 
VM testa masa (kg)  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 114  
1.4.2.  CE ĻA SLODZES PARAMETRI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklā vajadzīgā enerģija (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Ceļa slodzes testa zi ņojuma atsauce  :  
Ceļa slodzes saimes identifikators  :  
1.4.3.  CIKLA ATLASES PARAMETRI  
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1./2./3.a/3.b klase  
Nominālās jaudas un pašmasas attie ­
cība (PMR )(W/kg)  : (attiecīgā gadījumā) 
Maksimālā ātruma process m ērījuma 
laikā : jā/nē 
Transportl īdzekļa maksim ālais ātrums  :  
Samazināšana (attiec īgā gadījumā) :  jā/nē 
Samazinājuma koeficients fdsc  :  
Cikla attālums (m)  :  
Vienmērīgs ātrums (sa īsinātas testa proce ­
dūras gadījumā) : attiecīgā gadījumā 
1.4.4.  PĀRNESUMA P ĀRSLĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GADĪ­
JUMĀ) 
Pārnesuma p ārslēgšana  :  Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots līdz 
četrām decimālzīmēm aiz komata  
2. TESTU REZULT ĀTI 
2.1. Tipa p ārbaude  
Šasijas dinamometra iestat ījumu metode  :  Fiksēta darbība / iterat īvs / alternat īvs ar paša uzsild īšanas 
ciklu  
Dinamometrs 2 WD/4WD darbībā :  2WD/4WD 
2WD darbībai griezās nedzenoš ā ass :  jā/nē/nepiemēro 
Dinamometra darb ības režīms. j ā/nē 
Brīvskrējiena režīms :  jā/nē 
Papildu iepriekš ēja sagatavošana  :  jā/nē 
apraksts  
Nolietošan ās koeficienti  :  pieņemts/testēts ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 115  
2.1.1.  Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  Šasijas dinamometrs, vieta, valsts  
Dzesēšanas ventilatora apakš ējās malas 
augstums virs zemes (cm)  : 
Ventilatora centra poz īcija šķērsvirzienā (ja 
mainīta pēc ražotāja piepras ījuma)  : transportl īdzekļa centra l īnijā/.. 
Attālums no transportl īdzekļa priekšas (cm)  :  
IWR Inerces darba r ādītājs (%)  :  x,x  
RMSSE : Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda (km/h)  : x,xx  
Apraksts par braukšanas cikla pie ņemto novirzi  : PEV  pirms apst āšanās kritērijiem 
vai 
Pilnībā iedarbināts paātrinājuma ped ālis 
2.1.1.1. Pies ārņotāju emisijas (attiec īgā gadījumā) 
2.1.1.1.1. Pies ārņotāju emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes 
motoru, NOVC-HEV un OVC-HEV uzl ādi noturoša 1. tipa testa 
gadījumā 
Turpmāk norādītie punkti ir j āatkārto katram test ētajam rež īmam, ko 
var izvēlēties vadītājs (domin ējošais rež īms vai lab ākais režīms, kā 
arī sliktākais režīms attiecīgā gadījumā) 
1. tests  
Piesārņotāji CO THC  a) NMHC  a) NO  x THC + 
NO  x b) Cietdaļiņ­
as Daļiņu 
skaits  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izmērītās vērtības 
Reģenerācijas koeficienti (Ki)(2) 
Pieskaitāmie 
Reģenerācijas koeficienti (Ki)(2) 
Piereizināmie: 
Nolietošan ās koeficienti (DF) — 
pieskaitāmie 
Nolietošan ās koeficienti (DF) — 
piereizināmie 
Galīgās vērtības 
Robežvērtības 
2) Skatīt Ki saimes zi ņojumu(-s)  :  
1. tipa/I veikts Ki noteikšanai  :  ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 
4. papildpielikums (  2 ) 
Reģenerācijas saimes identifikators  :  
( 2 ) Norādīt pēc vajadzības ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 116  
2. tests (attiec īgā gadījumā): CO  2 dēļ (d  CO2 1 ) /piesārņotāju dēļ 
(90 % no robežv ērtībām) / abu d ēļ 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests (attiec īgā gadījumā): CO  2 dēļ (d CO2 2 ) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
2.1.1.1.2. OVC-HEV pies ārņotāju emisijas akumul ēto enerģiju patērējoša 1. 
tipa testa gad ījumā 
1. tests  
Ir jābūt atbilstībai piesārņotāju emisiju robežv ērtībām, un turpm āk 
norādītie punkti ir j āatkārto par katru braukšanas testa ciklu.  
Piesārņotāji CO THC  a) NMHC  
a) NO  x THC+NO  x 
b) Cietdaļiņas Daļiņu skaits  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izmērītās atseviš ķa cikla 
vērtības 
Atsevišķa cikla 
robežvērtības 
2. tests  (attiecīgā gadījumā): CO  2 dēļ (d CO2 1 ) /piesārņotāju dēļ (90 % 
no robežv ērtībām) / abu d ēļ 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā): CO  2 dēļ (d CO2 2 ) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
2.1.1.1.3. OVC-HEV UF-SV ĒRTĀS PIESĀRŅOTĀJU EMISIJAS  
Piesārņotāji CO THC  a) NMHC  
a) NO  x THC +NO  x 
b) Cietdaļiņas Daļiņu skaits  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Aprēķinātās vērtības 
2.1.1.2. CO  2 emisijas  (attiecīgā gadījumā) 
2.1.1.2.1. CO  2 emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes motoru, 
NOVC-HEV un OVC-HEV uzl ādi noturoša 1. tipa testa gad ījumā 
Turpmāk norādītie punkti ir j āatkārto katram test ētajam darb ības 
režīmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais režīms, kā arī sliktākais 
režīms attiecīgā gadījumā) ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 117  
1. tests  
CO  2 emisija  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Izmērītā vērtība M  CO2,p,1  — 
Ņemot vērā ātrumu un att ālumu kori ģētā 
vērtība M  CO2,p,1b /  M CO2,c,2  
RCB  korekcijas koeficients: 5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Reģenerācijas koeficienti (Ki) 
Pieskaitāmie 
Reģenerācijas koeficienti (Ki) 
Piereizināmie 
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT  korekcija ( FCF ) (4)  
Pagaidu v ērtības M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Paziņotā vērtība —  —  —  —  
d CO2 1 * paziņotā vērtība —  —  —  —  
4) FCF: saimes korekcijas koeficients reprezentat īvu reģionālo temperat ūras apstākļu koriģēšanai ( ATCT ) 
Skatīt FCF  saimes zi ņojumu(-s):  :  
ATCT  saimes identifikators  :  
5) korekcija, k ā minēts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. papildin ājuma 6. papildpielikum ā 
pilnībā ICE  transportl īdzekļiem un Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. papildin ājuma 8. papild ­
pielikumā HEV  transportl īdzekļiem (K  CO2 ) 
2. tests (attiec īgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests (attiec īgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
Secinājums  
CO  2 emisija (g/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana M  CO2,p,6/  
M CO2,c,6  
Sinhroniz ēšana M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Galīgās vērtības M CO2,p,H /  M CO2,c,H  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 118  
Informācija par  OVC-HEV  ražošanas atbilst ību 
Kombinētais 
CO  2 emisija (g/km) 
M CO2,CS,COP  
AF CO2,CS  
2.1.1.2.2. OVC-HEV CO  2 emisijas masas akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa 
testa gadījumā 
1. tests  
CO  2 emisijas masa (g/km)  Kombin ētais 
Aprēķinātā vērtība M  CO2,CD  
Paziņotā vērtība 
d CO2 1 
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
Secinājums  
CO  2 emisijas masa (g/km)  Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana 
M CO2,CD  
Galīgā vērtība M CO2,CD  
2.1.1.2.4. OVC-HEV UF-sv ērtā CO  2 emisijas masa  
CO  2 emisijas masa (g/km)  Kombin ētais 
Aprēķinātā vērtība M  CO2,svērtā 
2.1.1.3. DEGVIELAS PAT ĒRIŅŠ (ATTIEC ĪGĀ GADĪJUMĀ) 
2.1.1.3.1. Degvielas pat ēriņš transportl īdzekļiem, kuriem ir tikai iekšdedzes 
motors, NOVC-HEV transportl īdzekļiem un OVC-HEV transportl ī­
dzekļiem uzlādi noturoša 1. tipa testa gad ījumā 
Turpmāk norādītie punkti ir j āatkārto katram test ētajam darb ības 
režīmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais režīms, kā arī sliktākais 
režīms attiecīgā gadījumā) 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Galīgās vērtības FC  p,H / FC c,H ( 6 ) 
( 6 ) Aprēķināts no sinhroniz ētajām CO  2 vērtībām ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 119  
A-Iebūvēta degvielas un/vai elektroener ģijas patēriņa pārraudzība 
4a. pantā minētajiem transportl īdzekļiem 
a. Datu pieejam ība 
XXII pielikuma 3. punkt ā uzskaitītie parametri ir pieejami: j ā/nepie­
mēro 
b. Precizit āte (attiecīgā gadījumā) 
Degviela_pat ērētā WLTP  (litri) (  8 ) Transportl īdzekļa LIELĀKĀ vērtība — 1. tests  x,xxx  
Transportl īdzekļa LIELĀKĀ vērtība — 2. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xxx  
Transportl īdzekļa LIELĀKĀ vērtība — 3. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xxx  
Transportl īdzekļa MAZĀKĀ vērtība — 1. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xxx  
Transportl īdzekļa MAZĀKĀ vērtība — 2. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xxx  
Transportl īdzekļa MAZĀKĀ vērtība — 3. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xxx  
Kopā x,xxx  
Degviela_pat ērētā OBFCM  (litri) (  8 ) Transportl īdzekļa LIELĀKĀ vērtība — 1. tests  x,xx  
Transportl īdzekļa LIELĀKĀ vērtība — 2. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xx 
Transportl īdzekļa LIELĀKĀ vērtība — 3. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xx 
Transportl īdzekļa MAZĀKĀ vērtība — 1. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xx 
Transportl īdzekļa MAZĀKĀ vērtība — 2. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xx 
Transportl īdzekļa MAZĀKĀ vērtība — 3. tests (attie ­
cīgā gadījumā) x,xx 
Kopā x,xx  
Precizitāte (  8 ) x,xxx  
( 8 ) saskaņā ar XXII pielikumu  
2.1.1.3.2. OVC-HEV DEGVIELAS PAT ĒRIŅŠ AKUMUL ĒTO ENER ĢIJU 
PATĒRĒJOŠA 1. TIPA TESTA GAD ĪJUMĀ 
1. tests  
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Kombin ētais 
Aprēķinātā vērtība FC  CD 
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 120  
Secinājums  
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana FC  CD 
Galīgā vērtība FC  CD 
2.1.1.3.3. OVC-HEV UF-sv ērtais degvielas pat ēriņš 
Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  Kombin ētais 
Aprēķinātā vērtība FC  svērtā 
2.1.1.3.4. NOVC-FCHV transportl īdzekļu degvielas pat ēriņš uzlādi noturoša 
1. tipa testa gad ījumā 
Turpmāk norādītie punkti ir j āatkārto katram test ētajam darb ības 
režīmam (domin ējošais rež īms vai lab ākais režīms, kā arī sliktākais 
režīms attiecīgā gadījumā) 
Degvielas pat ēriņš (kg/100 km)  Kombin ētais 
Izmērītās vērtības 
RCB  korekcijas koeficients  
Galīgās vērtības FC  c 
2.1.1.4. NOBRAUKUMS (ATTIEC ĪGĀ GADĪJUMĀ) 
2.1.1.4.1. OVC-HEV nobraukums (attiec īgā gadījumā) 
2.1.1.4.1.1. Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums  
1. tests  
AER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Izmērītās/aprēķinātās vērtības AER  
Paziņotā vērtība —  
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
Secinājums  
AER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana  AER  
(attiecīgā gadījumā) 
Galīgās vērtības AER  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 121  
2.1.1.4.1.2. L īdzvērtīgs kopējais pilnuzl ādes nobraukums  
EAER  (km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pilsētā Kombin ētais 
Galīgās vērtības EAER  
2.1.1.4.1.3. Faktiskais nobraukums akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā 
R CDA (km)  Kombin ētais 
Galīgās vērtības R  CDA 
2.1.1.4.1.4. Cikla pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā 
1. tests  
R CDC (km)  Kombin ētais 
Galīgā vērtība R  CDC 
Pārejas cikla indeksa numurs  
Apstiprin āšanas cikla REEC (%)  
2. tests (attiec īgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests (attiec īgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
2.1.1.4.2. PEV nobraukums — t īrais pilnuzl ādes nobraukums (attiec īgā gadī­
jumā) 
1. tests  
PER (km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pilsētā Kombin ētais 
Aprēķinātās vērtības PER  
Paziņotā vērtība —  —  —  —  —  
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
Secinājums  
PER (km)  Pils ētā Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana  PER  
Galīgās vērtības PER  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 122  
2.1.1.5. ELEKTROENER ĢIJAS PAT ĒRIŅŠ (ATTIEC ĪGĀ GADĪJUMĀ) 
2.1.1.5.1.  OVC-HEV  elektroener ģijas patēriņš (attiecīgā gadījumā) 
2.1.1.5.1.1. Elektroener ģijas patēriņš (EC)  
EC (Wh/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pilsētā Kombin ētais 
Galīgās vērtības EC 
2.1.1.5.1.2. UF-sv ērtais uzlādi patērējošs elektroener ģijas patēriņš 
1. tests  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombin ētais 
Aprēķinātā vērtība EC  AC,CD  
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
Secinājums (attiec īgā gadījumā) 
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana EC  AC,CD  
Galīgā vērtība 
2.1.1.5.1.3. UF-sv ērtais elektroener ģijas patēriņš 
1. tests  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombin ētais 
Aprēķinātā vērtība EC  AC,weighted  
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
Secinājums (attiec īgā gadījumā) 
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana EC  AC,weighted  
Galīgā vērtība ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 123  
2.1.1.5.1.4. Inform ācija par COP  
Kombinētais 
Elektroener ģijas patēriņš (Wh/km) EC  DC,CD,COP  
AF EC,AC,CD  
2.1.1.5.2.  PEV  elektroener ģijas patēriņš (attiecīgā gadījumā) 
1. tests  
EC (Wh/km)  Pils ētā Kombin ētais 
Aprēķinātās vērtības EC 
Paziņotā vērtība —  
2. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
3. tests  (attiecīgā gadījumā) 
Pieraksta testa rezult ātus saskaņā ar 1. testa tabulu  
EC (Wh/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Pilsētā Kombin ētais 
Vidējās vērtības noteikšana  EC 
Galīgās vērtības EC 
Informācija par  COP  
Kombinētais 
Elektroener ģijas patēriņš (Wh/km) EC  DC,COP  
AF EC 
2.1.2.  TRANSPORTL ĪDZEKĻA MAZĀKĀ VĒRTĪBA (ATTIEC ĪGĀ GADĪ­
JUMĀ) 
Atkārto 2.1.1. punktu  
2.1.3.  TRANSPORTL ĪDZEKĻA M VĒRTĪBA (ATTIEC ĪGĀ GADĪJUMĀ) 
Atkārto 2.1.1. punktu  
2.1.4.  EMISIJU V ĒRTĪBU GAL ĪGIE KRIT ĒRIJI (ATTIEC ĪGĀ GADĪ­
JUMĀ) 
Piesārņotāji CO THC  a) NMHC  
a) NO  x THC + NO  x 
b) PM PN  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Augstākās vērtības (  3 ) 
( 3 ) katram pies ārņotājam visos  VH, VL (attiecīgā gadījumā) un VM (attiecīgā gadījumā) testu rezult ātos ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 124  
2.2. 2. Tipa (a) Tests  
Ietver emisiju datus, kas nepieciešami tehnisk ās apskates testam  
Tests  CO (% tlp)  Lambda (  x ) Motora apgriezienu skaits 
(min  -1 ) Eļļas temperat ūra (°C)  
Brīvgaitā —  
Pie augstiem br īvgaitas 
apgriezieniem  
( x ) Lieko sv ītrot (ir gad ījumi, kad nekas nav j āsvītro, jo atbilst vair āk nekā viens ieraksts)  
2.3. 3. tipa (a) tests  
Kartera g āzu emisijas atmosf ērā: nav  
2.4. 4. tipa (a) tests  
Saimes identifikators  :  
Skatīt ziņojumu(-s)  :  
2.5. 5. tipa tests  
Saimes identifikators  :  
Skatīt ilgizturīguma saimes zi ņojumu(-s)  :  
1. tipa/I cikls emisiju krit ēriju testēšanai  :  ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pielikuma 
4. papildpielikums (  3 ) 
( 3 ) Norādīt pēc vajadzības 
2.6. RDE  tests  
RDE  saimes numurs  :  MSxxxx  
Skatīt saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.7. 6. tipa (a) tests  
Saimes identifikators  
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Šasijas dinamometra iestat ījumu metode  :  brīvskrējiens (ceļa slodzes atsauce)  
Inerces masa (kg)  :  
Ja ir novirze no 1. tipa testa trans ­
portlīdzekļa : 
Riepas  :  
Marka  :  
Tips :  
Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures)  :  
Dinamiskais apk ārtmērs (m)  :  
Riepu spiediens (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 125  
Piesārņotāji CO(g/km)  HC(g/km)  
Tests  1  
2 
3 
Vidēji 
Robežvērtība 
2.8. Ieb ūvētā diagnostikas sist ēma 
Saimes identifikators  :  
Skatīt saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.9. D ūmainības (b) tests  
2.9.1.  VIENM ĒRĪGU APGRIEZIENU TESTS  
Skatīt saimes zi ņojumu(-s)  :  
2.9.2.  BR ĪVĀ PAĀTRINĀJUMA TESTS  
Izmērītā absorbcijas v ērtība 
(m –1 ) : 
Koriģētā absorbcijas v ērtība 
(m –1 ) : 
2.10.  Dzin ēja jauda  
Sk. ziņojumu(-s) vai apstipri ­
nājuma numuru  : 
2.11.  Temperat ūras inform ācija saist ībā ar transportl īdzekļa lielāko 
vērtību (VH)  
Sliktākā režīma pieeja transport ­
līdzekļa atdzesēšana : jā/nē ( 7 ) 
ATCT  saime, kur ā ietilpst viena 
interpolācijas saime  : jā/nē ( 7 ) 
Motora dzes ēšanas šķidruma 
temperatūra izgarojumu 
uztveršanas laika beig ās (°C)  : 
Vidējā izgarojumu uztver ­ 
šanas zonas temperat ūra 
pēdējās 3 stund ās (°C)  : 
Starpība starp motora dzes ē­ 
šanas šķidruma beigu tempe ­
ratūru un vid ējo izgarojumu 
uztveršanas zonas temperat ūru 
pēdējās 3 stund ās Δ T_ATCT  
(°C) : 
Minimālais izgarojumu 
uztveršanas laiks t  soak_ATCT  
(s) : ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 126  
Temperat ūras devēja atrašan ās 
vieta  : 
Motora izm ērītā temperat ūra :  eļļa / dzesēšanas šķidrums  
( 7 ) ja “jā”, pēdējās sešas rindas nepiem ēro ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 127  
Testa ziņojuma pielikumi  
(nav piem ērojams  ATCT  testam un PEV),  
1. Visi ievaddati korel ācijas rīkam, kā uzskaitīts Īstenošanas regulas 
(ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 I pielikuma 2.4. punkt ā (Korelācijas 
regulās). 
un 
Ievaddatu datnes atsauce: …  
2. Aizpilda korel ācijas datni, kas noteikta Īstenošanas regulas 
(ES) 2017/1152 un (ES) 2017/1153 I pielikuma 3.1.1.2. punkt ā: 
3. Piln ībā ICE  un NOVC-HEV  
NEDC  korelācijas rezult āti transportl īdzekļa lielākā 
vērtība transportl īdzekļa 
mazākā vērtība 
NEDC  CO  2 paziņotā vērtība xxx,xx  xxx,xx  
CO  2 -rezultāts CO  2 MPAS (tostarp Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
CO  2 -rezultāts kontroltest ā vai gadījuma rakstura test ā (tostarp Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
Jaucējkoda numurs  
Lēmums pēc gadījuma rakstura testa  
Novirzes koeficients (v ērtība vai nepiem ēro) 
Verifikācijas koeficients (0/1/nepiem ēro) 
Paziņotā vērtība, kas apstiprin āta ar (CO  2 MPAS / divk āršais tests)  
CO  2 -rezultāts CO  2 MPAS (iz ņemot Ki)  pils ētas 
ārpilsētas 
apstākļos 
kombinēts 
Fizikālie mērījumu rezult āti 
Testa(-u) datums:  1. tests  dd/mm/gggg  dd/mm/gggg  
2. tests  
3. tests  
CO  2 emisijas kombin ētās 1. tests  pilsētas xxx,xxx  xxx,xxx  
ārpilsētas 
apstākļos xxx,xxx  xxx,xxx  
kombinēts xxx,xxx  xxx,xxx  
2. tests  pilsētas 
ārpilsētas 
apstākļos 
kombinēts ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 128  
NEDC  korelācijas rezult āti transportl īdzekļa lielākā 
vērtība transportl īdzekļa 
mazākā vērtība 
3. tests  pilsētas 
ārpilsētas 
apstākļos 
kombinēts 
Ki CO  2 1,xxxx  
CO  2 emisijas kombin ētās, tostarp 
Ki Vidēji kombin ēts 
Salīdzinājums ar pazi ņoto vērtību (paziņotā-vidējā)/paziņotā % 
Ceļa slodzes v ērtības testēšanai  
f 0 (N) x,x  x,x  
f 1 (N/(km/h))  x,xxx  x,xxx  
f 2 (N/(km/h)  2 ) x,xxxxx  x,xxxxx  
inerces klase (kg)  
Galīgie rezult āti 
NEDC  CO  2 [g/km]  pils ētas xxx,xx  xxx,xx  
ārpilsētas 
apstākļos xxx,xx  xxx,xx  
kombinēts xxx,xx  xxx,xx  
NEDC FC  [l/100 km]  pils ētas x,xxx  x,xxx  
ārpilsētas 
apstākļos x,xxx  x,xxx  
kombinēts x,xxx  x,xxx  
4. OVC -HEV  testa rezult āti 
4.1. Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
4.1.1. CO  2 emisijas masa  OVC-HEV  
CO  2 emisija (g/km)  Kombin ētais(tostarp Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  
4.1.2.  OVC-HEV  elektroener ģijas patēriņš 
Elektroener ģijas patēriņš (Wh/km)  Kombin ētais 
EC NEDC_H,test,condition A  
EC NEDC_H,test,condition B  
EC NEDC_H,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 129  
4.1.3. Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  
Degvielas pat ēriņš l/100 km  Kombin ētais 
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  
4.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība (attiec īgā gadījumā) 
4.2.1. CO  2 emisijas masa  OVC-HEV  
CO  2 emisija (g/km)  Kombin ētais(tostarp Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
4.2.2.  OVC-HEV  elektroener ģijas patēriņš 
Elektroener ģijas patēriņš (Wh/km)  Kombin ētais 
EC NEDC_L,test,condition A  
EC NEDC_L,test,condition B  
EC NEDC_L,test,weighted  
4.2.3. Degvielas pat ēriņš (l/100 km)  
Degvielas pat ēriņšl/100 km  Kombin ētais 
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 130  
II DAĻA 
Turpmāk norādītā informācija (attiec īgā gadījumā) ir datu minimums, kas vaja ­
dzīgs ATCT  testam.  
ZIŅOJUMA numurs 
PIETEIKUMA 
IESNIEDZ ĒJS 
Ražotājs 
TEMATS  …  
Ceļa slodzes saimes identifikators(-i)  :  
Interpolācijas saimes identifikators 
(-i) : 
ATCT  identifikators  :  
Testētais objekts  
Marka  :  
IP identifikators  : 
SECINĀJUMS  Test ētais objekts atbilst temat ā minētajām 
prasībām. 
VIETA,  DD/MM/GGGG  
Vispārīgas piezīmes 
Ja ir vair ākas iespējas (atsauces), test ētā iespēja ir jāapraksta testa zi ņojumā. 
Ja nav vair āku iespēju, var pietikt ar vienu atsauci uz inform ācijas dokumentu 
testa ziņojuma sākumā. 
Ikviens tehniskais dienests var ietvert konkr ētu papildu inform āciju: 
a) kas attiecas uz dzirkste ļaizdedzes motoru;  
b) kas attiecas uz kompresijaizdedzes motoru.  
1. TEST ĒTĀ TRANSPORTL ĪDZEKĻA APRAKSTS  
1.1. VISP ĀRĪGI NOSAC ĪJUMI 
Transportl īdzekļu numuri  :  Prototipa numurs un VIN  
Kategorija  :  
Sēdvietu skaits, ieskaitot vad ītāja sēdvietu  : 
Virsbūve :  
Piedziņas riteņi :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 131  
1.1.1. Sp ēka pārvada arhitekt ūra 
Spēka pārvada arhitekt ūra :  pilnībā ICE , hibrīds, elektriskais vai degvielas elements  
1.1.2. IEKŠDEDZES DZIN ĒJS (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viens iekšdedzes motors ( ICE), punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Darbības princips  :  divtaktu/ četrtaktu  
Cilindru skaits un izk ārtojums  :  …  
Motora darba tilpums (cm  3 ) :  
Motora br īvgaitas apgriezieni (min  -1 ) :  ±  
Motora liels br īvgaitas apgriezieni (min  -1 ) 
(a) : ±  
Motora nomin ālā jauda  :  kW  pie  apgr./min  
Maksimālais tīrais griezes moments  :  Nm  pie  apgr./min  
Motora sm ērviela  :  marka un tips  
Dzesēšanas sist ēma :  Tips: gaiss/ ūdens/eļļa 
Izolācija :  materiāls, daudzums, atrašan ās vieta, tilpums un masa  
1.1.3. TESTA DEGVIELA 1. tipa testam (attiec īgos gadījumos)  
Ja ir vair āk nekā viena testa degviela, punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  Benzīns E10 – d īzeļdegviela B7 –  LPG  – NG – …  
Blīvums 15°C temperat ūrā :  
Sēra saturs  :  Tikai d īzeļdegvielai B7 un benz īnam E10  
IX pielikums  :  
Partijas numurs  :  
Willans  koeficienti ( ICE) CO  2 emisijām 
(gCO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 132  
1.1.4. DEGVIELAS PADEVES SIST ĒMA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena degvielas padeves sist ēma, punkts ir j āatkārto 
Tiešā iesmidzin āšana :  ir/nav vai īss apraksts  
Transportl īdzekļa degvielas tips  :  Viena degviela / divas degvielas / main āma degviela  
Vadības bloks  
Daļu atsauce  :  tāpat kā informācijas dokument ā 
Testētā programmat ūra :  piemēram, sken ēšanas rīka lasījums  
Gaisa caurpl ūduma mērītājs :  
Droseļvārsta korpuss  :  
Spiediena dev ējs :  
Iesmidzin āšanas sūknis :  
Iesmidzin ātājs(-i)  :  
1.1.5. IEPL ŪDES SIST ĒMA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena iepl ūdes sistēma, punkts ir j āatkārto 
Pūtes iekārta :  Jā/nē 
marka un tips (1)  
Starpdzes ētājs :  jā/nē 
tips (gaiss/gaiss – gaiss/ ūdens) (1)  
Gaisa filtrs (elements) (1)  :  marka un tips  
Ieplūdes klusin ātājs (1)  :  marka un tips  
1.1.6. IZPL ŪDES SIST ĒMA UN PRETIZTVAIKOŠANAS SIST ĒMA (attie ­
cīgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena, punkts ir j āatkārto 
Pirmais katal ītiskais neitralizators  :  marka un atsauce (1) 
princips: tr īskomponentu/oksid ēšana/NO  x uztvērējs/NOx uzgla ­
bāšanas sist ēma/selekt īva katalītiskā reducēšana...  
Otrais katal ītiskais neitralizators  :  marka un atsauce (1) 
princips: tr īskomponentu/oksid ēšana/NO  x uztvērējs/NOx uzgla ­
bāšanas sist ēma/selekt īva katalītiskā reducēšana...  
Cietdaļiņu filtrs  :  ar/bez/nepiem ēro 
katalizēts: jā/nē 
marka un atsauce (1)  
Atsauce un sk ābekļa dev ēja(-u) 
novietojums  : pirms katalizatora/aiz katalizatora  
Gaisa iesmidzin āšana :  ar/bez/nepiem ēro ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 133  
EGR  :  ar/bez/nepiem ēro 
dzesēta/nedzesēta 
HP/LP 
Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma :  ar/bez/nepiem ēro 
Atsauce un NO  x devēja(-u) novietojums  :  Pirms/aiz  
Vispārīgs apraksts (1)  :  
1.1.7. SILTUMA UZGLAB ĀŠANAS IER ĪCE (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena siltuma uzglab āšanas ierīce, punkts ir j āatkārto 
Siltuma uzglab āšanas ierīce :  jā/nē 
Siltumietilp ība (uzglab ātā entalpija J)  :  
Siltumatdeves laiks (s)  :  
1.1.8. TRANSMISIJA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena transmisija, punkts ir j āatkārto 
Pārnesumkārba :  manuālā/automātiskā/nepārtrauktā variēšana 
Pārnesumu p ārslēgšanas proced ūra 
Dominējošais rež īms :  jā/nē 
parastais/drive/eko  
Labākais režīms CO  2 emisijām un 
degvielas pat ēriņam (attiec īgā 
gadījumā) : 
Sliktākais režīms CO  2 emisijām un 
degvielas pat ēriņam (attiec īgā 
gadījumā) : 
Vadības bloks  :  
Pārnesumkārbas smērviela  :  marka un tips  
Riepas  
Marka  :  
Tips :  
Riepu izm ēri (priekš ējo/aizmugures)  :  
Dinamiskais apk ārtmērs (m)  :  
Riepu spiediens (kPa)  :  
Transmisijas p ārnesumskait ļi (R.T.), galven ās attiecības (R.P.) un (trans ­
portlīdzekļa ātrums (km/h))/(motora apgriezieni (1 000 (min  -1 )) (V  1000 ) 
katram pārnesumkārbas pārnesumskaitlim (R.B.).  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 134  
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9. ELEKTRISKA IEK ĀRTA (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena elektrisk ā iekārta, punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Maksimālā jauda (kW)  :  
1.1.10. VILCES REESS (attiec īgā gadījumā) 
Ja ir vair āk nekā viena vilces  REESS , punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Ietilpība (Ah)  :  
Nominālais spriegums (V)  :  
1.1.11. ENERGOELEKTRONIKA (attiec īgā gadījumā) 
Var būt vairāk nekā viena energoelektronika (piedzi ņas konvertors, zema 
sprieguma sist ēma vai lādētājs) 
Marka  :  
Tips :  
Jauda (kW)  :  
1.2. TRANSPORTL ĪDZEKĻA APRAKSTS  
1.2.1. MASA  
VH testa masa (kg)  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 135  
1.2.2. CE ĻA SLODZES PARAMETRI 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklā vajadzīgā enerģija (J)  :  
Ceļa slodzes testa zi ņojuma atsauce  :  
Ceļa slodzes saimes identifikators  :  
1.2.3. CIKLA ATLASES PARAMETRI 
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1./2./3.a/3.b klase  
Nominālās jaudas un pašmasas attie ­
cība (PMR )(W/kg)  : (attiecīgā gadījumā) 
Maksimālā ātruma process m ērījuma 
laikā : jā/nē 
Transportl īdzekļa maksim ālais ātrums 
(km/h)  : 
Samazināšana (attiec īgā gadījumā) :  jā/nē 
Samazinājuma koeficients fdsc  :  
Cikla attālums (m)  :  
Vienmērīgs ātrums (sa īsinātas testa proce ­
dūras gadījumā) : attiecīgā gadījumā 
1.2.4. PĀRNESUMA P ĀRSLĒGŠANAS PUNKTS (ATTIEC ĪGĀ GADĪJUMĀ) 
Pārnesuma apr ēķināšanas versija  (nor āda piemērojamo Regulas (ES) Nr. 2017/1151 groz ījumu)  
Pārnesuma p ārslēgšana  :  Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots līdz 
četrām decimālzīmēm aiz komata  
nmin drive  
1. pārnesums  :  … min  -1 
1. pārnesums l īdz 2. pārnesumam  :  … min  -1 
2. pārnesums l īdz apst āšanās 
stāvoklim:  : … min  -1 
2. pārnesums  :  … min  -1 
3. pārnesums un n ākamie  :  … min  -1 
1. pārnesumu ne ņem vērā :  jā/nē 
n_95_augsts katram p ārnesumam  :  … min  -1 
n_min_drive_iestat ījums pa ātrinājuma/ 
vienmērīga ātruma f āzēs 
(n_min_drive_up)  : … min  -1 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 136  
n_min_drive_iestat ījums pal ēninājuma 
fāzēs (nmin_drive_down)  : … min  -1 
t_start_fāze :  …s  
n_min_drive_start  :  … min  -1 
N_min_drive_up_start  :  … min  -1 
izmanto  ASM  :  jā/nē 
ASM  vērtības :  
2. TESTU REZULT ĀTI 
Šasijas dinamometra iestat ījumu metode  :  Fiksēta darbība / iterat īvs / alternat īvs ar paša uzsild īšanas ciklu  
Dinamometrs 2 WD/4WD darbībā :  2WD/4WD 
2WD darbībai griezās nedzenoš ā ass :  jā/nē/nepiemēro 
Dinamometra darb ības režīms j ā/nē 
Brīvskrējiena režīms :  jā/nē 
2.1. TESTS 14 °C TEMPERAT ŪRĀ 
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Dzesēšanas ventilatora apakš ējās malas 
augstums virs zemes (cm)  : 
Ventilatora centra poz īcija šķērsvirzienā (ja 
mainīta pēc ražotāja piepras ījuma)  : transportl īdzekļa centra l īnijā/.. 
Attālums no transportl īdzekļa priekšas (cm)  :  
IWR Inerces darba r ādītājs (%)  :  x,x  
RMSSE : Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda (km/h)  : x,xx  
Apraksts par braukšanas cikla pie ņemto novirzi  : Pilnībā iedarbināts paātrinājuma ped ālis 
2.1.1. Pies ārņotāju emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes 
motoru,  NOVC-HEV  transportl īdzeklim un  OVC-HEV  transportl īdzeklim 
uzlādi noturoša rež īma gadījumā 
Piesārņotāji CO THC  a) NMHC  a) NO  x THC +NO  x 
b) Cietdaļiņ­
as Daļiņu 
skaits  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Izmērītās vērtības 
Robežvērtības 
2.1.2. CO  2 emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes motoru,  
NOVC-HEV  transportl īdzeklim un  OVC-HEV  transportl īdzeklim uzl ādi 
noturošu testu gad ījumā ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 137  
CO  2 emisija (g/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Izmērītā vērtība M  CO2,p,1  — 
Ņemot vērā ātrumu un att ālumu kori ģētā vērtība 
M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB  korekcijas koeficients (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
( 2 ) korekcija, k ā minēts šīs regulas XXI pielikuma 2. papildin ājuma 6. papildpielikum ā ICE  transportl īdzekļiem, K  CO2 — HEV  
transportl īdzekļiem 
2.2 TESTS 23 °C TEMPERAT ŪRĀ 
Sniedz inform āciju vai atsaucas uz 1. tipa testa zi ņojumu 
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Dzesēšanas ventilatora apakš ējās malas 
augstums virs zemes (cm)  : 
Ventilatora centra poz īcija šķērsvirzienā (ja 
mainīta pēc ražotāja piepras ījuma)  : transportl īdzekļa centra l īnijā/.. 
Attālums no transportl īdzekļa priekšas (cm)  :  
IWR Inerces darba r ādītājs (%)  :  x,x  
RMSSE : Vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda (km/h)  : x,xx  
Apraksts par braukšanas cikla pie ņemto novirzi  : Pilnībā iedarbināts paātrinājuma ped ālis 
2.2.1. Pies ārņotāju emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes 
motoru,  NOVC-HEV  transportl īdzeklim un  OVC-HEV  transportl īdzeklim 
uzlādi noturoša rež īma gadījumā 
Piesārņotāji CO THC  a) NMHC  a) NO  x THC +NO  x 
b) Cietdaļiņ­
as Daļiņu 
skaits  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Galīgās vērtības 
Robežvērtības 
2.2.2. CO  2 emisijas transportl īdzeklim ar vismaz vienu iekšdedzes motoru,  
NOVC-HEV  transportl īdzeklim un  OVC-HEV  transportl īdzeklim uzl ādi 
noturošu testu gad ījumā 
CO  2 emisija (g/km)  Zems  Vid ējs Augsts  Ļoti augsts  Kombin ētais 
Izmērītā vērtība M  CO2,p,1  — 
Ņemot vērā ātrumu un att ālumu kori ģētā vērtība 
M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB  korekcijas koeficients (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
( 2 ) korekcija, k ā minēts šīs regulas XXI pielikuma 2. papildin ājuma 6. papildpielikum ā ICE  transportl īdzekļiem un Regulas (ES) 
2017/1151 XXI pielikuma 2. papildin ājuma 8. papildpielikum ā HEV  transportl īdzekļiem (K  CO2 ) ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 138  
2.3 SECIN ĀJUMS  
CO  2 emisija (g/km)  Kombin ētais 
ATCT  (14°C) M  CO2,Treg  
1. tips (23°C) M  CO2,23°  
Saimes korekcijas koeficients ( FCF ) 
2.4. ATSKAITES TRANSPORTL ĪDZEKĻA TEMPERAT ŪRAS DATI P ĒC 
23 °C TESTA 
Sliktākā režīma pieeja transportl īdzekļa 
atdzesēšana : jā/nē ( 3 ) 
ATCT  saime, kur ā ietilpst viena interpol ācijas 
saime  : jā/nē ( 3 ) 
Motora dzes ēšanas šķidruma temperat ūra 
izgarojumu uztveršanas laika beig ās (°C)  : 
Vidējā izgarojumu uztveršanas zonas tempe ­
ratūra pēdējās 3 stund ās (°C)  : 
Starpība starp motora dzes ēšanas šķidruma 
beigu temperat ūru un vid ējo izgarojumu 
uztveršanas zonas temperat ūru pēdējās 3 
stundās Δ T_ATCT  (°C) : 
Minimālais izgarojumu uztveršanas laiks t  soa­
k_ATCT  (s) : 
Temperat ūras devēja atrašan ās vieta  :  
Motora izm ērītā temperat ūra :  eļļa / dzesēšanas šķidrums  
( 3 ) ja “jā”, pēdējās sešas rindas nepiem ēro ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 139  
8.b papildin ājums  
Ceļa slodzes testa zi ņojuma  
Turpmāk norādītā informācija (attiec īgā gadījumā) ir datu minimums, kas vaja ­
dzīgs ceļa slodzes noteikšanas testam  
ZIŅOJUMA numurs 
PIETEIKUMA 
IESNIEDZ ĒJS 
Ražotājs 
TEMATS  Transportl īdzekļa ceļa slodzes noteikšana /...  
Ceļa slodzes saimes identifikators(-i)  : 
Testētais objekts  
Marka  :  
Tips :  
SECINĀJUMS  Test ētais objekts atbilst temat ā minētajām 
prasībām. 
VIETA,  DD/MM/GGGG  
1. ATTIEC ĪGAIS(-IE) TRANSPORTL ĪDZEKLIS(- ĻI) 
Attiecīgā(-s) marka(-s)  :  
Attiecīgais(-ie) tips(-i)  :  
Komerciāls apraksts  :  
Maksimālais ātrums (km/h)  :  
Dzenošā(-s) ass(-is)  :  
2. TEST ĒTĀ(-O) TRANSPORTL ĪDZEKĻA(-U) APRAKSTS  
Ja nav interpol ācijas: ir j āapraksta slikt ākā gadījuma transportl īdzeklis 
(attiecībā uz vajadz īgo enerģiju) 
2.1. Aerodinamisk ā tuneļa metode 
Apvienojum ā ar :  transmisijas dinamometrs 
[plakansiksnas] vai dinamome ­
triskais [šasijas] stends  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 140  
2.1.1. Visp ārīgi 
Aerodinamiskais tunelis  Dinamometrs  
H R L R H R LR 
Marka  
Tips 
Versija  
Ciklā vajadzīgā enerģija visā WLTC  
3. klases cikl ā (kJ)  
Novirze no ražojumu s ērijas —  —  
Nobraukums (km)  —  —  
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Marka  :  
Tips :  
Versija  :  
Ciklā vajadzīgā enerģija visā WLTC  
(kJ) : 
Novirze no ražojumu s ērijas :  
Nobraukums (km)  :  
2.1.2. Masa  
Dinamometrs  
H R L R 
Testa masa (kg)  
Vidējā masa m  av (kg) 
Vērtība m  r (kg uz asi)  
M kategorijas transportl īdzeklis: 
transportl īdzekļa masas nokomplekt ētā 
stāvoklī daļa uz priekš ējo asi (%)  
N kategorijas transportl īdzeklis: 
masas sadal ījums (kg vai %)  
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Testa masa (kg)  :  
Vidējā masa m  av (kg) :  (vidējā pirms un p ēc testa)  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 141  
Tehniski pie ļaujamā maksim ālā 
pilnā masa:  : 
Neobligātā aprīkojuma apl ēstā 
vidējā aritmētiskā masa  : 
M kategorijas transportl īdzeklis: 
transportl īdzekļa masas nokomplek ­
tētā stāvoklī daļa uz priekš ējo asi 
(%) : 
N kategorijas transportl īdzeklis: 
masas sadal ījums (kg vai %)  : 
2.1.3. Riepas  
Aerodinamiskais tunelis  Dinamometrs  
H R L R H R L R 
Izmēru apzīmējums  
Marka  
Tips 
Rites pretest ība 
Priekšējās (kg/t)  —  —  
Aizmugur ējās (kg/t)  —  —  
Spiediens riep ās 
Priekšējām (kPa)  —  —  
Aizmugur ējām (kPa)  —  —  
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Izmēru apzīmējums  
Marka  :  
Tips :  
Rites pretest ība 
Priekšējās (kg/t)  :  
Aizmugur ējās (kg/t)  :  
Spiediens riep ās 
Priekšējām (kPa)  :  
Aizmugur ējām (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 142  
2.1.4. Virsb ūve 
Aerodinamiskais tunelis  
H R L R 
Tips AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versija  
Aerodinamisk ās ierīces 
Pārvietojamas aerodinamisk ās virsbūves 
daļas jā/nē un attie­
cīgā gadījumā 
uzskaitīt 
Uzstādīto aerodinamisko iesp ēju saraksts  
Delta (C  D × A  f ) LH salīdzinājumā ar H  R 
(m2)  — 
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Virsbūves formas apraksts  :  Kvadrātveida kaste (ja nevar 
noteikt reprezentat īvu virsbūves 
formu nokomplekt ētam trans ­
portlīdzeklim)  
Frontālā daļa Afr (m  2 ) :  
2.2. UZ CE ĻA 
2.2.1. Visp ārīgi 
H R L R 
Marka  
Tips 
Versija  
Ciklā vajadzīgā enerģija visā WLTC  3. 
klases cikl ā (kJ)  
Novirze no ražojumu s ērijas 
Nobraukums  
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Marka  :  
Tips :  
Versija  :  
Ciklā vajadzīgā enerģija visā WLTC  
(kJ) : 
Novirze no ražojumu s ērijas :  
Nobraukums (km)  :  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 143  
2.2.2. Masa  
H R L R 
Testa masa (kg)  
Vidējā masa m  av (kg) 
Vērtība m  r (kg uz asi)  
M kategorijas transportl īdzeklis: 
transportl īdzekļa masas nokomplekt ētā 
stāvoklī daļa uz priekš ējo asi (%)  
N kategorijas transportl īdzeklis: 
masas sadal ījums (kg vai %)  
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Testa masa (kg)  :  
Vidējā masa m  av (kg) :  (vidējā pirms un p ēc testa)  
Tehniski pie ļaujamā maksim ālā 
pilnā masa:  : 
Neobligātā aprīkojuma apl ēstā 
vidējā aritmētiskā masa  : 
M kategorijas transportl īdzeklis: 
transportl īdzekļa masas nokomplek ­
tētā stāvoklī daļa uz priekš ējo asi 
(%) 
N kategorijas transportl īdzeklis: 
masas sadal ījums (kg vai %)  
2.2.3. Riepas  
H R L R 
Izmēru apzīmējums  
Marka  
Tips 
Rites pretest ība 
Priekšējās (kg/t)  
Aizmugur ējās (kg/t)  
Spiediens riep ās 
Priekšējām (kPa)  
Aizmugur ējām (kPa)  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 144  
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Izmēru apzīmējums  :  
Marka  :  
Tips :  
Rites pretest ība 
Priekšējās (kg/t)  :  
Aizmugur ējās (kg/t)  :  
Spiediens riep ās 
Priekšējām (kPa)  :  
Aizmugur ējām (kPa)  :  
2.2.4. Virsb ūve 
H R L R 
Tips AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versija  
Aerodinamisk ās ierīces 
Pārvietojamas aerodinamisk ās virsbūves 
daļas jā/nē un attie­
cīgā gadījumā 
uzskaitīt 
Uzstādīto aerodinamisko iesp ēju saraksts  
Delta (C  D × A  f ) LH salīdzinājumā ar H  R 
(m 2 ) — 
Vai (ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā): 
Virsbūves formas apraksts  :  Kvadrātveida kaste (ja nevar 
noteikt reprezentat īvu virsbūves 
formu nokomplekt ētam trans ­
portlīdzeklim)  
Frontālā daļa A  fr (m 2 ) :  
2.3. SP ĒKA PĀRVADS  
2.3.1. Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
Motora kods  :  
Pārnesumkārbas tips  :  manuālā, automātiskā, CVT  
Transmisijas modelis 
(ražotāja kodi)  : (griezes momenta v ērtība un saj ūgu skaits à, ko 
norādīs informācijas dokument ā) ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 145  
Ietvertie transmisijas mode ļi 
(ražotāja kodi)  : 
Motora apgriezienu skaits, ko dala ar transportl ī­
dzekļa ātrumu  : Pārnesums  Pārnesuma skaitlis  N/V attiec ība 
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektriskā(-s) iekārta(-s), kas savienota(-s) poz īcijā N : n/a (nav elektrisk ās iekārtas vai nav br īvskrējiena 
režīma) 
Elektrisko iek ārtu tips un skaits  :  konstrukcijas tips: asinhrona/sinhrona…  
Dzesētāja veids  :  gaiss, š ķidrums …  
2.3.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība 
Atkārto 2.3.1. punktu ar  VL datiem  
2.4. TESTU REZULT ĀTI 
2.4.1. Transportl īdzekļa lielākā vērtība 
Testu datumi  :  dd/mm/gggg (aerodinamiskais 
tunelis) 
dd/mm/gggg (dinamometrs) 
vai 
dd/mm/gggg (uz ce ļa) 
UZ CEĻA 
Testa metode  :  brīvskrējiens 
vai griezes momenta skait ītāja metode  
Iekārta (nosaukums / atrašan ās 
vieta / trases atsauce)  : 
Brīvskrējiena režīms :  j/n  
Riteņu iestatījuma regul ējums  :  Savirzes un s āngāzuma vērtības 
Maksimālais atskaites ātrums (km/ 
h) : 
Anemometrija  :  stacion āri 
vai uz ce ļa: anemometrijas ietekme (C  D × A) un vai t ā ir koriģēta. 
Intervāla(-u) skaits  :  
Vējš :  vidējais, maksim ālais un virziens saist ībā ar testa trases virzienu  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 146  
Gaisa spiediens  :  
Temperat ūra (vidējā) :  
Vēja korekcija  :  j/n  
Riepu spiediena noregul ēšana :  j/n  
Faktiskie rezult āti :  Griezes momenta metode: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Brīvskrējiena metode: 
f 0 
f 1 
f 2 
Galīgie rezult āti Griezes momenta metode: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
un 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Brīvskrējiena metode: 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Vai 
AERODINAMISK Ā TUNEĻA METODE  
Iekārta (nosaukums/atrašan ās vieta/ 
dinamometra atsauce)  : 
Iekārtu kvalifik ācija :  Ziņojuma atsauce un datums  
Dinamometrs  
Dinamometra tips  :  transmisijas dinamometrs vai dinamometriskais stends  
Metode  :  vienmērīga ātruma vai pal ēninājuma metode  
Uzsildīšana :  uzsildīšana ar dinamometru vai darbinot transportl īdzekli  
Ruļļa līknes korekcija  :  (dinamometriskajam stendam (attiec īgā gadījumā)) 
Dinamometrisk ā stenda iestat ī­
jumu metode  : Fiksēta darbība / iterat īvs / alternat īvs ar paša uzsild īšanas ciklu  
Izmērītais aerodinamisk ās pretes­
tības koeficients, ko reizina ar fron ­
tālo daļu : Ātrums (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultāts :  f  0 = 
f 1 = 
f 2 = ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 147  
Vai 
CEĻA SLODZES MATRICA UZ CE ĻA 
Testa metode  :  brīvskrējiens 
vai griezes momenta skait ītāja metode  
Iekārta (nosaukums/atrašan ās vieta/ 
trases atsauce)  : 
Brīvskrējiena režīms :  j/n  
Riteņu iestatījuma regul ējums  :  Savirzes un s āngāzuma vērtības 
Maksimālais atskaites ātrums (km/ 
h) : 
Anemometrija  :  stacion āri 
vai uz ce ļa: anemometrijas ietekme (C  D × A) un vai t ā ir koriģēta. 
Intervāla(-u) skaits  :  
Vējš :  vidējais, maksim ālais un virziens saist ībā ar testa trases virzienu  
Gaisa spiediens  :  
Temperat ūra (vidējā) :  
Vēja korekcija  :  j/n  
Riepu spiediena noregul ēšana :  j/n  
Faktiskie rezult āti :  Griezes momenta metode: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
Brīvskrējiena metode: 
f 0r = 
f 1r = 
f 2r = 
Galīgie rezult āti Griezes momenta metode: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
un 
f 0r (aprēķināts transportl īdzekļa H  M vērtībai) = 
f 2r (aprēķināts transportl īdzekļa H  M vērtībai) = 
f 0r (aprēķināts transportl īdzeklim L  M ) = 
f 2r (aprēķināts transportl īdzeklim L  M ) = 
Brīvskrējiena metode: 
f 0r (aprēķināts transportl īdzekļa H  M vērtībai) = 
f 2r (aprēķināts transportl īdzekļa H  M vērtībai) = 
f 0r (aprēķināts transportl īdzeklim L  M ) = 
f 2r (aprēķināts transportl īdzeklim L  M ) = ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 148  
Vai 
CEĻA SLODZES MATRICAS AERODINAMISK Ā TUNE ĻA 
METODE  
Iekārta (nosaukums/atrašan ās vieta/ 
dinamometra atsauce)  : 
Iekārtu kvalifik ācija :  Ziņojuma atsauce un datums  
Dinamometrs  
Dinamometra tips  :  transmisijas dinamometrs vai dinamometriskais stends  
Metode  :  vienmērīga ātruma vai pal ēninājuma metode  
Uzsildīšana :  uzsildīšana ar dinamometru vai darbinot transportl īdzekli  
Ruļļa līknes korekcija  :  (dinamometriskajam stendam (attiec īgā gadījumā)) 
Dinamometrisk ā stenda iestat ī­
jumu metode  : Fiksēta darbība / iterat īvs / alternat īvs ar paša uzsild īšanas ciklu  
Izmērītais aerodinamisk ās pretes­
tības koeficients, ko reizina ar fron ­
tālo daļu : Ātrums (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultāts :  f  0r = 
f 1r = 
f 2r = 
f 0r (aprēķināts transportl īdzekļa H  M vērtībai) = 
f 2r (aprēķināts transportl īdzekļa H  M vērtībai) = 
f 0r (aprēķināts transportl īdzeklim L  M ) = 
f 2r (aprēķināts transportl īdzeklim L  M ) = 
2.4.2. Transportl īdzekļa mazākā vērtība 
Atkārto 2.4.1. punktu ar  VL datiem  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 149  
8.c papildin ājums  
Testa lapas paraugs  
“Testa lapa” ietver re ģistrētos testa datus, kas nav ietverti nevien ā testa ziņojumā. 
Tehniskais dienests vai ražot ājs saglabā testa lapu(-as) vismaz 10 gadus.  
Turpmāk norādītā informācija (attiec īgā gadījumā) ir datu minimums, kas vaja ­
dzīgs testa lap ām. 
Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 4. papildpielikum ā sniegtā informācija 
Regulējamu riteņu iestatījumu parametri  :  
Koeficienti c  0 , c 1 un c  2 , :  c  0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Brīvskrējiena laiki, kas izm ērīti dinamometriskaj ā 
stendā : Atskaites ātrums (km/h)  Br īvskrējiena laiks(-i)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Uz transportl īdzekļa vai taj ā var ievietot papildu 
masu, lai nov ērstu riepu sl īdēšanu : masa (kg) 
uz transportl īdzekļa/transportl īdzeklī ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 150  
Brīvskrējiena laiki p ēc transportl īdzekļa brīvskrējiena 
procedūras īstenošanas  : Atskaites ātrums (km/h)  Br īvskrējiena laiks(-i)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 5. papildpielikum ā sniegtā informācija 
NOx konvertora efektivit āte 
Norādītās koncentr ācijas a); b), c), d), k ā arī koncen­
trācija, kad NOx analizators ir NO rež īmā, lai kali­
brēšanas gāze neizplūstu cauri konvertoram  : a) = 
b)= 
c)= 
d)= 
Koncentrācija NO rež īmā = 
Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. papildpielikum ā sniegtā informācija 
Transportl īdzekļa faktiski nobrauktais att ālums  :  
Manuālās transmisijas transportl īdzeklim — MT 
transportl īdzeklis, kas nevar sekot cikla l īknei. 
Novirzes no braukšanas cikla  : 
Braukšanas l īknes rādītāji: 
Jāaprēķina šādi rādītāji saskaņā ar SAE J2951 stan ­
dartu (pārskatīts 2014. gada janv ārī) : 
: 
IWR: Inerces darba r ādītājs :  
RMSSE: Vid ējā kvadrātiskā ātruma kļūda : 
: 
: 
Cietdaļiņu parauga filtra sv ēršana  
Filtrs pirms testa  :  
Filtrs pēc testa  :  
Standartfiltrs  :  
Katra m ērītā savienojuma saturs p ēc mērierīces 
nostabiliz ēšanās : ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 151  
Reģenerācijas koeficienta noteikšana  
D ciklu skaits starp diviem  WLTC , kuros ir re ģene­
rācijas notikumi  : 
To ciklu skaits, kuros tiek veikti emisiju m ērījumi (n)  : 
Emisiju masas m ērījums M′ sij katram savienojumam i 
ciklā j : 
Reģenerācijas koeficienta noteikšana 
Piemērojamo testa ciklu skaits d, kuros veic m ērī­
jumus attiec ībā uz pilnīgu reģenerāciju : 
Reģenerācijas koeficienta noteikšana  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6.a papildpielikum ā sniegtā informācija 
ATCT 
Testa telpas gaisa temperat ūra un mitrums, kas 
noteikts pie transportl īdzekļa dzesēšanas ventilatora 
atveres ar minim ālo frekvenci 0,1 Hz apm ērā. : Temperat ūras noteikšanas punkts = T  reg 
Faktiskā temperat ūras vērtība 
± 3 °C testa s ākumā 
± 5 °C testa laik ā 
Izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūra, ko nep ār­
traukti m ēra ar minim ālo frekvenci 0,033 Hz.  : Temperat ūras noteikšanas punkts = T  reg 
Faktiskā temperat ūras vērtība 
± 3 °C testa s ākumā 
± 5 °C testa laik ā 
Nodošanas laiks no iepriekš ējas sagatavošanas uz 
izgarojumu uztveršanas zonu  : ≤ 10 minūtes 
Laiks no 1. tipa testa beig ām līdz atdzes ēšanas 
procedūrai : ≤ 10 minūtes 
Izmērītais izgarojumu uztveršanas laiks, ko re ģistrē 
visās attiecīgajās testa lap ās. : laiks no beigu temperat ūras mērījuma līdz 1. tipa testa 
beigām 23 °C temperat ūrā 
Regulas (ES) 2017/1151 VI pielikum ā sniegtā informācija 
Diennakts tests 
Apkārtējās vides temperat ūra divu diennakts ciklu 
laikā (pierakst īta vismaz reizi min ūtē) : 
Aktīvās ogles tilpnes piepild īšana ar zudumu tvai ­ 
kiem 
Apkārtējās vides temperat ūra pirmaj ās 11 stund ās 
(pierakstīta vismaz reizi 10 min ūtēs) : ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 152  
8.d papildin ājums  
Iztvaikošanas emisiju testa zi ņojums  
Turpmāk norādītā informācija (attiec īgā gadījumā) ir datu minimums, kas vaja ­
dzīgs iztvaikošanas emisiju testam.  
ZIŅOJUMA numurs 
PIETEIKUMA 
IESNIEDZ ĒJS 
Ražotājs 
TEMATS  …  
Iztvaikošanas saimes identifikators  :  
Testētais objekts  
Marka  :  
SECINĀJUMS  Test ētais objekts atbilst temat ā minētajām 
prasībām. 
VIETA,  DD/MM/GGGG  
Ikviens tehniskais dienests var ietvert papildu inform āciju 
1. TRANSPORTL ĪDZEKĻA TEST ĒTĀS LIEL ĀKĀS VĒRTĪBAS 
APRAKSTS: 
Transportl īdzekļu numuri  :  Prototipa numurs un VIN  
Kategorija  :  
1.1. Spēka pārvada arhitekt ūra 
Spēka pārvada arhitekt ūra :  Iekšdedzes, hibr īds, elektriskais 
vai degvielas elements  
1.2. Iekšdedzes motors  
Ja ir vair āk nekā viens iekšdedzes motors ( ICE), punkts ir j āatkārto 
Marka  :  
Tips :  
Darbības princips  :  divtaktu/ četrtaktu  
Cilindru skaits un izk ārtojums  :  
Motora darba tilpums (cm  3 ) :  
Kompresija  :  jā/nē 
Tiešā iesmidzin āšana :  ir/nav vai īss apraksts  
Transportl īdzekļa degvielas tips  :  Viena degviela / divas degvielas / main āma degviela  
Motora sm ērviela  :  Marka un tips  
Dzesēšanas sist ēma :  Tips: gaiss/ ūdens/eļļa ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 153  
1.4. Degvielas padeves sist ēma 
Iesmidzin āšanas sūknis :  
Iesmidzin ātājs(-i)  :  
Degvielas tvertne  
Slānis(-i)  :  vienslāņa/daudzsl āņu 
Degvielas tvertnes materi āls :  metāls / ...  
Citu degvielas padeves sist ēmas daļu 
materiāls : …  
Hermētiska  :  jā/nē 
Tvertnes nomin ālā ietilpība (l)  :  
Tilpne  
Marka un tips  :  
Aktīvās ogles veids  :  
Kokogles tilpums (l)  :  
Kokogles masa (g)  :  
Paziņotais  BWC  (g) :  xx,x  
2. TESTU REZULT ĀTI 
2.1. Tilpnes vecin āšana stend ā 
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Tilpnes vecin āšanas testa zi ņojums  :  
Noslogojums  :  
Degvielas specifik ācija 
Marka  :  
Blīvums pie 15 °C (kg/m  3 ) :  
Etanola saturs (%)  :  
Partijas numurs  :  
2.2. Caurlaid ības koeficienta ( PF) noteikšana  
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Caurlaidības koeficienta testa zi ņojums  :  
HC, izmērīts 3. nedēļā, HC  3W (mg/24h)  :  xxx  
HC, izmērīts 20. ned ēļā, HC  20W (mg/24h)  : xxx  
Caurlaidības koeficients,  PF (mg/24h)  :  xxx  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 154  
Daudzslāņu tvertņu vai met āla tvertņu gadījumā 
Alternatīvais caurlaid ības koeficients,  PF 
(mg/24h)  : jā/nē 
2.3. Izgarojumu tests  
Testu datums  :  (diena/m ēnesis/gads)  
Testa vieta  :  
Šasijas dinamometra iestat ījumu metode  :  Fiksēta darbība / iterat īvs / alternat īvs ar paša uzsild īšanas ciklu  
Dinamometra darb ības režīms j ā/nē 
Brīvskrējiena režīms :  jā/nē 
2.3.1.  Masa  
VH testa masa (kg)  :  
2.3.2.  Ceļa slodzes parametri  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
2.3.3.  Cikls un p ārnesuma p ārslēgšanas punkts (attiec īgā gadījumā) 
Cikls (bez samazin ājuma)  :  1./2./3. klase  
Pārnesuma p ārslēgšana  :  Vidējais pārnesums ātrumam ≥ 1 km/h, kas noapa ļots līdz 
četrām decimālzīmēm aiz komata  
2.3.4.  Transportl īdzeklis  
Testētais transportl īdzeklis  :  VH  vai apraksts  
Nobraukums (km)  :  
Vecums (ned ēļas) :  
2.3.5.  Testa proced ūra un rezult āti 
Testa proced ūra :  Nepārtraukta (herm ētiskām degvielas tvertnes sist ēmām) / 
Nepārtraukta (neherm ētiskām degvielas tvertnes sist ēmām) Atse­
višķs (hermētiskām degvielas tvertnes sist ēmām) 
Izgarojumu uztveršanas perioda apraksts 
(laiks un temperat ūra) : 
Degvielas tvaiku mutu ļa vērtība (g)  :  xx,x (attiec īgā gadījumā) 
Izgarojumu tests  karstuma rad ītie izgaro ­
jumi, M  HS Pirmais 24h period ā, 
M D1 Otrais 24h period ā, M  D2 
Vidējā temperat ūra (°C)  —  —  
Iztvaikošanas emisijas (g/tests)  x,xxx  x,xxx  x,xxx  
Galīgais rezult āts, M  HS + M  D1 + M  D2 + 
(2xPF) (g/tests)  x,xx 
Robežvērtība (g/tests)  2,0  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 155  
II PIELIKUMS  
▼M3 
A DAĻA 
▼B 
EKSPLUAT ĀCIJAS ATBILST ĪBA 
1. IEVADS  
▼M3 
1.1. Šī daļa attiecas uz M kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl ī­
dzekļiem, pamatojoties uz tipiem, kas apstiprin āti līdz 2018. gada 31. decem ­
brim un re ģistrēti līdz 2019. gada 31. augustam, un N1 kategorijas II un 
III klases un N2 kategorijas transportl īdzekļiem, pamatojoties uz tipiem, 
kas apstiprin āti līdz 2019. gada 31. augustam un re ģistrēti līdz 
2020. gada 31. augustam.  
▼B 
2. PRAS ĪBAS  
Ekspluatācijas atbilst ības prasības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 
839. punkt ā un 3., 4. un 5. papildin ājumā; izņēmumi min ēti turpmākajās 
iedaļās. 
2.1. ANO EEK Noteikumu Nr. 839.2.1. punktu saprot š ādi: 
Apstiprin ātāja iestāde ekspluat ācijas atbilst ības revīziju veic, pamatojoties 
uz visu b ūtisko ražot āja rīcībā esošo inform āciju un saska ņā ar tādām 
pašām ražojumu atbilst ības revīzijas proced ūrām, kā noteikts Direkt īvas 
2007/46/EK 12. panta 1. un 2. punkt ā un minētās direktīvas X pielikuma 
1. un 2. punkt ā. Ja inform āciju apstiprin ātājai iestādei sniedz no jebkuras 
apstiprinātājas iestādes vai dal ībvalsts ekspluat ācijas pārraudzības testa, to 
pievieno ražot āja ekspluat ācijas pārraudzības ziņojumiem.  
2.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 839.3.5.2. punktu groza, pievienojot š ādu jaunu 
apakšpunktu:  
“… 
Mazu ražojumu s ēriju (kurās ir mazāk par 1 000 transportl īdzekļiem katrā 
OBD  saimē) transportl īdzekļus atbrīvo no minim ālajām ekspluat ācijas 
veiktspējas koeficienta ( IUPR ) prasībām, kā arī no prasības tās apliecin āt 
apstiprinātājai iestādei.”  
2.3. Atsauces uz “l īgumslēdzējpusēm” saprot k ā atsauces uz “dal ībvalstīm”. 
2.4. ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 2.6. punktu aizst āj ar šādu: 
Transportl īdzeklim j āatbilst tādam transportl īdzekļa tipam, kas apstiprin āts 
saskaņā ar šo regulu un ietverts atbilst ības sertifik ātā saskaņā ar Direkt īvu 
2007/46/EK. Tam j ābūt reģistrētam un izmantotam Savien ībā. 
2.5. Atsauci ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 2.2. punkt ā uz 
“1958. gada nol īgumu” saprot k ā atsauci uz Direkt īvu 2007/46/EK.  
2.6. ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 2.6. punktu aizst āj ar šādu: 
No transportl īdzekļa degvielas tvertnes ņemtajā degvielas paraug ā svina un 
sēra saturam j āatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 
2009/30/EK (  1 ) noteiktajiem attiec īgajiem standartiem, un nav pie ļaujamas 
nepareizas degvielas izmantošanas paz īmes. Var veikt p ārbaudes izp ūtējā. 
2.7. Atsauci Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 4.1. punkt ā uz “emisiju testiem 
saskaņā ar 4.a pielikumu” saprot k ā “emisiju testus, ko veic saska ņā ar šīs 
regulas XXI pielikumu”.  ▼B 
( 1 ) OV L 140, 5.6.2009, 88. lpp.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 156  
2.8. Atsauci Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 4.1. punkt ā uz “4.a pielikuma 
6.3. punktu” saprot k ā atsauci uz “š īs regulas XXI pielikuma 6. papildpie ­
likuma 1.2.6. punktu”.  
2.9. Atsauci ANO EEK Noteikumu Nr. 833. papildin ājuma 4.4. punkt ā uz 
“1958. gada nol īgumu” saprot k ā atsauci uz “Direkt īvas 2007/46/EK 13. 
panta 1. un 2. punktu”.  
▼M3 
2.10. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. papildin ājuma 3.2.1. punkt ā, 4.2. punkt ā 
un 1. un 2. zemsv ītras piezīmē atsauce uz robežv ērtībām, kas sniegtas 
5.3.1.4. punkta 1. tabul ā, ir jāsaprot kā atsauce uz 2. tabulu Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 I pielikum ā. 
B DAĻA 
JAUNA ATBILST ĪBAS EKSPLUAT ĀCIJĀ METODIKA  
1. Ievads  
Šī daļa attiecas uz M kategorijas un N1 kategorijas I klases transportl ī­
dzekļiem, pamatojoties uz tipiem, kas apstiprin āti pēc 2019. gada janv āra, 
un uz visiem transportl īdzekļiem, kas re ģistrēti pēc 
2019. gada 1. septembra, un uz N1 kategorijas II un III klases un 
N2 kategorijas transportl īdzekļiem, pamatojoties uz tipiem, kas apstipri ­
nāti pēc 2019. gada 1. septembra un re ģistrēti pēc 
2020. gada 1. septembra.  
Tajā ir sniegtas atbilst ības ekspluat ācijā (ISC) prasības, kas j āievēro, 
pārbaudot atbilst ību emisiju robežv ērtībām izpūtējam (tostarp zem ā 
temperatūrā) un iztvaikošanas emisij ām transportl īdzekļa parastā lietde­
rīgās izmantošanas laik ā līdz pieciem gadiem vai l īdz 100 000 km 
nobraukumam, atkar ībā no tā, kas iest āsies drīzāk. 
2. Procesa apraksts  
B.1. attēls. 
Atbilstības ekspluat ācijai procesa att ēlojums (kur  GTAA  ir tipa 
apstiprin ātājiestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, un  OEM  ir 
ražotājs)
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 157  
3. ISC  saimes noteikšana  
ISC saimē ietilpst š ādi transportl īdzekļi: 
(a) izpūtēja emisijām (1. tipa un 6. tipa tests) transportl īdzekļi, uz kuriem 
attiecas  PEMS  testa saime, k ā norādīts IIIA pielikuma 7. papildin ā­
jumā; 
(b) iztvaikošanas emisij ām (4. tipa tests) transportl īdzekļi, kas iek ļauti 
iztvaikošanas emisiju saim ē, kā norādīts VI pielikuma 5.5. punkt ā. 
4. Inform ācijas vākšana un s ākotnējā riska nov ērtējums  
Tipa apstiprin ātājiestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, iev āc visu attie ­
cīgo inform āciju par iesp ējamām emisiju neatbilst ībām, kas ir b ūtiska, lai 
pieņemtu lēmumu, kuru no  ISC  saimēm pārbaudīt konkrētajā gadā. Tipa 
apstiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, ņem vērā konkrēto 
informāciju, norādot, kuriem transportl īdzekļa tipiem ir augstas emisijas 
reālos braukšanas apst ākļos. Šo inform āciju iegūst, izmantojot atbilst īgas 
metodes, kas var b ūt tālizpēte, vienkāršotas ieb ūvētas emisiju p ārrau­
dzības sistēmas (SEMS) un test ēšana ar  PEMS . Lai  ISC testiem noteiktu 
prioritātes, šādas testēšanas laik ā vai izmantot nov ēroto pārsniegumu 
skaitu un noz īmību. 
Šādu ISC  pārbaužu ietvaros visi ražot āji tipa apstiprin ātājai iestādei, kas 
piešķir tipa apstiprin ājumu, sniedz inform āciju par garantijas laik ā 
iesniegtaj ām prasībām attiecībā uz emisij ām un ar emisij ām saistītiem 
garantijas remontiem, kas veikti vai re ģistrēti tehnisk ā apkopes laik ā; 
šo inform āciju iesniedz form ātā, ko saska ņojušas tipa apstiprin ātāja 
iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, un ražot ājs, saņemot tipa apstip ­
rinājumu. Sīki norāda ar emisij ām saistīto sastāvdaļu un sistēmu atteiču 
biežumu un raksturojumu katrai  ISC  saimei. Zi ņojumus iesniedz vismaz 
reizi gad ā katrai  ISC  saimei periodam, kur ā atbilstības ekspluat ācijai 
pārbaudes ir j āveic saska ņā ar 9. panta 3. punktu.  
Pamatojoties uz pirmaj ā un otrajā daļā sniegto inform āciju, tipa apstip ­
rinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, sākotnēji novērtē risku, 
ka ISC saime var ētu neizpild īt atbilstības ekspluat ācijai nosac ījumus, un, 
pamatojoties uz šo v ērtējumu, pie ņem lēmumu, kuras saimes test ēt un 
kuru tipu testus veikt saska ņā ar ISC  noteikumiem. Papildus tam tipa 
apstiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, test ēšanai var izv ē­
lēties kādas ISC  saimes p ēc nejaušas atlases principa.  
5. ISC  tests  
Ražotājs veic  ISC  testu izp ūtēja emisijām, kas sast āv vismaz no 1. tipa 
testa, ko veic vis ām ISC  saimēm. Ražotājs var veikt ar ī RDE , 4. tipa un 
6. tipa testu vis ām ISC saimēm vai to da ļai. Ražotājs paziņo tipa apstip ­
rinātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, visus  ISC  testēšanas 
rezultātus, izmantojot 5.9. punkt ā norādīto atbilstības ekspluat ācijai elek­
tronisko platformu.  
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, pārbauda 
noteiktu daudzumu  ISC  saimju, k ā noteikts 5.4. punkt ā. Tipa apstipri ­
nātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, iek ļauj visus  ISC  testē­ 
šanas rezult ātus 5.9. punkt ā norādītajā atbilstības ekspluat ācijai elektro ­
niskajā platform ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 158  
Akreditētās laboratorijas vai tehniskie dienesti katru gadu var p ārbaudīt 
jebkādu ISC saimju skaitu. Akredit ētās laboratorijas vai tehniskie dienesti 
paziņo tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, visus  
ISC testēšanas rezult ātus, izmantojot 5.9. punkt ā norādīto atbilst ības 
ekspluatācijai elektronisko platformu.  
5.1. Test ēšanas kvalit ātes nodrošin āšana 
Pārbaudes strukt ūrām un laboratorij ām, kas veic  ISC  pārbaudes un kas 
nav ieceltie tehniskie dienesti, ir j ābūt akreditētām saskaņā ar EN 
ISO/IEC 17020:2012, lai veiktu  ISC  procedūru. Laboratorijas, kas veic  
ISC testus un kas nav ieceltie dienesti Direkt īvas 2007/46 41. panta 
nozīmē, drīkst veikt  ISC  testus tikai tad, ja ir akredit ētas saska ņā ar 
EN ISO/IEC 17025:2017.  
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, katru gadu 
veic ražot āja veikto  ISC pārbaužu rev īziju. Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas 
piešķir tipa apstiprin ājumu, var ar ī veikt akredit ēto laboratoriju un 
tehnisko dienestu veikto  ISC  pārbaužu rev īziju. Rev īzijas veic, pamato ­
joties uz inform āciju, ko snieguši ražot āji, akredit ēta laboratorija vai 
tehniskie dienesti, un taj ā ir jābūt vismaz s īki izstrādātam ISC  ziņo­
jumam, k ā noteikts 3. papildin ājumā. Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas 
piešķir tipa apstiprin ājumu, var piepras īt, lai ražot āji, akredit ētās labora­
torijas vai tehniskie dienesti sniedz papildu inform āciju. 
5.2. Akredit ēto laboratoriju un tehnisko dienestu veikto test ēšanas rezult ātu 
paziņošana  
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, akredit ētajām 
laboratorij ām vai tehniskajiem dienestiem, kas sniedza test ēšanas rezul ­
tātus par attiec īgo saimi, pazi ņo rezultātus par konkr ētās ISC  saimes 
atbilstības novērtēšanu, tikl īdz tie ir pieejami, un korekt īvos pasākumus.  
Testu rezult ātus, tostarp s īkus datus par visiem test ētajiem transportl ī­
dzekļiem, var publiskot tikai p ēc tam, kad tipa apstiprin ātāja iestāde, 
kas piešķir tipa apstiprin ājumu, ir public ējusi ikgad ējo ziņojumu vai 
atsevišķas ISC  procedūras rezult ātus, vai p ēc statistisk ās proced ūras 
noslēgšanas (skat īt 5.10. punktu) bez rezult āta. Ja  ISC  testa rezult āti ir 
publicēti, tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu un 
kas tos iek ļāvusi, sniedz atsauci uz ikgad ējo ziņojumu.  
5.3. Testu veidi  
ISC testus veic tikai transportl īdzekļiem, kas izraudz īti saskaņā ar 1. papil ­
dinājumu.  
Testējot ISC , 1. tipa testu veic saska ņā ar XXI pielikumu.  
Testējot ISC , RDE  testus veic saska ņā ar IIIA pielikumu, 4. tipa testus 
veic saska ņā ar šā pielikuma 2. papildin ājumu un 6. tipa testus veic 
saskaņā ar VIII pielikumu.  
5.4. ISC  testēšanas biežums un tv ērums  
Ražotājs konkrētai ISC saimei atbilst ības ekspluat ācijai pārbaudes veic ar 
intervālu, kas nep ārsniedz 24 m ēnešus.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 159  
ISC testu biežums, ko veic tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, ir atkar īgs no ISO 31000:2018 standart ā “Riska vad ība. 
Principi un vadl īnijas” noteikt ās riska nov ērtēšanas metodes, kur ā jāie­
kļauj saska ņā ar 4. punktu veikt ā sākotnējā novērtējuma rezult āti. 
No 2020. gada 1. janv āra tipa apstiprin ātājas iestādes, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, veic 1. tipa testu un  RDE  testu vismaz 5 % no katra 
ražotāja ISC  saimes gad ā vai vismaz div ām ražotāja ISC  saimēm, ja 
pieejamas. Pras ība, ka jātestē vismaz 5 % vai vismaz divas  ISC  saimes 
katram ražot ājam gadā, neattiecas uz maza apjoma ražot ājiem. Tipa ap ­
stiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, nodrošina iesp ējami 
plašāko ISC  saimju aptv ērumu un transportl īdzekļu vecumu konkr ētajā 
ISC saimē, lai nodrošin ātu atbilstību 8. panta 3. punktam. Tipa apstip ­
rinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, katrai  ISC  saimei, ko t ā 
uzsākusi 12 m ēnešu laikā, veic statistisko proced ūru. 
4. tipa vai 6. tipa testam nav minim ālā biežuma pras ību. 
5.5. Tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu,  ISC  testē­ 
šanai nepieciešamais finans ējums  
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, nodrošina, ka 
ir pieejami pietiekami resursi, lai segtu izmaksas, kas saist ītas ar atbil ­
stības ekspluat ācijā testēšanu. Neskarot valsts ties ību aktus, š īs izmaksas 
atgūst no nodev ām, ko tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstip ­
rinājumu, iekas ē no ražotājiem. Ar š īm nodevām sedz  ISC testus, kas tiek 
veikti līdz 5 % no atbilst ības ekspluat ācijas laik ā saimes katram ražo ­
tājam gadā vai vismaz div ām ISC  saimēm katram ražot ājam gadā. 
5.6. Test ēšanas plāns 
Lai veiktu  RDE  testu  ISC  saimei, tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir 
tipa apstiprin ājumu, izstr ādā testēšanas plānu. Plānā ietver testus, lai 
pārbaudītu ISC  atbilstību dažādos testēšanas apst ākļos saska ņā ar 
IIIA pielikumu.  
5.7. Transportl īdzekļu atlase  ISC  testēšanai  
Savāktajai inform ācijai ir jābūt pietiekamai, lai nodrošin ātu, ka atbilst ību 
ekspluatācijā var nov ērtēt pienācīgi uzturētiem un lietotiem transportl ī­
dzekļiem. Lai izlemtu, vai transportl īdzekli var izraudz īties ISC testēšanas 
vajadzībām, izmanto 1. papildin ājumā sniegtās tabulas. Veicot p ārbaudi 
saskaņā ar 1. papildin ājuma tabul ām, dažus transportl īdzekļus var 
izbrāķēt un tiem neveikt  ISC  testēšanu, ja ir pier ādījums, ka emisiju 
kontroles sist ēmas daļas ir bojātas. 
Vienu transportl īdzekli var izmantot vair āku tipu testiem (1. tipa,  RDE , 
4. tipa, 6. tipa testam) un zi ņojumu sagatavošanai, tom ēr statistisk ās 
procedūras vajadz ībām ņem vērā tikai pirmo der īgo testu no katra tipa.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 160  
5.7.1. Visp ārīgas prasības 
Transportl īdzeklim ir j āpieder  ISC  saimei, k ā norādīts 3. punkt ā, un 
jāatbilst 1. pielikuma tabul ā noteiktām pārbaudēm. Tam ir j ābūt reģis­
trētam Savien ībā, un vismaz 90 % no braukšanas laika tam ir j ābūt 
braukušam pa Savien ības ceļiem. Transportl īdzekli var izraudz īties 
vienā ģeogrāfiskā reģionā, bet tā emisiju test ēšanu var veikt cit ā reģionā. 
Izraudzītajiem transportl īdzekļiem ir jābūt ar apkopes pierakstiem, kas 
parāda, ka transportl īdzeklis ir pareizi uztur ēts un tam ir veikta apkope 
saskaņā ar ražotāja ieteikumiem, un ar emisij ām saistīto daļu nomaiņai ir 
izmantotas tikai ori ģinālās daļas. 
ISC testēšanai neiek ļauj transportl īdzekļus, kuriem ir redzamas nor ādes 
par nepareizu ekspluat āciju un neatbilstošu izmantošanu, kas var ētu 
ietekmēt emisiju r ādījumus, nesankcion ētām manipul ācijām vai apst āk­ 
ļiem, kuri var ētu izraisīt nedrošu darb ību. 
Transportl īdzekļiem nedrīkst būt veiktas aerodinamiskas izmai ņas, kuras 
pirms test ēšanas nevar no ņemt. 
Transportl īdzeklis jāizslēdz no  ISC  testu kopas, ja ieb ūvētajā datorā 
uzglabātā informācija rāda, ka transportl īdzeklis tika ekspluat ēts pēc 
tam, kad uz pane ļa bija iededzies k ļūdas kods, un nav veikts remonts 
saskaņā ar ražotāja specifik ācijām. 
Transportl īdzeklis j āizslēdz no  ISC  testu kopas, ja transportl īdzekļa 
tvertnē ielietā degviela neatbilst piem ērojamajiem standartiem, kas 
noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 98/70/EK (  1 ), vai ja 
ir pierādījums vai ieraksts, ka iepild īta nepareiz ā tipa degviela.  
5.7.2. Transportl īdzekļa pārbaude un uztur ēšana 
Transportl īdzekļiem, kas apstiprin āti testēšanai, pirms vai p ēc ISC  testa 
darbībām veic kļūmju diagnostiku un parasto tehnisko apkopi, kas nepie ­
ciešama saska ņā ar 1. papildin ājumu.  
Veic šādas pārbaudes:  OBD  pārbaudes (veic pirms un p ēc testa), vizu ālas 
pārbaudes, lai p ārliecinātos, vai nedeg atteices indikatora spuldz ītes, 
pārbauda gaisa filtru, visas dzensiksnas, visu š ķidrumu līmeni, radiatora 
un degvielas iepildes v āciņu, visas vakuuma un degvielas sist ēmas 
šļūtenes un ar p ēcapstrādes sistēmu saistītos elektr ības vadus, lai p ārlie­
cināto par to veselumu, p ārbauda aizdedzi, degvielas skait ītāju un pies ār­ 
ņojuma kontroles iek ārtas sastāvdaļas, lai pārliecinātos, vai nav iestat ī­
juma kļūdas un/vai nav bijušas nesankcion ētas manipul ācijas.  
Ja transportl īdzeklim l īdz nākamajai pl ānotai tehniskai apkopei tr ūkst 
800 km nobraukuma vai maz āk, veic tehnisko apkopi.  
Pirms 4. tipa testa veikšanas logu mazg āšanas šķidrumu nolej un aizst āj 
ar karstu ūdeni.  
Degvielas paraugu pa ņem un uzglab ā saskaņā ar IIIA pielikuma 
prasībām, lai veiktu turpm āku analīzi, ja tests neb ūs iziets.  ▼M3 
( 1 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direkt īva 98/70/EK, kas attiecas 
uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalit āti un ar ko groza Padomes Direkt īvu 93/12/EEK 
(OV L 350, 58. lpp.).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 161  
Visas kļūmes reģistrē. Ja ir boj āta piesārņojuma kontroles iek ārta, norāda, 
ka transportl īdzeklis ir boj āts, un to vairs neizmanto turpm ākai testēšanai, 
bet bojājumu ņem vērā, veicot atbilst ības novērtējumu saska ņā ar 
6.1. punktu.  
5.8. Izlases lielums  
Kad ražot ājs piesak ās 5.10. punkt ā minētajai statistiskajai proced ūrai 
1. tipa testam, izlases partiju skaitu nosaka, pamatojoties uz  ISC  saimes 
ikgadējo pārdošanas apjomu Savien ībā, kā norādīts šajā tabulā: 
B.1. tabula.  
Izlases partiju skaits  ISC  testēšanai ar 1. tipa testu  
Eiropas Savien ībā reģistrēto transportl īdzekļu skaits 
kalendārajā gadā paraugu ņemšanas period ā Paraugu partiju skaits(1. tipa 
tests) 
līdz 100 000  1  
100 001 l īdz 200 000  2  
virs 200 000  3  
Katrā izlases partij ā iekļauj pietiekami daudz transportl īdzekļa tipu, lai 
nodrošinātu, ka tiek aptverti vismaz 20 % no kop ējā saimes noieta. Kad 
saimei ir j ātestē vairāk par vienu izlases partiju, otraj ā un trešaj ā izlases 
partijā iekļauj transportl īdzekļus, kuru ekspluat ācijas apst ākļi atšķiras no 
pirmajā izlases partij ā iekļauto transportl īdzekļu ekspluat ācijas apst āk­ 
ļiem. 
5.9. Atbilst ības ekspluat ācijai vajadz ībām un test ēšanai nepieciešamo datu 
piekļuvei izmanto elektronisko platformu.  
Komisija izveido elektronisko platformu, lai veicin ātu datu apmai ņu 
starp, no vienas puses, ražot ājiem, akredit ētām laboratorij ām vai tehni ­
skajiem dienestiem un, no otras puses, tipa apstiprin ātāju iestādi, kas 
piešķir tipa apstiprin ājumu, un lai pie ņemtu lēmumu par izlases der īgumu 
vai neder īgumu.  
Ražotājs aizpilda 5. panta 12. punkt ā minēto testēšanas pārredzamības 
paketi form ātā, kas norādīts 5. papildin ājuma 1. un 2. tabul ā un šā punkta 
tabulā, un iesniedz to tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstip ­
rinājumu. 5. papildin ājuma 2. tabulu izmanto, lai var ētu atlasīt vienas 
saimes transportl īdzekļus testēšanai un lai kop ā ar 1. tabulu var ētu sniegt 
pietiekamu inform āciju par test ējamajiem transportl īdzekļiem. 
Tiklīdz ir pieejama pirmaj ā punktā minētā elektronisk ā platforma, tipa 
apstiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, šaj ā platform ā 
augšupiel ādē 5. papildin ājuma 1. un 2. tabul ā sniegto inform āciju piecu 
darba dienu laik ā pēc tās saņemšanas.  
Visai 5. papildin ājuma 1. un 2. tabul ā iekļautajai inform ācijai ir jābūt bez 
maksas publiski pieejamai elektronisk ā veidā. 
Testēšanas pārredzamības paket ē iekļauj arī šādu inform āciju, ko p ēc 
akreditētās laboratorijas vai tehnisk ā dienesta piepras ījuma ražot ājs 
iesniedz bez maksas 5 darba dienu laik ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 162  
ID Ievaddati  Apraksts  
1. Īpaša proced ūra transportl īdzekļu pārveidošanai 
(no 4 WD uz 2 WD) dinamometra test ēšanai, ja 
pieejama  Kā noteikts XXI pielikuma 6. papildpielikum ā; 
2.4.2.4. punkts.  
2. Dinamometra rež īma instrukcijas, ja pieejamas  Kā iespējot dinamometra rež īmu, kā darīts arī TA 
testu laik ā 
3. TA  testu lak ā izmantotais br īvskrējiena režīms Ja transportl īdzeklim ir br īvskrējiena režīms, šā 
režīma iespējošanas instrukcijas  
4. Akumulatora izl ādes proced ūra ( OVC-HEV, 
PEV) OEM  procedūra, lai izt ērētu akumulatoru  OVC- 
HEV  sagatavošanai uzl ādi noturošiem testiem un  
PEV akumulatora uzl ādēšanai  
5. Visu pal īgierīču deaktiv ēšanas proced ūra Ja izmanto  TA laikā 
5.10. Statistisk ā procedūra 
5.10.1. Visp ārīgi 
Atbilstību ekspluat ācijai verific ē ar statistisko metodi, iev ērojot izlases 
secīgās ņemšanas visp ārīgos principus, lai veiktu p ārbaudi pēc pazīmēm. 
Lai iegūtu derīgu rezult ātu 1. tipa testam un  RDE  testam, minim ālais 
izlases lielums ir tr īs transportl īdzekļi un maksim ālais kumulat īvais 
izlases lielums ir desmit transportl īdzekļi. 
4. tipa un 6. tipa testiem var izmantot vienk āršoto metodi, proti, atlasa 
trīs transportl īdzekļus un uzskata, ka tests nav iztur ēts, ja visi tr īs trans­
portlīdzekļi to nav iztur ējuši, un tests ir iztur ēts, ja visi tr īs transportl ī­
dzekļi to ir iztur ējuši. Gadījumā, ja divi no trim transportl īdzekļiem ir vai 
nav iztur ējuši testu, tipa apstiprin ātāja iestāde var izlemt veikt papildu 
testus vai nov ērtēt atbilstību saskaņā ar 6.1. punktu.  
Testa rezult ātus nereizina ar nolietošan ās koeficientiem.  
Transportl īdzekļiem, kuriem pazi ņotās maksim ālās RDE  vērtības, kas 
norādītas atbilst ības sertifik āta 48.2. punkt ā, kā norādīts Direk ­
tīvas 2007/46/EK IX pielikum ā, ir zemākas nekā emisiju robežv ērtības, 
kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pieteikum ā, atbilstību 
pārbauda, ņemot vērā paziņoto maksim ālo RDE  vērtību, kas palielin āta 
par IIIA pielikuma 2.1.1. punkt ā noteikto pielaidi, un ņemot vērā tā paša 
pielikuma 2.1. ieda ļā noteikto robežv ērtību, ko nedr īkst pārsniegt. Ja tiek 
konstatēts, ka izlase neatbilst pazi ņotajām maksim ālajām RDE  vērtībām, 
kurām pievienota piem ērojamā mērījumu nenoteikt ības pielaide, bet 
atbilst robežv ērtībai, kuru nedr īkst pārsniegt, tipa apstiprin ātāja iestāde, 
kas piešķir tipa apstiprin ājumu, pieprasa ražot ājam veikt korekt īvās 
darbības. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 163  
Pirms pirm ā ISC testa veikšanas ražot ājs, akredit ēta laboratorija vai tehni ­
skais dienests (“puse”) pazi ņo tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, par savu nodomu test ēt konkrētās transportl īdzekļu 
saimes atbilst ību ekspluat ācijā. Kad saņemts šis pazi ņojums, tipa apstip ­
rinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, izveido jaunu statistisko 
datu mapi, lai katrai šai konkr ētajai izlases partijai vai partiju kopai 
apstrādātu rezult ātus katrai attiec īgo parametru — transportl īdzekļu 
saime, emisiju testa tips un pies ārņotājs — kombin ācijai. Katrai attiec ī­
gajai šo parametru kombin ācijai veic atseviš ķas statistisk ās procedūras. 
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, katr ā statis­
tikas datu map ē iekļauj tikai attiec īgās puses sniegtos datus. Tipa apstip ­
rinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, reģistrē veikto testu 
skaitu, sekm īgo un nesekm īgo testu skaitu un citus datus, kas nepiecie ­ 
šami statistisk ās procedūras nodrošin āšanai.  
Lai arī konkrētai testa tipa un transportl īdzekļu saimes kombin ācijai var 
vienlaikus uzs ākt vairākas statistisk ās procedūras, puse dr īkst iesniegt 
testa rezult ātus tikai vienai konkr ētās testa tipa un transportl īdzekļu 
saimes kombin ācijas statistiskai proced ūrai. Ziņojumu par katru testu 
iesniedz tikai vienu reizi un sniedz zi ņojumus par visiem testiem (der īgi, 
nederīgi, ir iztur ēti, nav iztur ēti utt.).  
Katru  ISC  statistisko proced ūru noslēdz tikai tad, kad tiek sasniegts 
rezultāts, proti, tiek pie ņemts lēmums par to, vai izlase ir vai nav iztu ­
rējusi pārbaudi saska ņā ar 5.10.5. punktu. Tom ēr, ja pēc statistisko datu 
mapes atv ēršanas 12 m ēnešu laik ā nav sasniegts rezult āts, tipa apstip ­
rinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, slēdz šo mapi, ja vien 
netiek pie ņemts lēmums nākamo 6 m ēnešu laik ā pabeigt testus, kas 
nepieciešami š īs mapes nosl ēgšanai.  
5.10.2.  ISC  rezultātu apvienošana  
Divu vai vair āku akredit ēto laboratoriju vai tehnisko dienestu veikto testu 
rezultātus var apvienot vien ā kopīgā statistiskaj ā procedūrā. Lai testa 
rezultātus apvienotu, par to pirms testu s ākšanas ir rakstiski j āvienojas 
visām ieinteres ētajām pusēm, kas gatavojas apvienot testa rezult ātus, un 
jāpaziņo tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu. 
Viena no apvienotos testa rezult ātus sniedzošaj ām pusēm tiek iecelta 
par vadošo pusi, kas ir atbild īga par datu pazi ņošanu un sazi ņu ar tipa 
apstiprinātāju iestādi, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu.  
5.10.3. Atseviš ķa testa rezult āts — tests ir iztur ēts/nav iztur ēts/nederīgs 
Uzskatāms, ka viena vai vair āku piesārņotāju ISC  emisiju tests ir “iztu ­
rēts”, ja emisiju rezult āts ir vien āds vai zem āks par Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 I pielikum ā šā tipa testam noteikto emisiju robežv ērtību. 
Uzskatāms, ka viena vai vair āku piesārņotāju ISC  emisiju tests “nav 
izturēts”, ja emisiju rezult āts ir liel āks par attiec īgo šā tipa testam 
noteikto emisiju robežv ērtību. Katram statistiskajam gad ījumam katrs 
nesekmīgā testa rezult āts par 1 palielina neiztur ēto testu skaitu “f” 
(failed) (skat īt 5.10.5. punktu).  
ISC emisiju tests ir uzskat āms par neder īgu, ja netiek iev ērotas 5.3. punkt ā 
noteiktās testa pras ības. Statistiskaj ā procedūrā nederīgos testa rezult ātus 
neņem vērā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 164  
ISC testu rezult ātus iesniedz tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, desmit darba dienu laik ā pēc katra testa veikšanas. Testu 
beigās testa rezult ātiem pievieno visaptverošu testa zi ņojumu. Rezult ātus 
iekļauj izlasē hronoloģiskā testu veikšanas sec ībā. 
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, iek ļauj visus 
derīgos emisiju testa rezult ātus attiecīgajā ierosinātajā statistiskaj ā proce­
dūrā, līdz tiek sasniegts rezult āts “izlase ir iztur ējusi” vai “izlase nav 
izturējusi” pārbaudi saska ņā ar 5.10.5. punktu.  
5.10.4. R īcība ar izlecošaj ām vērtībām 
Ja izlases statistiskaj ā procedūrā parādās izlecoši rezult āti, to dēļ iznā­
kums var b ūt “nav iztur ēts” saskaņā turpmāk aprakst īto proced ūru. 
Izlecošās vērtības klasific ē kā viduvējas vai kā galējas. 
Uzskatāms, ka emisiju testa rezult ātam ir viduv ēja izlecoš ā vērtība, ja tā 
ir 1,3 reizes liel āka par piem ērojamo emisijas robežv ērtību vai pārsniedz 
to. Ja izlas ē ir divas š ādas izlecoš ās vērtības, izlase nav iztur ējusi 
pārbaudi.  
Uzskatāms, ka emisiju testa rezult ātam ir gal ēja izlecoš ā vērtība, ja tā ir 
2,5 reizes liel āka par piem ērojamo emisijas robežv ērtību vai pārsniedz 
to. Ja izlas ē ir viena š āda izlecoš ā vērtība, izlase nav iztur ējusi pārbaudi. 
Šādā gadījumā transportl īdzekļa reģistrācijas numuru pazi ņo ražotājam un 
tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu. Par š ādu 
iespējamību inform ē transportl īdzekļa īpašniekus pirms test ēšanas.  
5.10.5. L ēmums par to, vai izlase ir/nav iztur ējusi pārbaudi  
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai izlase ir/nav iztur ējusi pārbaudi, 
saskaita iztur ēto testu rezult ātus “p” ( passed ) un neiztur ēto testu rezul ­
tātus “f” ( failed ). Katrā attiecīgajā ierosinātajā statistiskaj ā procedūrā 
saskaita visus iztur ēta testa rezult ātus “p” un visus neiztur ēta testa rezul ­
tātus “f”.  
Iekļaujot derīgos emisijas testa rezult ātus ierosin ātajā statistisk ās proce­
dūras gadījumā, tipa apstiprin ātāja iestāde veic š ādas darbības: 
— aktualiz ē kumulat īvo izlases lielumu “n”, kas attiecas uz konkr ēto 
gadījumu, lai atainotu statistiskaj ā procedūrā iekļauto derīgo emisijas 
testu kop ējo skaitu;  
— ņemot vērā rezultātu novērtējumu, aktualiz ē izturēto rezultātu “pa” un 
neizturēto rezultātu “f” skaitu;  
— saskaita viduv ējo un gal ējo izlecošo v ērtību skaitu izlas ē saskaņā ar 
5.10.4. punktu;  
— pārbauda, vai l ēmums ir pie ņemts saska ņā ar turpm āk sniegto proce ­
dūru. 
Lēmumu pie ņem, ņemot vērā kumulat īvo izlases lielumu “n”, iztur ēto 
rezultātu “p” un neiztur ēto rezultātu “f” skaitu, k ā arī viduvējo un/vai 
galējo izlecošo v ērtību skaitu izlas ē. Lai pieņemtu lēmumu, vai  ISC izlase 
ir/nav iztur ējusi pārbaudi, tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa ap ­
stiprinājumu, transportl īdzekļiem, kuriem tips ir apstiprin āts no  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 165  
2020. gada 1. janv āra, izmanto B.2. att ēlā sniegto l ēmumu pie ņemšanas 
diagrammu, un transportl īdzekļiem, kuriem tips ir apstiprin āts līdz 
2019. gada 31. decembrim, izmanto B.2.a att ēlā sniegto l ēmumu pie ņem­ 
šanas diagrammu. Diagramm ās ir norādīts, ka lēmums ir j āpieņem, ņemot 
vērā kumulat īvo izlases lielumu “n” un neiztur ēto rezultātu “f” skaitu.  
Statistiskaj ā procedūrā konkrētai transportl īdzekļa saimes, emisiju testa 
tipa un pies ārņotāju kombin ācijai ir iesp ējami divi l ēmumi.  
Iznākums “izlase ir iztur ējusi pārbaudi” tiek ieg ūts, ja saska ņā ar 
B.2. attēlā vai B.2.a att ēlā piemērojamo lēmumu pie ņemšanas diagrammu 
attiecībā uz kārtējo kumulat īvo izlases lielumu “n” un neiztur ēto rezultātu 
“f” skaitu tiek ieg ūts rezultāts “IZTUR ĒTS”. 
Lēmumu “izlase nav iztur ējusi pārbaudi” konkr ētajam kumulat īvajam 
izlases lielumam “n” pie ņem, ja ir izpild īts vismaz viens no šiem nosa ­
cījumiem:  
— saskaņā ar B.2. att ēlā vai B.2.a att ēlā piemērojamo lēmumu pie ņem­ 
šanas diagrammu attiec ībā uz kārtējo kumulat īvo izlases lielumu “n” 
un neiztur ēto rezultātu “f” skaitu tiek ieg ūts rezultāts “NAV IZTU ­
RĒTS”;  
— ir divas viduv ējas izlecoš ās vērtības; 
— ir viena gal ēja izlecoš ā vērtība. 
Ja lēmums netiek pie ņemts, statistisko proced ūru nenosl ēdz, un ir j ātur­
pina iekļaut rezult ātus, līdz tiek pie ņemts lēmums vai l īdz proced ūra tiek 
slēgta saska ņā ar 5.10.1. punktu.  
B.2. attēls. 
Statistisk ās procedūras lēmumu pie ņemšanas diagramma transportl īdzekļiem, kuriem tipu apstiprina p ēc 
2020. gada 1. janv āra (saīsinājums “LNP” noz īmē “lēmums nav pie ņemts”).
 rezultātu “f” (nav iztur ēts) skaits 10 NAV 
IZTURĒTS 
9 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
8 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
7 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
6 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
5 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS 
4 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS LNP  LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS 
3 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS LNP  LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
2 LNP  LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
1 LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
0 IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
3 4  5  6  7  8  9  10  
Kumulat īvais izlases lielums “n”  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 166  
B.2.a. att ēls. 
Statistisk ās procedūras lēmumu pie ņemšanas diagramma transportl īdzekļiem, kuriem tipu apstiprina l īdz 
2019. gada 31. decembrim (sa īsinājums “LNP” noz īmē “lēmums nav pie ņemts”).
 rezultātu “f” (nav iztur ēts) skaits 10 NAV 
IZTURĒTS 
9 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
8 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
7 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
6 NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS NAV 
IZTURĒTS 
5 NAV 
IZTURĒTS LNP  LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS 
4 LNP  LNP  LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
3 LNP  LNP  LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
2 LNP  LNP  LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
1 LNP  IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
0 IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS IR 
IZTURĒTS 
3 4  5  6  7  8  9  10  
Kumulat īvais izlases lielums “n”  
5.10.6.  ISC  pabeigtiem transportl īdzekļiem un speci ālajiem transportl īdzekļiem 
Bāzes transportl īdzekļa ražotājs nosaka B.3. tabul ā uzskaitīto parametru 
pieļaujamās vērtības. Katrai saimei pie ļaujamās parametru v ērtības 
ieraksta emisiju tipa apstiprin ājuma inform ācijas dokument ā (sk. I pieli ­
kuma 3. papildin ājumu) un 5. papildin ājumā norādītajā Pārredzamības 
sarakstā Nr. 1 (45.–48. rinda). Otr ā posma ražot ājs drīkst izmantot 
tikai bāzes transportl īdzekļa emisiju v ērtības, ja pabeigtajam transportl ī­
dzeklim netiek p ārsniegtas pie ļaujamās parametru v ērtības. Katra 
pabeigtā transportl īdzekļa parametru v ērtības ieraksta atbilst ības sertifi ­
kātā. 
B.3. tabula.  
Pieļaujamās parametru v ērtības vairākposmu transportl īdzekļiem un 
speciālajiem transportl īdzekļiem, lai izmantotu b āzes 
transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumu  
Parametra v ērtības: Pie ļaujamās vērtības no–līdz: 
Transportl īdzekļa galīgā masa nokomplekt ētā 
stāvoklī (kg)  
Galīgā transportl īdzekļa frontālā daļa (cm  2 ) 
Rites pretest ība (kg/t)  
Priekšējās radiatora restes gaisa iepl ūdes 
projicētā priekšējā daļa (cm  2 ) 
Ja testē pabeigto vai speci ālo transportl īdzekli un testa rezult āts ir zem 
piemērojamās emisijas robežv ērtības, uzskat āms, ka transportl īdzeklis ir 
izturējis testu attiec ībā uz ISC  saimi saska ņā ar 5.10.3. punktu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 167  
Ja pabeigt ā vai speci ālā transportl īdzekļa testa rezult āts pārsniedz piem ē­
rojamās emisiju robežv ērtības, tomēr tās nav 1,3 reizes augst ākas par 
piemērojamajām emisiju robežv ērtībām, testētājam ir jāpārbauda, vai 
transportl īdzeklis atbilst B.3. tabul ā noteiktaj ām vērtībām. Tipa apstipri ­
nātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, reģistrē visas šo v ērtību 
neatbilstības. Ja transportl īdzeklim š īs vērtības ir neatbilstošas, tipa ap ­
stiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, izmekl ē neatbilst ības 
iemeslus un veic atbilstošos pas ākumus attiec ībā uz pabeigt ā vai speci ālā 
transportl īdzekļa ražotāju, lai atjaunotu atbilst ību, tostarp anul ē tipa ap­
stiprinājumu. Ja transportl īdzeklis atbilst B.3. tabul ā norādītajām 
vērtībām, uzskat āms, ka tas ir atz īmēts transportl īdzeklis attiec ībā uz 
ISC saimi saska ņā ar 6.1. punktu.  
Ja testa rezult āts vairāk nekā 1,3 reizes p ārsniedz piem ērojamās emisiju 
robežvērtības, uzskat āms, ka attiec ībā uz ISC  saimi tests nav iztur ēts 
6.1. punkt ā noteiktaj ā kārtībā, bet tā nav izlecoš ā vērtība attiecīgajai  
ISC saimei. Ja pabeigtajam vai speci ālajam transportl īdzeklim v ērtības 
neatbilst B.3. tabul ā norādītajām vērtībām, tas ir j āpaziņo tipa apstipri ­
nātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, kas izmekl ē neatbilstības 
iemeslus un veic atbilstošos pas ākumus attiec ībā uz pabeigt ā vai speci ālā 
transportl īdzekļa ražotāju, lai atjaunotu atbilst ību, tostarp anul ē tipa ap­
stiprinājumu.  
6. Atbilst ības novērtēšana 
6.1. 10 dienu laik ā pēc izlases  ISC  testēšanas pabeigšanas, k ā norādīts 
5.10.5. punkt ā, tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, 
sāk ražotāja sīku izmekl ēšanu, lai izlemtu, vai  ISC  saime (vai t ās daļa) 
atbilst  ISC  noteikumiem un vai ir nepieciešami korekt īvie pasākumi. 
Vairākposmu vai speci ālajiem transportl īdzekļiem tipa apstiprin ātāja 
iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, sāk sīku izmekl ēšanu arī tad, 
ja ir vismaz tr īs transportl īdzekļi, kuriem ir viena atteice, vai pieci atz ī­
mēti transportl īdzekļi vienā ISC  saimē, kā noteikts 5.10.6. punkt ā. 
6.2. Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, nodrošina, ka 
ir pieejami pietiekami resursi, lai segtu izmaksas, kas saist ītas ar atbil ­
stības novērtēšanu. Neskarot valsts ties ību aktus, š īs izmaksas atg ūst no 
nodevām, ko tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, 
iekasē no ražot ājiem. Ar š īm nodev ām sedz atbilst ības novērtēšanai 
nepieciešamo testu un rev īziju izmaksas.  
6.3. P ēc ražotāja piepras ījuma tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa ap ­
stiprinājumu, var paplašin āt izmeklēšanu, iek ļaujot transportl īdzekļus, 
kurus ekspluat ē tas pats ražot ājs un kas pieder cit ām ISC  saimēm, 
kuriem, iesp ējams, var ētu būt tādi paši defekti.  
6.4. S īku izmekl ēšanu veic ne ilg āk par 60 darba dien ām no dienas, kad tipa 
apstiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, ir s ākusi izmekl ē­ 
šanu. Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, var 
veikt papildu  ISC  testus, lai noteiktu, k āpēc transportl īdzekļi nav iztur ē­
juši sākotnējos ISC  testus. Papildu testus veic l īdzīgos apstākļos, kādos 
veikti sākotnējie ISC  testi, kas nav iztur ēti. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 168  
Ja tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, pieprasa, 
ražotājs sniedz papildu inform āciju, lai jo īpaši parādītu iespējamos 
atteiču iemeslus, kuras saimes da ļas varētu būt skartas, vai citas saimes 
varētu būt skartas vai ar ī, kāpēc problēma, kas rad ījusi atteici s ākotnējos 
ISC testos, attiec īgā gadījumā neattiecas uz atbilst ību ekspluat ācijā. Ražo­
tājam tiek sniegta iesp ēja pierādīt, ka tiek izpild ītas atbilst ības ekspluat ā­
cijā prasības. 
6.5. 6.3. punkt ā noteiktajos termi ņos tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir 
tipa apstiprin ājumu, pie ņem lēmumu par atbilst ību un vajadz ību piemērot 
korekcijas pas ākumus izmekl ētajai ISC  saimei un pazi ņo to ražot ājam. 
7. Korekt īvie pasākumi  
7.1. Ražot ājs izstrādā korekcijas pas ākumu plānu un iesniedz to tipa apstip ­
rinātājai iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, 45 darba dienu laik ā 
pēc 6.4. punkt ā norādītā paziņojuma iesniegšanas. Šo termi ņu var paga ­
rināt vēl par 30 darba dien ām, ja ražot ājs pierāda tipa apstiprin ātājai 
iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, ka neatbilst ības izmekl ēšanai ir 
nepieciešams vair āk laika.  
7.2. Korekcijas pas ākumos, ko pieprasa tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir 
tipa apstiprin ājumu, ietilpst pamatoti izstr ādāti un vajadz īgi sastāvdaļu un 
transportl īdzekļu testi, kas veicami, lai apliecin ātu korekcijas pas ākumu 
efektivitāti un ilgiztur ību. 
7.3. Ražot ājs korekt īvo pasākumu pl ānam pieš ķir īpašu nosaukumu vai 
numuru. Korekcijas pas ākumu plānā ir iekļaujami vismaz š ādi elementi:  
a. katra korekt īvo pasākumu plānā ietvertā transportl īdzekļa emisiju tipa 
apraksts;  
b. apraksts par īpašām izmaiņām, grozījumiem, remontu, labojumiem, 
pielāgojumiem vai cit ām izmaiņām, kas veicamas, lai transportl ī­
dzeklis b ūtu atbilstīgs, tostarp īss inform ācijas un tehnisko p ētījumu 
apkopojums, kas apstiprina ražot āja lēmumu attiec ībā uz konkr ētajiem 
korektīvajiem pas ākumiem, kas veicami neatbilst ības labošanai;  
c. metodes apraksts, k ā ražotājs inform ē motora vai transportl īdzekļa 
īpašniekus par pl ānotajiem korekt īvajiem pas ākumiem;  
d. attiecīgā gadījumā pareizas apkopes vai ekspluat ācijas apraksts, ko 
ražotājs nosaka par nosac ījumu, lai b ūtu tiesības veikt remontu 
saskaņā ar korekt īvo pasākumu plānu, un paskaidrojums, k āpēc šāds 
nosacījums ir nepieciešams;  
e. proced ūras apraksts, kas j āievēro transportl īdzekļu īpašniekiem, lai 
saņemtu neatbilst ības koriģēšanu; aprakst ā jāiekļauj datums, p ēc 
kura veic korekt īvos pasākumus, paredzamais laiks, kur ā darbnīca 
veiks remontu, un vietas, kur to var veikt;  
f. transportl īdzekļa īpašniekam nos ūtītās informācijas paraugs;  
g. īss apraksts, k ādu sistēmu ražotājs izmanto, lai nodrošin ātu korekcijas 
darbību veikšanai nepieciešamo sast āvdaļu vai sist ēmu pienācīgu 
piegādi, tostarp inform ācija, kad b ūs pieejama korekt īvo pasākumu 
iesākšanai nepieciešamo komponentu, programmat ūras vai sist ēmu 
pienācīga piegāde; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 169  
h. remontdarbn īcām, kuras veiks remontu, nos ūtāmo instrukciju piem ērs; 
i. apraksts par ieteikto korekt īvo pasākumu ietekmi uz emisij ām, 
degvielas pat ēriņu, braukšanas īpašībām un droš ību attiec ībā uz 
katra transportl īdzekļa emisijas tipu, kas ietverts korekt īvo pasākumu 
plānā, kopā ar pamatojošajiem datiem un tehniskajiem p ētījumiem;  
j. ja korekt īvo pasākumu plāns ietver atsaukšanu, tipa apstiprin ātājai 
iestādei, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, iesniedz remonta dokumen ­
tēšanas metodes aprakstu. Ja izmanto mar ķējumu, iesniedz ar ī tā 
paraugu.  
Attiecībā uz d) apakšpunktu ražot ājs var nepiem ērot nekādus apkopes vai 
ekspluatācijas nosac ījumus, kas nav pier ādāmi saistīti ar neatbilst ību un 
korektīvajiem pas ākumiem.  
7.4. Remontu veic ātri, saprātīgos termi ņos pēc tam, kad ražot ājs ir saņēmis 
transportl īdzekli remontam. Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, 15 darba dienu laik ā pēc ieteiktā korektīvo pasākumu 
plāna saņemšanas vai nu to apstiprina, vai pieprasa jaunu pl ānu saskaņā 
ar 7.5. punktu.  
7.5. Ja tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, neapstiprina 
korektīvo pasākumu plānu, ražotājs 20 darba dienu laik ā pēc apstipri ­
nātājas iestādes lēmuma pazi ņošanas izstr ādā jaunu pl ānu un iesniedz to 
šai tipa apstiprin ātājai iestādei. 
7.6. Ja tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, neapstiprina 
ražotāja otro iesniegto pl ānu, tā veic attiec īgos pasākumus saska ņā ar 
Direktīvas 2007/46/EK 30. pantu, lai atjaunotu atbilst ību, tostarp vaja ­
dzības gadījumā anulē tipa apstiprin ājumu.  
7.7. Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, savu l ēmumu 
5 darba dienu laik ā paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai.  
7.8. Korekt īvie pasākumi ir piem ērojami visiem  ISC  saimes transportl īdzek­ 
ļiem (vai citu attiec īgo saimju transportl īdzekļiem, ko ražot ājs identifi ­
cējis saskaņā ar 6.2. punktu), kurus var ētu būt skāris tas pats defekts. Tipa 
apstiprinātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, izlemj, vai ir nepie ­
ciešams groz īt tipa apstiprin ājumu.  
7.9. Ražot āja pienākums ir izpild īt apstiprin āto korekt īvo pasākumu plānu 
visās dalībvalstīs un reģistrēt visus transportl īdzekļus, kas iz ņemti no 
tirgus vai atsaukti un ir remont ēti, un reģistrēt darbnīcas, kas veikušas 
remontu.  
7.10. Ražot ājs saglabā skarto transportl īdzekļu pircējiem saist ībā ar korekt īvo 
pasākumu plānu nosūtītā paziņojuma kopiju. Ražot ājs saglabā pierakstus 
arī par atsaukšanas kampa ņu, tostarp par skarto transportl īdzekļu kopējo 
skaitu katr ā dalībvalstī, kā arī kopējo jau atsaukto transportl īdzekļu skaitu 
katrā dalībvalstī, kā arī skaidrojumus par korekt īvo pasākumu piem ēro­ 
šanas kav ējumiem. Ražot ājs tipa apstiprin ātājai iestādei, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, katras dal ībvalsts tipa apstiprin ātājām iestādēm un Komi ­
sijai sniedz pierakstus par atsaukšanas kampa ņu reizi divos m ēnešos.  
7.11. Katra dal ībvalsts veic pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka apstiprin ātais 
korektīvo pasākumu plāns tiek piem ērots divu gadu laik ā vismaz 90 % 
tās teritorij ā reģistrēto skarto transportl īdzekļu. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 170  
7.12. Sertifik ātā, ko iesniedz transportl īdzekļa īpašniekam un kur ā norāda 
korekcijas kampa ņas numuru, ieraksta veikto remontu vai modifik āciju, 
vai jaunas iek ārtas pievienošanu.  
8. Ikgad ējais ziņojums, ko gatavo tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu  
Tipa apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa apstiprin ājumu, publiski 
pieejamā tīmekļa vietnē bez maksas un bez vajadz ības lietot ājam atklāt 
savu identit āti vai pierakst īties vēlākais līdz katra gada 31. martam dara 
pieejamu zi ņojumu, kur ā sniegtas visas iepriekš ējā gadā pabeigtās izmek­
lēšanas. Gad ījumā, ja līdz šai dienai k ādas iepriekš ējā gada  ISC  izmek­
lēšanas vēl nav nosl ēgtas, par t ām ziņojumu sniedz, tikl īdz izmekl ēšana ir 
pabeigta. Zi ņojumā iekļauj vismaz 4. papildin ājumā uzskaitītos posteņus. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 171  
1. papildin ājums  
Transportl īdzekļu atlases krit ēriji un lēmums par p ārbaudi neiztur ējušiem transportl īdzekļiem 
Transportl īdzekļu atlase emisiju atbilst ības ekspluat ācijā testēšanai  
Konfidenci āli 
Datums:  x 
Izmeklētāja vārds, uzvārds: x 
Testa vieta:  x 
Reģistrācijas valsts (tikai ES):  x 
x = Izslēgšanas 
kritēriji X = Pārbaudīts un 
ziņots Transportl īdzekļa parametri  
Reģistrācijas numura z īme: x x  
Nobraukums:  
Transportl īdzekļa nobraukumam ir j ābūt robežās no 
15 000 km (vai 30 000 km iztvaikošanas emisiju test ēšanai) 
līdz 100 000 km  x 
Pirmās reģistrācijas datums:  
Transportl īdzekļa vecumam ir j ābūt robežās no 6 m ēne­ 
šiem (vai 12 m ēnešiem iztvaikošanas emisiju test ēšanai) 
līdz 5 gadiem  x 
VIN:  x 
Emisiju klase un raksturojums:  x 
Reģistrācijas valsts:  
Transportl īdzeklim jābūt reģistrētam ES  x x  
Modelis:  x 
Motora kods:  x 
Motora tilpums (l):  x 
Motora jauda (KW):  x 
Pārnesumk ārbas tips (autom ātiskā/manuālā): x 
Dzenošā ass (FWD/AWD/RWD):  x 
Riepu izm ērs (priekš ējās un aizmugur ējās, ja atšķiras):  x 
Vai transportl īdzeklis ir iesaist īts atsaukšanas vai 
remonta kampa ņā? 
Ja “jā”, Kurā? Vai kampa ņas remontdarbi jau ir 
veikti?  
Remontdarbiem ir j ābūt veiktiem  x x  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 172  
Transportl īdzekļa īpašnieka iztauj āšana  
(īpašniekam tiks uzdoti tikai galvenie jaut ājumi un vi ņam 
nav jāzina par atbilžu saist ību) 
Īpašnieka v ārds, uzv ārds (pieejams tikai akredit ētai 
inspekcijas instit ūcijai vai laboratorijai/tehniskajam 
dienestam)  x 
Kontaktinform ācija (adrese/telefons) (pieejama tikai 
akreditētai inspekcijas instit ūcijai vai laboratorijai/ 
tehniskajam dienestam)  x 
Cik īpašnieku transportl īdzeklim ir bijis?  x 
Vai odometrs ir darbojies?  
Ja nav darbojies, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai transportl īdzeklis ir lietots k ādiem no min ētajiem 
mērķiem?  
Vai automaš īna izmantota ekspoz īcijas zālēs? x 
Kā taksometrs?  x 
Kā piegādes transportl īdzeklis?  x 
Sacensībās/motosport ā? x 
Kā nomas automobilis?  x 
Vai ar transportl īdzekli pārvadātas smagas kravas, kas 
pārsniedz ražot āja specifik ācijas?  
Ja ir pārvadātas, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai ir bijuši nopietni transportl īdzekļa vai motora 
remontdarbi?  x 
Vai ir bijuši nopietni nesankcion ēti transportl īdzekļa 
vai motora remontdarbi?  
Ja ir bijuši, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai veikta jaudas palielin āšana/regul ēšana?  
Ja ir bijusi, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai ir veikta k ādas emisiju p ēcapstrādes un/vai padeves 
sistēmas deta ļas nomai ņa? Vai izmantotas ori ģinālās 
detaļas? Ja nav izmantotas ori ģinālās detaļas, transportl ī­
dzekli nevar atlas īt x x  
Vai kāda emisiju p ēcapstrādes sistēmas deta ļa ir pastā­
vīgi noņemta?  
Ja lietota, transportl īdzekli nevar atlas īt x 
Vai ir bijušas uzst ādītas kādas nesankcion ētas ierīces 
(karbamīda pretdarb ības viela, emulators utt.)?  
Ja ir bijušas, transportl īdzekli nevar atlas īt. x ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 173  
Vai transportl īdzeklis ir bijis iesaist īts smagā negadī­
jumā? Sniegt boj ājumu un veikto remontdarbu 
sarakstu  x 
Vai automobilim agr āk ir lietots nepareiza tipa degviela 
(t. i., benz īns dīzeļdegvielas viet ā)? Vai automobilim 
lietota ES kvalit ātes degviela, kas nav tirgus aprit ē 
(melnajā tirgū, vai sajaukta degviela?)  
Ja lietota, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai pēdējā mēneša laik ā esat lietojis gaisa atsvaidzin ā­
tāju, salona izsmidzin ātāju, bremžu t īrītāju vai citu l ī­
dzekli, kas ir augstu og ļhidrātu emisijas avots?  Ja “jā”, 
transportl īdzekli nevar atlas īt iztvaikošanas emisiju 
testēšanai.  x 
Vai pēdējo 3 mēnešu laik ā transportl īdzeklī vai ārpus 
tā ir bijusi benz īna noplūde? 
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt iztvaikošanas 
emisiju test ēšanai.  x 
Vai pēdējo 12 mēnešu laik ā kāds ir sm ēķējis automo ­
biļa salonā? 
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt iztvaikošanas 
emisiju test ēšanai.  x 
Vai jūs automobilim lietoj āt pretkorozijas aizsardz ības 
līdzekļus, uzlīmes, grunt ējumu vai k ādu citu l īdzekli, 
kas ir iesp ējamais viegli gaistošu savienojumu avots?  
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt iztvaikošanas 
emisiju test ēšanai.  x 
Vai automobilis tika p ārkrāsots?  
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt iztvaikošanas 
emisiju test ēšanai.  x 
Kur jūs izmantojat savu transportl īdzekli visbiež āk? 
% uz automa ģistrāles x 
% uz lauku ce ļiem x 
% pilsētā x 
Vai esat braucis ar transportl īdzekli pa valsti, kas nav 
ES dalībvalsts, vair āk par 10 % no braukšanas laika?  
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt. x —  
Kurā valstī pēdējās divas reizes tika veikta degvielas 
uzpildīšana?  
Ja pēdējās divas reizes transportl īdzeklim degvielas uzpil ­
dīšana tika veikta valst ī, kas nepiem ēro ES degvielas stan ­
dartus, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai tika lietotas ražot āja neapstiprin ātas degvielas 
piedevas?  
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
Vai transportl īdzekļa tehnisk ās apkopes un ekspluat ā­
cija veikta saska ņā ar ražot āja norādījumiem?  
Ja “nē”, transportl īdzekli nevar atlas īt. x ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 174  
Pilna tehnisko apkopju un remontdarbu v ēsture, 
tostarp atk ārtoti veiktie darbi  
Ja netiek iesniegta pilna dokument ācija, transportl īdzekli 
nevar atlas īt. x 
Transportl īdzekļa pārbaude un uztur ēšana  X = Izslēgšanas krit ēriji/ 
F = Transportl īdzeklis nav iztur ējis 
testu  X = Pārbaudīts un 
ziņots 
1 Degvielas tvertnes l īmenis (pilna/tukša)  
Vai deg degvielas l īmeņa indikatora lampi ņa? Ja 
deg, pirms test ēšanas uzpilda degvielu.  x 
2 Vai uz m ērinstrumentu pane ļa deg k ādas 
brīdinājuma lampi ņas, kas nor āda uz trans ­
portlīdzekļa vai izpl ūdes pēcapstrādes sistēmas 
nepareizu darb ību, ko nevar nov ērst ar 
parasto apkopi? (Boj ājuma indik ācijas 
lampiņa, motora apkopes lampi ņa utt.?)  
Ja “jā”, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
3 Vai pēc motora iedarbin āšanas deg  SCR  
lampiņa? 
Ja “jā”, pirms transportl īdzekļa testēšana jāuz­
pilda AdBlue vai j āveic remonts.  x 
4 Izplūdes sistēmas vizu āla pārbaude  
Pārbauda, vai posm ā starp izpl ūdes kolektoru un 
izpūtēja galu nav nopl ūdes. Pārbauda un doku ­
mentē (ar attēliem)  
Ja ir boj ājumi vai nopl ūdes, tiek nor ādīts, ka 
transportl īdzeklis  nav iztur ējis testu . F 
5 Sastāvdaļas, kas attiecas uz izpl ūdes gāzēm 
Pārbauda un dokument ē (ar attēliem) visas sast āv­
daļas, kas attiecas uz emisij ām, vai t ās nav 
bojātas. 
Ja ir bojājumi, tiek nor ādīts, ka transportl īdzeklis  
nav iztur ējis testu . F 
6 Iztvaikošanas sist ēma 
Uztur paaugstin ātu spiedienu degvielas padeves 
sistēmā (no tilpnes puses), past āvīgas apkārtējās 
vides temperat ūrā pārbauda, vai nav nopl ūdes, 
veic FID  smaržas testu ap transportl īdzekli un 
tā iekšienē. Ja FID smaržas tests nav iztur ēts, 
tiek norādīts, ka transportl īdzeklis  nav iztur ējis 
testu.  F 
7 Degvielas paraugs  
No degvielas tvertnes pa ņem degvielas paraugu.  x ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 175  
8 Gaisa filtrs un e ļļas filtrs  
Pārbauda, vai nav pies ārņots vai boj āts, un 
nomaina, ja ir boj āts vai stipri pies ārņots vai jā 
līdz nākamajai ieteicamajai nomai ņai ir palikuši 
nenobraukti maz āk par 800 km.  x 
9 Logu tīrīšanas šķidrums (tikai iztvaikošanas 
testam)  
Logu tīrīšanas šķidrumu nolej un iepilda tvertn ē 
karstu ūdeni.  x 
10 Riteņi (priekšējie/aizmugures)  
Pārbauda, vai rite ņi brīvi griežas vai ar ī ir bloķēti 
ar bremzēm. 
Ja “nē”, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
11 Riepas (tikai iztvaikošanas testam)  
Izņem rezerves riepu, ja riepas tika main ītas un ar 
tām nobraukts maz āk par 15 000 km, t ās nomaina 
uz stabiliz ētām riepām. Izmanto tikai vasaras vai 
vissezonas riepas.  x 
12 Dzensiksnas un dzes ētāja pārsegs  
Ja ir bojājumi, tiek nor ādīts, ka transportl īdzeklis 
nav izturējis testu. Dokuments ar fotoatt ēliem F 
13 Pārbauda š ķidrumu l īmeni  
Pārbauda maksim ālo un minim ālo līmeni (moto ­
reļļa, dzesēšanas šķidrums) / ja ir zem āks par 
minimālo, papildina  x 
14 Uzpildes atv āžamais v āciņš (tikai iztvaikošanas 
testiem)  
Pārbauda, vai atv āžamā vāciņa pārplūdes kontūrā 
nav nekādu atlieku, vai ar ī izskalo š ļūteni ar 
karstu ūdeni.  x 
15 Spiediena š ļūtenes un elektr ības vadi  
Pārbauda to veselumu.  Ja ir boj ājumi, tiek nor ā­
dīts, ka transportl īdzeklis nav iztur ējis testu. 
Dokuments ar fotoatt ēliem F 
16 Iesmidzin āšanas vārsti / kabe ļi 
Pārbauda visus kabe ļus un degvielas padeves 
caurulītes. Ja ir boj ājumi, tiek nor ādīts, ka trans ­
portlīdzeklis nav iztur ējis testu. Dokuments ar 
fotoattēliem F 
17 Aizdedzes kabelis (benz īns) 
Pārbauda aizdedzes sveces, kabe ļus utt. Ja boj āti, 
nomaina.  x ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 176  
18 EGR un katalizators, da ļiņu filtrs  
Pārbauda visus kabe ļus, vadus un dev ējus. 
Ja ir veiktas nesankcion ētas manipul ācijas, trans ­
portlīdzekli nevar atlas īt. 
Ja ir bojājumi, tiek nor ādīts, ka transportl īdzeklis 
nav izturējis testu. Dokuments ar fotoatt ēliem x/F 
19 Drošības nosac ījumi  
Pārbauda riepas, transportl īdzekļa virsbūvi, elekt­
rības un bremžu sist ēmu, lai p ārliecinātos, ka tie 
atbilst droš ības nosac ījumiem, lai veiktu testu, un 
atbilst ceļu satiksmes noteikumiem.  
Ja “nē”, transportl īdzekli nevar atlas īt. x 
20 Puspiekabe  
Vai ir elektr ības kabe ļi puspiekabes pievieno ­ 
šanai, ja tie nepieciešami?  x 
21 Aerodinamiskie p ārveidojumi  
Pārbauda, vai p ēc laišanas tirg ū transportl īdze­
klim nav veikti aerodinamiskie p ārveidojumi, 
kurus nevar pirms test ēšanas no ņemt (jumta 
kastes, kravas stat ņi, spoileri utt.), un vai netr ūkst 
standarta aerodinamisko sast āvdaļu (priekš ējie 
deflektori, difuzori, sadal ītāji utt.).  
Ja lietota, transportl īdzekli nevar atlas īt. Doku­
ments ar fotoatt ēliem x 
22 Pārbauda, vai l īdz nākamajai pl ānotajai tehni ­
skajai apkopei pietr ūkst mazāk par 800 km 
nobraukuma. Ja “j ā”, veic apkopi.  x 
23 Visas pārbaudes, kas nepieciešamas, lai veiktu  
OBD  savienojumus pirms un/vai p ēc testēšanas 
beigām 
24 Spēka pārvada vad ības modu ļa kalibr ācijas 
detaļas numurs un kontrolsumma  x 
25 OBD diagnostika (pirms vai p ēc emisiju testa)  
Nolasa diagnostikas probl ēmu kodus un izdruk ā 
kļūdu žurnālu x 
26 OBD servisa rež īms 09 Piepras ījums (pirms 
vai pēc emisiju testa)  
Nolasa apkopes rež īmu 09. Pieraksta inform āciju. x 
27 OBD  režīms 7 (pirms vai p ēc emisiju testa)  
Nolasa apkopes rež īmu 07. Pieraksta inform āciju 
Piezīmes par: Remontdarbiem / sast āvdaļu nomaiņu / detaļu numuriem  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 177  
2. papildin ājums.  
4. tipa testa veikšanas noteikumi atbilst ības ekspluat ācijā laikā 
Lai noteiktu atbilst ību ekspluat ācijā, 4. tipa testus veic saska ņā ar VI pielikumu 
(vai attiec īgā gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 VI pielikumu), 
ievērojot šādus izņēmumus:  
— 4. tipa testu veic vismaz 12 m ēnešus veciem transportl īdzekļiem. 
— Uzskat āms, ka tilpne ir vecin āta un tāpēc nav jāveic tās vecināšana stend ā. 
— Tilpni piepilda ārpus transportl īdzekļa saskaņā ar proced ūru, kas šaj ā nolūkā 
ir aprakst īta VI pielikum ā, un to no ņem un uzst āda uz transportl īdzekļa, 
ievērojot ražot āja remontdarbu instrukcijas.  FID  smaržas testu (ar rezult ātiem, 
kas mazāki par 100 ppm 20 °C temperat ūrā) veic iesp ējami tuvāk tilpnei 
pirms un p ēc piepildīšanas, lai apstiprin ātu, ka tā ir uzstādīta pareizi.  
— Uzskat āms, ka tvertne ir vecin āta, un tāpēc, aprēķinot 4. tipa testa rezult ātus, 
caurlaidības koeficients nav j āpieskaita.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 178  
3. papildin ājums.  
Sīki izstrādāts ISC  ziņojums  
Sīki izstrādātajā ISC  ziņojumā iekļaujama šāda inform ācija: 
1. ražotāja vārds/nosaukums un adrese;  
2. atbildīgās testēšanas laboratorijas nosaukums, adrese, t ālruņa un faksa 
numurs un e-pasta adrese;  
3. testēšanas plānā iekļauto transportl īdzekļu modeļa nosaukums;  
4. attiecīgā gadījumā uzskaita transportl īdzekļa tipus, kas ietverti ražot āja infor­
mācijā, piemēram, attiec ībā uz izpūtēja emisijām, uz  ISC  saimi;  
5. tipa apstiprin ājuma numuri, ko piem ēro šiem transportl īdzekļu tipiem trans ­
portlīdzekļu saimē, attiecīgā gadījumā ietverot visu paplašin ājumu un noz ī­
mīgu izmaiņu/ atsaukšanas gad ījumu (brāķa pārstrādes) numurus;  
6. sīka inform ācija par paplašin ājumiem un noz īmīgām izmaiņām / atsaukšanas 
gadījumiem saist ībā ar tiem transportl īdzekļa tipa apstiprin ājumiem, uz 
kuriem attiecas ražot āja sniegtā informācija (ja to pieprasa apstiprin ātāja 
iestāde); 
7. kādā laika posm ā informācija tika sav ākta; 
8. kāds transportl īdzekļu izgatavošanas periods tika iek ļauts (piem ēram, trans ­
portlīdzekļi, kas tika izgatavoti 2017. kalend ārajā gadā); 
9. ISC  pārbaudes proced ūra, tostarp:  
i) transportl īdzekļa iegūšanas metode;  
ii) transportl īdzekļa atlases un noraid īšanas krit ēriji (tostarp atbildes uz 
1. papildin ājuma tabulas jaut ājumiem, ieskaitot fotoatt ēlus); 
iii) programm ā izmantotie testu veidi un proced ūras; 
iv) pieņemšanas/noraid īšanas krit ēriji saimei;  
v) ģeogrāfiskais(-ie) apgabals(-i), par kuru(-iem) ražot ājs apkopojis inform ā­
ciju; 
vi) izmantotais izlases lielums un izlases metode;  
10. ISC  procedūras rezult āti. tostarp:  
i) programm ā ietverto transportl īdzekļu identifik ācija (test ēts vai nav 
testēts). Identifik ācijā ietver 1. papildin ājumā sniegto tabulu;  
ii) testa dati attiec ībā uz izpūtēja emisijām: 
— testa degvielas specifik ācijas (piem., testa standartdegviela vai tirgus 
degviela),  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 179  
— testa apst ākļi (temperat ūra, mitrums, dinamometra inerces masa),  
— dinamometra iestat ījumi (piem ēram, ceļa slodze, jaudas iestat ījumi),  
— testa rezult āti un “iztur ēts” / “nav iztur ēts” aprēķini; 
iii) testa dati attiec ībā uz iztvaikošanas emisij ām: 
— testa degvielas specifik ācijas (piem., testa standartdegviela vai tirgus 
degviela),  
— testa apst ākļi (temperat ūra, mitrums, dinamometra inerces masa),  
— dinamometra iestat ījumi (piem ēram, ceļa slodze, jaudas iestat ījumi),  
— testa rezult āti un “iztur ēts” / “nav iztur ēts” aprēķini. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 180  
4. papildin ājums.  
Ikgadējā ISC  ziņojuma form āts, ko gatavo tipa apstiprin ātāja iestāde, kas 
piešķir tipa apstiprin ājumu  
NOSAUKUMS  
A. Īss pārskats un galvenie secin ājumi 
B. ISC  darbības, ko veicis ražot ājs iepriekš ējā gadā: 
1) inform ācija, ko apkopo ražot ājs 
2) ISC  testi (tostarp test ēto saimju pl ānošana un atlase un testu gal īgie 
rezultāti) 
C. ISC  darbības, ko veikušas akredit ēta laboratorijas vai tehniskie dienesti 
iepriekšējā gadā: 
3) Inform ācijas vākšana un riska nov ērtējums  
4) ISC  testi (tostarp test ēto saimju pl ānošana un atlase un testu gal īgie 
rezultāti) 
D. ISC  darbības, ko iepriekš ējā gadā veikusi tipa apstiprin ātāja iestāde, kas 
piešķir tipa apstiprin ājumu:  
5) Inform ācijas vākšana un riska nov ērtējums  
6) ISC  testi (tostarp test ēto saimju pl ānošana un atlase un testu gal īgie 
rezultāti) 
7) Sīka izmekl ēšana 
8) Korekt īvie pasākumi  
E. Novērtējums, kāds varētu būt ikgadējais emisiju samazin ājums, ņemot vērā 
veiktos  ISC  korektīvos pasākumus  
F. Gūtā pieredze (tostarp attiec ībā uz izmantoto instrumentu sniegumu)  
G. Ziņojums par citiem neder īgiem testiem  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 181  
5. papildin ājums.  
Pārredzamība 
1. tabula.  
Pārredzamības saraksts Nr. 1  
ID Ievaddati  Datu veids  Mērvienība Apraksts  
1 2017/1151 TA Numurs  Teksts  —  K ā noteikts I pielikum ā / 4. papildin ājumā 
2 Interpol ācijas saimes ID  Teksts  —  K ā noteikts XXI pielikuma 5.6. punkt ā 
vispārējās prasībās 
3 PEMS  saimes ID  Teksts  —  K ā noteikts IIIa pielikuma 7. papildin ājuma 
5.2. punkt ā 
4 Ki saimes ID  Teksts  —  K ā noteikts XXI pielikuma 5.9. punkt ā 
5 ATCT  saimes ID  Teksts  —  K ā noteikts XXI pielikuma 6.a 
papildpielikum ā 
6 Iztvaikošanas saimes ID  Teksts  —  K ā noteikts VI pielikum ā 
7 Transportl īdzekļa H vērtības 
RL saimes ID  Teksts  —  K ā noteikts XXI pielikuma 5.7. punkt ā 
7a Transportl īdzekļa L RL saimes 
ID (attiec īgā gadījumā) Teksts  —  K ā noteikts XXI pielikuma 5.7. punkt ā 
8 Transportl īdzekļa H vērtības 
testa masa  Skaitlis  kg  WLTP  testa masa, k ā noteikts XXI pieli ­
kumā 3.2.25. punkta defin īcijā 
8a Transportl īdzekļa L testa masa 
(attiecīgā gadījumā) Skaitlis  kg  WLTP  testa masa, k ā noteikts XXI pieli ­
kumā 3.2.25. punkta defin īcijā 
9 Transportl īdzekļa H vērtības F0  Skaitlis  N  Ce ļa slodzes koeficients, k ā noteikts XXI 
pielikuma 4. papildpielikum ā 
9a Transportl īdzekļa L F0 (attie ­
cīgā gadījumā) Skaitlis  N  Ce ļa slodzes koeficients, k ā noteikts XXI 
pielikuma 4. papildpielikum ā 
10 Transportl īdzekļa H vērtības F1  Skaitlis  N/km/h  Ceļa slodzes koeficients, k ā noteikts XXI 
pielikuma 4. papildpielikum ā ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 182  
ID Ievaddati  Datu veids  Mērvienība Apraksts  
10a Transportl īdzekļa L F1 (attie ­
cīgā gadījumā) Skaitlis  N/km/h  Ceļa slodzes koeficients, k ā noteikts XXI 
pielikuma 4. papildpielikum ā 
11 Transportl īdzekļa H vērtības F2  Skaitlis  N/(km/h)^2  Ceļa slodzes koeficients, k ā noteikts XXI 
pielikuma 4. papildpielikum ā 
11a Transportl īdzekļa L F2 (attie ­
cīgā gadījumā) Skaitlis  N/(km/h)^2  Ceļa slodzes koeficients, k ā noteikts XXI 
pielikuma 4. papildpielikum ā 
12a transportl īdzekļa H vērtības 
CO  2 emisiju masa  ICE  un 
NOVC  transportl īdzekļiem Skaitļi g/km  WLTP  CO  2 emisijas (zemas, vid ējas, 
augstas, ļoti augstas, kombin ētās) saskaņā 
ar aprēķiniem no: 
— XXI pielikuma 7. papildpielikuma A7/ 
1. tabulas 9. darb ības ICE  transportl ī­
dzekļiem, vai 
— XXI pielikuma 8. papildpielikuma A8/ 
5. tabulas 8. darb ības NOVC  trans­
portlīdzekļiem 
12aa  CO  2 emisiju masa transportl ī­
dzekļa L ICE  un NOVC  trans­
portlīdzekļiem (attiec īgā 
gadījumā) Skaitļi g/km  WLTP  CO  2 emisijas (zemas, vid ējas, 
augstas, ļoti augstas, kombin ētās) saskaņā 
ar aprēķiniem no: 
— XXI pielikuma 7. papildpielikuma A7/ 
1. tabulas 9. darb ības ICE  transportl ī­
dzekļiem, vai 
— XXI pielikuma 8. papildpielikuma A8/ 
5. tabulas 8. darb ības NOVC  trans­
portlīdzekļiem 
12b transportl īdzekļa H vērtības 
CO  2 emisiju masa  OVC  trans­
portlīdzekļiem Skaitļi g/km  WLTP  CS CO  2 emisijas (zemas, vid ējas, 
augstas, ļoti augstas, kombin ētās) saskaņā 
ar aprēķiniem no XXI pielikuma 8. papild ­
pielikuma A8/5. tabulas 8. darb ības 
WLTP  CD CO  2 emisijas (kombin ētās) un  
WLTP  CO  2 emisijas (sv ērtās, kombin ētās) 
saskaņā ar aprēķiniem no XXI pielikuma 8. 
papildpielikuma A8/8. tabulas 10. darb ības 
12ba  CO  2 emisiju masa transportl ī­
dzekļa L OVC  transportl īdzek­ 
ļiem (attiec īgā gadījumā) Skaitļi g/km  WLTP  CS CO  2 emisijas (zemas, vid ējas, 
augstas, ļoti augstas, kombin ētās) saskaņā 
ar aprēķiniem no XXI pielikuma 8. papild ­
pielikuma A8/5. tabulas 8. darb ības 
WLTP  CD CO  2 emisijas (kombin ētās) un  
WLTP  CO  2 emisijas (sv ērtās, kombin ētās) 
saskaņā ar aprēķiniem no XXI pielikuma 8. 
papildpielikuma A8/8. tabulas 10. darb ības 
13 Transportl īdzekļa piedziņas 
riteņi saimē Teksts  priekš ējie, 
aizmugur ējie, 
4x4 I pielikuma 4. papildin ājuma 1.7. punkts  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 183  
ID Ievaddati  Datu veids  Mērvienība Apraksts  
14 Šasijas dinamometra konfigu ­
rācijas TA testa laik ā Teksts  vienass vai 
divasu  kā noteikts XXI pielikuma 6. papildpieli ­
kumā; 2.4.2.4. un 2.4.2.5. punkts  
15 Transportl īdzekļa H vērtības 
paziņotais Vmax  Skaitlis  km/h  Transportl īdzekļa maksim ālais ātrums, kā 
noteikts XXI pielikuma 3.7.2. punkta 
definīcijā 
15a Transportl īdzekļa L paziņotais 
Vmax (attiec īgā gadījumā) Skaitlis  km/h  Transportl īdzekļa maksim ālais ātrums, kā 
noteikts XXI pielikuma 3.7.2. punkta 
definīcijā 
16 Maksim ālā lietderīgā jauda 
motora apgriezienu skaitam  Skaitlis  ...kW/...min  Kā noteikts XXI pielikuma 2. 
papildpielikum ā 
17 Transportl īdzekļa H vērtības 
masa nokomplekt ētā stāvoklī Skaitlis  kg  MRO , kā noteikts XXI pielikuma 3.2.5. 
punkta defin īcijā 
17a Transportl īdzekļa L pašmasa 
(attiecīgā gadījumā) Skaitlis  kg  MRO , kā noteikts XXI pielikuma 3.2.5. 
punkta defin īcijā 
18 Autovad ītāja izvēles režīmi, ko 
izmanto TA testu laik ā (pilnībā 
ICE) vai uzlādi noturoša testa 
gadījumā (NOVC-HEV , OVC- 
HEV , NOVC-FCHV ) Iespējami 
dažādi 
formāti 
(teksts, att ēli 
utt.) — Gad ījumā, ja nav domin ējošo autovad ītāja 
izvēles režīmu, teksta form ā apraksta visus 
režīmus, kas tiek izmantoti testu laik ā 
19 Autovad ītāja izvēles režīmi, ko 
izmanto TA testu laik ā uzlādi 
noturoša testa gad ījumā (OVC- 
HEV ) Iespējami 
dažādi 
formāti 
(teksts, att ēli 
utt.) — Gad ījumā, ja nav domin ējošo autovad ītāja 
izvēles režīmu, teksta form ā apraksta visus 
režīmus, kas tiek izmantoti testu laik ā 
20 Motora br īvgaitas apgriezieni  Skaitlis  apgr./min  Kā noteikts XXI pielikuma 2. 
papildpielikum ā 
21 Pārnesumu skaits  Skaitlis  —  K ā noteikts XXI pielikuma 2. 
papildpielikum ā 
22 Pārnesuma skaitlis  Tabulas 
vērtības — P ārnesumkārbas iekš ējie pārnesumskait ļi; 
galvenā pārvada p ārnesumskaitlis(- ļi); 
kopējie pārnesumskait ļi ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 184  
ID Ievaddati  Datu veids  Mērvienība Apraksts  
23 Testa transportl īdzekļa priek­ 
šējo/aizmugur ējo riepu izm ēri Burti/skaitlis  —  Izmanto TA  
24 Pilnas slodzes jaudas l īkne 
ICEV  Tabulas 
vērtības apgr./min. pret 
kW Pilnas slodzes jaudas l īkne motora apgrie ­
zienu diapazon ā no n  idle līdz n  rated vai n  max , 
vai n  dv (n gvmax  ) × v  max , atkarībā no tā, kas 
ir lielāks 
25 Papildu droš ības rezerve  Vektors  %  K ā noteikts XXI pielikuma 2. 
papildpielikum ā 
26 Konkr ētais n_min_drive  Skaitlis 
Tabula (no 
apstāšanās 
stāvokļa līdz 
1. pārne­
sumam, no 
2. līdz 3., 
utt.) apgr./min  Kā noteikts XXI pielikuma 2. 
papildpielikum ā 
27 Transportl īdzekļa L un H cikla 
kontrolsumma  Skaitlis  —  Atš ķiras transportl īdzeklim L un H. 
Pārbaudīt izmantot ā cikla pareizumu. 
Ieviest tikai gad ījumā, ja cikls atš ķiras no 
3.b 
28 Pārnesuma p ārslēgšana trans ­
portlīdzekļa H vērtības vidējam 
pārnesumam  Skaitlis  —  P ārbaudīt dažādus pārnesuma p ārslēgšanas 
aprēķinus 
29 ATCT FCF  (saimes korekcijas 
koeficients)  Skaitlis  —  K ā noteikts XXI pielikuma 6.a papildpieli ­
kumā 3.8.1. ieda ļā. Viena v ērtība katrai 
degvielai, ja ir vair āku degvielu trans ­
portlīdzekļi. 
30a Pieskait āmais(-ie) Ki koefi ­
cients(-i)  Tabulas 
vērtības — Tabula, kur ā noteikta v ērtība katram 
piesārņotājam un CO2 (g/km, mg/km, ..). 
Tukša, ja sniegti piereizin āmie Ki 
koeficienti.  
30b Piereizin āmais(-ie) Ki koefi ­
cients(-i)  Tabulas 
vērtības — Tabula, kur ā noteikta v ērtība katram 
piesārņotājam un CO2. Tukša, ja sniegti 
pieskaitāmie Ki koeficienti.  
31a Pieskait āmie nolietojuma 
koeficienti ( DF) Tabulas 
vērtības — Tabula, kas noteikta katram pies ārņotājam, 
un vērtība (g/km, mg/km, ..). Tukša, ja 
sniegti piereizin āmie DF koeficienti  
31b Piereizin āmie nolietojuma 
koeficienti ( DF) Tabulas 
vērtības — Tabula, kur ā noteikta v ērtība katram 
piesārņotājam. Tukša, ja sniegti pieskai ­
tāmie DF koeficienti  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 185  
ID Ievaddati  Datu veids  Mērvienība Apraksts  
32 Akumulatora spriegums vis ām 
REESS  Skaitļi V  K ā noteikts XXI pielikuma 6. papildpieli ­
kuma 2. papildin ājumā attiecībā uz RCB  
korekciju  ICE  gadījumā, un kā noteikts 
XXI pielikuma 8. papildpielikuma 2. papil ­
dinājumā attiecībā uz HEV, PEV  un FCHV  
(DIN EN 60050-482).  
33 K korekcijas koeficients  Skaitlis  (g/km)/(Wh/ 
km) Attiecībā uz NOVC  un OVC-HEV  CS CO  2 
emisiju korekcija, k ā noteikts XXI pieli ­
kuma 8. papildpielikum ā; konkr ētajā 
posmā vai kombin ētā 
34a Elektroener ģijas patēriņš trans­
portlīdzekļa H vērtībai Skaitlis  Wh/km  Attiec ībā uz OVC-HEV  tas ir EC  AC , svērtais 
(kombinētais) un attiec ībā uz PEV  elektro­
enerģijas pat ēriņš (kombin ētais), k ā 
noteikts XXI pielikuma 8. papildpielikum ā 
34b Elektroener ģijas patēriņš trans­
portlīdzeklim L (attiec īgā 
gadījumā) Skaitlis  Wh/km  Attiec ībā uz OVC-HEV  tas ir EC  AC , svērtais 
(kombinētais) un attiec ībā uz PEV  elektro­
enerģijas pat ēriņš (kombin ētais), k ā 
noteikts XXI pielikuma 8. papildpielikum ā 
35a Pilnuzl ādes nobraukums trans ­
portlīdzekļa H vērtībai Skaitlis  km  Attiec ībā uz  OVC-HEV  tas ir  EAER  
(kombinētais) un attiec ībā uz PEV  tīrais 
pilnuzlādes nobraukums (kombin ētais), kā 
noteikts XXI pielikuma 8. papildpielikum ā 
35b Pilnuzl ādes nobraukums trans ­
portlīdzeklim L (attiec īgā 
gadījumā) Skaitlis  km  Attiec ībā uz  OVC-HEV  tas ir  EAER  
(kombinētais) un attiec ībā uz PEV  tīrais 
pilnuzlādes nobraukums (kombin ētais), kā 
noteikts XXI pielikuma 8. papildpielikum ā 
36a Pilnuzl ādes nobraukums pils ētā 
transportl īdzekļa H vērtībai Skaitlis  km  Attiec ībā uz OVC-HEV  tas ir  EAER  city un 
attiecībā uz PEV  tīrais pilnuzl ādes nobrau ­
kums (pils ētā), kā noteikts XXI pielikuma 
8. papildpielikum ā 
36b Pilnuzl ādes nobraukums pils ētā 
transportl īdzeklim L (attiec īgā 
gadījumā) Skaitlis  km  Attiec ībā uz OVC-HEV  tas ir  EAER  city un 
attiecībā uz PEV  tīrais pilnuzl ādes nobrau ­
kums (pils ētā), kā noteikts XXI pielikuma 
8. papildpielikum ā 
37a Transportl īdzekļa H vērtības 
braukšanas cikla klase  Teksts  —  Lai zin ātu, kura cikla klase (1/2/3.a/3.b 
klase) izmantota, lai apr ēķinātu atseviš ķam 
transportl īdzeklim cikl ā vajadzīgo enerģiju ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 186  
ID Ievaddati  Datu veids  Mērvienība Apraksts  
37b Transportl īdzekļa L braukšanas 
cikla klase (attiec īgā gadījumā) Teksts  —  Lai zin ātu, kura cikla klase (1/2/3.a/3.b 
klase) izmantota, lai apr ēķinātu atseviš ķam 
transportl īdzeklim cikl ā vajadzīgo enerģiju 
38a Transportl īdzekļa H vērtības 
samazinājuma koeficients f_dsc  Skaitlis  —  Lai zin ātu, vai ir nepieciešams samazin ā­
jums un vai tas lietots, lai apr ēķinātu atse­
višķam transportl īdzeklim cikl ā vajadzīgo 
enerģiju 
38b Transportl īdzekļa L samazin ā­
juma koeficients f_dsc (attie ­
cīgā gadījumā) Skaitlis  —  Lai zin ātu, vai ir nepieciešams samazin ā­
jums un vai tas lietots, lai apr ēķinātu atse­
višķam transportl īdzeklim cikl ā vajadzīgo 
enerģiju 
39a Ātruma augst ākā robežvērtība 
transportl īdzekļa H vērtībai jā/nē km/h  Lai zin ātu, vai ir nepieciešama ātruma 
augstākās robežvērtības proced ūra un vai 
tā izmantota, lai apr ēķinātu atseviš ķam 
transportl īdzeklim cikl ā vajadzīgo enerģiju 
39b Ātruma augst ākā robežvērtība 
transportl īdzeklim L (attiec īgā 
gadījumā) jā/nē km/h  Lai zin ātu, vai ir nepieciešama ātruma 
augstākās robežvērtības proced ūra un vai 
tā izmantota, lai apr ēķinātu atseviš ķam 
transportl īdzeklim cikl ā vajadzīgo enerģiju 
40a Tehniski pie ļaujamā maksimālā 
masa transportl īdzekļa H 
vērtībai Skaitlis  kg  
40b Tehniski pie ļaujamā maksimālā 
pilnā masa transportl īdzeklim L 
(attiecīgā gadījumā) Skaitlis  kg  
41 Tieš ā iesmidzin āšana j ā/nē —  
42 Reģenerācijas atpaz īšana Teksts  —  Transportl īdzekļa ražotāja sniegts apraksts, 
kā atpazīt, ka testa laik ā notikusi 
reģenerācija 
43 Reģenerācijas pabeigšana  Teksts  —  Re ģenerācijas pabeigšanas proced ūras 
apraksts  
44 Masas sadal ījums  Vektors  —  Transportl īdzekļa masas procentu ālais 
sadalījums uz katru asi  
Vairākposmu vai speci ālajiem transportl īdzekļiem 
45 Atļautā transportl īdzekļa galīgā 
masa nokomplekt ētā stāvoklī kg No–l īdz 
46 Pieļaujamā frontālā daļa galī­
gajam transportl īdzeklim  cm 2 No–līdz 
47 Pieļaujamā rites pretest ība kg/t  No–l īdz 
48 Priekš ējās radiatora restes gaisa 
ieplūdes pieļaujamā projicētā 
frontālā daļa cm 2 No–līdz ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 187  
2 tabula.  
Pārredzamības saraksts Nr. 2  
Pārredzamības saraksts Nr. 2 sast āv no div ām datu kop ām, kas raksturotas, 
izmantojot 3. tabul ā un 4. tabul ā sniegtos laukus.  
3 tabula.  
Pārredzamības saraksts Nr. 2 — 1. datu kopa  
Lauks  Datu veids  Apraksts  
ID1 Skaitlis  P ārredzamības saraksta Nr. 2 unik ālais rindas identifik ācijas 
numurs 1. datu kopai  
TVV  Teksts  Transportl īdzekļa tipa, varianta un versijas unik ālais identifika ­
tors (1. datukopas galvenais lauks)  
IF ID  Teksts  Interpol ācijas saimes identifikators  
RL ID  Teksts  Ce ļa slodzes saimes identifikators  
Marka  Teksts  Ražot āja tirdzniec ības nosaukums  
Komercnosaukums  Teksts  TVV  komercnosaukums  
Kategorija  Teksts  Transportl īdzekļa kategorija  
Virsbūve Teksts  Virsb ūves tips  
4 tabula.  
Pārredzamības saraksts Nr. 2 — 2. datu kopa  
Lauks  Datu veids  Apraksts  
ID2 Skaitlis  P ārredzamības saraksta Nr. 2 unik ālais rindas identifik ācijas 
numurs 2. datu kopai  
IF ID  Teksts  Interpol ācijas saimes unik ālais identifikators (2. datukopas 
galvenais lauks)  
WVTA  numurs  Teksts  Visa transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma ( WVTA ) 
identifikators  
Emisiju  TA numurs  Teksts  Emisiju tipa apstiprin ājuma identifikators  
PEMS  ID Teksts  PEMS  saimes identifikators  
EF ID Teksts  Iztvaikošanas saimes identifikators  
ATCT  ID Teksts  ATCT  saimes identifikators  
Ki ID  Teksts  Ki saimes identifikators  
Ilgizturības ID  Teksts  Ilgiztur ības saimes identifikators  
Degviela  Teksts  Transportl īdzekļa degvielas tips  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 188  
Lauks  Datu veids  Apraksts  
Duālā degviela  J ā/Nē Vai transportl īdzeklim var lietot vair ākas degvielas  
Motora darba tilpums  Skaitlis  Motora darba tilpums, izteikts cm  3 
Motora nomin ālā jauda  Skaitlis  Motora nomin ālā jauda (kW pie min  -1 ) 
Transmisijas tips  Teksts  Transportl īdzekļa transmisijas tips  
Dzenošās asis  Teksts  Dzenošo asu skaits un poz īcija 
Elektriskā iekārta Teksts  Elektrisk ās(-o) iekārtas(-u) numurs un tips  
Maksimālā lietderīgā jauda  Skaitlis  Elektrisk ās iekārtas maksim ālā lietderīgā jauda  
HEV  kategorija  Teksts  Hibr īdelektrisk ā transportl īdzekļa kategorija  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 189  
III PIELIKUMS  
Rezervēts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 190  
IIIA PIELIKUMS  
EMISIJU RE ĀLOS BRAUKŠANAS APST ĀKĻOS VERIFIK ĀCIJA  
1. IEVADS, DEFIN ĪCIJAS UN SA ĪSINĀJUMI  
1.1. Ievads  
Šajā pielikum ā ir aprakst īta proced ūra vieglo pasažieru transportl ī­
dzekļu un vieglo komerci ālo transportl īdzekļu emisiju re ālos brauk ­ 
šanas apst ākļos (RDE ) verifikācijai.  
1.2. Defin īcijas  
1.2.1. “ Precizitāte” ir novirze starp izm ērīto vai apr ēķināto vērtību un izse ­
kojamu atskaites v ērtību. 
1.2.2. “ Analizators ” ir jebkura m ērierīce, kas nav transportl īdzekļa sastāv­
daļa, bet kuru uzst āda, lai noteiktu g āzveida vai da ļiņu piesārņotāju 
koncentrāciju vai daudzumu.  
1.2.3. Line āras regresijas ( a 0 ) “krustpunkts ar asi ” ir: 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
kur: 
a 1 ir regresijas taisnes sl īpums;  
x ir atskaites parametra vid ējā vērtība; 
y ir verific ējamā parametra vid ējā vērtība. 
1.2.4. “ Kalibrēšana ” ir process, ar kuru analizatora, pl ūsmas mērinstru­
menta, sensora vai sign āla reakciju iestata t ā, ka tā rādījums sakr īt 
ar vienu vai vair ākiem atskaites sign āliem.  
1.2.5. “ Determin ācijas koeficients ” (r 2 ) ir: 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
, kur:  
a 0 ir lineārās regresijas taisnes krustpunkts ar asi;  
a 1 ir lineārās regresijas taisnes sl īpums;  
x i ir izmērītā atskaites v ērtība; 
y i ir verificējamā parametra izm ērītā vērtība; 
y ir verific ējamā parametra vid ējā vērtība; 
n ir vērtību skaits.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 191  
1.2.6. “ Savstarpējās korelācijas koeficients ” (r) ir: 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
, kur:  
x i ir izmērītā atskaites v ērtība; 
y i ir verificējamā parametra izm ērītā vērtība; 
x ir vid ējā atskaites v ērtība; 
y ir verific ējamā parametra vid ējā vērtība. 
n ir vērtību skaits.  
1.2.7. “ Kavējuma laiks ” ir laiks no g āzes plūsmas pārslēgšanas ( t 0 ) līdz 
brīdim, kad reakcija sasniedz 10 % ( t 10 ) no galīgā nolasījuma.  
1.2.8. “ Dzinēja vadības bloka (ECU) sign āli vai dati ” ir jebkāda inform ācija 
un signāli par transportl īdzekli, kas re ģistrēti no transportl īdzekļa tīkla, 
izmantojot 1. papildin ājuma 3.4.5. punkt ā norādītos protokolus.  
1.2.9. “ Dzinēja vadības bloks ” ir elektroniskais bloks, kas kontrol ē dažādus 
pievadus, lai nodrošin ātu optimālu jaudas piedzi ņas ķēdes veiktsp ēju. 
1.2.10. “ Emisijas ”, arī “sastāvdaļas”, “piesārņotāju sastāvdaļas” vai “ piesār­ 
ņotāju emisijas ”, ir gāzes vai da ļiņas, kuras veido atg āzes un uz 
kurām attiecas regul ējums.  
1.2.11. “ Atgāzes”, arī izplūdes gāzes, ir kop ējās visu gāzveida un da ļiņu 
sastāvdaļu emisijas no izpl ūdes caurules vai izp ūtēja, kas rodas, trans ­
portlīdzekļa iekšdedzes dzin ējā sadegot degvielai.  
▼M1 
1.2.12. “ Izplūdes emisijas ” ir gāzveida, cietu un š ķidru savienojumu emisijas 
no izpūtēja. 
▼B 
1.2.13. “ Pilna skala ” ir analizatora, pl ūsmas mērinstrumenta vai sensora pilns 
diapazons, k ā norādījis iekārtas ražotājs. Ja mērījumiem izmanto anali ­
zatora, pl ūsmas mērinstrumenta vai sensora da ļēju diapazonu, ar pilnu 
skalu saprot maksim ālo nolasījumu.  
1.2.14. “ Ogļūdeņražu reakcijas koeficients ” konkrētam ogļūdeņražu veidam ir 
attiecība starp  FID  nolasījumu un attiec īgā ogļūdeņražu veida koncen ­
trāciju standartg āzes cilindr ā, izteikts k ā ppmC  1 . 
1.2.15. “ Būtiska apkope ” ir analizatora, pl ūsmas mērinstrumenta vai sensora 
regulēšana, remonts vai nomai ņa, kas var ietekm ēt mērījumu precizi ­
tāti. 
▼M3 
1.2.16. “Troksnis” ir desmit standartnoviržu, katra no kur ām aprēķināta no 
nulles reakcij ām, mērītām 30 sekunžu period ā ar konstantu frekvenci, 
kas ir 1,0 Hz reizin ājums, divk āršota vidējā kvadrātiskā vērtība. 
▼B 
1.2.17. “ Nemetāna ogļūdeņraži” (NMHC ) ir visi og ļūdeņraži ( THC ), izņemot 
metānu (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 192  
1.2.18. “ Daļiņu skaita emisijas ” (PN) ir no transportl īdzekļa izpūtēja emitēto 
cieto daļiņu kopskaits, noteikts saska ņā ar atšķaidīšanas, paraugu 
ņemšanas un m ērīšanas metod ēm, kas noteiktas XXI pielikum ā. 
▼B 
1.2.19. “ Pareizība” ir 10 atk ārtotu reakciju uz konkr ētu izsekojamu standart ­
vērtību standartnovirze, reizin āta ar 2,5.  
1.2.20. “ Nolasījums ” ir skaitlisk ā vērtība, ko uzr āda analizators, pl ūsmas 
mērinstruments, sensors vai jebkura cita m ērierīce, ko izmanto saist ībā 
ar transportl īdzekļu emisiju m ērījumiem.  
1.2.21. “ Reakcijas laiks ” (t 90 ) ir kavējuma laika un k āpumlaika summa.  
1.2.22. “ Kāpumlaiks ” ir laiks starp reakcijas 10 % un 90 % ( t 90 – t 10 ) no 
galīgā nolasījuma.  
1.2.23. “ Vidējā kvadrātiskā vērtība” (x rms ) ir kvadr ātsakne no v ērtību 
kvadrātu vidējās aritmētiskās vērtības, un to defin ē šādi: 
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 n Þ r 
, kur:  
x ir izmērītā vai aprēķinātā vērtība; 
n ir vērtību skaits.  
1.2.24. “ Sensors ” ir jebkura m ērierīce, kas nav transportl īdzekļa sastāvdaļa, 
bet kuru uzst āda, lai noteiktu parametrus, kas nav g āzveida un da ļiņu 
piesārņotāju koncentr ācija un atg āzu masas pl ūsma. 
▼M1 
1.2.25. “ Standartiz ēt” nozīmē pielāgot instrumentu, lai tas pareizi rea ģētu uz 
kalibrēšanas standartu, kas atspogu ļo no 75 % l īdz 100 % no maksi ­
mālās vērtības instrumenta diapazon ā vai paredzamajos lietošanas 
nosacījumos.  
▼B 
1.2.26. “ Iestatījuma reakcija ” ir vidējā reakcija uz iestat ījuma sign ālu laika 
intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes.  
1.2.27. “ Iestatījuma reakcijas novirze ” ir atšķirība starp vid ējo reakciju uz 
kontroles sign ālu un faktisko kontroles sign ālu, ko m ēra noteikt ā 
laika period ā pēc tam, kad analizators, pl ūsmas mērinstruments vai 
sensors ir ticis prec īzi iestatīts. 
1.2.28. Line āras regresijas ( a 1 ) “slīpums ” ir: 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
, kur:  
x ir atskaites parametra vid ējā vērtība; 
y ir verific ējamā parametra vid ējā vērtība; 
x i ir atskaites parametra faktisk ā vērtība; ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 193  
y i ir verificējamā parametra faktisk ā vērtība; 
n ir vērtību skaits.  
1.2.29. “ Sagaidāmās vērtības standartk ļūda” (SEE) ir: 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
, kur:  
ý ir verific ējamā parametra sagaid āmā vērtība; 
y i ir verificējamā parametra faktisk ā vērtība; 
x max ir atskaites parametra maksim ālā faktiskā vērtība; 
n ir v ērtību skaits.  
1.2.30. “ Visi ogļūdeņraži” (THC ) ir visu to gaistošo vielu summa, kas izm ē­
rāmas ar liesmas joniz ācijas detektoru ( FID). 
1.2.31. “ Izsekojams ” ir spēja mērījumu vai nolas ījumu sasaist īt ar zināmu un 
kopīgi apstiprin ātu standartu, izmantojot nep ārtrauktu sal īdzinājumu 
ķēdi. 
1.2.32. “ Transform ācijas laiks ” ir laika starp ība starp koncentr ācijas vai 
plūsmas izmai ņu (t 0 ) atskaites punkt ā un punktu, kur ā sistēmas reak­
cija sasniedz 50 % no gal īgā nolasījuma ( t 50 ). 
1.2.33. “ Analizatora tips ” ir viena un t ā paša ražot āja izgatavotu analizatoru 
grupa, kuros vienas konkr ētas gāzveida sast āvdaļas koncentr ācijai vai 
daļiņu skaita noteikšanai izmantots identisks princips.  
1.2.34. “ Atgāzu masas pl ūsmas mērītāja tips ” ir viena un t ā paša ražot āja 
izgatavotu atg āzu masas pl ūsmas mērītāju grupa, kuriem ir vien āds 
caurules iekš ējais diametrs un kuros izmantots identisks atg āzu masas 
plūsmas ātruma noteikšanas princips.  
1.2.35. “ Validācija” ir process, kur ā izvērtē, vai pārvietojama emisiju m ērī­ 
šanas sist ēma ir pareizi uzst ādīta un pareizi darbojas, k ā arī izvērtē to 
atgāzu masas pl ūsmas ātruma mērījumu pareiz ību, kas ieg ūti no viena 
vai vairākiem neizsekojamiem atg āzu masas pl ūsmas mērītājiem vai 
aprēķināti no sensoru vai  ECU  signāliem.  
1.2.36. “ Verifikācija” ir process, ko izmanto, lai izv ērtētu, vai analizatora, 
plūsmas mērierīces, sensora vai sign āla izmērītā vai aprēķinātā vērtība 
atbilst atskaites sign ālam, iekļaujoties vienas vai vair āku iepriekšno ­
teiktu pie ņemamības vērtību robežās. 
1.2.37. “ Iestatīšana uz nulli ” ir analizatora, pl ūsmas mērierīces vai sensora 
kalibrēšana tā, ka tas prec īzi reaģē uz nulles sign ālu. 
1.2.38. “ Nulles reakcija ” ir vidējā reakcija uz nulles sign ālu laika interv ālā, 
kas ir vismaz 30 sekundes.  
1.2.39. “ Nulles reakcijas novirze ” ir atšķirība starp vid ējo reakciju uz nulles 
signālu un faktisko nulles sign ālu, ko mēra noteikt ā laika period ā pēc 
tam, kad analizators, pl ūsmas mērinstruments vai sensors ir ticis 
precīzi kalibrēts uz nulli.  ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 194  
1.2.40. “ Hibrīdelektriskais transportl īdzeklis ar ārējo uzlādi” (OVC-HEV ) ir 
hibrīdelektriskais transportl īdzeklis, ko var uzl ādēt no ārēja avota.  
1.2.41. “ Hibrīdelektriskais transportl īdzeklis bez ārējās uzlādes” (NOVC- 
HEV ) ir transportl īdzeklis ar vismaz diviem daž ādiem ener ģijas 
pārveidotā jiem un div ām dažādām enerģijas glabāšanas sist ēmām, 
ko izmanto transportl īdzekļa darbināšanai, un kuru nevar uzl ādēt no 
ārēja avota.  
▼B 
1.3. Sa īsinājumi 
Ar saī sinājumiem parasti apzīmē gan saīsināto terminu vienskaitli, gan 
daudzskaitli.  
CH  4 — metāns 
CLD — hemiluminiscences detektors  
CO — oglekļa monoks īds 
CO  2 — oglek ļa dioksīds 
CVS — konstanta tilpuma paraugu ņēmējs 
DCT — divsajūgu transmisija  
ECU — dzinēja vadības bloks 
EFM — atgāzu masas plū smas mērītājs 
FID — liesmas jonizācijas detektors  
FS — pilna skala  
GPS — globālā pozicion ēšanas sist ēma 
H 2 O — ūdens 
HC — ogļūdeņraži 
HCLD — apsildāms hemiluminiscences detek ­
tors 
HEV — hibrīda elektrotransportl īdzeklis 
ICE — iekšdedzes dzinējs 
ID — identifikācijas numurs vai kods  
LPG — sašķidrinātā naftas g āze 
MAW — slīdošais vid ējais interv āls 
maks. — maksimālā vērtība 
N 2 — slāpeklis 
NDIR — nedispers īvs infrasarkanais analiza ­
tors 
NDUV — nedispers īvs ultravioletais analizators  
NEDC — Eiropas Jaunais braukšanas cikls  
NG — dabasgāze ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 195  
NMC  — nemet āna frakcijas atdal ītājs 
NMC-FID  — nemet āna frakcijas atdal ītājs apvieno ­
jumā ar liesmas joniz ācijas detektoru  
NMHC  — nemet āna ogļūdeņraži 
NO — sl āpekļa monoks īds 
Nr. — numurs  
NO  2 — slāpekļa dioksīds 
NO  X — slāpekļa oksīdi 
NTE — nep ārsniedzošs  
O 2 — skābeklis  
OBD  — ieb ūvētā diagnostika  
PEMS  — p ārvietojama emisiju m ērīšanas 
sistēma 
PHEV  — uzl ādējams hibr īds elektrotransportl ī­
dzeklis  
PN — da ļiņu skaits  
RDE  — emisijas re ālos braukšanas apst ākļos 
RPA — relat īvais pozit īvais paātrinājums  
SCR — selekt īva katalītiskā reducēšana 
SEE — sagaid āmās vērtības standartk ļūda 
THC  — visi og ļūdeņraži 
ANO EEK — Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
Eiropas Ekonomikas komisija  
VIN — transportl īdzekļa identifik ācijas 
numurs  
WLTC  — pasaules m ērogā saskaņots vieglo 
transportl īdzekļu testa cikls  
WWH-OBD  — pasaules m ērogā saskaņota iebūvētā 
diagnostika  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
2.1. Nep ārsniedzam ās emisijas robežv ērtības 
Normālas ekspluat ācijas laikā emisijas, kas noteiktas atbilst īgi šā pieli­
kuma pras ībām un emit ētas kādā RDE  testā, kurš veikts atbilst īgi šā 
pielikuma pras ībām, no transportl īdzekļa tipa, kas apstiprin āts saskaņā 
ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, nedr īkst pārsniegt šādas konkr ētam 
piesārņotājam noteikt ās nepārsniedzam ās (NTE) vērtības: 
▼M3 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü EUROÄ6 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 196  
kur EURO-6 ir piem ērojamā “Euro 6” emisijas robežv ērtība, kas 
noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā. 
2.1.1. Gal īgie atbilst ības koeficienti  
Atbilstības koeficients  CF  pollutant  attiecīgajam pies ārņotājam ir šāds: 
Piesārņotājs Slāpekļa oksīdu 
(NO  x ) masa  Daļiņu skaits 
(PN) Oglekļa monok­
sīda (CO) 
masa (  1 ) Visu ogļūdeņražu 
(THC ) masa  Visu ogļūdeņražu un 
slāpekļa oksīdu (THC  + 
NOx) kopējā masa  
CF pollutant  ►M3 1 +  
pielaide  NO  x 
ar pielaide  
NO  x = 0,43 ◄ ►M1 1 + 
PN pielaide  
ar PN  
pielaide  = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) CO emisijas m ēra un reģistrē RDE  testos. 
Pielaide ir parametrs, kur ā ņemta vērā PEMS iek ārtu izmantošanas d ēļ radītā papildu m ērījumu nenoteikt ība, kas reizi 
gadā jāizvērtē un ko pārskata, ja ir uzlabojusies PEMS proced ūras kvalit āte vai ir att īstījusies tehnika.  
►M1 “PN pielaide” ir parametrs, kur ir ņemta vērā PEMS  PN iekārtas radītā papildu m ērījumu nenoteikt ība, kas 
jāizvērtē reizi gad ā un ko p ārskata, ja ir uzlabojusies  PEMS  PN proced ūras kvalit āte vai ir att īstījusies tehnika. ◄ 
2.1.2. Pagaidu atbilst ības koeficienti  
Atkāpjoties no 2.1.1. punkta pras ībām, piecus gadus un četrus 
mēnešus no datumiem, kas nor ādīti Regulas (EK) Nr. 715/200710. 
panta 4. un 5. punkt ā, un pēc ražotāja piepras ījuma var piem ērot 
šādus pagaidu atbilst ības koeficientus:  
Piesārņotājs Slāpekļa oksīdu 
(NO  x ) masa  Daļiņu skaits 
(PN) Oglekļa monok­
sīda (CO) 
masa (  1 ) Visu ogļūdeņražu ( THC ) 
masa  Visu ogļūdeņražu un 
slāpekļa oksīdu (THC + 
NO  x ) kopējā masa  
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + 
PN pielaide  
ar PN  
pielaide  = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) CO emisijas m ēra un reģistrē RDE  testos.  
►M1 “PN pielaide” ir parametrs, kur ir ņemta vērā PEMS  PN iekārtas radītā papildu m ērījumu nenoteikt ība, kas 
jāizvērtē reizi gad ā un ko p ārskata, ja ir uzlabojusies  PEMS  PN proced ūras kvalit āte vai ir att īstījusies tehnika. ◄ 
Pagaidu atbilst ības koeficientu piem ērošanu nor āda transportl īdzekļa 
atbilstības sertifik ātā. 
▼M3 
Tipa apstiprin ājumiem, uz kuriem attiecas šis iz ņēmums, nav pazi ­ 
ņotās maksim ālās RDE  vērtības. 
2.1.3. Ražot ājs apliecina atbilst ību 2.1. punktam, aizpildot 9. papildin ājumā 
ietverto sertifik ātu. Atbilst ības pārbaudi veic saska ņā ar atbilst ības 
ekspluatācijai noteikumiem.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 197  
2.2. RDE  testi, kas saska ņā ar šo pielikumu transportl īdzeklim j āveic tipa 
apstiprināšanai un transportl īdzekļa darbmūža laikā, nodrošina atbil ­
stības pieņēmumu attiec ībā uz prasību, kas noteikta 2.1. punkt ā. Atbil­
stības pieņēmumu var atk ārtoti novērtēt ar papildu  RDE  testiem.  
2.3. Dal ībvalstis nodrošina, ka transportl īdzekļus ar PEMS var test ēt uz 
koplietošanas ce ļiem saska ņā ar proced ūrām atbilstīgi valsts ties ību 
aktiem, vienlaikus iev ērojot viet ējos ceļu satiksmes ties ību aktus un 
drošības prasības. 
2.4. Ražot āji nodrošina, ka transportl īdzekļus uz koplietošanas ce ļiem ar 
PEMS var test ēt neatkar īga persona, piem ēram, darot pieejamus 
piemērotus adapterus izpl ūdes caurul ēm, nodrošinot piek ļuvi ECU  
signāliem un veicot vajadz īgos administrat īvos pas ākumus.  
►M1 ►C1 Ja attiec īgais PEMS  tests saska ņā ar šo regulu nav 
jāveic, ražot ājs drīkst piepras īt saprātīgu samaksu, l īdzīgi, kā noteikts 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 7. panta 1. punkt ā. ◄ ◄ 
3. VEICAMAIS  RDE  TESTS  
▼M2 
3.1. Š ādas prasības attiecas uz 3. panta 11. punkta otraj ā daļā minētajiem 
PEMS testiem.  
▼M3 
3.1.0. Pras ības, kas noteikta 2.1. punkt ā, izpilda visam  PEMS  braucienam 
pilsētas vidē, kur testētā transportl īdzekļa emisijas apr ēķina saskaņā ar 
4. un 6. papildin ājumu, un t ām vienmēr ir jābūt vienādām ar NTE vai 
mazākām (M RDE,k  ≤ NTE  pollutant  ). 
_______  
▼B 
3.1.1. Tipa apstiprin āšanai atgāzu masas pl ūsmu nosaka ar m ēriekārtu, kas 
darbojas neatkar īgi no transportl īdzekļa, un tipa apstiprin āšanas vaja ­
dzībām netiek izmantoti nek ādi transportl īdzekļa ECU  dati. Ja tas nav 
saistīts ar tipa apstiprin āšanu, atg āzu masas pl ūsmas noteikšanai var 
izmantot alternat īvas metodes saska ņā ar 2. papildin ājuma 7.2. ieda ļu. 
▼M3 
3.1.2. Ja tipa apstiprin ājuma testu laik ā apstiprin ātāja iestāde nav apmierin āta 
ar saskaņā ar 1. un 4. papildin ājumu veikta  PEMS  testa datu kvalit ātes 
pārbaudes un valid ācijas rezult ātiem, tā testu var uzskat īt par neder īgu. 
Šādā gadījumā apstiprin ātāja iestāde reģistrē testa datus un t ā nederī­
guma iemeslus.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 198  
3.1.3.  RDE  tipa apstiprin ājuma testa inform ācijas ziņošana un izplat īšana 
▼B 
3.1.3.1. Tehnisko zi ņojumu, ko ražot ājs sagatavojis saska ņā ar 8. papildin ā­
jumu, dara pieejamu apstiprin ātājai iestādei. 
▼M1 
3.1.3.2. Ražot ājs nodrošina, ka 3.1.3.2.1. punkt ā noteiktā informācija ir 
publiski pieejama t īmekļa vietnē bez maksas un bez nepieciešam ības 
lietotājam atklāt savu identit āti vai pierakst īties. Ražot ājs pastāvīgi 
informē Komisiju un apstiprin ātājiestādes par t īmekļa vietnes atra ­ 
šanās vietu.  
▼M3 
3.1.3.2.1. T īmekļa vietne ļauj veikt mekl ēšanu izmantotaj ā datubāzē ar aizstā­
jējzīmi, balstoties uz viena vai vair ākiem šādiem parametriem:  
marka, tips, variants, versija, komercnosaukums vai tipa apstipri ­
nājuma numurs, k ā norādīts atbilstības sertifik ātā atbilstoši Direkt īvas 
2007/46/EK IX pielikumam.  
Turpmāk noteikto inform āciju dara pieejamu par visiem mekl ējama­
jiem transportl īdzekļiem: 
— PEMS  saimes ID, kurai transportl īdzeklis pieder, saska ņā ar 
II pielikuma 5. papildin ājuma 1. tabul ā “Pārredzamības saraksts 
Nr. 1” poz.Nr. 3.;  
— Paziņotās maksim ālās RDE  vērtības, kādas ir nor ādītas atbilst ības 
sertifikāta 48.2. punkt ā, kā tas noteikts Direkt īvas 2007/46/EK IX 
pielikumā. 
▼M1 
_______  
▼B 
3.1.3.3. P ēc piepras ījuma ražot ājs bez maksas un 30 dienu laik ā jebkurai 
ieinteresētajai personai dara pieejamu 3.1.3.1. punkt ā minēto tehnisko 
ziņojumu.  
3.1.3.4. P ēc pieprasījuma tipa apstiprin ātāja iestāde 30 dienu laik ā pēc piepra­
sījuma saņemšanas dara pieejamu 3.1.3.1. un 3.1.3.2. punkt ā uzskai­
tīto inform āciju. Tipa apstiprin ātāja iestāde var piepras īt saprātīgu un 
samērīgu maksu, kas piepras ītāju ar pamatotu interesi neattur no attie ­
cīgās inform ācijas piepras īšanas vai nep ārsniedz iest ādes iekšējās 
izmaksas par piepras ītās informācijas sniegšanu.  
4. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
4.1. RDE  rādītājus pierāda, testējot transportl īdzekļus uz ce ļa parastā 
braukšanas rež īmā, parastos apst ākļos un ar parastu kravu.  RDE  
tests ir reprezentat īvs attiecībā uz transportl īdzekļiem to re ālajos 
braukšanas maršrutos ar to parastu kravu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 199  
4.2. Attiec ībā uz tipa apstiprin ājumu ražot ājs pierāda apstiprin ātājai 
iestādei, ka izraudz ītais transportl īdzeklis, braukšanas rež īmi, apstākļi 
un kravas ir reprezentat īvas attiec ībā uz PEMS  testu saimi. Kravas un 
apkārtējās vides apst ākļu prasības, kā norādīts 5.1. un 5.2. punkt ā, 
izmanto  ex ante , lai noteiktu, vai apst ākļi ir pieņemami  RDE  testē­ 
šanai.  
▼M1 
4.3. Apstiprin ātājiestāde ierosina t ādu testa braucienu pils ētā, ārpus pilsētas 
un uz automa ģistrāles, kas atbilst 6. punkta pras ībām. Izraugoties 
brauciena maršrutu, pils ētas, ārpus pilsētas un automa ģistrāles daļas 
izvēlas, pamatojoties uz topogr āfisko karti. Brauciena pils ētas daļā 
būtu jābrauc pa pils ētas ceļiem ar ātruma ierobežojumu 60 km/h vai 
mazāk. Ja brauciena pils ētas daļā ierobežotu laiku j ābrauc ar ātrumu, 
kas pārsniedz 60 km/h, transportl īdzekli vada ar ātrumu līdz 60 km/h.  
▼B 
4.4. Ja k ādam transportl īdzeklim  ECU  datu vākšana ietekm ē transportl ī­
dzekļa emisijas vai veiktsp ēju, tad visu PEMS testu saimi, pie kuras 
pieder attiec īgais transportl īdzeklis, k ā noteikts š ā pielikuma 7. papil ­
dinājumā, uzskata par neatbilst īgu. Šādu funkcionalit āti uzskata par 
“pārveidošanas ier īci” (manipul ācijas ierīci), kā definēts Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 3. panta 10. punkt ā. 
▼M3 
4.5. Lai nov ērtētu emisijas ar ī braucienos ar karsto iedarbin āšanu, noteiktu 
daudzumu transportl īdzekļu no  PEMS  testa saimes, k ā noteikts 
7. papildin ājuma 4.2.8. punkt ā, testē, nesagatavojot transportl īdzekli, 
kā norādīts 5.3. punkt ā, bet ar siltu motoru, proti, kad motora dzes ē­ 
šanas šķidruma temperat ūra un/vai motora e ļļas temperat ūra ir virs 
70 °C.  
4.6. RDE  testiem, kas veikti tipa apstiprin ājuma laik ā, tipa apstipri ­
nātājiestāde var pārbaudīt, vai testa iestat ījums un izmantotais apr īko­
jums atbilst 1. un 2. papildin ājumā noteiktaj ām prasībām, vai nu 
veicot tiešu p ārbaudi, vai ar ī analizējot pamatojošos pier ādījumus 
(piemēram, fotoatt ēlus, pierakstus).  
4.7. Brauciena der īguma pārbaudei un emisiju apr ēķināšanai saska ņā ar 4., 
5., 6., 7.a un 7.b papildin ājuma noteikumiem izmantot ā programma ­
tūras rīka atbilst ību validē šā rīka piegādātās vai tipa apstiprin ātāja 
iestāde. Ja šis programmat ūras rīks ir iestr ādāts PEMS  instrument ā, 
validācijas apstiprin ājumu sniedz kop ā ar instrumenta valid āciju. 
▼B 
5. ROBEŽNOSAC ĪJUMI  
5.1. Transportl īdzekļa krava un testa masa  
5.1.1. Transportl īdzekļa pamatkrava ietver transportl īdzekļa vadītāju, testa 
liecinieku (attiec īgā gadījumā) un testa iek ārtas, tostarp mont ēšanas 
un barošanas ier īces. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 200  
5.1.2. Test ēšanas vajadz ībām var pievienot m ākslīgu kravu t ā, lai pamat ­
kravas un m ākslīgās kravas kop ējā masa nep ārsniegtu 90 % no Komi ­
sijas Regulas (ES) Nr. 1230/2012 (*) 2. panta 19. un 21. punkt ā 
definētās “pasažieru masas” un “lietder īgās slodzes masas” summas.  
___________  
(*) Komisijas 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1230/2012, 
ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 
661/2009 par tipa apstiprin āšanas pras ībām attiecībā uz mehānisko 
transportl īdzekļu un to piekabju masu un gabar ītiem un groza 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2007/46/EK 
(OV L 353, 21.12.2012., 31. lpp.).  
5.2. Apk ārtējās vides apst ākļi 
▼M1 
5.2.1. Testu veic apk ārtējās vides apst ākļos, kas noteikti šaj ā iedaļā. Apkār­
tējās vides apst ākļi kļūst “izvērsti”, ja izmain ās vismaz viens no 
temperatūras un augstuma virs j ūras līmeņa apstākļu diapazoniem. 
Temperat ūras un augstuma virs j ūras līmeņa izvērsto apstākļu korek­
cijas koeficientu piem ēro tikai vienreiz. Ja da ļu testa vai visu testu 
veic ārpus norm ālā vai izvērstā apstākļu diapazona, testa rezult āts nav 
derīgs. 
▼B 
5.2.2. M ēreni augstuma apst ākļi: augstums 700 metri virs j ūras līmeņa vai 
mazāks. 
5.2.3. Izv ērsti augstuma apst ākļi: augstums p ārsniedz 700 metrus virs j ūras 
līmeņa, un ir maz āks vai vien āds ar 1300 metriem virs j ūras līmeņa. 
▼M1 
5.2.4. M ēreni temperat ūras apstākļi: augstāka par vai vien āda ar 273,15 K 
(0 °C) un zem āka par vai vien āda ar 303,15 K (30 °C).  
5.2.5. Izv ērsti temperat ūras apstākļi: augstāka par vai vien āda ar 266,15 K (– 
7 °C) un zem āka par 273,15 K (0 °C) vai augst āka par 303,15 K 
(30 °C) un zem āka par vai vien āda ar 308,15 K (35 °C).  
5.2.6. Atk āpjoties no 5.2.4. un 5.2.5. punkta nosac ījumiem, m ērenu apstākļu 
zemākā temperat ūra ir augst āka par vai vien āda ar 276,15 K (3 °C), 
un izvērstu apstākļu zemākā temperat ūra ir augst āka par vai vien āda 
ar 271,15 K (– 2 °C) laika posm ā starp 2.1. ieda ļā noteikto saistošu  
NTE emisiju robežv ērtību piemērošanas uzs ākšanu un piecus gadus un 
četrus mēnešus pēc datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 
715/2007 10. panta 4. un 5. punkt ā. 
5.3. Transportl īdzekļa sagatavošana testam ar aukstu motoru  
Pirms  RDE  testēšanas transportl īdzekli sagatavo š ādi: 
Brauc vismaz 30 min, apst ājas un stāv ar aizvērtām durvīm un motora 
pārsegu un izsl ēgtu motoru m ērenos vai izv ērstos augstuma virs j ūras 
līmeņa un temperat ūras apstākļos saskaņā ar 5.2.2. l īdz 5.2.6. punktu 
no 6 līdz 56 stund ām. Būtu jāizvairās no ārkārtējiem atmosf ēras 
apstākļiem (spēcīga snigšana, v ētra, krusa) un p ārmērīga putek ļu 
daudzuma. Pirms testa s ākšanas pārbauda, vai transportl īdzeklim un 
iekārtai nav boj ājumu un br īdinājuma sign ālu, kas nor āda uz kļūmi. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 201  
5.4. Dinamiskie apst ākļi 
Dinamiskie apst ākļi ietver ce ļa slīpuma, pretv ēja un braukšanas dina ­
mikas (pa ātrinājumi, pal ēninājumi), kā arī palīgsistēmu ietekmi uz 
testa transportl īdzekļa enerģijas patēriņu un emisij ām. Dinamisko 
apstākļu normalit ātes verifik āciju veic p ēc testa pabeigšanas, izman ­
tojot reģistrētos PEMS datus. Šo verifik āciju veic divos posmos:  
▼M3 
5.4.1. Braukšanas dinamikas p ārmērību vai nepietiekam ību braucien ā 
pārbauda, izmantojot 7.a papildin ājumā aprakstītās metodes.  
5.4.2. Ja brauciena rezult āti pēc verifikācijas saska ņā ar 5.4.1. punktu ir 
derīgi, jāizmanto dinamisko apst ākļu normalit ātes verific ēšanas 
metodes, kas izkl āstītas 5., 7.a un 7.b papildin ājumā. 
▼B 
5.5. Transportl īdzekļa stāvoklis un ekspluat ācija 
▼M3 
5.5.1. Gaisa kondicion ēšanas sist ēmu vai citas pal īgierīces darbina veid ā, kas 
atbilst tam, k ā tās paredzēts izmantot re ālos braukšanas apst ākļos uz 
ceļa. Izmantojumu dokument ē. Ja izmanto gaisa kondicion ēšanu vai 
sildīšanu, transportl īdzekļa logiem ir j ābūt aizvērtiem.  
▼M1 
5.5.2. Transportl īdzekļi, kas apr īkoti ar periodiski re ģenerējošām sistēmām 
5.5.2.1. “Periodiski re ģenerējama sist ēma” ir sist ēma, kas atbilst XXI pieli ­
kuma 3.8.1. punkt ā dotajai defin īcijai. 
▼M3 
5.5.2.2. Visus rezult ātus koriģē ar K  i koeficientiem vai ar K  i nobīdēm, kas 
iestrādātas XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma proce ­
dūrās attiecībā uz transportl īdzekļu tipa ar periodiski re ģenerējošu 
sistēmu tipa apstiprin āšanu. K  i koeficientu vai K  i nobīdi piemēro 
gala rezult ātiem pēc novērtēšanas, kas veikta saska ņā ar 6. papildin ā­
jumu.  
5.5.2.3. Ja emisijas neatbilst 3.1.0. punkt ā noteiktaj ām prasībām, verific ē reģe­
nerācijas faktu. Re ģenerācijas verific ēšanu var balst īt uz eksperta 
slēdzienu, veicot vair āku šādu signālu savstarp ēju korelāciju, kas var 
ietvert izpl ūdes temperat ūras, PN, CO  2 , O 2 mērījumus apvienojum ā ar 
transportl īdzekļa ātrumu un pa ātrinājumu. Ja transportl īdzeklim ir 
reģenerācijas atpaz īšanas funkcija, k ā norādīts II pielikuma 5. papildi ­
nājuma 1. tabul ā sniegtajā Pārredzamības sarakst ā Nr. 1, to izmanto, 
lai noteiktu re ģenerācijas notikumu. II pielikuma 5. papildin ājuma 
1. tabulā sniegtajā Pārredzamības sarakst ā Nr. 1 ražot ājs sniedz ar ī 
procedūru, kas nepieciešama, lai pabeigtu re ģenerāciju. Ražot ājs var 
sniegt padomu, k ā atpazīt, vai ir notikusi re ģenerācija gadījumos, kad 
šāds signāls nav pieejams.  
Ja testa laik ā notikusi re ģenerācija, tā rezultātu bez Ki koeficienta vai 
Ki nobīdes piemērošanas sal īdzina ar 3.1.0. punkt ā dotajām prasībām. 
Ja rezultātā iegūtās emisijas neatbilst pras ībām, testu uzskata par nede ­
rīgu un vienu reizi atk ārto. Jānodrošina, ka pirms otr ā testa sākšanas 
tiek pabeigta re ģenerācija un veikta stabiliz ēšana, veicot vismaz 
1 stundu ilfu braucienu. Otro testu uzskata par der īgu pat tad, ja t ā 
laikā notikusi re ģenerācija. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 202  
5.5.2.4. Pat ja transportl īdzeklis izpilda 3.1.0. punkta pras ības, reģenerācijas 
notikumu var p ārbaudīt, kā noteikts 5.5.2.3. punkt ā. Ja reģenerācijas 
faktu var pier ādīt, ar tipa apstiprin ātājas iestādes piekrišanu gal īgos 
rezultātus aprēķina, nepiem ērojot Ki koeficientu vai Ki novirzi.  
_______  
5.5.3.  OVC-HEV  transportl īdzekļus var test ēt jebkurā izvēlētajā režīmā, 
tostarp akumulatora uzl ādes režīmā. 
5.5.4. Nav pie ļaujami pārveidojumi, kas ietekm ē transportl īdzekļa aerodina ­
miku, izņemot  PEMS  uzstādīšanu.  
5.5.5. Ar testa transportl īdzekli nebrauc nol ūkā ģenerēt testu, kas ir vai nav 
izturēts, braucot ārkārtējos braukšanas rež īmos, kuri neataino parastos 
lietošanas apst ākļus. Vajadz ības gadījumā, lai pārliecinātos, vai brauk ­ 
šanas apst ākļi ir parasti, pati apstiprin ātāja iestāde, kas pieš ķir tipa 
apstiprinājumu, vai t ās vārdā izdara ekspertu sl ēdzienu, savstarp ēji 
sasaistot vair ākus sign ālus, piem ēram, izpl ūdes plūsmas ātrums, 
izplūdes temperat ūra, CO  2 , O  2 utt. apvienojum ā ar transportl īdzekļa 
ātrumu, pa ātrinājumu un  GPS  datiem, un, iesp ējams, arī citiem trans ­
portlīdzekļa datu parametriem, piem ēram, motora apgriezienu skaits:, 
pārnesums, akseleratora ped āļa stāvoklis utt.  
5.5.6. Transportl īdzeklim j ābūt labā mehāniskā stāvoklī, iepriekš piestr ā­
dātam un ar vismaz 3 000 km nobraukumu pirms testa. Pieraksta  
RDE  testēšanai izmantot ā transportl īdzekļa nobraukumu un vecumu.  
▼B 
6. PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ BRAUCIENU  
6.1. Braukšanas pils ētā, ārpus pils ētas un uz automa ģistrāles īpatsvaru 
atbilstoši 6.3. – 6.5. punkt ā noteiktajiem moment ānajiem ātrumiem 
izsaka procentos no brauciena kop ējā attāluma.  
▼M3 
6.2. Brauciens vienm ēr sākas ar braukšanu pils ētā, kam seko braukšana 
ārpus pilsētas un pa automa ģistrāli atbilstoši 6.6. punkt ā noteiktajam 
sadalījumam. Sec īgi veic braucienu pils ētā, ārpus pilsētas un pa auto ­
maģistrāli, kā noteikts 6.12. punkt ā, taču brauciens var s ākties un 
beigties ar ī vienā punktā. Brauciens ārpus pils ētas drīkst īslaicīgi 
mīties ar braukšanu pils ētā, šķērsojot apdz īvotas zonas. Braukšana 
uz automa ģistrāles drīkst īslaicīgi mīties ar braukšanu ārpus pilsētas 
vai braukšanu pils ētā, piemēram, braucot cauri ce ļu nodevu iekas ē­ 
šanas punktiem vai ce ļu darbu posmiem.  
▼B 
6.3. Ekspluat ācijai pilsētā ir rakstur īgs transportl īdzekļa ātrums, kas nep ār­
sniedz 60 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 203  
6.4. Braukšanu ārpus pils ētas raksturo transportl īdzekļa ātrums, kas ir 
lielāks nekā 60 km/h un nep ārsniedz 90 km/h. N2 kategorijas trans ­
portlīdzekļu, kas saska ņā ar Direkt īvu 92/6/EEK apr īkoti ar ier īci, kura 
ierobežo transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, braukšanu ārpus 
pilsētas raksturo transportl īdzekļa ātrums, kas ir liel āks nekā 
60 km/h un nep ārsniedz 80 km/h.  
6.5. Braukšanu pa automa ģistrāli raksturo transportl īdzekļa ātrums, kas 
pārsniedz 90 km/h. N2 kategorijas transportl īdzekļu, kas saska ņā ar 
Direktīvu 92/6/EEK apr īkoti ar ier īci, kura ierobežo transportl īdzekļa 
ātrumu līdz 90 km/h, braukšanu pa automa ģistrāli raksturo transport ­
līdzekļa ātrums, kas ir liel āks nekā 80 km/h.  
▼B 
6.6. Brauciens sast āv no aptuveni 34 % braukšanas pils ētā, 33 % brauk ­ 
šanas ārpus pilsētas un 33 % braukšanas pa automa ģistrāli atbilstoši 
ātrumiem, k ā aprakstīts iepriekš 6.3. l īdz 6.5. punkt ā. “Aptuveni” 
nozīmē ±10 procentpunktu interv ālu ap nor ādītajām procentu ālajām 
vērtībām. Tomēr braukšana pils ētā nekad nav maz āka kā 29 % no 
brauciena kop ējā attāluma.  
6.7. Transportl īdzekļa ātrums parasti nep ārsniedz 145 km/h. Šo maksim ālo 
ātrumu drīkst pārsniegt par 15 km/h uz ne vair āk kā 3 % no laika, kad 
notiek braukšana pa automa ģistrāli. PEMS testa laik ā ir spēkā vietējie 
ātruma ierobežojumi, neatkar īgi no citiem juridiskajiem ierobežoju ­
miem. Viet ējo ātruma ierobežojumu p ārkāpumi paši par sevi PEMS 
testa rezult ātus nepadara neder īgus. 
▼M1 
6.8. Vid ējam ātrumam (ieskaitot apst āšanās reizes) braucienam pils ētas 
daļā vajadzētu būt no 15 l īdz 40 km/h. Apst āšanās laikposmi, ko 
definē transportl īdzekļa ātrums maz āks nekā 1 km/h, veido 6–30 % 
no brauciena laika pils ētas daļā. Brauciens pils ētas daļā drīkst ietvert 
vairākus apstāšanās laikposmus, kas ilgst 10 s vai ilg āk. Tomēr atse­
višķu apstāšanas laikposmu ilgums nedr īkst pārsniegt 300 sec īgas 
sekundes; pret ējā gadījumā braucienu uzskata par neder īgu. 
6.9. Braukšanas pa automa ģistrāli ātruma diapazons pietiekami aptver 
diapazonu no 90 l īdz vismaz 110 km/h. Transportl īdzekļa ātrums pār­
sniedz 100 km/h vismaz 5 min ūtes. 
M2 kategorijas transportl īdzekļu, kas saska ņā ar Direkt īvu 92/6/EEK 
aprīkoti ar ier īci, kura ierobežo transportl īdzekļa ātrumu līdz 
100 km/h, braukšanas pa automa ģistrāli ātruma diapazons pietiekami 
aptver diapazonu no 90 l īdz 100 km/h. Transportl īdzekļa ātrums pār­
sniedz 90 km/h vismaz 5 min ūtes. 
N2 kategorijas transportl īdzekļu, kas saska ņā ar Direkt īvu 92/6/EEK 
aprīkoti ar ier īci, kura ierobežo transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, 
braukšanas pa automa ģistrāli ātruma diapazons pietiekami aptver 
diapazonu no 80 l īdz 90 km/h. Transportl īdzekļa ātrums pārsniedz 
80 km/h vismaz 5 min ūtes. 
▼B 
6.10. Brauciena ilgums ir no 90 l īdz 120 min ūtēm. ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 204  
6.11. Brauciena s ākuma un beigu punkta augstums virs j ūras līmeņa neat­ 
šķiras vairāk kā par 100 m. Turkl āt kopējais proporcion ālais, pozit ī­
vais kāpums visā braucien ā un pilsētas posmā, kā noteikts saska ņā ar 
4.3. punktu, ir maz āks nekā 1 200 m/100 km, ko nosaka saska ņā ar 
7.b papildin ājumu.  
▼B 
6.12. Minim ālais katra posma, proti, ekspluat ācija pilsētā, ārpus pilsētas un 
uz automa ģistrāles, attālums ir 16 km.  
▼M1 
6.13. Vid ējais ātrums (ieskaitot apst āšanās) aukstās darbināšanas period ā, kā 
noteikts 4. papildin ājuma 4. punkt ā, ir no 15 l īdz 40 km/h. Maksim ā­
lais ātrums aukst ās darbināšanas period ā nedrīkst pārsniegt 60 km/h.  
▼B 
7. EKSPLUAT ĀCIJAS PRAS ĪBAS  
7.1. Braucienu izv ēlas tā, lai test ēšana norit ētu nepārtraukti, dati tiktu 
pastāvīgi reģistrēti un tiktu sasniegts 6.10. punkt ā noteiktais minim ā­
lais testa ilgums.  
7.2. Str āvas padevi PEMS nodrošina ārējs barošanas bloks, nevis avots, 
kas enerģiju tieši vai netieši sa ņem no test ējamā transportl īdzekļa 
dzinēja. 
7.3. PEMS apr īkojuma uzst ādīšanu veic t ā, lai pēc iespējas mazāk ietek­
mētu transportl īdzekļa emisijas, veiktsp ēju vai abus. B ūtu jāpievērš 
uzmanība tam, lai samazin ātu uzstādītā aprīkojuma masu un lai testa 
transportl īdzeklim nerastos iesp ējamas aerodinamiskas modifik ācijas. 
Transportl īdzekļa krava atbilst 5.1. punkt ā noteiktajam.  
7.4. RDE  testus veic darba dien ās, kā Savienībai noteikts Padomes Regul ā 
(EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (*).  
___________  
(*) Padomes 1971. gada 3. j ūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 
1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termi ņiem 
piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).  
7.5. RDE  testus veic uz ce ļiem un iel ām ar ceļa segumu (piem ēram, 
ekspluatācija bezce ļa apstākļos nav at ļauta).  
▼M3 
7.6. S ākot testu, k ā noteikts 1. papildin ājuma 5.1. punkt ā, transportl īdze­
klim jāsāk braukt 15 sekunžu laik ā. Visā aukstās iedarbin āšanas 
periodā, kā noteikts 4. papildin ājuma 4. punkt ā, jānodrošina, ka trans ­
portlīdzeklis st āv iespējami īsu laiku, kas kopum ā nedrīkst pārsniegt 
90 sekundes. Ja motors testa laik ā noslāpst, to var iedarbin āt no jauna, 
bet paraugu ņemšanu nep ārtrauc. Ja motors testa laik ā apstājas, 
paraugu ņemšanu nep ārtrauc.  
▼B 
8. SM ĒREĻĻA, DEGVIELA UN REA ĢENTS  
8.1. Degviela, sm ēreļļa un reaģents (attiec īgā gadījumā), ko izmanto  RDE  
testēšanā, atbilst ražot āja specifik ācijām, kas noteiktas klienta veiktai 
ekspluatācijai. ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 205  
8.2. Ja  RDE  tests nav iztur ēts, paņem degvielas, sm ērvielas un rea ģenta 
(attiecīgā gadījumā) paraugus un uzglab ā vismaz 1 gadu apst ākļos, 
kas nodrošina parauga veselumu. P ēc analīzes veikšanas paraugus var 
utilizēt. 
▼B 
9. EMISIJU UN BRAUCIENA IZV ĒRTĒŠANA  
9.1. Testu veic saska ņā ar šā pielikuma 1. papildin ājumu.  
▼M3 
9.2. Brauciena der īgumu pārbauda, veicot š ādu trīs-posmu proced ūru: 
A POSMS: brauciens atbilst visp ārīgajām prasībām, robežnosac īju­
miem, brauciena un darb ību prasībām un pras ībām attiecībā uz eļļu, 
degvielu un rea ģentiem, kas noteiktas 4. l īdz 8. punkt ā; 
B POSMS: brauciens atbilst 7.a un 7.b papildin ājumā norādītajām 
prasībām; 
C POSMS: brauciens atbilst 5. papildin ājumā norādītajām prasībām. 
Procedūras posmi s īkāk parādīti 1. attēlā. 
1. attēls. 
Brauciena der īguma verifik ācija
 
Ja nav izpild īta vismaz viena no pras ībām, norāda, ka brauciens ir 
nederīgs. 
▼B 
9.3. Nav at ļauts apvienot daž ādu braucienu datus vai modific ēt vai dzēst 
brauciena datus, iz ņemot datus par ilgu apst āšanās periodu, kas aprak ­
stīts 6.8. punkt ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 206  
9.4. P ēc tam, kad saska ņā ar 9.2. punktu noteikts brauciena der īgums, 
emisiju rezult ātus aprēķina, izmantojot 4. un 6. papildin ājumā 
noteiktās metodes. Emisiju apr ēķinus veic laikposm ā starp testa 
sākumu un t ā beigām, kā noteikts 1. papildin ājuma attiec īgi 5.1. un 
5.3. punkt ā. 
▼B 
9.5. Ja konkr ētā laika interv ālā apkārtējās vides apst ākļi ir izvērsti saska ņā 
ar 5.2. punktu, šaj ā laika interv ālā reģistrētās emisijas, kas apr ēķinātas 
atbilstoši 4. papildin ājumam, dala ar 1,6, pirms tiek izv ērtēta to atbil ­
stība šā pielikuma pras ībām. Šis noteikums neattiecas uz oglek ļa diok­
sīda emisij ām. 
▼M3 
9.6. G āzveida pies ārņotāju un daļiņu skaita emisijas aukst ās iedarbin āšanas 
laikā, kā noteikts 4. papildin ājuma 4. punkt ā, iekļauj parastaj ā novēr­
tējumā saskaņā ar 4., 5. un 6. papildin ājumu. Ja transportl īdzeklis ticis 
sagatavots vismaz tr īs stundas pirms test ēšanas temperat ūrā, kas 
iekļaujas paplašin ātajā diapazon ā saskaņā ar 5.2. punktu, 9.5. punkta 
nosacījumi attiecas uz datiem, kas sav ākti aukst ās iedarbin āšanas 
laikā, pat ja braukšanas apst ākļi neiekļaujas izv ērstajā temperat ūras 
diapazonā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 207  
1. papildin ājums  
Testa proced ūra transportl īdzekļu emisiju test ēšanai ar p ārvietojamu 
emisiju m ērīšanas sist ēmu (PEMS)  
1. IEVADS  
Šajā papildin ājumā ir aprakst īta testa proced ūra, ar kuru nosaka atg āzu 
emisijas no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerci ālajiem transport ­
līdzekļiem, izmantojot p ārvietojamu emisiju m ērīšanas sist ēmu. 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
≤ — maz āks vai vien āds 
# — skaitlis  
#/m  3 — skaits kubikmetr ā 
% — procenti  
°C — Celsija gr āds 
g — grams  
g/s — grams sekund ē 
h — stunda  
Hz — hercs  
K — kelvins  
kg — kilograms  
kg/s — kilograms sekund ē 
km — kilometrs  
km/h — kilometri stund ā 
kPa — kilopask āls 
kPa/min — kilopask āls minūtē 
l — litrs  
l/min — litrs min ūtē 
m — metrs  
m 3 — kubikmetrs  
mg — milligrams  
min — min ūte 
p e — retinājuma spiediens (kPa)  
q vs — sistēmas tilpuma pl ūsmas ātrums (l/min)  
ppm — miljon ās daļas ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 208  
ppmC  1 — oglek ļa ekvivalenta miljon ās daļas 
apgr./min — apgriezieni min ūtē 
s — sekunde  
V s — sistēmas tilpums (l)  
3. VISP ĀRĪGĀS PRASĪBAS  
3.1. PEMS  
Testu veic, izmantojot PEMS, ko veido sast āvdaļas, kas noteiktas 
3.1.1.–3.1.5. punkt ā. Ja nepieciešams, var tikt izveidots savienojums ar 
transportl īdzekļa ECU , lai noteiktu attiec īgos dzinēja un transportl īdzekļa 
parametrus, k ā norādīts 3.2. punkt ā. 
3.1.1. Analizatori, lai noteiktu pies ārņotāju koncentr āciju atgāzēs. 
3.1.2. Viens vai vair āki mērinstrumenti vai sensori, ar kuriem m ēra vai nosaka 
atgāzu masas pl ūsmu.  
3.1.3. Glob ālā pozicion ēšanas sist ēma, ar kuru nosaka transportl īdzekļa atra­ 
šanās vietu, augstumu un ātrumu.  
3.1.4. Attiec īgos gadījumos sensori un citas ier īces, kas nav transportl īdzekļa 
daļa, piemēram, lai m ērītu apkārtējo temperat ūru, relatīvo mitrumu, 
gaisa spiedienu un transportl īdzekļa ātrumu.  
3.1.5. No transportl īdzekļa neatkar īgs enerģijas avots PEMS darbin āšanai.  
3.2. Testa parametri  
▼M3 
Šā papildinājuma 1. tabul ā norādītos testa parametrus m ēra ar past āvīgu 
frekvenci 1,0 Hz vai liel āku un pieraksta un zi ņo saskaņā ar 8. papildin ā­
juma pras ībām 1,0 Hz frekvenc ē. Ja ir pieejami  ECU  parametri, tos dr īkst 
iegūt arī ar augst āku frekvenci, tom ēr pieraksta likmei ir j ābūt 1,0 Hz.  
PEMS  analizatoriem, pl ūsmas mērinstrumentiem un sensoriem ir j āatbilst 
2. un 3. papildin ājumā noteiktaj ām prasībām. 
▼B 
1.tabula  
Testa parametri  
Parametrs  Ieteicam ā mērvienība Avots (  8 ) 
▼M1 
THC koncentr ācija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizators  
HC  4 koncentrācija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizators  
NMHC koncentr ācija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizators (  6 ) 
▼B 
CO koncentr ācija (  1 ), ( 4 ) ppm  Analizators  
CO  2 koncentrācija (  1 ) ppm  Analizators  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 209  
Parametrs  Ieteicam ā mērvienība Avots (  8 ) 
NO  X koncentrācija (  1 ), ( 4 ) ppm  Analizators (  7 ) 
PN koncentr ācija (  4 ) #/m  3 Analizators  
Atgāzu masas pl ūsmas ātrums  kg/s  EFM , visas metodes, kas aprakst ītas 2. 
papildinājuma 7. punkt ā 
Gaisa mitrums  %  Sensors  
Gaisa temperat ūra K  Sensors  
Gaisa spiediens  kPa  Sensors  
Transportl īdzekļa ātrums  km/h  Sensors, GPS vai  ECU  ( 3 ) 
Transportl īdzekļa atrašanās vietas ģeogrāfi­
skais platums  Grādi GPS  
Transportl īdzekļa atrašanās vietas ģeogrāfi­
skais garums  Grādi GPS  
Transportl īdzekļa augstums virs j ūras 
līmeņa ( 5 ), ( 9 ) m GPS vai sensors  
Atgāzu temperat ūra (  5 ) K  Sensors  
Dzinēja dzesētāja temperat ūra (  5 ) K  Sensors vai  ECU  
Dzinēja apgriezienu skaits (  5 ) apgr./min  Sensors vai  ECU  
Dzinēja griezes moments (  5 ) Nm  Sensors vai  ECU  
Griezes moments uz dzenoš ā tilta (  5 ) Nm  Aploces griezes momenta m ērītājs 
Pedāļa stāvoklis (  5 ) %  Sensors vai  ECU  
Degvielas pl ūsmas ātrums uz dzin ēju (  2 ) g/s  Sensors vai  ECU  
Dzinēja ieplūdes gaisa pl ūsmas ātrums (  2 ) g/s  Sensors vai  ECU  
Atteices statuss (  5 ) —  ECU  
Ieplūdes gaisa pl ūsmas temperat ūra K  Sensors vai  ECU  
Reģenerācijas statuss (  5 ) —  ECU  
Dzinēja eļļas temperat ūra (  5 ) K  Sensors vai  ECU  
Ieslēgtais pārnesums (  5 ) #  ECU  
Vēlamais p ārnesums (piem., p ārnesumu 
pārslēgšanas indikators) (  5 ) # ECU  
Citi dati par transportl īdzekli (  5 ) nav preciz ēti ECU  
( 1 ) Mitrā tipa mērīšana vai rezult āti koriģējami, kā aprakstīts 4. papildin ājuma 8.1. punkt ā. 
( 2 ) Nosakāms tikai tad, ja atg āzu masas pl ūsmas aprēķināšanai izmanto netiešas metodes, k ā aprakstīts 4. papildin ājuma 10.2. un 
10.3. punkt ā. 
( 3 ) Metodi izv ēlas atbilstoši 4.7. punktam. 
( 4 ) Parametrs ir oblig āts tikai tad, ja m ērījums nepieciešams saska ņā ar IIIA pielikuma 2.1. ieda ļu. 
( 5 ) Nosakāms tikai tad, ja tas nepieciešams, lai verific ētu transportl īdzekļa stāvokli un ekspluat ācijas apst ākļus. 
( 6 ) Var apr ēķināt no THC  un CH  4 koncentrācijām saskaņā ar 4. papildin ājuma 9.2. punktu. 
( 7 ) Var apr ēķināt no izmērītajām NO un NO  2 koncentrācijām. 
( 8 ) Var izmantot vair ākus parametru avotus. 
( 9 ) Vēlamais avots ir gaisa spiediena sensors.  
3.3. Transportl īdzekļa sagatavošana  
Transportl īdzekļa sagatavošana ietver visp ārīgu verifik āciju, kur ā 
pārbauda, vai testa transportl īdzeklis darbojas tehniski pareizi.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 210  
3.4. PEMS uzst ādīšana 
▼M1 
3.4.1.  Vispārīgi nosacījumi:  
PEMS  uzstādīšanu veic saska ņā ar PEMS  ražotāja norādījumiem un viet ējiem 
veselības aizsardz ības un droš ības noteikumiem.  PEMS  būtu jāuzstāda tā, lai 
testa laikā samazinātu elektromagn ētiskos trauc ējumus, kā arī tās pakļautību 
triecieniem, vibr ācijām, putek ļiem un temperat ūras svārstībām. PEMS  
uzstāda un izmanto t ā, lai tā būtu hermētiska un ar minim āliem siltuma zudu ­
miem.  PEMS  uzstādīšana un izmantošana nemaina atg āzu īpašības, kā arī 
nepamatoti nepalielina izp ūtēja garumu. Lai nov ērstu daļiņu radīšanu, savie ­
notāji ir termiski stabili testa laik ā paredzamaj ās atgāzu temperat ūrās. Lai 
savienotu transportl īdzekļa izpūtēja izeju un savienojošo cauruli, nav ietei ­
cams izmantot elastom ēra savienot ājus. Ja izmanto elastom ēra savienot ājus, 
tie nedrīkst saskarties ar atg āzēm, lai izvair ītos no artefaktiem pie lielas motora 
slodzes.  
▼M3 
3.4.2. Pie ļaujamais pretspiediens  
PEMS  paraugu ņemšanas zondes uzst ādīšana un izmantošana nedr īkst 
nepamatoti palielin āt spiedienu izp ūtēja izejā tā, ka tas var ētu ietekm ēt 
mērījumu reprezentativit āti. Tāpēc ir ieteicams uzst ādīt vienā un tajā pašā 
plaknē tikai vienu paraugu ņemšanas zondi. Ja tehniski iesp ējams, 
jebkādam pagarin ājumam, kas paredz ēts, lai atvieglotu paraugu ņemšanu 
vai savienošanu ar atg āzu masas pl ūsmu mērītāju, šķērsgriezuma laukums 
ir tāds pats k ā izplūdes caurulei vai liel āks. 
3.4.3. Atg āzu masas pl ūsmas mērītājs 
Ja izmanto atg āzu masas pl ūsmas mērītāju, to pievieno transportl īdzekļa 
izpūtējam(-iem) atbilstoši  EFM  ražotāja ieteikumiem.  EFM  mērīšanas 
diapazonam ir j āatbilst test ā paredzamajam atg āzu masas pl ūsmas ātruma 
diapazonam. Ieteicams izraudz īties EFM  tā, lai testēšanas laik ā maksimā­
lais sagaid āmais plūsmas ātrums aptvertu vismaz 75 % no  EFM  pilnā 
diapazona.  EFM  un jebkādu izplūdes caurules adapteru vai savienot āju 
uzstādīšana nelabv ēlīgi neietekm ē motora darbin āšanu vai atg āzu pēcap­
strādes sistēmu. Plūsmas noteikšanas elementa ab ās pusēs novieto taisnas 
caurules, kuru garums ir vismaz četri caurules diametri vai 150 mm atka ­
rībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir liel āks. Testējot vairākcilindru 
motoru ar sazarotu izpl ūdes kolektoru, ir ieteicams novietot atg āzu 
masas pl ūsmas mērītāju lejpus vietas pl ūsmas virzien ā, kur kolektori 
savienojas, un palielin āt cauruļu šķērsgriezumu, lai ieg ūtu ekvivalentu 
vai lielāku laukumu paraugu ņemšanai. Ja tas nav praktiski iesp ējams, 
var izmantot atg āzu plūsmas mērījumus ar vair ākiem atg āzu masas 
plūsmas mērītājiem. Izpl ūdes cauru ļu dažādās konfigur ācijas, izm ēri un 
atgāzu masas pl ūsmas ātrums var noz īmēt, ka, izraugoties un uzst ādot 
atgāzu masas pl ūsmas mērītāju(-us), var b ūt nepieciešami kompromisa 
risinājumi, kas balst ās uz pamatotiem inženiertehniskiem apsv ērumiem. 
Ir pieļaujams uzst ādīt EFM  ar diametru, kas ir maz āks nekā izplūdes 
atveres diametrs vai vair āku atveru kop ējais projic ētais frontālais laukums, 
ar nosacījumu, ka tas uzlabo m ērījumu precizit āti un negat īvi neietekm ē 
darbību vai atg āzu pēcapstrādi, kā noteikts 3.4.2. punkt ā. Ir ieteicams 
fotogrāfiski dokument ēt EFM  uzstādīšanu. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 211  
3.4.4.  Globālās pozicion ēšanas sist ēma (GPS).  
GPS antena b ūtu jāuzmontē, piemēram, augst ākajā iespējamajā vietā, lai 
nodrošinātu satelītu signālu labu uztveršanu. Uzmont ēta GPS antena p ēc 
iespējas mazāk ietekmē transportl īdzekļa darbību. 
3.4.5.  Savienojums ar dzin ēja vadības bloku (ECU)  
Ja vēlams, attiec īgus transportl īdzekļa un dzin ēja parametrus, kuri uzskai ­
tīti 1. tabul ā, var reģistrēt, izmantojot ar  ECU  vai transportl īdzekļa tīklu 
savienotu datu re ģistrācijas ierīci un iev ērojot, piem ēram, šādus stan­
dartus, ISO 15031-5 vai SAE J1979, OBD-II, EOBD vai WWH-OBD. 
Attiecīgos gadījumos ražot āji atklāj marķējumu, lai ļautu identific ēt nepie­
ciešamos parametrus.  
3.4.6.  Sensori un papildpr īkojums  
Transportl īdzekļa ātruma sensorus, temperat ūras sensorus, dzes ētāja 
termopārus vai jebkuras citas m ērierīces, kas nav da ļa no transportl ī­
dzekļa, uzstāda tā, lai attiec īgais parametrs tiktu m ērīts reprezentat īvi, 
uzticami un prec īzi, lieki netrauc ējot transportl īdzekļa darbību un citu 
analizatoru, pl ūsmas mērinstrumentu un sensoru darb ību un sign ālus. 
Sensoru un papildapr īkojuma elektroapg ādi nodrošina neatkar īgi no trans ­
portlīdzekļa. Ārpus transportl īdzekļa salona esošo PEMS sast āvdaļu stipri­
nājumu un iek ārtu ar droš ību saistītā apgaismojuma barošanas avots var 
būt transportl īdzekļa akumulators.  
▼M1 
3.5. Emisiju paraugu ņemšana  
Emisiju paraugu ņemšana ir reprezentat īva, un to veic viet ās, kur atg āzes 
ir labi sajaukuš ās un kur aiz paraugu ņemšanas punkta esoš ā apkārtējā 
gaisa ietekme ir minim āla. Attiec īgos gadījumos emisiju paraugus ņem 
lejpus atg āzu masas pl ūsmas mērītāja, vismaz 150 mm att ālumā no 
plūsmas noteikšanas elementa. Paraugu ņemšanas zondes uzst āda vismaz 
200 mm vai triju izpl ūdes caurules diametru att ālumā, izvēloties liel āko 
vērtību, pirms punkta, kur ā atgāzes no  PEMS  paraugu ņemšanas ier īces 
nonāk apkārtējā vidē. Ja PEMS  atgriež pl ūsmu atpaka ļ izpūtējā, tas notiek 
lejpus paraugu ņemšanas zondes t ā, ka motora darb ības laikā tas neie­
tekmē atgāzu īpašības paraugu ņemšanas punkt ā(-os). Ja izmaina paraugu 
ņemšanas l īnijas garumu, p ārvades laikus sist ēmā verificē un, ja nepie ­
ciešams, kori ģē. 
Ja motors ir apr īkots ar atg āzu pēcapstrādes sistēmu, atgāzu paraugu ņem 
aiz atgāzu pēcapstrādes sistēmas. Ja test ē transportl īdzekli ar sazarotu 
izplūdes kolektoru, paraugu ņemšanas zondes ieeju novieto pietiekami 
tālu aiz tā, lai nodrošin ātu, ka paraugs ir reprezentat īvs visu cilindru 
vidējām atgāzu emisijām. Ja vair ākcilindru motoram ir izteiktas kolektoru 
grupas, tādam kā V-veida motoram, paraugu ņemšanas zondi novieto aiz 
vietas, kur kolektori savienojas. Ja tas tehniski nav realiz ējams, drīkst 
veikt paraugu ņemšanu vair ākos punktos viet ās, kur atg āzes ir labi sajau ­
kušās, ja tam piekr īt tipa apstiprin ātājiestāde. Šādā gadījumā paraugu 
ņemšanas zonžu skaits un atrašan ās vieta, cikt āl iespējams, atbilst atg āzu 
masas plūsmas mērītāju skaitam un atrašan ās vietai. Ja atg āzu plūsmas 
nav vien ādas, apsver paraugu proporcion ālu ņemšanu vai paraugu 
ņemšanu ar vair ākiem analizatoriem.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 212  
Ja motors ir apr īkots ar atg āzu pēcapstrādes sistēmu, atgāzu paraugu ņem 
aiz atgāzu pēcapstrādes sistēmas. Ja test ē transportl īdzekli ar sazarotu 
izplūdes kolektoru, paraugu ņemšanas zondes ieeju novieto pietiekami 
tālu aiz tā, lai nodrošin ātu, ka paraugs ir reprezentat īvs visu cilindru 
vidējām atgāzu emisijām. Ja vair ākcilindru motoram ir izteiktas kolektoru 
grupas, tādam kā V-veida motoram, paraugu ņemšanas zondi novieto aiz 
vietas, kur kolektori savienojas. Ja tas tehniski nav realiz ējams, paraugus 
var ņemt vairākos punktos viet ās, kur atg āzes ir labi sajaukuš ās. Šādā 
gadījumā paraugu ņemšanas zonžu skaitam un atrašan ās vietai, cikt āl 
iespējams, jāatbilst atg āzu masas pl ūsmas mērītāju skaitam un atrašan ās 
vietai. Ja atg āzu plūsmas nav vien ādas, apsver paraugu proporcion ālu 
ņemšanu vai paraugu ņemšanu ar vair ākiem analizatoriem.  
▼M1 
Ja tiek veikti og ļūdeņražu mērījumi, paraugu ņemšanas l īniju uzkars ē līdz 
463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Citu g āzveida sast āvdaļu mērīšanai ar dzes ē­
tāju vai bez t ā paraugu ņemšanas l īnijas temperat ūra ir vismaz 333 K 
(60 °C), lai izvair ītos no kondens ēšanās un nodrošin ātu dažādo gāzu 
pienācīgu iekļūšanas efektivit āti. Zemspiediena paraugu ņemšanas 
sistēmās temperat ūru var pazemin āt atbilstoši spiediena samazin ājumam, 
ja paraugu ņemšanas sist ēma nodrošina 95 % iek ļūšanas efektivit āti 
visiem gāzveida pies ārņotājiem, kas pak ļauti tiesiskajam regul ējumam. 
Ja daļiņu paraugus ņem un neatš ķaida izpūtējā, paraugu ņemšanas l īniju 
no neapstr ādātu atgāzu paraugu ņemšanas punkta l īdz atšķaidīšanas 
punktam vai da ļiņu detektoram uzkars ē līdz vismaz 373 K (100 °C). 
Parauga atrašan ās laiks da ļiņu ņemšanas l īnijā pirms pirm ās atšķaidīšanas 
vai daļiņu detektora sasniegšanas ir maz āks nekā 3 s. 
Visas paraugu ņemšanas sist ēmas detaļas no izp ūtēja līdz daļiņu detek­
toram, kuras ir kontakt ā ar neatš ķaidītu vai atš ķaidītu izplūdes gāzi, ir 
konstruētas tā, lai samazin ātu daļiņu nogulsn ēšanos. Visas deta ļas ir izga ­
tavotas no antistatiska materi āla, lai nov ērstu elektrostatisku ietekmi.  
▼B 
4. PIRMSTESTA PROCED ŪRAS  
4.1. PEMS nopl ūžu pārbaude  
Pēc tam, kad pabeigta PEMS uzst ādīšana, katrai PEMS un transportl ī­
dzekļa sistēmai veic vismaz vienu nopl ūdes pārbaudi, kā noteicis PEMS 
ražotājs vai šādi. Zondi atvieno no atg āzu sistēmas un galu nosl ēdz. 
Ieslēdz analizatora s ūkni. Pēc sākotnēja stabiliz ācijas perioda visiem 
plūsmas mērītājiem jāuzrāda aptuveni nulle, ja nav nopl ūdes. Ja tā nav, 
pārbauda paraugu ņemšanas l īnijas un defektu nov ērš. 
Noplūde vakuuma pus ē nepārsniedz 0,5 % no p ārbaudāmās sistēmas daļas 
ekspluatācijas plūsmas ātruma. Lai noteiktu ekspluat ācijas plūsmas 
ātrumu, var izmantot analizatora pl ūsmas un apvedpl ūsmas.  
Cita iespēja ir sistēmas izsūknēšana vismaz l īdz 20 kPa vakuuma (80 kPa 
absolūtajam) spiedienam. P ēc sākotnēja stabiliz ācijas perioda spiediena 
paaugstin āšanās Δp (kPa/min) sist ēmā nepārsniedz: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 213  
Alternatīvi, koncentr ācijas pak āpes maiņu paraugu ņemšanas l īnijas 
sākumā rada, veicot p ārslēgšanu no nulles uz kontroles g āzi, vienlaikus 
saglabājot tādus pašus spiediena apst ākļus kā sistēmas norm ālas darbības 
laikā. Ja pareizi kalibr ētam analizatoram p ēc atbilstīga laika perioda nola ­
sījums ir ≤ 99 % sal īdzinājumā ar ievad īto koncentr āciju, nopl ūdes 
problēma jānovērš. 
▼M1 
4.2. PEMS  ieslēgšana un stabiliz ēšana  
PEMS  ieslēdz, uzsilda un stabiliz ē saskaņā ar PEMS  ražotāja specifik ā­
cijām, līdz galvenie funkcion ālie parametri, piem ēram, spiedieni, tempe ­
ratūras un plūsmas, ir sasnieguši to darb ībai noteiktos iestat ījumus pirms 
testa uzsākšanas. Lai nodrošin ātu PEMS  pareizu darb ību, to dr īkst turēt 
ieslēgtu vai uzsild īt un stabiliz ēt transportl īdzekļa sagatavošanas laik ā. 
Sistēmā nedrīkst būt kļūdas un būtiski pazi ņojumi.  
4.3. Paraugu ņemšanas sist ēmas sagatavošana  
Paraugu ņemšanas sist ēmu, kas sast āv no paraugu ņemšanas zondes un 
paraugu ņemšanas l īnijām, sagatavo test ēšanai saska ņā ar PEMS  ražotāja 
norādījumiem. Nodrošina, ka paraugu ņemšanas sist ēma ir tīra un tajā nav 
kondensējies mitrums.  
▼B 
4.4. Atgāzu masas pl ūsmas mērītāja (EFM ) sagatavošana  
Ja to izmanto atg āzu masas pl ūsmas mērīšanai,  EFM  iztīra un sagatavo 
darbībai saska ņā ar EFM  ražotāja specifik ācijām. Ar šo proced ūru attie­
cīgos gadījumos nov ērš kondens āciju un izt īra nosēdumus no l īnijām un 
saistītajām mērījumu atver ēm. 
4.5. Analizatoru p ārbaude un kalibr ēšana gāzveida emisiju m ērīšanai  
Analizatoru nulles un iestat ījuma kalibr ēšanas korekcijas veic, izmantojot 
kalibrēšanas gāzes, kas atbilst 2. papildin ājuma 5. punkta pras ībām. Kali­
brēšanas gāzes izvēlas tā, lai tās atbilstu  RDE  testa laik ā sagaidāmajām 
piesārņotāju koncentr ācijām. Lai līdz minimumam samazin ātu analizatora 
svārstības, analizatoru nulles un iestat īšanas kalibr ēšana jāveic apkārtējās 
vides temperat ūrā, kas pēc iespējas vairāk līdzinās temperat ūrai, kādai 
testa iekārtas tiek pak ļautas brauciena laik ā. 
▼M3 
4.6. Daļiņu emisiju m ērīšanas analizatora p ārbaude  
Analizatora nulles l īmeni reģistrē, ņemot ar  HEPA  filtru filtr ēta apkārtējās 
vides gaisa paraugu attiec īgā paraugu ņemšanas punkt ā, kas parasti 
atrodas paraugu ņemšanas l īnijas ieej ā. Signālu 2 min ūtes pieraksta ar 
pastāvīgu frekvenci, kas ir 1,0 Hz reizin ājums; beigu koncentr ācijai ir 
jābūt ražotāja specifik ācijas robež ās, bet tā nedrīkst pārsniegt 5 000 
daļiņas kubikcentimetr ā. 
▼B 
4.7. Transportl īdzekļa ātruma noteikšana  
Transportl īdzekļa ātrumu nosaka ar vismaz vienu no š ādām metodēm: 
(a) ar GPS; ja transportl īdzekļa ātrumu nosaka ar GPS, brauciena kop ējo 
attālumu pārbauda, sal īdzinot ar citas metodes m ērījumiem saska ņā ar 
4. papildin ājuma 7. punktu;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 214  
(b) ar sensoru (piem., optisku vai mikrovi ļņu sensoru); ja transportl ī­
dzekļa ātrumu nosaka ar sensoru, ātruma mērījumi atbilst 2. papildi ­
nājuma 8. punkta pras ībām, vai, k ā alternatīva, ar sensoru noteikto 
brauciena kop ējo attālumu salīdzina ar atskaites att ālumu, kas ieg ūts 
no digitāliem ceļu tīkla datiem vai topogr āfiskās kartes. Ar sensoru 
noteikts brauciena kop ējais attālums no atskaites att āluma atšķiras ne 
vairāk kā par 4 %;  
(c) ar  ECU ; ja transportl īdzekļa ātrumu nosaka ar  ECU , brauciena kop ējo 
attālumu valid ē saskaņā ar 3. papildin ājuma 3. punktu, un, ja nepie ­
ciešams,  ECU  ātruma sign ālu koriģē, lai nodrošin ātu atbilst ību 3. 
papildinājuma 3.3. punkta pras ībām. Alternat īvi, ar  ECU  noteiktu 
brauciena kop ējo attālumu salīdzina ar atskaites att ālumu, kas ieg ūts 
no digitāliem ceļu tīkla datiem vai topogr āfiskās kartes. Ar  ECU  
noteikts brauciena kop ējais attālums no atskaites att āluma atšķiras 
ne vairāk kā par 4 %.  
4.8. Uzstādītā PEMS p ārbaude  
Verificē, vai savienojumi ar visiem sensoriem un, attiec īgos gadījumos, ar  
ECU  ir pareizi. Ja tiek izg ūti dzinēja parametri, nodrošina, ka  ECU  ziņo 
vērtības pareizi (piem ēram, nulles v ērtības dzinēja apgriezienu skaits 
(apgr./min), kad iekšdedzes dzin ējs ir “pagriezta aizdedzes atsl ēga, 
izslēgts dzinējs” stāvoklī). ►M1 PEMS  darbojas bez k ļūdām un kriti ­
skiem pazi ņojumiem. ◄ 
5. EMISIJU TESTS  
▼M3 
5.1. Testa s ākums  
Tests sākas (sk. App.1.1. att ēlu) brīdī, kad notiek:  
— iekšdedzes motora pirm ā aizdedze; vai  
— OVC-HEV  un NOVC-HEVS  transportl īdzeklis sāk kustību ar ātrumu, 
kas lielāks par 1 km/h, s ākot braukt ar izsl ēgtu iekšdedzes motoru.  
Paraugu ņemšana, parametru m ērījumi un re ģistrēšana sākas pirms testa 
sākšanas. Pirms testa s ākšanas pārliecinās, ka datu re ģistrators re ģistrē 
visus nepieciešamos parametrus.  
Lai atvieglotu laika saska ņošanu, ir ieteicams re ģistrēt parametrus, kuriem 
nepieciešama laika saska ņošana, vai nu ar vienu datu re ģistrācijas ierīci, 
vai arī izmantojot sinhroniz ētu laika z īmogu.  
App.1.1. att ēls. 
Testa sākšanas sec ība
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 215  
5.2. Tests  
Paraugu ņemšana, parametru m ērījumi un re ģistrēšana turpin ās visu trans ­
portlīdzekļa testa brauciena laiku. Motoru dr īkst izslēgt un atkal iedar ­
bināt, bet emisiju paraugu ņemšana un parametru re ģistrēšana turpin ās. 
Dokument ē un verific ē jebkādus brīdinājuma sign ālus, kas liecina par  
PEMS  nepareizu darb ību. Ja testa laik ā parādās jebkāds(-i) kļūdas 
signāls(-i), testu uzskata par neder īgu. Parametru re ģistrēšanas datu piln ī­
gums pārsniedz 99 %. M ērījumus un datu re ģistrēšanu drīkst pārtraukt uz 
laiku, kas maz āks nekā 1 % no brauciena kop ējā ilguma, tom ēr ne ilgāk 
kā uz 30 sec īgām sekund ēm tikai gad ījumā, ja neparedz ēti zūd signāls vai  
PEMS  sistēmas apkopes vajadz ībām. Pārtraukumus dr īkst tieši re ģistrēt 
PEMS , bet nav at ļauts ieviest p ārtraukumus re ģistrētajā parametr ā, izman­
tojot datu priekšapstr ādi, apmai ņu vai pēcapstrādi. Ja to veic, autom ātiskai 
iestatīšanai uz nulli izmanto izsekojamu nulles standartu, l īdzīgu tam, 
kāds izmantots analizatora iestat īšanai uz nulli. Ir ļoti ieteicams uzs ākt 
PEMS  sistēmas apkopi periodos, kad transportl īdzekļa ātrums ir nulle.  
▼M3 
5.3. Testa beigas  
Tests beidzas (sk. App.1.2. att ēlu), kad transportl īdzeklis ir pabeidzis 
braucienu un kad:  
— iekšdedzes motors tiek izsl ēgts; 
vai 
— OVC-HEV  un NOVC-HEVS  transportl īdzeklis, kas beidz testu ar 
izslēgtu iekšdedzes motoru, apst ājas, un t ā ātrums ir 1 km/h vai 
mazāks. 
Pēc brauciena pabeigšanas j āizvairās no motora p ārmērīgas darbin āšanas 
brīvgaitā. Datu re ģistrāciju turpina, l īdz ir pag ājis paraugu ņemšanas 
sistēmas reakcijas laiks. Transportl īdzekļiem, kuriem ir sign āls, kas 
konstatē reģenerāciju, (skat īt II pielikuma 5. papildin ājuma Pārredzamības 
1. saraksta 42. rindu), veic  OBD  pārbaudi un to dokument ē tieši pēc datu 
reģistrēšanas un pirms jebk āda turpmākā attāluma nobraukšanas.  
App.1.2. att ēls. 
Testa beigšanas sec ība
 
▼B 
6. PĒCTESTA PROCED ŪRA 
6.1. Gāzveida emisiju m ērīšanas analizatora p ārbaude  
Lai izvērtētu analizatora nulles un reakcijas novirzes sal īdzinājumā ar 
pirmstesta kalibr āciju, pārbauda g āzveida sast āvdaļu analizatora nulles 
iestatījumu un iestat īšanu, izmantojot kalibr ēšanas gāzes, kas identiskas 
tām, ko izmanto saska ņā ar 4.5. punktu. Ir pie ļaujams iestat īt analizatoru 
uz nulli, pirms verific ē iestatījuma novirzi, ja ir noteikts, ka novirze no  ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 216  
nulles atrodas pie ļaujamajā diapazon ā. Pēctesta novirzes p ārbaudi pabeidz 
pēc iespējas drīzāk pēc testa un pirms PEMS vai atseviš ķi analizatori vai 
sensori tiek izsl ēgti vai pārslēgti dīkstāves režīmā. Atšķirība starp pirm ­
stesta un p ēctesta rezult ātiem atbilst 2. tabul ā norādītajām prasībām. 
2.tabula  
Pieļaujamās analizatora novirzes PEMS testa laik ā 
▼M1 
Piesārņotājs Absol ūtā nulles reakcijas novirze  Absol ūtā standartiz ācijas reakcijas novirze (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 2 000 ppm test ā, izvēloties 
lielāko vērtību 
CO ≤ 75 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 75 ppm test ā, izvēloties 
lielāko vērtību 
NO  X ≤ 5 ppm test ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 5 ppm test ā, izvēloties 
lielāko vērtību 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 testā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppm C  1 testā, izvēloties 
lielāko vērtību 
THC  ≤ 10 ppm C  1 testā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppm C  1 testā, izvēloties 
lielāko vērtību 
( 1 ) Ja novirze no nulles atrodas pie ļaujamajā diapazon ā, ir atļauts iestat īt analizatoru uz nulli, pirms verific ē standartiz ēšanas 
novirzi.  
▼B 
Ja starpība starp pirmstesta un p ēctesta nulles un iestat ījuma novirzi ir 
lielāka, nekā atļauts, visus testa rezult ātus anulē un testu atk ārto. 
▼M1 
6.2. Analizatora p ārbaude da ļiņu emisiju m ērīšanai  
Analizatora nulles l īmeni reģistrē saskaņā ar 4.6. punktu.  
▼M3 
6.3. Brauciena laik ā veikto emisiju m ērījumu pārbaude  
Kontroles g āzes koncentr ācijai, kas tika izmantota analizatoru kalibr ēšanai 
saskaņā ar 4.5. punktu test ēšanas sākumā, ir jāaptver vismaz 90 % 
koncentrācijas vērtību, kas ieg ūtas no emisijas testa der īgo daļu 99 % 
mērījumu. Pie ļaujams, ka 1 % no visa m ērījumu skaita, kas izmantoti 
izvērtēšanai, pārsniedz izmantoto kontroles g āzi līdz divām reizēm. Ja 
šīs prasības nav iev ērotas, testa rezult ātu anulē. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 217  
2. papildin ājums  
PEMS sast āvdaļu un sign ālu specifik ācijas un kalibr ēšana  
1. IEVADS  
Šajā papildinājumā ir noteiktas PEMS sast āvdaļu un sign ālu specifik ācijas 
un kalibrēšanas pras ības. 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
> — liel āks nekā 
≥ — liel āks nekā vai vien āds ar  
% — procenti  
≤ — maz āks nekā vai vienāds ar  
A — neatš ķaidīta CO  2 koncentrācija (%)  
a 0 — ir line ārās regresijas taisnes krustpunkts 
ar y asi  
a 1 — ir line ārās regresijas taisnes sl īpums  
B — atš ķaidīta CO  2 koncentrācija (%)  
C — atš ķaidīta NO koncentr ācija (ppm)  
c — analizatora reakcija sk ābekļa mijiedar ­
bības testā 
c FS,b — pilnas skalas  HC  koncentr ācija b) 
posmā (ppmC  1 ) 
c FS,b — pilnas skalas  HC  koncentr ācija d) 
posmā (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  — HC  koncentr ācija ar CH  4 vai C  2 H 6 
plūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/o NMC)  — HC  koncentr ācija ar CH  4 vai C  2 H 6 
apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
c m,b — izmērītā HC  koncentr ācija b) posm ā 
(ppmC  1 ) 
c m,d — izmērītā HC  koncentr ācija d) posm ā 
(ppmC  1 ) 
c ref,b — atskaites  HC  koncentr ācija b) posm ā 
(ppmC  1 ) 
c ref,d — atskaites  HC  koncentr ācija d) posm ā 
(ppmC  1 ) 
°C — Celsija gr āds 
D — neatš ķaidīta NO koncentr ācija (ppm)  
D e — sagaid āmā atšķaidīta NO koncentr ācija 
(ppm)  
E — absol ūtais darba spiediens (kPa)  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 218  
E CO2 — CO  2 slāpēšana, %  
▼M1 
E(d  p ) —  PEMS-PN  analizatora efektivit āte 
▼B 
E E — etāna efektivit āte 
E H2O — ūdens slāpēšana, %  
E M — metāna efektivit āte 
E O2 — skābekļa mijiedarb ība 
F — ūdens temperat ūra (K)  
G — pies ātināta tvaika spiediens (kPa)  
g — grams  
gH 2 O/kg — grami ūdens uz kilogramu  
h — stunda  
H — ūdens tvaika koncentr ācija (%)  
H m — ūdens tvaika maksim ālā koncentr ācija 
(%) 
Hz — hercs  
K — kelvins  
kg — kilograms  
km/h — kilometri stund ā 
kPa — kilopask āls 
maks. — maksim ālā vērtība 
NO  X,dry — stabiliz ētu NO  X reģistrāciju vid ējā 
koncentrācija ar mitruma korekciju  
NO  X,m — stabiliz ētu NO  X reģistrāciju vid ējā 
koncentrācija 
NO  X,ref — stabiliz ētu NO  X reģistrāciju atskaites 
vidējā koncentr ācija 
ppm — miljon ās daļas 
ppmC  1 — oglek ļa ekvivalenta miljon ās daļas 
r 2 — determin ācijas koeficients  
s — sekunde  
t 0 — gāzes plūsmas pārslēgšanas laika 
punkts (s)  
t 10 — laika punkts, kur ā reakcija ir 10 % no 
galīgā nolasījuma  
t 50 — laika punkts, kur ā reakcija ir 50 % no 
galīgā nolasījuma ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 219  
t 90 — laika punkts, kur ā reakcija ir 90 % no 
galīgā nolasījuma  
vn — v ēl jānosaka  
x — neatkar īgs main īgais vai atskaites 
vērtība 
χ min — minim ālā vērtība 
y — atkar īgs mainīgais vai izm ērīta vērtība 
3. LINEARIT ĀTES VERIFIK ĀCIJA  
3.1. Vispārīgi 
►M1 Analizatoru, pl ūsmas mērinstrumentu, sensoru un sign ālu precizi ­
tāte un linearit āte ir izsekojama l īdz starptautiskiem vai valsts 
standartiem. ◄ Visus sensorus vai sign ālus, kas nav tieši izsekojami, 
piemēram, vienk āršotus pl ūsmas mērinstrumentus, kalibr ē pret šasijas 
dinamometra laboratorijas iek ārtu, kas ir kalibr ēta atbilstoši starptauti ­
skiem vai valsts standartiem.  
3.2. Linearit ātes prasības 
Visi analizatori, pl ūsmas mērinstrumenti, sensori un sign āli atbilst 1. 
tabulā norādītajām linearit ātes prasībām. Ja gaisa pl ūsmu, degvielas 
plūsmu un gaisa/degvielas attiec ību vai atg āzu masas pl ūsmas ātrumu 
iegūst no  ECU , aprēķinātajam atg āzu masas pl ūsmas ātrumam j āatbilst 
1. tabulā noteiktaj ām linearit ātes prasībām. 
1. tabula  
Mērījumu parametru un sist ēmu linearit ātes prasības 
▼M1 
Mērījuma parametrs/instruments  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Slīpums 
a 1 Standartk ļūda SEE  Determin ācijas 
koeficients r  2 
Degvielas pl ūsmas ātrums (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Gaisa plūsmas ātrums (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Atgāzu masas pl ūsmas ātrums  ≤ 2 % maks.  0,97–1,03  ≤ 3 %  ≥ 0,990  
Gāzu analizatori  ≤ 0,5 % maks.  0,99–1,01  ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Griezes moments (  2 ) ≤ 1 % maks.  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
PN analizatori (  3 ) ≤ 5 % maks.  0,85–1,15 (  4 ) ≤ 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) Neoblig āti atgāzu masas pl ūsmas noteikšanai. 
( 2 ) Neoblig āts parametrs. 
( 3 ) Linearit ātes pārbaudi verific ē ar kvēpiem līdzīgām daļiņām, kā tās definētas 6.2. punkt ā. 
( 4 ) Tiks atjaunin āts, balstoties uz k ļūdu izplatīšanās un izsekojam ības diagramm ām. 
3.3. Linearit ātes verifik ācijas biežums  
Linearitātes prasības saska ņā ar 3.2. punktu verific ē: 
a) katram g āzu analizatoram vismaz reizi divpadsmit m ēnešos vai ikreiz 
pēc sistēmas remonta vai sast āvdaļas nomaiņas vai pārveidojuma, kas 
var ietekm ēt kalibrēšanu;  
b) citiem attiec īgiem instrumentiem, t ādiem kā PN analizatori, atg āzu 
masas plūsmas mērītāji un izsekojami kalibr ētie sensori, – vienm ēr, 
kad ir nov ērots bojājums, kā noteikts iekš ējā audita proced ūrās vai 
instrumenta ražot āja norādījumos, bet ne v ēlāk kā vienu gadu pirms 
faktiskā testa.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 220  
Linearitātes prasības saska ņā ar 3.2. punktu attiec ībā uz sensoriem vai  
ECU  signāliem, kas nav tieši izsekojami, p ārbauda ar izsekojami kalibr ētu 
mērierīci uz šasijas dinamometra vienu reizi katrai  PEMS -transportl ī­
dzekļa kombin ācijai. 
▼B 
3.4. Linearit ātes verifik ācijas proced ūra 
3.4.1.  Vispārīgās prasības 
Attiecīgajiem analizatoriem, instrumentiem un sensoriem ļauj sasniegt 
normālas ekspluat ācijas stāvokli atbilst īgi ražotāja ieteikumiem. Analiza ­
torus, instrumentus un sensorus izmanto tiem noteiktaj ās temperat ūrās, 
spiedienos un pl ūsmās. 
3.4.2.  Vispārīga proced ūra 
Linearitāti verificē katram norm ālajam darb ības diapazonam, veicot š ādas 
darbības: 
(a) analizatoru, pl ūsmas mērinstrumentu vai sensoru iestata uz nulli, 
izmantojot nulles sign ālu. Gāzu analizatoriem analizatora ieejas atver ē 
pa gāzes ceļu, kas ir p ēc iespējas tiešs un īss, ievada att īrītu sintētisku 
gaisu vai sl āpekli;  
(b) analizatoru, pl ūsmas mērinstrumentu vai sensoru iestata, izmantojot 
kontroles sign ālu. Gāzu analizatoriem analizatora ieejas atver ē pa 
gāzes ceļu, kas ir p ēc iespējas tiešs un īss, ievada attiec īgu kontroles 
gāzi; 
(c) atkārto nulles proced ūru a) apakšpunkt ā; 
(d) linearit āti verificē, ievadot vismaz 10 atskaites v ērtības (tostarp nulli), 
kas ir der īgas un savstarp ēji vienmērīgi izklied ētas. Atskaites v ērtības 
attiecībā uz sastāvdaļu koncentr āciju, atgāzu masas pl ūsmas ātrumu 
vai jebkuriem citiem attiec īgiem parametriem izv ēlas tā, lai tās 
atbilstu emisiju testa laik ā sagaidāmajam vērtību diapazonam. Atg āzu 
plūsmas mērījumiem atskaites punktus zem 5 % no maksim ālās kali­
brēšanas vērtības var izsl ēgt no linearit ātes verifik ācijas;  
(e) gāzu analizatoriem zin āmas gāzu koncentr ācijas saska ņā ar 5. punktu 
ievada analizatora ieejas atver ē. Signāla stabiliz ācijai paredz pietie ­
kamu laiku;  
▼M3 
(f) izvērtējamās vērtības un, ja nepieciešams, atskaites v ērtības 
30 sekundes re ģistrē ar pastāvīgu frekvenci, kas ir 1,0 Hz reizin ājums;  
▼B 
(g) 30 sekunžu laik ā iegūtās vidējās aritmētiskās vērtības izmanto, lai 
aprēķinātu vismaz ākā kvadrāta lineārās regresijas parametrus, izman ­
tojot šādu piemērotāko vienādojumu:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
, kur:  
y ir mērījumu sist ēmas faktisk ā vērtība; 
a 1 ir regresijas taisnes sl īpums;  
x ir atskaites v ērtība; 
a 0 ir y krustošan ās ar regresijas taisni.  ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 221  
Katram m ērījumu parametram un sist ēmai nosaka  y pret  x sagaidāmās 
vērtības standartk ļūdu (SEE) un determin ācijas koeficientu (r  2 ); 
(h) lineārās regresijas parametri atbilst 1. tabul ā noteiktaj ām prasībām. 
3.4.3.  Prasības attiec ībā uz linearit ātes verifik āciju uz šasijas dinamometra  
Neizsekojamus pl ūsmas mērinstrumentus, sensorus vai  ECU  signālus, ko 
nevar tieši kalibr ēt atbilstoši izsekojamiem standartiem, kalibr ē uz šasijas 
dinamometra. Proced ūra, ciktāl tie piem ērojami, atbilst ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 83 4.a pielikuma noteikumiem. Ja nepieciešams, kalibr ējamo 
instrumentu vai sensoru uzst āda uz testa transportl īdzekļa un darbina 
saskaņā ar 1. papildin ājuma pras ībām. Kalibr ēšanas proced ūrā vienmēr, 
kad iespējams, ievēro 3.4.2. punkt ā noteiktās prasības; izvēlas vismaz 10 
piemērotas atskaites v ērtības, lai nodrošin ātu, ka ir ietverti vismaz 90 % 
no maksim ālās vērtības, kas ir sagaid āma RDE  testa laik ā. 
Ja atgāzu plūsmas noteikšanai j ākalibrē plūsmas mērinstruments, sensors 
vai ECU  signāls, kas nav tieši izsekojams, transportl īdzekļa izpūtējam 
pievieno izsekojami kalibr ētu atskaites atg āzu plūsmas mērītāju vai  
CVS. Nodrošina, ka transportl īdzekļa atgāzes precīzi mēra ar atg āzu 
plūsmas mērītāju saskaņā ar 1. papildin ājuma 3.4.3. punktu. Transportl ī­
dzekli darbina ar nemain īgu drose ļvārsta iestat ījumu, nemainot p ārne­
sumus, un pieliekot šasijas dinamometra slodzi.  
4. GĀZVEIDA SAST ĀVDAĻU MĒRĪŠANAS ANALIZATORI  
4.1. Pieļaujamie analizatoru tipi  
4.1.1.  Standarta analizatori  
Gāzveida sast āvdaļas mēra ar analizatoriem, kas noteikti ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu sērijas 4.A pielikuma 3. papildin ājuma 
1.3.1.–1.3.5. punkt ā. Ja NDUV  analizators m ēra gan NO, gan NO  2 , 
NO  2 /NO konverters nav nepieciešams.  
4.1.2.  Alternat īvi analizatori  
Ir atļauts izmantot jebkuru analizatoru, kas neatbilst 4.1.1. noteiktaj ām 
konstrukt īvajām specifik ācijām, ja tas atbilst 4.2. punkta pras ībām. Ražo­
tājs nodrošina, ka alternat īvā analizatora m ērījumu veiktsp ēja ir līdzvērtīga 
vai labāka par standarta analizatora veiktsp ēju tādā piesārņotāju koncen ­
trāciju un līdzāspastāvošo gāzu koncentr ācijas diapazon ā, kas sagaid āms 
tādu transportl īdzekļu RDE  testos, kuros izmanto pie ļaujamās degvielas 
mērenos un izv ērstos apst ākļos, kā noteikts š ā pielikuma 5., 6. un 7. 
punktā. Analizatora ražot ājs pēc piepras ījuma rakstiski iesniedz papildu 
informāciju, pier ādot, ka alternat īvā analizatora m ērīšanas veiktsp ēja 
konsekventi un uzticami atbilst standarta analizatoru m ērījumu veikt ­
spējai. Papildu inform ācija ietver:  
a) alternat īvā analizatora teor ētiskā pamatojuma un tehnisko sast āvdaļu 
aprakstu;  
▼M3 
b) pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punkt ā norādīto standarta analiza ­
toru paredzamaj ā piesārņotāju koncentr āciju un apk ārtējo apstākļu 
diapazonā tipa apstiprin āšanas test ā, kas šīs regulas XXI pielikum ā, 
kā arī 3. papildin ājuma 3. punkt ā aprakstītajā validācijas testā trans­
portlīdzeklim, kas apr īkots ar dzirkste ļaizdedzes vai kompresijaizde ­
dzes motoru; analizatora ražot ājs pierāda ekvivalences noz īmīgumu 
3. papildin ājuma 3.3. punkt ā noteikto pie ļaujamo pielaižu robež ās; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 222  
c) pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punkt ā noteikto standarta analiza ­
toru attiec ībā uz atmosf ēras spiediena ietekmi uz analizatora m ērījumu 
veiktspēju; demonstr ējuma test ā nosaka reakciju uz kontroles g āzi ar 
koncentrāciju analizatora diapazon ā, lai pārbaudītu atmosf ēras spie­
diena ietekmi m ērenos un izv ērstos augstuma apst ākļos, kā noteikts 
5.2. punkt ā. Šādu testu var veikt testa barokamer ā; 
d) pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punkt ā norādīto standarta analiza ­
toru vismaz trijos braukšanas testos, kas atbilst š ā pielikuma pras ībām; 
▼M3 
e) pierādījumu, ka vibr āciju, paātrinājumu un apk ārtējās temperat ūras 
ietekme uz analizatoru nolas ījumu nep ārsniedz 4.2.4. punkt ā analiza­
toriem noteikt ās trokšņa prasības. 
▼B 
Apstiprin ātājas iestādes var piepras īt papildu inform āciju, kas apliecina 
ekvivalenci, vai atteikt apstiprin āšanu, ja m ērījumi rāda, ka alternat īvais 
analizators nav ekvivalents standarta analizatoram.  
4.2. Analizatora specifik ācijas  
4.2.1.  Vispārīgi 
Papildus linearit ātes prasībām, kas katram analizatoram noteiktas 3. 
punktā, analizatoru ražot ājs pierāda analizatora tipu atbilst ību specifik ā­
cijām, kas noteiktas 4.2.2.–4.2.8. punkt ā. Analizatoriem ir t āds piemērots 
mērījumu diapazons un reakcijas laiks, lai ar pien ācīgu precizit āti varētu 
mērīt atgāzu sastāvdaļu koncentr ācijas atbilst īgi piemērojamam emisiju 
standartam main īgos un stabilos apst ākļos. Analizatoru jut īgums pret trie ­
cieniem, vibr āciju, novecošanu, temperat ūras un gaisa spiediena 
izmaiņām, kā arī elektromagn ētiskajiem trauc ējumiem un citu ietekmi 
saistībā ar transportl īdzekļa un analizatora darb ību, ir pēc iespējas ierobe ­ 
žots. 
4.2.2.  Precizit āte 
Precizitāte, kas defin ēta kā analizatora nolas ījuma novirze no atskaites 
vērtības, nepārsniedz 2 % no nolas ījuma vai 0,3 % no pilnas skalas, izv ē­
loties liel āko vērtību. 
4.2.3.  Pareizība 
Pareizība, kas defin ēta kā 10 atkārtotu reakciju uz konkr ētu kalibrēšanas 
gāzi vai kontroles g āzi standartnovirze, reizin āta ar 2,5, nep ārsniedz 1 % 
no pilnas skalas koncentr ācijas mērījumu diapazonam, kas vien āds vai 
lielāks nekā 155 ppm (vai ppmC  1 ) un nepārsniedz 2 % no pilnas skalas 
koncentrācijas mērījumu diapazonam, kas maz āks nekā 155 ppm (vai 
ppmC  1 ). 
▼M3 
4.2.4.  Troksnis  
Troksnis nedr īkst pārsniegt 2 % no pilnas skalas. Katrs no 10 m ērījumu 
periodiem mijas ar 30 sekunžu interv ālu, kurā analizators ir pak ļauts 
attiecīgas kontroles g āzes iedarb ībai. Pirms katra paraugu ņemšanas 
perioda un pirms katra iestat īšanas perioda atv ēl pietiekamu laiku anali ­
zatora un paraugu ņemšanas l īniju iztīrīšanai.  
▼B 
4.2.5.  Nulles reakcijas novirze  
Nulles reakcijas novirze, kas defin ēta kā vidējā reakcija uz nulles g āzi 
laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes, atbilst 2. tabul ā noteiktaj ām 
specifikācijām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 223  
4.2.6.  Iestatījuma reakcijas novirze  
Iestatījuma reakcijas novirze, kas defin ēta kā vidējā reakcija uz kontroles 
gāzi laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes, atbilst 2. tabul ā noteik­
tajām specifik ācijām. 
2. tabula  
Pieļaujamā analizatoru nulles un iestat ījuma reakcijas novirze g āzveida sast āvdaļu mērīšanai laboratorijas 
apstākļos 
▼M1 
Piesārņotājs Absol ūtā nulles reakcijas novirze  Absol ūtā standartiz ācijas reakcijas novirze  
CO  2 ≤ 1 000 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 1 000 ppm 4 stundu 
laikā, izvēloties liel āko vērtību 
CO ≤ 50 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 50 ppm 4 stundu laik ā, 
izvēloties liel āko vērtību 
PN 5 000 da ļiņu kubikcentimetr ā 4 stundu 
laikā Saskaņā ar izgatavot āja specifik ācijām 
NO  X ≤ 5 ppm 4 stundu laik ā ≤ 2 % no nolas ījuma vai 5 ppm 4 stundu laik ā, izvē­
loties liel āko vērtību 
HC  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppm C  1 4 stundu 
laikā, izvēloties liel āko vērtību 
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % no nolas ījuma vai ≤ 10 ppm C  1 4 stundu 
laikā, izvēloties liel āko vērtību 
▼B 
4.2.7.  Kāpumlaiks  
Kāpumlaiku defin ē kā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no gal īgā nola­
sījuma ( t 90 – t 10 ; sk. 4.4. punktu), un tas nep ārsniedz 3 sekundes.  
4.2.8.  Gāzes žāvēšana  
Atgāzes var m ērīt mitrā vai saus ā veidā. Ja izmanto g āzes žāvēšanas 
ierīci, tā minimāli ietekmē mērāmo gāzu sastāvu. Ķīmiskie žāvētāji nav 
atļauti. 
4.3. Papildu pras ības 
4.3.1.  Vispārīgi 
Noteikumi 4.3.2. – 4.3.5. punkt ā nosaka papildu pras ības konkr ētu anali­
zatoru tipu veiktsp ējai, un tos piem ēro tikai gad ījumos, kad attiec īgo 
analizatoru izmanto  RDE  emisiju m ērījumiem.  
4.3.2.  NO  X konverteru efektivit ātes tests  
Ja izmanto NO  X konverteru, piem ēram, lai NO  2 konvertētu uz NO anali ­
zēšanai ar hemiluminescences analizatoru, t ā efektivit āti pārbauda, iev ē­
rojot pras ības, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu 
sērijas 4.a pielikuma 3. papildin ājuma 2.4. punkt ā. NO  X konvertera efek ­
tivitāti verificē ne ilgāk kā vienu m ēnesi pirms emisiju testa.  
4.3.3.  Liesmas joniz ācijas detektora (FID) regul ēšana  
a) Detektora reakcijas optimiz ēšana 
Ja mēra ogļūdeņražus,  FID  regulē ar interv āliem, ko noteicis analiza ­
tora ražot ājs, ievērojot 2.3.1. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 224  
grozījumu sērijas 4.a pielikuma 3. papildin ājumā. Lai optimiz ētu reak­
ciju visparast ākajā darbības diapazon ā, izmanto prop āns-gaiss vai 
propāns-slāpeklis kontroles g āzi. 
b) Ogļūdeņražu reakcijas koeficienti  
Ja mēra ogļūdeņražus,  FID  ogļūdeņraža reakcijas koeficientu verific ē, 
ievērojot noteikumus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. groz ījumu 
sērijas 4.a pielikuma 3. papildin ājuma 2.3.3. punkt ā, kā kontroles 
gāzes izmantojot prop ānu-gaisu vai prop ānu-slāpekli un k ā nulles 
gāzi izmantojot att īrītu sintētisku gaisu vai sl āpekli.  
c) Skābekļa mijiedarb ības pārbaude  
Skābekļa mijiedarb ības pārbaudi veic, nododot  FID  ekspluat ācijā un 
pēc būtisku tehnisko apkopju periodiem. Izv ēlas mērījumu diapazonu, 
kurā skābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzes ietilpst augš ējos 50 %. 
Testu veic, iestatot kr āsns temperat ūru pēc nepieciešam ības. Skābekļa 
mijiedarb ības pārbaudes g āzu specifik ācijas ir aprakst ītas 5.3. punkt ā. 
Izmanto š ādu proced ūru: 
i) analizatoru iestata uz nulli;  
ii) analizatoru iestata ar 0 % sk ābekļa maisījumu dzirkste ļaizdedzes 
dzinējiem un 21 % sk ābekļa maisījumu kompresijaizdedzes 
dzinējiem;  
iii) atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja t ā mainījusies par vair āk 
nekā 0,5 % no pilnas skalas, atk ārto i) un ii) posmu;  
iv) ievada 5 % un 10 % sk ābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzes; 
v) atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja t ā mainījusies par vair āk 
nekā ± 1 % no pilnas skalas, testu atk ārto; 
vi) katrai iv) posma sk ābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzei aprēķina 
skābekļa mijiedarb ību E O2 , izmantojot š ādu vienādojumu:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
, kur analizatora reakcija ir:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
, kur:  
c ref,b atskaites  HC koncentr ācija ii) posm ā (ppmC  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 225  
c ref,d atskaites  HC koncentr ācija iv) posm ā (ppmC  1 ) 
c FS,b pilnas skalas  HC koncentr ācija ii) posm ā (ppmC  1 ) 
c FS,d pilnas skalas  HC koncentr ācija iv) posm ā (ppmC  1 ) 
c m,b izmērītā HC koncentr ācija ii) posm ā (ppmC  1 ) 
c m,d izmērītā HC koncentr ācija iv) posm ā (ppmC  1 ) 
vii) skābekļa mijiedarb ība E O2 ir mazāka nekā ± 1,5 % vis ām nepie­
ciešamajām skābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzēm; 
viii) ja sk ābekļa mijiedarb ība E O2 ir lielāka nekā ± 1,5 %, var veikt 
korektīvus pasākumus, pak āpeniski regul ējot gaisa pl ūsmu (virs 
un zem ražot āja noteiktaj ām specifik ācijām), degvielas pl ūsmu un 
parauga pl ūsmu;  
ix) skābekļa mijiedarb ības pārbaudi atk ārto katram jaunam iestat ī­
jumam.  
4.3.4.  Nemetāna frakcijas atdal ītāja (NMC) konversijas efektivit āte 
Ja analizē ogļūdeņražus,  NMC  var izmantot, lai atdal ītu no gāzes parauga 
nemetāna ogļūdeņražus, šaj ā nolūkā oksidējot visus og ļūdeņražus, 
izņemot met ānu. Ideālā gadījumā metāna konversija ir 0 %, un citiem 
ogļūdeņražiem, ko p ārstāv etāns, tā ir 100 %.  NMHC  precīzai mērīšanai  
NMHC  emisiju apr ēķināšanai nosaka un izmanto abas efektivit ātes (sk. 4. 
papildinājuma 9.2. punktu). Nav nepieciešams noteikt met āna konversijas 
efektivitāti, ja  NMC-FID  kalibrē saskaņā ar 4. papildin ājuma 9.2. punkta 
b) metodi, laižot met āna/gaisa kalibr ēšanas gāzi caur  NMC . 
a) Metāna konversijas efektivit āte 
Metāna kalibrēšanas gāzi laiž caur  FID , apejot un neapejot  NMC , un 
abas koncentr ācijas reģistrē. Metāna efektivit āti nosaka š ādi: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
, kur:  
c HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija, CH  4 plūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/o NMC)  ir HC koncentr ācija, CH  4 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
b) Etāna konversijas efektivit āte 
Etāna kalibrēšanas gāzi laiž caur  FID , apejot un neapejot  NMC , un 
abas koncentr ācijas reģistrē. Etāna efektivit āti nosaka š ādi: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
, kur:  
c HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija, C  2 H 6 plūstot caur  NMC  (ppmC  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 226  
c HC(w/o NMC)  ir HC koncentr ācija, C  2 H 6 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
4.3.5.  Mijiedarb ības ietekme  
a) Vispārīgi 
Analizatora r ādījumu var ietekm ēt gāzes, kas netiek analiz ētas. Mijie ­
darbības ietekmi un analizatoru pareizu funkcionalit āti pārbauda anali ­
zatora ražot ājs pirms laišanas tirg ū vismaz reizi katram analizatora 
tipam vai b) l īdz f) punkt ā minētajai ierīcei. 
b) CO analizatora mijiedarb ības pārbaude  
Ūdens un CO  2 var ietekm ēt CO analizatora m ērījumus. T āpēc CO  2 
kontroles g āzi, kuras koncentr ācija ir 80–100 % no testa laik ā izman­
totā CO analizatora maksim ālā darbības diapazona pilnas skalas, 
barbotē caur ūdeni istabas temperat ūrā un reģistrē analizatora reakciju. 
Analizatora reakcija nav vair āk kā 2 % no vid ējās CO koncentr ācijas, 
kas sagaid āma parast ā braukšanas test ā vai ± 50 ppm, izv ēloties lielāko 
vērtību. H  2 O un CO  2 mijiedarb ības pārbaudi var veikt k ā atsevišķas 
procedūras. Ja H  2 O un CO  2 līmenis, ko izmanto mijiedarb ības 
pārbaudei, ir liel āks nekā testa laik ā paredzamais maksim ālais līmenis, 
katru nov ēroto mijiedarb ības vērtību proporcion āli samazina, reizinot 
novēroto mijiedarb ību ar testa laik ā paredzam ās maksim ālās koncen­
trācijas vērtības un šaj ā pārbaudē izmantot ās faktiskās koncentr ācijas 
vērtības attiec ību. Var tikt veiktas atseviš ķas mijiedarb ības pārbaudes, 
kurās H  2 O koncentr ācijas ir zem ākas nekā testa laik ā paredzam ā 
maksimālā koncentr ācija, un nov ēroto H  2 O mijiedarb ību proporcion āli 
palielina, reizinot nov ēroto mijiedarb ību ar testa laik ā paredzamo 
maksimālās H  2 O koncentr ācijas vērtības un šaj ā pārbaudē izmantot ās 
koncentrācijas faktisk ās vērtības attiec ību. Abu proporcion āli koriģēto 
mijiedarb ību vērtību summa atbilst šaj ā punktā noteiktajai pielaidei.  
c) NO  X analizatora sl āpēšanas pārbaude  
Divas gāzes, kas ir svar īgas saistībā ar CLD  un HCLD  analizatoriem, 
ir CO  2 un ūdens tvaiks. Sl āpēšanas reakcija uz š īm gāzēm ir propor ­
cionāla gāzu koncentr ācijām. Testā noskaidro sl āpēšanu pie augst ā­
kajām koncentr ācijām, kas paredzamas testa laik ā. Ja CLD  un 
HCLD  analizatori izmanto sl āpēšanas kompens ācijas algoritmus, 
kuros izmanto H  2 O vai CO  2 mērījumu analizatoru vai abus, sl āpēšanu 
novērtē, kad šie analizatori ir akt īvi, un piem ērojot kompens ācijas 
algoritmus.  
i) CO  2 slāpēšanas pārbaude  
Caur  NDIR  analizatoru laiž cauri CO  2 kontroles g āzi, kuras 
koncentrācija ir no 80 % l īdz 100 % no maksim ālā darbības diapa ­
zona; CO  2 vērtību reģistrē kā A. CO  2 kontroles g āzi pēc tam 
atšķaida līdz aptuveni 50 % ar NO kontroles g āzi un laiž cauri  
NDIR  un CLD  vai HCLD ; CO  2 un NO v ērtības reģistrē kā attie­
cīgi B un C. P ēc tam CO  2 gāzes plūsmu noslēdz un caur  CLD  vai 
HCLD  laiž tikai NO kontroles g āzi; NO v ērtību reģistrē kā D. 
Slāpēšanas procentu ālo vērtību aprēķina šādi: 
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100 ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 227  
, kur: 
A ir neatšķ aidītā CO  2 koncentrācija, kas izm ērīta ar  NDIR (%); 
B ir atšķaidītā CO  2 koncentrācija, kas izm ērīta ar  NDIR (%); 
C ir atšķaidītā NO koncentr ācija, kas izm ērīta ar CLD vai HCLD 
(ppm);  
D ir neatšķ aidītā NO koncentr ācija, kas izm ērīta ar CLD vai 
HCLD (ppm). 
Ir atļauts izmantot alternatīvas metodes CO  2 un NO kontroles g āzu 
atšķaidīšanai un v ērtību izteikšanai kvantitat īvi, piemē ram, dina ­
misko sajaukšanu/samais īšanu, ja tam piekr īt apstiprin ātāja iestāde. 
ii) Ūdens slāpēšanas pārbaude  
Šo pārbaudi piemē ro tikai mitras g āzes koncentr ācijas mē rīju­
miem. Ūdens slāpēšanas apr ēķinā ņem vērā NO kontroles g āzes 
atšķaidīšanu ar ūdens tvaiku un ū dens tvaika koncentr ācijas 
proporcion ālu izmaiņu gāzu maisījumā līdz koncentr ācijas līme­ 
ņiem, kas paredzami emisiju test ā. Caur CLD vai HCLD laiž 
NO kontroles g āzi ar koncentr āciju no 80 % l īdz 100 % no parasta 
darbības diapazona pilnas skalas; NO v ērtību reģistrē kā D. Pēc 
tam NO kontroles g āzi barbotē caur ūdeni istabas temperat ūrā un 
laiž caur  CLD vai HCLD ; NO vērtību reģistrē kā C. Analizatora 
absolūto darba spiedienu un ūdens temperat ūru nosaka un re ģistrē 
kā attiecīgi E un F. Nosaka mais ījuma piesā tinātā tvaika spiedienu, 
kas atbilst barbotiera ūdens temperat ūrai F , un to re ģistrē kā G. 
Gāzu maisījuma ūdens tvaika koncentr āciju H (%) aprēķina šā di: 
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Atšķ aidītās NO-ūdens tvaika kontroles g āzes paredzamo koncen ­
trāciju reģistrē kā D  e pēc tam, kad t ā aprēķināta šā di: 
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
. Dīzeļdzinēju atgāzēm testā paredzamo maksim ālo ūdens tvaiku 
koncentrāciju atgāzēs (%) reģistrē kā H  m pēc tam, kad t ā aplē sta, 
izmantojot CO  2 maksimālo koncentr āciju atgāzēs A, pieņ emot, ka 
degvielas H/C attiec ība ir 1,8/1:  
H m ¼ 0,9 Ü A  
. Ūdens slāpēšanas procentu ālo vērtību aprēķina šā di: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
, kur:  
D e ir atšķ aidīta NO paredzam ā koncentr ācija (ppm);  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 228  
C ir atšķ aidīta NO izm ērītā koncentr ācija (ppm);  
H m ir ūdens tvaika maksim ālā koncentr ācija (%);  
H ir ūdens tvaika faktiskā koncentr ācija (%).  
iii) Maksim ālā pieļ aujamā slāpēšana 
Kopējā CO  2 un ūdens slāpēšana nep ārsniedz 2 % no pilnas skalas.  
d) Slāpēšanas pārbaude NDUV analizatoriem  
Ogļūdeņraži un ūdens var ietekm ēt NDUV analizatorus, izraisot NO  X 
līdzīgu reakciju.  NDUV analizatora ražotā js izmanto š ādu proced ūru, 
lai pārliecinātos, ka sl āpēšanas ietekme ir ierobežota:  
i) analizatoru un dzesētāju uzstā da atbilstoši ražot āja ekspluat ācijas 
norādēm; būtu jāveic regul ējumi, lai optimiz ētu analizatora un 
dzesētāja veiktsp ēju; 
ii) analizatoram veic nulles kalibr ēšanu un iestat ījuma kalibr ēšanu 
pie koncentr ācijas vērtībām, kuras paredzamas emisiju test ēšanas 
laikā; 
iii) izraug ās tādu NO  2 kalibrēšanas gāzi, kas p ēc iespējas precīzāk 
atbilst maksim ālajai NO  2 koncentrācijai, kas paredzama emisiju 
testēšanas laik ā; 
iv) NO  2 kalibrēšanas g āze pārplūst pie gāzu paraugu ņemšanas 
zondes, līdz analizatora NO  X reakcija ir nostabiliz ējusies; 
v) aprēķina NO  X vidējo koncentr āciju no stabiliz ētiem nolas ījumiem 
30 sekunžu period ā un reģistrē kā NO  X,ref ; 
vi) NO  2 kalibrēšanas gāzes plūsmu pārtrauc un paraugu ņemšanas 
sistēmu piesā tina, pārpludinot ar rasas punkta ģeneratora izvad īto 
gāzi, rasas punktu iestatot uz 50 °C. No rasas punkta ģeneratora 
izvadītās gāzes ņem paraugus caur paraugu ņemšanas sist ēmu un 
dzesētāju vismaz 10 min ūtes, līdz ir sagaid āms, ka dzes ētājs 
atdala konstantu ūdens plūsmas daudzumu;  
vii) kad pabeigts iv) punkt ā aprakst ītais, paraugu ņemšanas sist ēmu 
no jauna p ārpludina ar NO  2 kalibrēšanas gāzi, kas izmantota 
NO  X,ref noteikšanai, l īdz kopējā NO  X reakcija ir stabiliz ējusies; 
viii) aprēķina NO  X vidējo koncentr āciju no stabiliz ētiem nolas ījumiem 
30 sekunžu period ā un reģistrē kā NO  X,m ; 
ix) NO  X,m koriģē , lai iegūtu NO  X,dry , pamatojoties uz atlikušo ūdens 
tvaiku, kas izg ājis caur dzes ētāju dzesētāja izplūdes temperat ūrā 
un spiedien ā. 
Aprēķinātais NO  X,dry ir vismaz 95 % no NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 229  
e) Paraugu ž āvētājs 
Paraugu ž āvētājs aizvada ūdeni, kas pret ējā gadījumā var ietekm ēt 
NO  X mērījumu. Sausiem  CLD  analizatoriem pier āda, ka pie 
augstākās paredzam ās ūdens tvaika koncentr ācijas H  m paraugu 
žāvētājs saglab ā CLD  mitrumu ≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (jeb 
aptuveni 0,8 % H  2 O), kas ir 100 % relat īvais mitrums pie 3,9 °C 
un 101,3 kPa jeb aptuveni 25 % relat īvais mitrums pie 25 °C un 
101,3 kPa. Atbilst ību var pier ādīt, mērot temperat ūru termisk ā 
paraugu ž āvētāja izejā vai mērot mitrumu punkt ā tieši pirms  
CLD . Var mērīt arī CLD  izplūdes gāzu mitrumu, ja vien vien īgā 
CLD  ieejošā plūsma ir pl ūsma no paraugu ž āvētāja. 
f) NO  2 izkļūšana no paraugu ž āvētāja 
Ūdens šķidrā agregātstāvoklī, kas paliek nepareizi konstru ētā 
paraugu ž āvētājā, var aizvad īt no parauga NO  2 . Ja paraugu ž āvētāju 
izmanto kop ā ar NDUV  analizatoru, pirms kura nav uzst ādīts 
NO  2 /NO konverters, ūdens var aizvad īt NO  2 no parauga pirms 
NO  X mērījuma. Paraugu ž āvētājs ļauj izmērīt vismaz 95 % no 
NO  2 , kas atrodas ar ūdens tvaiku pies ātinātā gāzē un sastāv no 
maksimālās NO  2 koncentrācijas, kādu paredz ēts sasniegt emisiju 
testa laikā. 
4.4. Analītiskās sistēmas reakcijas laika p ārbaude  
Pārbaudot reakcijas laiku, anal ītiskās sistēmas iestat ījumi ir tieši t ādi paši 
kā emisiju testa laik ā (t. i., spiediens, pl ūsmu ātrumi, filtra iestat ījumi 
analizatoros un visi citi parametri, kas ietekm ē reakcijas laiku). Reakcijas 
laiku nosaka, veicot g āzu pārslēgšanu tieši paraugu zondes ieej ā. Gāzu 
pārslēgšana notiek maz āk nekā 0,1 sekund ē. Testā izmantot ās gāzes rada 
koncentrācijas izmai ņu, kas ir vismaz 60 % no analizatora pilnas skalas.  
Reģistrē katras atseviš ķās gāzes sastāvdaļas koncentr āciju. Kav ējuma 
laiku defin ē kā laiku no g āzu pārslēgšanas ( t 0 ) līdz brīdim, kad reakcija 
ir 10 % no gal īgā nolasījuma ( t 10 ). Kāpumlaiku defin ē kā laiku starp 10 % 
un 90 % reakciju no gal īgā nolasījuma ( t 90 – t 10 ). Sistēmas reakcijas laiku 
(t 90 ) veido kav ējuma laiks l īdz mērīšanas detektoram un detektora k āpum­
laiks.  
Lai sinhroniz ētu analizatora un izpl ūdes plūsmas sign ālus, transform ē­ 
šanas laiku defin ē kā laiku no izmai ņas (t 0 ) līdz brīdim, kad reakcija ir 
50 % no gal īgā nolasījuma ( t 50 ). 
Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 12 sekundes ar k āpumlaiku ≤ 3 sekundes 
visām sastāvdaļām un visos izmantotajos diapazonos. Ja  NMHC  mērīšanai 
izmanto  NMC , sistēmas reakcijas laiks var p ārsniegt 12 sekundes.  
5. GĀZES 
▼M3 
5.1. Kalibr ēšanas un kontroles g āzes RDE  testiem  
5.1.1.  Vispārīgi 
Jāievēro kalibrēšanas gāzu un kontroles g āzu derīguma termi ņš. Tīrām 
kalibrēšanas un kontroles g āzēm, kā arī to maisījumiem ir j āatbilst šīs 
regulas XXI pielikuma 5. papildpielikuma specifik ācijām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 230  
5.1.2.  NO  2 kalibrēšanas gāze 
Turklāt ir atļauts izmantot NO  2 kalibrēšanas gāzi. NO  2 kalibrēšanas gāzes 
koncentrācija ir divu procentu robež ās no deklar ētās koncentr ācijas 
vērtības. NO daudzums NO  2 kalibrēšanas gāzē nepārsniedz 5 % no 
NO  2 satura.  
5.1.3.  Daudzkomponentu mais ījumi 
Izmanto tikai t ādus daudzkomponentu mais ījumus, kas atbilst 5.1.1. 
punkta pras ībām. Maisījumu sast āvā var būt divi vai vair āki komponenti. 
Daudzkomponentu mais ījumiem, kuru sast āvā ir gan NO, gan NO  2 , netiek 
piemērota NO  2 piemaisījumu pras ība, kas noteikta 5.1.1. un 5.1.2. punkt ā. 
▼B 
5.2. Gāzu dalītāji 
Lai iegūtu kalibrēšanas un kontroles g āzes, var izmantot g āzu dalītājus, t. 
i., pareizas sajaukšanas ier īces, kas atš ķaida ar att īrītu N  2 vai sintētisku 
gaisu. Gāzu dalītāja precizit āte ir tāda, lai sajaukto kalibr ēšanas gāzu 
koncentrācijas precizit āte būtu ± 2 % robež ās. Verifik āciju veic robež ās 
starp 15 % un 50 % no pilnas skalas v ērtības katrai kalibr ēšanai, ja 
izmanto g āzu dalītāju. Papildu verifik āciju var veikt ar citu kalibr ēšanas 
gāzi, ja pirm ā verifikācija nav izdevusies.  
Pēc izvēles gāzu dalītāju var pārbaudīt ar lineāru instrumentu, piem ēram, 
izmantojot NO g āzi apvienojum ā ar CLD . Instrumenta iestat ījuma vērtību 
regulē, izmantojot instrumentam tieši pievad ītu kontroles g āzi. Gāzu dalī­
tāju pārbauda ar parasti izmantojamajiem iestat ījumiem, un nomin ālvēr­
tību salīdzina ar koncentr āciju, kas izm ērīta ar instrumentu. Atš ķirība 
katrā punktā ir ne vair āk kā ± 1 % no koncentr ācijas nomin ālvērtības. 
5.3. Skābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzes 
Skābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzes sastāv no prop āna, skābekļa un 
slāpekļa maisījuma, un prop āna koncentr ācija tajā ir 350 ± 75 ppmC  1 . 
Koncentrāciju nosaka ar gravimetriskaj ām metod ēm, dinamisko sajauk ­ 
šanu vai visu og ļūdeņražu satura un piemais ījumu hromatogr āfisko 
analīzi. Skābekļa koncentr ācijas skābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzēs 
atbilst 3. tabul ā noteiktaj ām prasībām; atlikus ī skābekļa mijiedarb ības 
pārbaudes g āze sastāv no attīrīta slāpekļa. 
3. tabula  
Skābekļa mijiedarb ības pārbaudes g āzes 
Dzinēja tips  
Kompresijaizdedze  Dzirkste ļaizdedze  
O 2 koncentrācija 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALIZATORI (CIETO) DA ĻIŅU EMISIJU M ĒRĪŠANAI  
▼B 
Kad daļiņu mērījumi kļūs obligāti, šajā iedaļā tiks noteiktas pras ības 
daļiņu emisiju m ērītājiem. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 231  
6.1. Vispārīgi nosacījumi  
PN analizators sast āv no iepriekš ējas sagatavošanas mezgla un da ļiņu 
detektora, kas skaita ar 50 % efektivit āti, sākot no apm ēram 23 nm. Ir 
pieļaujams, ka da ļiņu detektors veic ar ī aerosola iepriekš ēju sagatavošanu. 
Analizatoru jut īgumu pret triecieniem, vibr āciju, novecošanu, tempera ­
tūras un gaisa spiediena sv ārstībām, kā arī elektromagn ētiskajiem trauc ē­
jumiem un citu ietekmi saist ībā ar transportl īdzekļa un analizatora darb ību 
samazina, cik vien tas iesp ējams, un apr īkojuma izgatavot ājs to skaidri 
norāda atbalsta materi ālos. PN analizatoru izmanto tikai t ā izgatavot āja 
noteiktajos darbin āšanas parametros.  
1. attēls 
PN analizatora piesl ēguma piem ērs. Punktot ās līnijas att ēlo 
neobligātās daļas. EFM  = izplūdes masas pl ūsmu mērītājs, d = 
iekšējais diametrs,  PND  = daļiņu skaita atš ķaidītājs
 
PN analizators ir savienots ar paraugu ņemšanas punktu, izmantojot 
paraugu ņemšanas zondi, kas ieg ūst paraugu no izp ūtēja caurules centr ālās 
ass. Kā noteikts 1. papildin ājuma 3.5. punkt ā, ja daļiņas nav atš ķaidītas 
izpūtējā, paraugu ņemšanas l īniju līdz PN analizatora pirmajam atš ķaidī­ 
šanas punktam vai l īdz analizatora da ļiņu detektoram uzkars ē līdz vismaz 
373 K (100 °C) temperat ūrai. Atrašan ās laiks da ļiņu ņemšanas l īnijā ir 
mazāks nekā 3 s. 
Visas deta ļas, kas saskaras ar atg āzu paraugu, vienm ēr uztur temperat ūrā, 
kas nepie ļauj jebkāda savienojuma kondens ēšanos ierīcē. To var pan ākt, 
piemēram, sildot augst ākā temperat ūrā un atšķaidot paraugu vai oksid ējot 
vāji gaistošus savienojumus.  
PN analizators satur apsild āmu sekciju, kur sienu temperat ūra ir ≥ 573 K. 
Mezgls kontrol ē apsildāmos posmus, noturot nemain īgu nomin ālo darba 
temperatūru ar pielaidi ± 10 K, un sniedz nor ādi par to, vai apsild āmajos 
posmos ir pareiza darba temperat ūra. Zemākas temperat ūras ir akcept ē­
jamas, ja gaistošo da ļiņu atdalīšanas efektivit āte atbilst 6.4. punkt ā 
dotajām specifik ācijām. ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 232  
Spiediens, temperat ūra un citi sensori uzrauga instrumenta pareizu darb ību 
ekspluatācijas laikā un kļūmes gadījumā ieslēdz brīdinājumu vai pazi ņo­
jumu.  
PN analizatora aiztures laiks ir ≤ 5 s. 
PN analizatora (un/vai da ļiņu detektora) k āpumlaiks ir ≤ 3,5 s.  
Daļiņu koncentr ācijas mērījumus zi ņo normaliz ētus līdz 273 K un 
101,3 kPa. Ja nepieciešams, veic un zi ņo spiediena un/vai temperat ūras 
mērījumu detektora ieej ā ar mērķi normaliz ēt daļiņu koncentr āciju. 
PN sistēmas, kas atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 vai Nr. 49 vai  GTR  
15 kalibr ēšanas pras ībām, autom ātiski atbilst š ā pielikuma kalibr ēšanas 
prasībām. 
6.2. Efektivit ātes prasības 
PN analizatora sist ēma kopum ā, ieskaitot paraugu ņemšanas l īniju, atbilst 
3.a tabulā dotajām efektivit ātes prasībām. 
3.a tabula  
PN analizatora (ieskaitot paraugu ņemšanas l īniju) sist ēmas efektivit ātes prasības 
d p (nm)  Maz āk par 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) PN analizators  Tiks noteikta  0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Efektivitāte E(d  p ) ir definēta kā PN analizatora sist ēmas rādījumu attiec ība 
pret standarta kondens ācijas daļiņu skaitītāja (CPC ) (d  50 % = 10 nm vai 
mazāks, ar pārbaudītu linearit āti un kalibr ētu ar elektrometru) vai elektro ­
metra koncentr ācijas rādījumu, kas paral ēli veic monodispersa aerosola ar 
mobilitātes diametru d  p mērījumus, un normaliz ēta līdz tādiem pašiem 
temperatūras un spiediena apst ākļiem. 
Efektivitātes prasības nepieciešams piel āgot, lai nodrošin ātu, ka PN anali ­
zatoru efektivit āte konsekventi atbilst PN pielaidei. Materi ālam vajadz ētu 
būt termiski stabilam un l īdzīgam kvēpiem (piem ēram, dzirkste ļizlādes 
grafīts vai difūzijas liesmas kv ēpi ar termisku priekšapstr ādi). Ja efektivi ­
tātes līkni mēra ar citu aerosolu (piem ēram, NaCl), korel ācija ar kv ēpiem 
līdzīga materi āla līkni jānodrošina ar diagrammu, kur sal īdzinātas ar 
abiem testa aerosoliem ieg ūtās efektivit ātes. Skait īšanas efektivit āšu atšķi­
rības ir jāņem vērā, veicot izm ērītās efektivit ātes korekcijas uz dot ās 
diagrammas pamata, lai atspogu ļotu kvēpiem līdzīga aerosola efektivit āti. 
Būtu jāpiemēro un jādokument ē korekcija attiec ībā uz daļiņām, kas 
daudzkārt apstrādātas ar dzirkste ļizlādi, taču tā nedrīkst pārsniegt 10 %. 
Minētās efektivit ātes attiecas uz PN analizatoriem ar paraugu ņemšanas 
līniju. PN analizatoru dr īkst arī kalibrēt pa daļām (piemēram, iepriekš ējas 
sagatavošanas mezgls atseviš ķi no daļiņu detektora), ja tiek pier ādīts, ka 
PN analizators kop ā ar paraugu ņemšanas l īniju atbilst 3.a tabul ā dotajām 
prasībām. Izmērītais detektora izejas sign āls ir lielāks nekā detektēšanas 
robeža, reizin āta ar 2 (šeit defin ēta kā nulles līmenis plus 3 standartno ­
virzes).  ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 233  
6.3. Linearit ātes prasības 
PN analizators kop ā ar paraugu ņemšanas l īniju atbilst 2. papildin ājuma 
3.2. punkt ā noteiktaj ām linearit ātes prasībām, izmantojot monodispersas 
vai polidispersas kv ēpiem līdzīgas daļiņas. Daļiņas lielumam (mobilit ātes 
diametram vai skait īšanas medi ānas diametram) vajadz ētu būt lielākam 
nekā 45 nm. Standartinstruments ir elektrometrs vai kondens ācijas daļiņu 
skaitītājs (CPC ) ar d  50 = 10 nm vai maz āku, verific ēts attiecībā uz linea­
ritāti. Alternat īva ir daļiņu skaita sist ēma, kas atbilst ANO EEK Noteiku ­
miem Nr. 83.  
Turklāt PN analizatora atš ķirības no standartinstrumenta visos p ārbaudī­
tajos punktos (iz ņemot nulles punktu) ir 15 % robež ās no to vid ējās 
vērtības. Pārbauda vismaz piecus vien ādi sadalītus punktus (plus nulles 
punkts). Maksim ālā pārbaudītā koncentr ācija ir maksim āli pieļaujamā PN 
analizatora koncentr ācija. 
Ja PN analizatoru kalibr ē pa daļām, var p ārbaudīt tikai PN detektora 
linearitāti, bet pārējo daļu un paraugu ņemšanas l īnijas efektivit ātes jāiz­
vērtē ar gradienta apr ēķinu. 
6.4. Gaistošo da ļiņu atdalīšanas efektivit āte 
Sistēma sasniedz ≥ 30 nm tetrakont āna (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) daļiņu ar 
koncentrāciju ieejā ≥ 10 000 da ļiņu kubikcentimetr ā atdalīšanu > 99 %.  
Sistēma sasniedz ar ī polidispersu alk ānu (dekānu vai augst āku) vai  emery 
oil ar skaitīšanas medi ānas diametru > 50 nm un masu > 1 mg/m  3 atda­
līšanu > 99 %.  
Gaistošās atdalīšanas efektivit āti ar tetrakont ānu un/vai polidispersu 
alkānu, vai eļļu pierāda vienu reizi instrumentu saimei. Tom ēr instrumenta 
izgatavotājam jānosaka apkopes vai nomai ņas intervāls, kas nodrošina 
atdalīšanas efektivit ātes iekļaušanos tehnisko pras ību robež ās. Ja šāda 
informācija nav sniegta, gaistoš ās atdalīšanas efektivit āte ir jāpārbauda 
ik gadu katram instrumentam.  
▼B 
7. ATG ĀZU MASAS PL ŪSMAS M ĒRĪŠANAS INSTRUMENTI  
7.1. Vispārīgi 
Atgāzu masas pl ūsmas ātruma mērinstrumentu, sensoru vai sign ālu mērī­ 
šanas diapazons un reakcijas laiks atbilst precizit ātei, kas nepieciešama 
atgāzu masas pl ūsmas ātruma mērīšanai main īgos un past āvīgos apstākļos. 
Instrumentu, sensoru un sign ālu jutīgums pret triecieniem, vibr āciju, 
novecošanu, temperat ūras un gaisa spiediena izmai ņām, kā arī elektro­
magnētiskajiem trauc ējumiem un citu ietekmi saist ībā ar transportl īdzekļa 
un instrumenta darb ību ir tāds, lai pēc iespējas mazin ātu papildu k ļūdas. 
7.2. Instrumentu specifik ācijas  
Atgāzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka ar tiešu m ērījumu metodi, izman ­
tojot jebkuru no š ādiem instrumentiem:  
(a) Pito tipa pl ūsmas ierīces; 
(b) spiediena krituma ier īces, piem ēram, plūsmas mērsprausla (s īkāk sk. 
ISO 5167);  
(c) ultraska ņas plūsmas mērītājs; 
(d) vorteksa pl ūsmas mērītājs. ▼M1
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 234  
Katrs atseviš ķais atgāzu masas pl ūsmas mērītājs atbilst 3. punkt ā noteik­
tajām linearit ātes prasībām. Turkl āt instrumenta ražot ājs pierāda katra 
atgāzu masas pl ūsmas mērītāja atbilstību 7.2.3. l īdz 7.2.9. punkt ā noteik­
tajām specifik ācijām. 
Ir pieļaujama atg āzu masas pl ūsmas ātruma apr ēķināšana, pamatojoties uz 
gaisa plūsmas un degvielas pl ūsmas mērījumiem, kas ieg ūti no izsekojami 
kalibrētiem sensoriem, ja tie atbilst 3. punkt ā noteiktaj ām linearit ātes 
prasībām, 8. punkt ā noteiktaj ām precizit ātes prasībām un ja ieg ūtais 
atgāzu masas pl ūsmas ātrums ir valid ēts atbilstoši 3. papildin ājuma 4. 
punktam.  
Turklāt ir pieļaujamas citas metodes atg āzu masas pl ūsmas ātruma noteik ­ 
šanai, kas pamatojas uz tieši neizsekojamu instrumentu un sign ālu, 
piemēram, vienk āršotu atgāzu masas pl ūsmas mērītāju vai  ECU  izmanto­ 
šanu, ja ieg ūtais atgāzu masas pl ūsmas ātrums atbilst 3. punkt ā noteik­
tajām linearit ātes prasībām un ir valid ēts atbilstoši 3. papildin ājuma 4. 
punktam.  
7.2.1.  Kalibrēšanas un verifik ācijas standarti  
Atgāzu masas pl ūsmas mērītāju mērīšanas veiktsp ēju verificē ar gaisu vai 
atgāzēm pret izsekojamu standartu, piem ēram, kalibr ētu atgāzu plūsmas 
mērītāju vai pilnas pl ūsmas atšķaidīšanas tuneli.  
7.2.2.  Verifikācijas biežums  
Atgāzu masas pl ūsmas mērītāju atbilstību 7.2.3. un 7.2.9. punktam veri ­
ficē ne vairāk kā vienu gadu pirms faktisk ā testa.  
▼M3 
7.2.3.  Precizit āte 
EFM  precizitāte, ko defin ē kā EFM nolas ījuma novirzi no atskaites 
plūsmas vērtības, nedrīkst pārsniegt ± 3 % no nolas ījuma, 0,5 % no pilnas 
skalas vai ± 1,0 % no maksim ālās plūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibr ēts, 
izvēloties liel āko vērtību. 
▼B 
7.2.4.  Pareizība 
Pareizība, ko defin ē kā 2,5 standartnovirzes 10 atk ārtotām reakcij ām uz 
konkrētu nomin ālo plūsmu aptuveni kalibr ēšanas diapazona vid ū, nepār­
sniedz ± 1 % no maksim ālās plūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibrēts. 
▼M3 
7.2.5.  Troksnis  
Troksnis nedr īkst pārsniegt 2 % no maksim ālās kalibrētās plūsmas 
vērtības. Katrs no 10 m ērījumu periodiem mijas ar 30 sekunžu interv ālu, 
kurā EFM  ir pakļauts maksim ālajai kalibr ētajai plūsmai.  
▼B 
7.2.6.  Nulles reakcijas novirze  
Nulles reakcijas novirzi defin ē kā vidējo reakciju uz nulles pl ūsmu laika 
intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes. Nulles reakcijas novirzi var verific ēt, 
pamatojoties uz re ģistrētajiem prim ārajiem sign āliem, piem ēram, spie ­
dienu. Prim āro signālu novirze 4 stundu laik ā ir mazāka nekā ± 2 % no 
primārā signāla maksim ālās vērtības, kas re ģistrēts pie plūsmas, pie kuras  
EFM  ir kalibrēts. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 235  
7.2.7.  Iestatījuma reakcijas novirze  
Iestatījuma reakcijas novirzi defin ē kā vidējo reakciju uz kontroles pl ūsmu 
laika interv ālā, kas ir vismaz 30 sekundes. Iestat ījuma reakcijas novirzi 
var verific ēt, pamatojoties uz re ģistrētajiem prim ārajiem sign āliem, 
piemēram, spiedienu. Prim āro signālu novirze 4 stundu laik ā ir mazāka 
nekā ± 2 % no prim ārā signāla maksim ālās vērtības, kas re ģistrēts pie 
plūsmas, pie kuras  EFM  ir kalibrēts. 
7.2.8.  Kāpumlaiks  
Atgāzu plūsmas instrumentu k āpumlaikam un metod ēm pēc iespējas vaja­
dzētu atbilst g āzu analizatoru k āpumlaikam, k ā noteikts 4.2.7. punkt ā, bet 
tas nepārsniedz 1 sekundi.  
7.2.9.  Reakcijas laika p ārbaude  
Atgāzu masas pl ūsmas mērierīču reakcijas laiku nosaka, piem ērojot tādus 
pašus parametrus, k ādus piem ēro emisiju testam (t. i., spiediens, pl ūsmas 
ātrumi, filtra iestat ījumi un citi parametri, kas ietekm ē reakcijas laiku). 
Reakcijas laika noteikšanu veic, ievadot g āzi tieši atg āzu masas pl ūsmas 
mērītāja ieejā. Gāzes plūsmas pārslēgšana notiek, cik iesp ējams ātri, bet 
ļoti ieteicams maz āk nekā 0,1 sekund ē. Testā izmantotais g āzes plūsmas 
ātrums rada pl ūsmas ātruma izmai ņu, kas ir vismaz 60 % no atg āzu masas 
plūsmas mērītāja pilnas skalas. G āzes plūsmu reģistrē. Kavējuma laiku 
definē kā laiku no g āzes plūsmas pārslēgšanas ( t 0 ) līdz brīdim, kad reak ­
cija sasniedz 10 % ( t 10 ) no galīgā nolasījuma. Kāpumlaiku defin ē kā laiku 
starp 10 % un 90 % reakciju no gal īgā nolasījuma ( t 90 – t 10 ). Reakcijas 
laiku ( t 90 ) definē kā kavējuma laika un k āpumlaika summu. Atg āzu masas 
plūsmas mērītāja reakcijas laiks ( t 90 ) ir ≤ 3 sekundes, kad k āpumlaiks 
(t 90 – t 10 ) ir ≤ 1 sekundi saska ņā ar 7.2.8. punktu.  
8. SENSORI UN PAPILDPR ĪKOJUMS  
Jebkādi sensori un papildapr īkojums, ko izmanto, lai noteiktu, piem ēram, 
temperatūru, atmosf ēras spiedienu, apk ārtējā gaisa mitrumu, transportl ī­
dzekļa ātrumu, degvielas pl ūsmu vai iepl ūdes gaisa pl ūsmu, nemaina vai 
nepamatoti neietekm ē transportl īdzekļa dzinēja un atg āzu pēcapstrādes 
sistēmas veiktsp ēju. Sensoru un papildu apr īkojuma precizit āte atbilst 4. 
tabulas pras ībām. Atbilst ību 4. tabulas pras ībām pierāda ar interv āliem, ko 
noteicis instrumenta ražot ājs, kā noteikts iekš ējās revīzijas proced ūrās vai 
saskaņā ar ISO 9000.  
4. tabula  
Mērījumu parametru precizit ātes prasības 
Mērījuma parametrs  Precizit āte 
Degvielas pl ūsma (  1 ) ± 1 % no nolas ījuma (  3 ) 
Gaisa plūsma (  1 ) ± 2 % no nolas ījuma  
Transportl īdzekļa ātrums (  2 ) ± 1,0 km/h no absol ūtā ātruma  
Temperat ūras ≤ 600 K  ± 2 K no absol ūtās temperat ūras ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 236  
Mērījuma parametrs  Precizit āte 
Temperat ūras > 600 K  ± 0,4 % no nolas ījuma kelvinos  
Gaisa spiediens  ± 0,2 kPa no absol ūtā spiediena  
Relatīvais mitrums  ± 5 % no absol ūtā mitruma  
Absolūtais mitrums  ± 10 % no nolas ījuma vai 1 g H  2 O/kg 
sausa gaisa, izv ēloties liel āko vērtību 
( 1 ) Neoblig āti atgāzu masas pl ūsmas noteikšanai. 
( 2 ) Šī prasība attiecas tikai uz ātruma sensoru. Ja transportl īdzekļa ātrumu izmanto 
tādu parametru noteikšanai k ā paātrinājums, ātruma un pozit īvā paātrinājuma 
reizinājums vai  RPA , ātruma sign āla precizit āte ir 0,1 % virs 3 km/h un paraugu 
ņemšanas frekvence ir 1 Hz. Š ādu precizit ātes prasību var izpild īt, izmantojot 
riteņa rotācijas ātruma sensora sign ālu. 
( 3 ) Precizit āte ir 0,02 % no nolas ījuma, ja to izmanto, lai apr ēķinātu gaisa un atg āzu 
masas plūsmas ātrumu no degvielas pl ūsmas saska ņā ar 4. papildin ājuma 10. 
punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 237  
3. papildin ājums  
PEMS un neizsekojama atg āzu masas pl ūsmas ātruma valid ācija 
1. IEVADS  
Šajā papildinājumā ir aprakst ītas prasības, lai valid ētu uzstādītās PEMS 
funkcionalit āti mainīgos apstākļos, kā arī lai valid ētu tāda atgāzu masas 
plūsmas ātruma pareiz ību, kas ieg ūts no neizsekojamiem atg āzu masas 
plūsmas mērītājiem vai apr ēķināts, izmantojot  ECU  signālus. 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
% — procenti  
#/km — skaits kilometr ā 
a 0 — ir  y krustošan ās ar regresijas taisni.  
a 1 — ir regresijas taisnes sl īpums  
g/km — grami kilometr ā 
Hz — hercs  
km — kilometrs  
m — metrs  
mg/km — miligrami kilometr ā 
r 2 — determin ācijas koeficients  
x — atskaites sign āla faktisk ā vērtība 
y — valid ējamā signāla faktisk ā vērtība 
3. PEMS VALID ĀCIJAS PROCED ŪRA 
3.1. PEMS valid ācijas biežums  
Ir ieteicams valid ēt uzstādīto PEMS vienu reizi katrai PEMS–transportl ī­
dzeklis kombin ācijai vai nu pirms testa, vai ar ī pēc braukšanas testa 
pabeigšanas.  
3.2. PEMS valid ācijas proced ūra 
3.2.1.  PEMS uzst ādīšana  
PEMS uzst āda un sagatavo saska ņā ar 1. papildin ājuma pras ībām. Uzstā­
dīto PEMS saglab ā nemainīgu laikā periodā starp valid āciju un  RDE  
testu.  
▼M3 
3.2.2.  Testa apst ākļi 
Validācijas testu, cikt āl tas iesp ējams, veic dinamometriskaj ā stendā 
saskaņā ar tipa apstiprin ājuma nosac ījumiem, iev ērojot šīs regulas 
XXI pielikuma pras ības. Atgāzu plūsmu, kuru  PEMS  ekstrahē validācijas 
testa laik ā, ir ieteicams novad īt atpakaļ uz CVS . Ja tas nav praktiski 
iespējams,  CVS  rezultātus koriģē, lai ņemtu vērā ekstrahēto masu. Ja 
atgāzu masas pl ūsmas ātrumu valid ē ar atgāzu masas pl ūsmas mērītāju, 
ir ieteicams veikt masas pl ūsmas ātruma m ērījumu kontrolp ārbaudi, 
izmantojot datus, kas ieg ūti no sensora vai  ECU . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 238  
3.2.3.  Datu anal īze 
Kopējās no attāluma atkar īgās emisijas (g/km), kas izm ērītas ar laborato ­
rijas aprīkojumu, apr ēķina saska ņā ar XXI pielikuma 7. papildpielikumu. 
Emisijas, kas izm ērītas ar  PEMS , aprēķina saska ņā ar 4. papildin ājuma 
9. punktu, summ ē, lai iegūtu piesārņotāju emisiju kop ējo masu (g) un p ēc 
tam dala ar testa att ālumu (km), kas ieg ūts dinamometriskaj ā stendā. 
Kopējo no attāluma atkar īgo piesārņotāju masu (g/km), kas noteikta ar  
PEMS  un atskaites laboratorijas sist ēmu, izvērtē atbilstīgi 3.3. punkt ā 
noteiktajām prasībām. NOX emisijas m ērījumu valid ācijai piem ēro 
mitruma korekciju saska ņā ar šīs regulas XXI pielikuma 7. papildpieli ­
kumu.  
▼B 
3.3. Pieļaujamās pielaides PEMS valid ācijai 
PEMS valid ācijas rezult āti atbilst 1. tabul ā norādītajām prasībām. Ja kāda 
no pieļaujamajām pielaid ēm nav iev ērota, veic kori ģējošas darb ības un 
PEMS valid āciju atkārto. 
▼M1 
1. tabula  
Pieļaujamās pielaides  
Parametrs (m ērvienība) Pie ļaujamā absolūtā pielaide  
Attālums (km) (  1 ) 250 m no laboratorijas atsauces  
THC (  2 ) (mg/km)  15 mg/km vai 15 % no laboratorijas 
atsauces, izv ēloties liel āko vērtību 
CH  4 ( 2 ) (mg/km)  15 mg/km vai 15 % no laboratorijas 
atsauces, izv ēloties liel āko vērtību 
NMHC (  2 ) (mg/km)  20 mg/km vai 20 % no laboratorijas 
atsauces, izv ēloties liel āko vērtību 
PN (  2 ) (#/km)  1 ·10 11 p/km vai 50 % no laboratorijas 
atsauces (  3 ), izvēloties liel āko vērtību 
CO (  2 ) (mg/km)  150 mg/km vai 15 % no laboratorijas 
atsauces, izv ēloties liel āko vērtību 
CO  2 (g/km)  10 g/km vai 10 % no laboratorijas atsauces, 
izvēloties liel āko vērtību 
NO  x ( 2 ) (mg/km)  15 mg/km vai 15 % no laboratorijas 
atsauces, izv ēloties liel āko vērtību 
( 1 ) Piemērojama tikai tad, ja transportl īdzekļa ātrumu nosaka  ECU ; lai ievērotu 
pieļaujamo pielaidi, ir at ļauts regul ēt ECU  transportl īdzekļa ātruma mērījumus, 
pamatojoties uz valid ācijas testa rezult ātu. 
( 2 ) Parametrs ir oblig āts tikai tad, ja m ērījums nepieciešams saska ņā ar šā pieli­ 
kuma 2.1. punktu. 
( 3 ) PMP  sistēma. ▼M3
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 239  
4. AR NEIZSEKOJAMIEM INSTRUMENTIEM UN SENSORIEM 
NOTEIKTAS ATG ĀZU MASAS PL ŪSMAS ĀTRUMA VALID ĀCIJAS 
PROCED ŪRA 
▼M3 
4.1. Valid ācijas biežums  
Papildus 2. papildinājuma 3. punkt ā noteikto linearit ātes prasību izpildei 
stabilos apstā kļos neizsekojamu atg āzu masas plū smas mērītāju linearit āti 
vai no neizsekojamiem sensoriem vai  ECU apr ēķināta atgāzu masas 
plūsmas ātruma linearit āti mainī gos apstā kļos validē katram testa trans ­
portlīdzeklim, izmantojot kalibr ētu atgā zu masas plū smas mērītāju vai  
CVS. 
4.2. Valid ācijas proced ūra 
Validāciju veic dinamometriskaj ā stendā saskaņā ar tipa apstiprin ājuma 
nosacījumiem, cikt āl tie piemē rojami. Atskaitei izmanto izsekojami kali ­
brētu plūsmas mērītāju. Apkārtējā temperat ūra var būt diapazon ā, kas 
noteikts šā pielikuma 5.2. punkt ā. Atgāzu masas plū smas mērītāja uzstā­
dīšana un testa izpilde atbilst š ā pielikuma 1. papildin ājuma 3.4.3. punkt ā 
noteiktajai pras ībai. 
▼B 
4.3. Pras ības 
Ievēro 2. tabulā noteiktās linearitātes prasības. Ja kāda no pie ļaujamajām 
pielaidēm nav iev ērota, veic kori ģējošas darb ības un valid āciju atkārto. 
2. tabula 
Linearitātes prasības aprēķinātai un izmērītai atgāzu masas pl ūsmai  
Mērījumu parametrs / sist ēma a  0 Slīpums a  1 Standartk ļūda 
SEE Determin ācijas koefi ­
cients 
r 2 
Atgāzu masas plū sma 0,0 ± 3,0 kg/h 1,00 ± 0,075 ≤ 10 % maks. ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 240  
4. papildin ājums  
Emisiju noteikšana  
▼M3 
1. IEVADS  
Šajā papildinājumā ir aprakst īta proced ūra, ar kuru nosaka moment ānās 
masas un da ļiņu skaita emisijas (g/s; #/s), kas izmantojamas, lai p ēc tam 
izvērtētu RDE  braucienu un apr ēķinātu emisiju gal īgo rezultātu, kā aprak­
stīts 6. papildin ājumā. 
▼B 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
% — procenti  
< — maz āks nekā 
#/s — skaits sekund ē 
α — ūdeņraža molārā attiecība (H/C)  
β — oglek ļa molārā attiecība (C/C)  
γ — s ēra molārā attiecība (S/C)  
δ — sl āpekļa molārā attiecība (N/C)  
Δt t,i — analizatora transform ācijas laiks t (s)  
Δt t,m — atgāzu masas pl ūsmas mērītāja transform ācijas laiks t 
(s) 
ε — sk ābekļa molārā attiecība (O/C)  
ρ e — atgāzu blīvums  
ρ gas — atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) blīvums  
λ — gaisa p ārpalikuma attiec ība 
λ i — gaisa p ārpalikuma moment ānā attiecība 
A/F  st — gaisa/degvielas stehiometrisk ā attiecība (kg/kg)  
°C — Celsija gr āds 
c CH4 — metāna koncentr ācija 
c CO — sausa CO koncentr ācija (%)  
c CO2 — sausa CO  2 koncentrācija (%)  
c dry — piesārņotāja sausā koncentr ācija, izteikta ppm vai 
tilpuma procentos  
c gas,i — atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) moment ānā koncen­
trācija (ppm)  
c HCw — mitra  HC koncentr ācija (ppm)  
c HC(w/NMC)  — HC  koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 plūstot caur  NMC  
(ppmC  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 241  
c HC(w/o NMC)  — HC  koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 apejot  NMC  
(ppmC  1 ) 
c i,c — laikā koriģēta i sastāvdaļas koncentr ācija i (ppm)  
c i,r — i sastāvdaļas koncentr ācija (ppm) atg āzēs 
c NMHC  — nemet āna ogļūdeņražu koncentr ācija 
c wet — piesārņotāja mitrā koncentr ācija, izteikta ppm vai 
tilpuma procentos  
E E — etāna efektivit āte 
E M — metāna efektivit āte 
g — grams  
g/s — grams sekund ē 
H a — ieplūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa)  
i — m ērījuma numurs  
kg — kilograms  
km/h — kilometri stund ā 
kg/s — kilograms sekund ē 
k w — sauss-mitrs korekcijas koeficients  
m — metrs  
m gas,i — atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) masa (g/s)  
q maw,i — ieplūdes gaisa masas pl ūsmas moment ānais ātrums 
(kg/s)  
q m,c — laikā koriģēts atgāzu masas pl ūsmas ātrums (kg/s)-  
q mew,i — atgāzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q mf,i — degvielas masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q m,r — nekori ģēts atgāzu masas pl ūsmas ātrums (kg/s)  
r — savstarp ējās korelācijas koeficients  
r 2 — determin ācijas koeficients  
r h — ogļūdeņražu reakcijas koeficients  
apgr./min — apgriezieni min ūtē 
s — sekunde  
u gas — atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) u vērtība ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 242  
3. PARAMETRU LAIKA KOREKCIJA  
Lai pareizi apr ēķinātu no att āluma atkar īgas emisijas, veic re ģistrēto 
sastāvdaļu koncentr āciju, atgāzu masas pl ūsmas ātruma, transportl īdzekļa 
ātruma un citu transportl īdzekļa datu laika korekciju. Lai atvieglotu laika 
korekciju, sinhroniz ējamos datus re ģistrē vai nu vien ā datu reģistrēšanas 
ierīcē, vai arī ar sinhroniz ētu laika z īmogu, iev ērojot 1. papildin ājuma 5.1. 
punktu. Laika korekciju un parametru sinhroniz ēšanu veic, iev ērojot 3.1. 
līdz 3.3. punkt ā aprakstīto secību. 
3.1. Sastāvdaļu koncentr āciju laika korekcija  
Visu reģistrēto sastāvdaļu koncentr ācijām veic laika korekciju, izmantojot 
reverso nob īdi saskaņā ar attiec īgo analizatoru transform ācijas laikiem. 
Analizatoru transform ācijas laiku nosaka atbilst īgi 2. papildin ājuma 4.4. 
punktam:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
, kur:  
c i,c ir sastāvdaļas i laikā koriģēta koncentr ācija kā laika  t funkcija;  
c i,r ir sastāvdaļas i nekori ģēta koncentr ācija kā laika  t funkcija;  
Δt t,i ir analizatora, ar kuru m ēra komponentu i, transform ācijas laiks t.  
3.2. Atgāzu masas pl ūsmas ātruma laika korekcija  
▼M3 
Atgāzu masas pl ūsmas ātrumu, kas m ērīts ar atgāzu plūsmas mērītāju, 
koriģē laikā ar reverso nob īdi atbilstoši atg āzu masas pl ūsmas mērītāja 
transform ācijas laikam. Masas pl ūsmas mērītāja transform ācijas laiku 
nosaka atbilst īgi 2. papildin ājuma 4.4. punktam:  
▼B 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
, kur:  
q m,c ir laikā koriģēts atgāzu masas pl ūsmas ātrums kā laika t funkcija;  
q m,r ir nekoriģēts atgāzu masas pl ūsmas ātrums kā laika t funkcija;  
Δt t,m ir atgāzu masas pl ūsmas mērītāja transform ācijas laiks t.  
Ja atgāzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka, izmantojot  ECU  datus vai 
sensoru, ņem vērā papildu transform ācijas laiku, ko ieg ūst ar savstarp ēju 
korelāciju starp apr ēķināto atgāzu masas pl ūsmas ātrumu un atg āzu masas 
plūsmas ātrumu, kas izm ērīts, ievērojot 3. papildin ājuma 4. punktu.  
3.3. Transportl īdzekļa datu sinhroniz ācija 
Citus datus, kas ieg ūti no sensora vai  ECU , sinhroniz ē, izmantojot 
savstarpēju korelāciju ar piem ērotiem emisiju datiem (piem ēram, sastāv­
daļas koncentr ācijas).  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 243  
3.3.1.  Transportl īdzekļa ātrums no daž ādiem avotiem  
Lai sinhroniz ētu transportl īdzekļa ātrumu un atg āzu masas pl ūsmas 
ātrumu, vispirms ir j ānosaka vieni der īgi ātruma dati. Ja transportl īdzekļa 
ātrums ir ieg ūts no vair ākiem avotiem (piem ēram, GPS, sensora vai  
ECU ), ātruma vērtības sinhroniz ē, izmantojot savstarp ēju korelāciju. 
3.3.2.  Transportl īdzekļa ātrums ar atg āzu masas pl ūsmas ātrumu  
Transportl īdzekļa ātrumu sinhroniz ē ar atgāzu masas pl ūsmas ātrumu, 
izmantojot savstarp ējo korelāciju starp atg āzu masas pl ūsmas ātrumu un 
transportl īdzekļa ātruma un pozit īvā paātrinājuma reizin ājumu.  
3.3.3.  Papildu sign āli 
Tādu signālu sinhroniz āciju, kuru v ērtības mainās lēni un neliel ā vērtību 
diapazonā, piemēram, apkārtējā temperat ūra, var neveikt.  
▼M3 
4. AUKST Ā IEDARBIN ĀŠANA  
Aukstā iedarbin āšana RDE  vajadzībām ir periods no testa s ākuma līdz 
brīdim, kad transportl īdzeklis ir braucis 5 min ūtes. Ja dzes ētāja tempera ­
tūru var ticami noteikt, aukst ās iedarbin āšanas periods beidzas, kad dzes ē­
tāja temperat ūra pirmo reizi ir sasniegusi vismaz 70 °C, bet ne v ēlāk kā 
5 minūtes pēc testa sākuma.  
▼M1 
5. EMISIJU M ĒRĪJUMI, IEKŠDEDZES MOTORAM NEDARBOJOTIES  
Reģistrē jebkādas moment ānās emisijas vai atg āzu plūsmas mērījumus, 
kas iegūti, kamēr iekšdedzes motors ir izsl ēgts. Pēc tam ar atseviš ķu 
darbību reģistrētās vērtības iestata uz nulli, izmantojot datu p ēcapstrādi. 
Iekšdedzes motoru uzskata par izsl ēgtu, ja ir sp ēkā divi no š ādiem krit ē­
rijiem: re ģistrētais motora apgriezienu skaits ir < 50 apgr./min; atg āzu 
masas pl ūsmas ātrumu m ēra pie < 3 kg/h; izm ērītais atgāzu masas 
plūsmas ātrums samazin ās līdz < 15 % no tipisk ā, stabilā atgāzu masas 
plūsmas ātruma brīvgaitā. 
▼B 
6. TRANSPORTL ĪDZEKĻA ATRAŠAN ĀS AUGSTUMA KONSEKVEN ­
CES PĀRBAUDE  
Gadījumā, ja pastāv pamatotas šaubas par to, ka brauciens ir veikts, 
pārsniedzot š ā pielikuma 5.2. punkt ā noteikto pie ļaujamo augstumu un 
ja augstums ir m ērīts tikai ar GPS, p ārbauda GPS augstuma datu konsek ­
venci un, ja nepieciešams, ievieš korekcijas. Datu konsekvenci p ārbauda, 
salīdzinot no GPS ieg ūtos ģeogrāfiskā platuma, ģeogrāfiskā garuma un 
augstuma datus ar digit āla reljefa mode ļa vai atbilstoša m ēroga topogr ā­
fiskās kartes augstuma datiem. M ērījumus, kas no topogr āfiskā kartē 
attēlota augstuma atš ķiras par vair āk nekā 40 m, manu āli koriģē un 
marķē. 
7. AR GPS NOTEIKT Ā TRANSPORTL ĪDZEKĻA ĀTRUMA KONSEK ­
VENCES P ĀRBAUDE  
Ar GPS noteikta transportl īdzekļa ātruma konsekvenci p ārbauda, apr ē­ 
ķinot un sal īdzinot kop ējo brauciena att ālumu ar atskaites m ērījumiem, 
kas iegūti vai nu no sensora, valid ēta ECU  vai, kā alternatīva, no digit ālas 
ceļu kartes vai topogr āfiskās kartes. Ac īmredzamas GPS datu k ļūdas 
obligāti jālabo, piem ēram, pirms konsekvences p ārbaudes, piem ērojot 
deducētās izskaitļošanas sensoru. Ori ģinālo un nekori ģēto datni saglab ā, ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 244  
un visus kori ģētos datus mar ķē. Koriģētie dati nep ārsniedz 120 s nep ār­
trauktu laika periodu vai 300 sekunžu laika periodu kop ā. Brauciena 
kopējais attālums, kas apr ēķināts, izmantojot kori ģētos GPS datus, neat ­ 
šķiras no atskaites att āluma vair āk kā par 4 %. Ja GPS dati neatbilst š īm 
prasībām un nav pieejams neviens cits uzticams ātruma avots, testa rezul ­
tātus anulē. 
8. EMISIJU KORI ĢĒŠANA  
8.1. Sausā–mitrā koriģēšana  
Ja ir mērītas sausās emisijas, izm ērītās koncentr ācijas konvert ē uz 
mitrajām, izmantojot š ādu formulu:  
, kur:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet piesārņotāja mitrā koncentr ācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos;  
c dry piesārņotāja sausā koncentr ācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos;  
k w sauss-mitrs korekcijas koeficients.  
k w aprēķināšanai izmanto š ādu vienādojumu:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
, kur:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
, kur:  
H a ir ieplūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa);  
c CO2 ir sausa CO  2 koncentrācija (%);  
c CO ir sausa CO koncentr ācija (%);  
α ūdeņraža molārā attiecība. 
8.2. NOx korekcija attiec ībā uz apkārtējā gaisa mitrumu un temperat ūru 
NO  x emisijas nekori ģē attiecībā uz apk ārtējā gaisa temperat ūru un 
mitrumu.  
▼M3 
8.3. Negat īvu emisijas rezult ātu korekcija  
Negatīvus starpposma rezult ātus nekori ģē. Negatīvus galīgos rezult ātus 
iestata uz nulli.  
8.4. Korekcija izv ērstiem apst ākļiem 
Emisijas pa sekund ēm, kas apr ēķinātas saskaņā ar šo papildin ājumu, var 
dalīt ar 1,6 tikai 9.5. un 9.6. punkt ā noteiktajos gad ījumos.  
Korekcijas koeficientu 1,6 piem ēro tikai vienu reizi. Korekcijas koefi ­
cients 1,6 attiecas uz pies ārņotāju emisijām, bet ne uz CO  2 . 
▼B 
9. ATG ĀZU MOMENT ĀNO GĀZVEIDA SAST ĀVDAĻU NOTEIKŠANA  
9.1. Ievads  
Sastāvdaļas nekori ģētās atgāzēs mēra ar mērījumu un paraugu ņemšanas 
analizatoriem, kas aprakst īti 2. papildin ājumā. Attiecīgo sastāvdaļu neko­
riģētās koncentr ācijas mēra saskaņā ar 1. papildin ājumu. Datiem veic 
laika korekciju un tos sinhroniz ē atbilstīgi 3. punktam.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 245  
9.2. NMHC  un CH  4 koncentr āciju aprēķināšana  
Metāna mērīšanai, izmantojot  NMC-FID , NMHC  aprēķināšana ir atkar īga 
no kalibrēšanas gāzes/metodes, ko izmanto nulles/iestat īšanas kalibr ēšanas 
koriģēšanai. Ja  FID  izmanto  THC  mērīšanai bez  NMC , to kalibr ē ar 
propānu/gaisu vai prop ānu/N  2 parastā veidā. FID  kalibrēšanai virkn ē ar 
NMC  ir pieļaujamas š ādas metodes:  
a) kalibrēšanas gāze, kas sast āv no prop āna/gaisa, nepl ūst caur  NMC ; 
b) kalibrēšanas gāze, kas sast āv no met āna/gaisa, pl ūst caur  NMC . 
Ļoti ieteicams kalibr ēt metāna FID  ar metānu/gaisu caur  NMC . 
Izmantojot a) metodi, CH  4 un NMHC  koncentr āciju aprēķina šādi: 
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Izmantojot b) metodi, CH  4 un NMHC  koncentr āciju aprēķina šādi: 
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
kur: 
c HC(w/o NMC)  HC koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 apejot  NMC  (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  HC koncentr ācija, CH  4 vai C  2 H 6 plūstot caur  NMC  
(ppmC  1 ) 
r h ir ogļūdeņražu reakcijas koeficients, k ā noteikts 2. papil ­
dinājuma 4.3.3. punkta b) apakšpunkt ā 
E M ir metāna efektivit āte, kā noteikts 2. papildin ājuma 4.3.4. 
punkta a) apakšpunkt ā 
E E ir etāna efektivit āte, kā noteikts 2. papildin ājuma 4.3.4. 
punkta b) apakšpunkt ā. 
Ja metāna FID  ir kalibrēts caur atdal ītāju (b) metode), tad met āna konver ­
sijas efektivit āte, kā noteikts 2. papildin ājuma 4.3.4. punkta a) apakšpun ­
ktā, ir nulle. Bl īvums, ko izmanto  NMHC  masas apr ēķiniem, ir vien āds ar 
visu ogļūdeņražu blīvumu pie 273,15 K un 101,325 kPa un ir atkar īgs no 
degvielas.  
10. ATG ĀZU MASAS PL ŪSMAS ĀTRUMA NOTEIKŠANA  
10.1.  Ievads  
Momentāno masas emisiju apr ēķinam saska ņā ar 11. un 12. punktu ir 
nepieciešams noteikt atg āzu masas pl ūsmas ātrumu. Atg āzu masas 
plūsmas ātrumu nosaka ar vienu no tiešo m ērījumu metod ēm, kas  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 246  
noteiktas 2. papildin ājuma 7.2. punkt ā. Kā alternatīva ir pieļaujama atg āzu 
masas plūsmas ātrumu apr ēķināšana, kā aprakstīts 10.2. līdz 10.4. punkt ā. 
10.2.  Aprēķinu metode, izmantojot gaisa masas pl ūsmas ātrumu un 
degvielas masas pl ūsmas ātrumu  
Atgāzu masas pl ūsmas moment āno ātrumu var apr ēķināt no gaisa masas 
plūsmas ātruma un degvielas masas pl ūsmas ātruma šādi: 
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
, kur:  
q mew,i atgāzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q maw,i ieplūdes gaisa masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
q mf,i degvielas masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s)  
Ja gaisa masas pl ūsmas ātrumu un degvielas masas pl ūsmas ātrumu vai 
atgāzu masas pl ūsmas ātrumu nosaka no  ECU  reģistrētiem datiem, apr ē­ 
ķinātais atgāzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums atbilst linearit ātes 
prasībām, kas atg āzu masas pl ūsmas ātrumam noteiktas 2. papildin ājuma 
3. punktā, un valid ācijas pras ībām, kas noteiktas 3. papildin ājuma 4.3. 
punktā. 
10.3.  Aprēķinu metode, izmantojot gaisa masas pl ūsmu un gaisa/degvielas 
attiecību 
Atgāzu masas pl ūsmas moment āno ātrumu var apr ēķināt no gaisa masas 
plūsmas ātruma un gaisa/degvielas attiec ības šādi: 
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
, kur:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
, kur:  
q maw,i ieplūdes gaisa masas pl ūsmas moment ānais ātrums (kg/s);  
A/F  st gaisa/degvielas stehiometrisk ā attiecība (kg/kg);  
λ i ir moment ānais liekā gaisa koeficients;  
c CO2 ir sausa CO  2 koncentrācija (%);  
c CO ir sausa CO koncentr ācija (ppm);  
c HCw mitra  HC koncentr ācija (ppm);  
α ir ūdeņraža molārā attiecība (H/C);  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 247  
β ir oglek ļa molārā attiecība (C/C);  
γ ir s ēra molārā attiecība (S/C);  
δ ir sl āpekļa molārā attiecība (N/C);  
ε ir sk ābekļa molārā attiecība (O/C).  
Koeficienti attiecas uz degvielas C  β H α O ε N δ S γ ar β = 1 uz oglekli 
bāzētām degviel ām. HC emisiju koncentr ācija parasti ir zema un to var 
neņemt vērā, aprēķinot λ i . 
Ja gaisa masas pl ūsmas ātrumu un gaisa/degvielas attiec ību nosaka no  
ECU  reģistrētiem datiem, apr ēķinātais atgāzu masas pl ūsmas moment ā­
nais ātrums atbilst linearit ātes prasībām, kas atg āzu masas pl ūsmas 
ātrumam noteiktas 2. papildin ājuma 3. punkt ā, un valid ācijas pras ībām, 
kas noteiktas 3. papildin ājuma 4.3. punkt ā. 
10.4.  Aprēķinu metode, izmantojot degvielas masas pl ūsmu un gaisa/deg ­
vielas attiec ību 
Atgāzu masas pl ūsmas moment āno ātrumu var apr ēķināt no degvielas 
plūsmas un gaisa/degvielas attiec ības (aprēķinot ar A/F  st un λ i saskaņā 
ar 10.3. punktu) š ādi: 
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Aprēķinātais atgāzu masas pl ūsmas moment ānais ātrums atbilst lineari ­
tātes prasībām, kas atg āzu masas pl ūsmas ātrumam noteiktas 2. papildi ­
nājuma 3. punkt ā, un valid ācijas pras ībām, kas noteiktas 3. papildin ājuma 
4.3. punkt ā. 
11. GĀZVEIDA SAST ĀVDAĻU MASAS MOMENT ĀNO EMISIJU APR Ē­ 
ĶINĀŠANA  
Masas moment ānās emisijas (g/s) nosaka, reizinot attiec īgā piesārņotāja 
momentāno koncentr āciju (ppm) ar atg āzu masas pl ūsmas moment āno 
ātrumu (kg/s), abas š īs vērtības koriģējot un sinhroniz ējot ar transform ā­
cijas laiku, un attiec īgo u vērtību no 1. tabulas. Ja veic sausos m ērījumus, 
pirms veikt turpm ākus aprēķinus, sast āvdaļu moment ānajām koncentr ā­
cijām piemēro sauss-mitrs korekciju saska ņā ar 8.1. punktu. Attiec īgos 
gadījumos negat īvas moment ānās emisijas v ērtības izmanto visos turpm ā­
kajos datu nov ērtējumos. Parametra starpv ērtības moment āno emisiju 
aprēķināšanā (g/s; #/s) izmanto t ādas, kā tās saņemtas no analizatora, 
plūsmas mērinstrumenta, sensora vai  ECU . Izmanto š ādu vienādojumu:  
, kur:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) masa (g/s);  
u gas ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) blīvuma un kop ējā atgāzu 
blīvuma attiec ība, kā uzskaitīts 1. tabul ā; 
c gas,i ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (g āze) izmērītā koncentr ācija izplūdē 
(ppm);  
q mew,i atgāzu masas pl ūsmas izm ērītais ātrums (kg/s)  
gas ir attiec īgā sastāvdaļa; 
i m ērījuma numurs.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 248  
1. tabula  
Nekoriģētas atgāzu u vērtības, kas nor āda attiec ību starp atg āzes sastāvdaļas vai pies ārņotāja i blīvumu 
(kg/m  3 ) un atgāzu blīvumu (kg/m  3 ) ( 6 ) 
Degviela  ρ e (kg/m  3 ) Sastāvdaļa vai pies ārņotājs i 
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas (kg/m  3 ) 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
dīzeļdegviela (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
etanols (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG  ( 3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
propāns 1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
butāns 1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG  ( 5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
benzīns (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
etanols (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Atkarībā no degvielas. 
( 2 ) Pie  λ = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa. 
( 3 ) u vērtību precizit āte ir 0,2 % š ādam masas sast āvam: C=66–76 %; H=22–25 %; N=0–12 %. 
( 4 ) NMHC , pamatojoties uz CH  2,93 (THC  izmanto CH  4 u gas koeficientu). 
( 5 ) u precizitāte ir 0,2 % š ādam masas sast āvam: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 %. 
( 6 ) u  gas vērtībās ietilpst vien ību pārveidošanas, lai nodrošin ātu, ka moment ānās emisijas tiek ieg ūtas norādītajās fiziskaj ās 
mērvienībās, t. i., g/s.  
▼M1 
12. DA ĻIŅU SKAITA MOMENT ĀNO EMISIJU APR ĒĶINĀŠANA  
Daļiņu skaita moment āno emisiju (da ļiņas/s) nosaka, reizinot attiec īgā 
piesārņotāja moment āno koncentr āciju (daļiņas/cm  3 ) ar atgāzu masas 
plūsmas moment āno ātrumu (kg/s), abas š īs vērtības koriģējot un sinhro ­
nizējot ar transform ācijas laiku. Attiec īgos gadījumos negat īvas momen ­
tānās emisijas v ērtības izmanto visos turpm ākajos datu nov ērtējumos. 
Visus starpposma rezult ātu zīmīgos ciparus izmanto moment āno emisiju 
aprēķinā. Izmanto š ādu vienādojumu:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
kur: 
PN,i ir daļiņu skaita pl ūsma (daļiņas/s);  
c PN,i ir izmērītā daļiņu skaita koncentr ācija (#/m  3 ), normaliz ēta līdz 
0 °C;  
q mew,i ir izmērītais atgāzu masas pl ūsmas ātrums (kg/s);  
ρ e ir izplūdes gāzu blīvums (kg/m  3 ) 0 °C temperat ūrā (1. tabula).  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 249  
13. DATU ZI ŅOŠANA UN APMAI ŅA 
Datu apmai ņa notiek starp m ērījumu sist ēmām un datu nov ērtēšanas 
programmat ūru, izmantojot standartiz ētu ziņošanas datni, k ā noteikts 8. 
papildinājuma 2. punkt ā. Datu jebk ādu priekšapstr ādi (piemēram, laika 
koriģēšana saska ņā ar 3. punktu vai GPS transportl īdzekļa ātruma sign āla 
koriģēšana saska ņā ar 7. punktu) veic ar m ērījumu sist ēmu kontroles 
programmat ūru un pabeidz, pirms tiek ģenerēta datu zi ņošanas datne. Ja 
datus kori ģē vai apstr ādā pirms to ievad īšanas datu zi ņošanas datn ē, 
oriģinālos izejas datus saglab ā kvalitātes nodrošin āšanas un kontroles 
vajadzībām. Starpv ērtību noapa ļošana nav at ļauta. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 250  
5. papildin ājums  
Visa brauciena dinamikas r ādītāju verifik ācija, izmantojot sl īdošā 
vidējošanas interv āla metodi  
1. Ievads  
Slīdošā vidējošanas interv āla metodi izmanto, lai verific ētu visa brauciena 
dinamiku. Tests ir iedal īts apakšda ļās (intervālos), un turpm ākās analīzes 
mērķis ir noteikt, vai brauciens ir der īgs RDE  vajadzībām. Šo interv ālu 
“normalit ātes” anal īzi veic, sal īdzinot to no att āluma atkar īgās CO  2 
emisijas ar atskaites l īkni, kas ieg ūta no transportl īdzekļa saskaņā ar 
WLTP  procedūru izmērītajām CO  2 emisijām. 
2. Apz īmējumi, parametri un m ērvienības 
Indekss (i) attiecas uz laika soli.  
Indekss (j) attiecas uz interv ālu. 
Indekss (k) attiecas uz kategoriju (t=kop ā, u=pilsēta, r=ārpus pilsētas, 
m=automa ģistrāle) vai uz CO  2 raksturlīkni (cc).  
Δ – starp ība 
≥ – liel āks vai vien āds 
# – skaitlis  
% – procenti  
≤ – maz āks vai vien āds 
a 1 ,b 1 – CO  2 raksturlīknes koeficienti  
a 2 ,b 2 – CO  2 raksturlīknes koeficienti  
M CO  2 – CO  2 masa, [g]  
M CO  2;j – CO  2 masa interv ālā j, [g]  
t i – kop ējais laiks sol ī i, [s]  
t t – testa ilgums, [s]  
v i – transportl īdzekļa faktiskais ātrums laika sol ī i, [km/h]  
v j – transportl īdzekļa vidējais ātrums interv ālā j, [km/h]  
tol 1H – augš ējā pielaide transportl īdzekļa CO  2 raksturlīknei, [%]  
tol 1L – apakš ējā pielaide transportl īdzekļa CO  2 raksturlīknei, [%]  
3. Slīdošie vid ējošanas interv āli 
3.1. Vidējošanas interv ālu definīcija 
Momentānās emisijas, kuras apr ēķina saska ņā ar 4. papildin ājumu, 
integrē, izmantojot sl īdošā vidējošanas interv āla metodi, kuras pamat ā ir 
CO  2 atskaites masa.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 251  
Aprēķinu princips ir š āds. No  RDE  attāluma atkar īgo CO  2 emisijas masu 
neaprēķina pilnai datu kopai, bet pilnas datu kopas apakškop ām, kuru 
garumu nosaka t ā, lai tās vienmēr atbilstu tai CO  2 masas da ļai, kuru 
transportl īdzeklis emit ējis WLTP  ciklā. Slīdošo interv ālu aprēķinus veic 
ar laika pieaugumu Δt, kas atbilst datu ņemšanas frekvencei. Š īs apak­ 
škopas, kas tiek izmantotas, lai apr ēķinātu transportl īdzekļa CO  2 emisijas 
uz ceļa un tā vidējo ātrumu, turpm ākajās iedaļās tiek sauktas par “vid ē­
jošanas interv ālu”. 
Šajā punktā aprakstīto aprēķinu veic no pirm ā datu punkta (uz priekšu).  
Vidējošanas interv ālos CO  2 masas, att āluma un transportl īdzekļa vidējā 
ātruma apr ēķināšanai neizmanto š ādus datus:  
— mērinstrumentu periodisk ās verifik ācijas un/vai verifik ācijas pēc 
nulles novirz ēm, 
— transportl īdzekļa braukšanas ātrumu, kas ir maz āks par 1 km/h.  
Aprēķinu sāk brīdī, kad transportl īdzekļa braukšanas ātrums ir vismaz 
1 km/h, un ietver braukšanas notikumus, kuros neizdal ās CO  2 , bet trans ­
portlīdzekļa braukšanas ātrums ir vismaz 1 km/h.  
Emisiju masu  M CO  2;j nosaka, iek ļaujot moment ānās emisijas, kas izteiktas 
g/s, kā noteikts š ā pielikuma 4. papildin ājumā. 
1. attēls. 
Transportl īdzekļa ātrums attiec ībā pret laiku: transportl īdzekļa 
vidējotās emisijas attiec ībā pret laiku, s ākot no pirm ā vidējošanas 
intervāla
 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 252  
2. attēls. 
CO  2 masas noteikšana, pamatojoties uz vid ējošanas interv āliem
 
Vidējošanas interv āla “j” ilgumu ( t 2,j – t 1,j ) nosaka š ādi: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
kur: 
M CO  2 ðt i;j Þ (t i,j )ir CO  2 masa, kas izm ērīta laika posm ā starp testa s ākumu 
un laiku  t i,j [g]; 
M CO  2;ref ir puse no CO  2 masas, ko transportl īdzeklis emit ējis WLTC  testa 
laikā, kas veikts saska ņā ar šīs regulas XXI pielikuma 6. papildpielikumu.  
Tipa apstiprin ājuma laik ā CO  2 atskaites v ērtību ņem no  WLTP , kas veikts 
atsevišķa transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma test ēšanas laik ā. 
ISC testēšanas mērķiem no II pielikuma 5. papildin ājuma Pārredzamības 
sarakstā Nr. 1 sniegt ā 12. punkta ieg ūst atskaites CO2 masu, interpol ējot 
starp transportl īdzekļa H vērtību un transportl īdzekļa L vērtību (attiec īgā 
gadījumā), kā noteikts XXI pielikuma 7. papildpielikum ā, izmantojot testa 
masu un ce ļa slodzes koeficientus (f0, f1 un f2), kas ieg ūti no atseviš ķa 
transportl īdzekļa atbilstības sertifik āta, kā noteikts IX pielikum ā. OVC- 
HEV  transportl īdzekļiem vērtību iegūst no  WLTP  testa, kas veikts uzl ādi 
noturošā režīmā. 
t 2,j izvēlas tā, lai:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
kur Δt ir datu ņemšanas periods.  
CO  2 masas  M CO  2;j intervālos aprēķina, integr ējot moment ānās emisijas, 
kas aprēķinātas atbilst īgi šā pielikuma 4. papildin ājumam.  
3.2. Interv āla parametru apr ēķināšana  
Katram interv ālam, kas noteikts saska ņā ar 3.1. punktu, apr ēķina šādas 
vērtības: ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 253  
— no att āluma atkar īgās CO  2 emisijas  M CO  2;d;j ; 
— transportl īdzekļa vidējo ātrumu  v j . 
4. Interv ālu izvērtēšana  
4.1. Ievads  
Testējamā transportl īdzekļa atskaites dinamiskos apst ākļus nosaka, pama ­
tojoties uz transportl īdzekļa CO  2 emisiju un vid ējā ātruma attiec ību, kas 
izmērīta 1. tipa apstiprin ājuma testu laik ā un ko sauc par “transportl ī­
dzekļa CO  2 raksturlīkni”. Lai ieg ūtu no attāluma atkar īgās CO  2 emisijas, 
transportl īdzeklim veic  WLTP  testa ciklu saska ņā ar šīs regulas XXI pieli ­
kumu.  
4.2. CO  2 raksturlīknes atskaites punkti  
No attāluma atkar īgās CO  2 emisijas, kas šaj ā punktā tiek ņemtas vērā 
atskaites l īknes noteikšanai, ieg ūst no II pielikuma 5. papildin ājuma 
Pārredzamības sarakst ā Nr. 1 sniegt ā 12. punkta, interpol ējot starp trans ­
portlīdzekļa H vērtību un transportl īdzekļa L vērtību (attiec īgā gadījumā), 
kā noteikts XXI pielikuma 7. papildpielikum ā, izmantojot testa masu un 
ceļa slodzes koeficientus (f0, f1 un f2), kas ieg ūti no atseviš ķa transport ­
līdzekļa atbilstības sertifik āta, kā noteikts IX pielikum ā. OVC-HEV  trans­
portlīdzekļiem vērtību iegūst no  WLTP  testa, kas veikts uzl ādi noturoš ā 
režīmā. 
Tipa apstiprin ājuma laik ā vērtības ņem no  WLTP , kas veikts atseviš ķa 
transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma test ēšanas laik ā. 
Atskaites punktus  P 1 , P 2 un P 3 , kas nepieciešami, lai noteiktu transport ­
līdzekļa CO  2 raksturlīkni, nosaka š ādi: 
4.2.1.  Punkts  P 1 
v P1 = 18.882  km/h  (vidējais ātrums  WLTP  cikla maza ātruma posm ā) 
M CO  2;d;P 1 = transportl īdzekļa CO  2 emisijas  WLTP  cikla maza ātruma 
posmā [g/km]  
4.2.2.  Punkts P  2 
v P2 = 56.664  km/h  (vidējais ātrums  WLTP  cikla augsta ātruma posm ā) 
M CO  2;d;P 2 = transportl īdzekļa CO  2 emisijas  WLTP  cikla augsta ātruma 
posmā [g/km]  
4.2.3.  Punkts P  3 
v P3 = 91.997  km/h  (vidējais ātrums  WLTP  cikla ļoti augsta ātruma posm ā) 
M CO  2;d;P 3 = transportl īdzekļa CO  2 emisijas  WLTP  cikla ļoti augsta ātruma 
posmā [g/km]  
4.3. CO  2 raksturlīknes defin ēšana  
Izmantojot atskaites punktus, kas defin ēti 4.2. punkt ā, CO  2 emisijas apr ē­ 
ķina atkarībā no vidējā ātruma, izmantojot divus line ārus nogriež ņus (P 1 , 
P 2 )un ( P 2 , P 3 ). Nogrieznis ( P 2 , P 3 ) ir ierobežots l īdz 145 km/h uz trans ­
portlīdzekļa ātruma ass. Raksturl īkni nosaka, izmantojot š ādus vienādo­
jumus:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 254  
Nogrieznim ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with: a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and: b 1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Nogrieznim ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with: a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P3 Ä v P2 Þ 
and: b 2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
3. attēls. 
Transportl īdzekļa CO  2 raksturlīkne un pielaides  ICE  un NOVC-HEV  transportl īdzekļiem
 
4. attēls. 
Transportl īdzekļa CO  2 raksturlīkne un pielaides  OVC-HEV  transportl īdzekļiem
 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 255  
4.4. Pilsētas, ārpilsētas un automa ģistrāļu intervāli 
4.4.1.  Pilsētas interv āli 
Pilsētas interv āliem ir rakstur īgs transportl īdzekļa vidējais ātrums  v j , kas 
mazāks par 45 km/h.  
4.4.2.  Ārpilsētas interv āli 
Ārpilsētas interv āliem ir rakstur īgs transportl īdzekļa vidējais ātrums  v j , 
kas ir liel āks nekā 45 km/h vai vien āds ar to un maz āks par 80 km/h.  
N2 kategorijas transportl īdzekļiem, kas saska ņā ar Direkt īvu 92/6/EEK 
aprīkoti ar ier īci, kura ierobežo transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, 
ārpilsētas interv āla rakstur īgais transportl īdzekļa ātrums  v j ir mazāks par 
70 km/h.  
4.4.3.  Automa ģistrāles interv āli 
Automaģistrāles interv āliem ir rakstur īgs transportl īdzekļa vidējais ātrums  
v j , kas ir liel āks nekā 80 km/h vai vien āds ar to un maz āks par 145 km/h.  
N2 kategorijas transportl īdzekļiem, kas saska ņā ar Direkt īvu 92/6/EEK 
aprīkoti ar ier īci, kura ierobežo transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, 
automaģistrāles interv āla rakstur īgais transportl īdzekļa ātrums  v j ir lielāks 
nekā 70 km/h vai vien āds ar to un maz āks par 90 km/h.  
5. attēls. 
Transportl īdzekļa CO  2 raksturlīkne: braukšanas pils ētā, ārpus 
pilsētas un pa automa ģistrāli definēšana ( ICE un  NOVC-HEV  
transportl īdzekļiem), izņemot N2 kategorijas transportl īdzekļus, kas 
saskaņā ar Direkt īvu 92/6/EEK apr īkoti ar ier īci, kura ierobežo 
transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h
  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 256  
6. attēls. 
Transportl īdzekļa CO  2 raksturlīkne: braukšanas pils ētā, ārpus 
pilsētas un pa automa ģistrāli defin ēšana ( OVC-HEV  
transportl īdzekļiem), izņemot N2 kategorijas transportl īdzekļus, kas 
saskaņā ar Direkt īvu 92/6/EEK apr īkoti ar ier īci, kura ierobežo 
transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h
  
4.5. Brauciena der īguma verifik ācija 
4.5.1.  Pielaides attiec ībā uz transportl īdzekļa CO  2 raksturlīkni 
Transportl īdzekļa CO  2 raksturlīknes augš ējā pielaide ir  tol  1H = 45 % 
braukšanai pils ētā un tol  1H = 40 % braukšanai ārpus pilsētas un pa auto ­
maģistrāli. 
Transportl īdzekļa CO  2 raksturlīknes apakš ējā pielaide ir  tol  1L = 25 %  ICE  
un NOVC-HEV  transportl īdzekļiem un  tol  1L = 100 %  OVC-HEV  trans­
portlīdzekļiem. 
4.5.2.  Testa der īguma verifik ācija 
Testu uzskata par der īgu, ja vismaz 50 % pils ētas, ārpilsētas un automa ­ 
ģistrāles interv ālu ir CO  2 raksturlīknei noteikto pielaižu robež ās. 
Attiecībā uz NOVC-HEV  un OVC-HEV  transportl īdzekļiem, ja nav izpil ­
dīta minimālā prasība 50 % starp tol1H un tol1L, augš ējo pozitīvo pielaidi 
tol1H drīkst palielin āt ar soli 1 %, l īdz ir sasniegta m ērķvērtība, proti, 
50 %. Izmantojot šo pieeju, v ērtība tol1H nekad nedr īkst pārsniegt 50 %.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 257  
6. papildin ājums  
GALĪGO RDE  EMISIJU REZULT ĀTU APR ĒĶINĀŠANA  
1. Apz īmējumi, parametri un m ērvienības 
Indekss (k) attiecas uz kategoriju (t=kop ā, u=pilsēta, 1-2= pirmie divi  
WLTP  cikla posmi).  
IC k ir attāluma daļa, ko  RDE  brauciena laik ā OVC-HEV  trans­
portlīdzeklis nobraucis, izmantojot iekšdedzes motoru  
d ICE,k ir attālums [km], ko  RDE  brauciena laik ā OVC-HEV  trans­
portlīdzeklis nobraucis, izmantojot iekšdedzes motoru  
d EV,k ir attālums [km], ko  RDE  brauciena laik ā OVC-HEV  trans­
portlīdzeklis nobraucis ar izsl ēgtu iekšdedzes motoru  
M RDE,k  ir no  RDE  attāluma atkar īgā gāzveida pies ārņotāju galīgā 
masa [mg/km] vai da ļiņu skaits [#/km]  
m RDE,k  ir no att āluma atkar īgā gāzveida pies ārņotāju masa 
[mg/km] vai da ļiņu skaits [#/km], kas emit ēta visa  RDE  
brauciena laik ā un pirms saska ņā ar šo papildin ājumu 
veicamo korekciju veikšanas  
M CO  2 RDE ;k ir no attāluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], kas emit ēta visa  
RDE  brauciena laik ā 
M CO  2 WLTC ;k ir no att āluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], kas emit ēta 
WLTC  ciklā 
M CO  2 WLTC  C S;k ir no attāluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], ko  WLTC  ciklā 
emitējis OVC-HEV  transportl īdzeklis, kas test ēts uzlādi 
noturošā režīmā 
r k [RDE  testā un WLTP  testā izmērīto CO  2 emisiju attiec ība] 
RF k ir RDE  braucienam apr ēķinātā rezultāta novērtēšanas 
koeficienta v ērtība 
RF L1 ir rezultāta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai izman ­
totās funkcijas pirmais parametrs  
RF L2 ir rezultāta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai izman ­
totās funkcijas otrais parametrs  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 258  
2. Gal īgo RDE  emisiju rezult ātu aprēķināšana  
2.1. Ievads  
Brauciena der īgumu verific ē saskaņā ar IIIA pielikuma 9.2. punktu. Der ī­
gajiem braucieniem gal īgos RDE  rezultātus transportl īdzekļiem ar  ICE, 
NOVC-HEV  un OVC-HEV  aprēķina šādi. 
Visam  RDE  braucienam un  RDE  brauciena pils ētas daļai (k=t=kop ā, 
k=u=pilsēta): 
M RDE,k  = m  RDE,k  · RF  k 
Rezultāta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai izmantot ās funkcijas 
parametra  RF  L1 un RF  L2 vērtības ir šādas: 
— pēc ražotāja piepras ījuma un tikai tipa apstiprin ājumiem, kas pieš ķirti 
līdz 2020. gada 1. janv ārim, 
RF L1 = 1,20 un  RF  L2 = 1,25;  
visos pārējos gadījumos:  
RF L1 = 1,30 un  RF  L2 = 1,50;  
RDE  rezultāta novērtēšanas koeficientus  RF  k (k=t=kop ā, k=u=pils ēta) 
iegūst, izmantojot 2.2. punkt ā noteikto funkciju  ICE  un NOVC-HEV  
transportl īdzekļiem un 2.3. punkt ā noteikto funkciju  OVC-HEV  trans­
portlīdzekļiem. Šos nov ērtēšanas koeficientus Komisija izv ērtē un 
pārskata, ņemot vērā tehnikas att īstību. Metodes grafiskais atveido ­
jums ir sniegts App 6.1. att ēlā, savukārt matem ātiskās formulas ir 
dotas App 6.1. tabul ā: 
App 6.1. att ēls. 
Rezultāta novērtēšanas koeficienta funkcija
  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 259  
App 6.1. tabula.  
Rezultāta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšana  
Kad Tad rezult āta novērtēšanas koeficients  
RF k ir: kur: 
r k ≤ RF  L1 RF k = 1 
RF L1 < r k ≤ RF  L2 RF k = a 1 r k + b 1 a 1 ¼ RF L2 Ä 1 
½RF L2 ðRF L1 Ä RF  L2 Þâ 
b 1 = 1 –  a 1 RF L1 
r k > RF  L2 RF k ¼ 1 
r k 
2.2. RDE rezult āta novērtēšanas koeficients transportl īdzekļiem ar ICE un 
NOVC-HEV  
RDE  rezultāta novērtēšanas koeficienta v ērtība ir atkar īga no attiec ības r k 
starp  RDE  testa laik ā izmērīto no att āluma atkar īgo CO  2 emisiju un 
saskaņā ar šīs regulas XXI pielikuma 6. papildpielikumu veikt ā WLTP  
testa laikā no attāluma atkar īgo transportl īdzekļa emitēto CO  2 , ko iegūst 
no II pielikuma 5. papildin ājuma Pārredzamības sarakst ā Nr. 1 sniegt ā 
12. punkta, interpol ējot starp transportl īdzekļa H vērtību un transportl ī­
dzekļa L vērtību (attiec īgā gadījumā), kā noteikts XXI pielikuma 7. papild ­
pielikumā, izmantojot testa masu un ce ļa slodzes koeficientus (f0, f1 un 
f2), kas ieg ūti no atseviš ķa transportl īdzekļa atbilstības sertifik āta, kā 
noteikts IX pielikum ā. Emisijām pilsētā attiecīgie WLTP  braukšanas 
cikla posmi ir:  
a) ICE  transportl īdzekļiem pirmie divi  WLTP  posmi, proti, zema un 
vidēja ātruma posmi,  
b) NOVC-HEV  transportl īdzekļiem viss  WLTP  braukšanas cikls.  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k 
2.3. RDE rezult āta novērtēšanas koeficients OVC-HEV transportl īdzekļiem 
RDE  rezultāta novērtēšanas koeficienta v ērtība ir atkar īga no attiec ības r k 
starp  RDE  testa laik ā izmērīto no att āluma atkar īgo CO  2 emisiju un 
saskaņā ar šīs regulas XXI pielikuma 6. papildpielikumu veikt ā WLTP  
testa laikā no attāluma atkar īgo transportl īdzekļa emitēto CO  2 , ko iegūst 
no II pielikuma 5. papildin ājuma Pārredzamības sarakst ā Nr. 1 sniegt ā 
12. punkta, interpol ējot starp transportl īdzekļa H vērtību un transportl ī­
dzekļa L vērtību (attiec īgā gadījumā), kā noteikts XXI pielikuma 7. papild ­
pielikumā, izmantojot testa masu un ce ļa slodzes koeficientus (f0, f1 un 
f2), kas ieg ūti no atseviš ķa transportl īdzekļa atbilstības sertifik āta, kā 
noteikts IX pielikum ā. Attiecību r k koriģē ar attiecību, kas ataino iekšde ­
dzes motora attiec īgo izmantošanu  RDE  brauciena un  WLTP  testa laik ā, 
kas jāveic, izmantojot uzl ādi noturošo rež īmu. Turpm āk sniegtās formulas 
Komisija izv ērtē un pārskata, ņemot vērā tehnikas att īstību. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 260  
Braukšanai pils ētā vai kopējai braukšanai:  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k Ä CS;t · 0,85 
IC k 
kur IC  k ir ar iekšdedzes motoru pa pils ētu vai vis ā braucien ā nobraukt ā 
attāluma attiec ība, kas dal īta ar kop ējo pa pils ētas brauciena vai kop ējo 
brauciena att ālumu:  
IC k ¼ d ICE;k 
d ICE;k þ d EV;k 
Nosakot iekšdedzes motora ekspluat āciju saska ņā ar 4. papildin ājuma 
5. punktu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 261  
7. papildin ājums  
Transportl īdzekļu atlase PEMS test ēšanai sākotnējā tipa apstiprin ājumā 
▼M3 
1. IEVADS  
PEMS  testi tiem rakstur īgo raksturlielumu d ēļ nav jāveic katram trans ­
portlīdzekļa tipam attiec ībā uz emisij ām un remonta un tehnisk ās 
apkopes inform āciju (turpm āk “transportl īdzekļa emisiju tips”, k ā 
noteikts š īs regulas 2. panta 1. punkt ā. Transportl īdzekļa ražotājs saskaņā 
ar Direktīvas 2007/46/EK IX pielikuma I da ļu var salikt kop ā vairākus 
transportl īdzekļa emisiju tipus un vair ākus transportl īdzekļus, kuriem ir 
dažādas paziņotās maksim ālās RDE  vērtības, izveidojot vienu  PEMS  
testa saimi saska ņā ar 3. punkta pras ībām, ko valid ē saskaņā ar 4. punkta 
prasībām. 
▼B 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
N — transportl īdzekļa emisiju tipu skaits  
NT — transportl īdzekļa emisiju tipu minim ālais skaits  
PMR  H — visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzekļu 
augstākā jaudas/masas attiec ība 
PMR  L — visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzekļu 
zemākā jaudas/masas attiec ība 
V_eng_max — visu PEMS testa saim ē ietverto transportl īdzekļu 
maksimālais dzinēja tilpums  
▼M1 
3. PEMS  TESTA SAIMES IZVEIDE  
PEMS  testa saime satur pabeigtus transportl īdzekļus ar līdzīgiem emisiju 
raksturlielumiem. Transportl īdzekļu emisiju tipus dr īkst iekļaut PEMS  
testa saim ē tikai tad, ja pabeigtajiem transportl īdzekļiem PEMS  testa 
saimes ietvaros ir identiski raksturlielumi, kas noteikti 3.1. un 3.2. 
punktā. 
3.1. Administrat īvie kritēriji 
3.1.1. Tipa apstiprin ātājiestāde, kas izdevusi emisijas tipa apstiprin ājumu 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 (“iest āde”).  
3.1.2. Ražot ājs, kas sa ņēmis emisijas tipa apstiprin ājumu saska ņā ar Regulu 
(EK) Nr. 715/2007.  
▼B 
3.2. Tehniskie krit ēriji 
3.2.1. Sp ēkiekārtas tips (piem., iekšdedzes dzin ējs, HEV , PHEV ). 
3.2.2. Degvielas(-u) veids(-i) (piem., benz īns, dīzeļdegviela,  LPG , NG  u.c.). 
Divu degvielu vai main āmas degvielas transportl īdzekļus var grup ēt ar 
citiem transportl īdzekļiem, ar kuriem tiem ir viena kop īga degviela.  
3.2.3. Sadedzes process (piem., divtaktu, četrtaktu).  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 262  
3.2.4. Cilindru skaits  
3.2.5. Cilindru bloka izk ārtojums (piem., rind ā, V veidā, radiāli, horizont āli 
viens otram pret ī). 
3.2.6. Dzin ēja tilpums.  
Transportl īdzekļa ražotājs norāda V_eng_max v ērtību (= visu PEMS 
testa saim ē ietverto transportl īdzekļu maksim ālais dzin ēja tilpums). 
PEMS testa saimes transportl īdzekļu dzinēju tilpums nedr īkst atšķirties 
par vairāk kā – 22 % no V_eng_max, ja V_eng_max ≥1 500 ccm, un par 
vairāk kā – 32 % no V_eng_max, ja V_eng_max <1 500 ccm.  
3.2.7. Dzin ēja degvielas padeves metode (piem., netieš ā vai tiešā, vai kombi ­
nētā iesmidzin āšana)  
3.2.8. Dzeses sist ēmas veids (piem., gaiss, ūdens, eļļa) 
3.2.9. Ies ūkšanas metode (piem., ar br īvo gaisa ies ūci, ar pūtes iekārtu), pūtes 
iekārtas tips (piem., ar ārēju piedziņu, viens vai vair āki turbokompresori, 
maināma ģeometrija u. c.).  
3.2.10. Atg āzu pēcapstrādes sistēmas sastāvdaļu tipi un sec ība (piem., tr īskom­
ponentu katal ītiskais neitralizators, oksid ācijas katal ītiskais neitralizators, 
liesa degmais ījuma NOx filtrs,  SCR , liesa degmais ījuma NOx katal īti­
skais neitralizators, cietda ļiņu filtrs)  
3.2.11. Atg āzu recirkul ācija (ar vai bez t ās, iekšēja/ārēja, ar vai bez dzes ēšanas, 
zemspiediena/ augstspiediena)  
3.3. PEMS testa saimes paplašin āšana  
Esošu PEMS testa saimi var paplašin āt, pievienojot tai jaunus transport ­
līdzekļu emisiju tipus. Paplašin ātajai PEMS testa saimei un t ās validē­ 
šanai arī ir jāatbilst 3. un 4. punkta pras ībām. Šajā saistībā, iespējams, 
jāveic papildu transportl īdzekļu testēšana ar PEMS, lai paplašin āto 
PEMS testa saimi valid ētu saskaņā ar 4. punktu.  
3.4. Alternat īva PEMS testa saime  
Kā alternatīvu 3.1.–3.2. punkta noteikumiem transportl īdzekļa ražotājs 
var defin ēt tādu PEMS testa saimi, kas ir identiska vienam transportl ī­
dzekļa emisiju tipam. Šaj ā gadījumā 4.1.2. punkta pras ību par PEMS 
testa saimes valid ēšanu nepiem ēro. 
4. PEMS TESTA SAIMES VALID ĒŠANA  
4.1. PEMS testa saimes valid ēšanas visp ārīgās prasības 
4.1.1. Transportl īdzekļa ražotājs nodod iest ādei PEMS testa saimes transportl ī­
dzekļa paraugu. Šo transportl īdzekli pak ļauj PEMS testam, ko veic 
tehniskais dienests, lai pier ādītu transportl īdzekļa parauga atbilst ību šā 
pielikuma pras ībām. 
4.1.2. Iest āde atbilst īgi šā papildin ājuma 4.2. punkta pras ībām atlasa papildu 
transportl īdzekļus testēšanai ar PEMS, ko veic tehniskais dienests, lai 
pierādītu atlasīto transportl īdzekļu atbilstību šā pielikuma pras ībām. 
Tehniskos krit ērijus papildu transportl īdzekļa atlasei saska ņā ar šā papil­
dinājuma 4.2. punktu re ģistrē līdz ar testa rezult ātiem. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 263  
4.1.3. Ja pan ākta vienošan ās ar iestādi, PEMS testu tehnisk ā dienesta uzrau ­
dzībā var veikt ar ī cits uzņēmums ar nosac ījumu, ka vismaz transportl ī­
dzekļu testus, kas paredz ēti šā papildinājuma 4.2.2. un 4.2.6. punkt ā, un 
kopumā vismaz 50 % no šaj ā papildinājumā paredzētajiem PEMS testa 
saimes valid ēšanas PEMS testiem veic tehniskais dienests. Š ādā gadī­
jumā par visu PEMS testu pareizu izpildi atbilst īgi šā pielikuma 
prasībām joprojām ir atbild īgs tehniskais dienests.  
4.1.4. Konkr ēta transportl īdzekļa PEMS testa rezult ātus drīkst izmantot citu 
PEMS testa saimju valid ēšanai saska ņā ar šā papildin ājuma pras ībām, 
ievērojot šādus nosac ījumus:  
— transportl īdzekļus, kas iek ļauti valid ējamās PEMS testa saim ēs, ir 
apstiprinājusi viena iest āde saska ņā ar Regulas (EK) 715/2007 
prasībām, un šī iestāde piekrīt izmantot attiec īgā transportl īdzekļa 
PEMS testa rezult ātus citu PEMS testa saimju valid ēšanai,  
— katrā apstiprin āmajā PEMS testa saim ē ir tāds transportl īdzeklis, kas 
atbilst attiec īgajam transportl īdzekļa emisiju tipam.  
Katrā validēšanas reiz ē tiek uzskat īts, ka attiec īgo atbild ību uzņemas 
attiecīgās saimes transportl īdzekļu ražotājs neatkar īgi no tā, vai šis ražo ­
tājs bija iesaist īts attiecīgā transportl īdzekļa emisiju tipa PEMS test ā. 
4.2. Transportl īdzekļu atlase test ēšanai ar PEMS, kad tiek valid ēta 
PEMS testa saime  
Atlasot transportl īdzekļus no PEMS testa saimes, b ūtu jānodrošina, ka 
PEMS test ā tiek pārbaudīti turpmāk izklāstītie tehniskie raksturlielumi, 
kas ir būtiski attiec ībā uz piesārņotāju emisijām. Viens test ēšanai atlas ī­
tais transportl īdzeklis var b ūt reprezentat īvs attiecībā uz dažādiem tehni ­
skajiem raksturlielumiem. PEMS testa saimes apstiprin āšanai transport ­
līdzekļus atlasa š ādi. 
4.2.1. Katr ā degvielu kombin ācijā (piem., benz īns un  LPG , benzīns un  NG , 
tikai benz īns), ar kuru daži PEMS testa saimes transportl īdzekļi var 
darboties, PEMS test ēšanai atlasa vismaz vienu transportl īdzekli, kas 
var darboties ar šo degvielu kombin āciju. 
4.2.2. Ražot ājs norāda vērtību PMR  H (= visu PEMS testa saim ē ietilpstošo 
transportl īdzekļu augstākā jaudas/masas attiec ība) un vērtību PMR  L (= 
visu PEMS testa saim ē ietilpstošo transportl īdzekļu zemākā jaudas/masas 
attiecība). Šajā gadījumā “jaudas/masas attiec ība” atbilst attiec ībai starp 
iekšdedzes dzin ēja maksim ālo lietderīgo jaudu, k ā norādīts šīs regulas I 
pielikuma 3. papildin ājuma 3.2.1.8. punkt ā, un atskaites masu, kas defi ­
nēta Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 3. punkt ā. Testēšanai atlasa 
vismaz vienu transportl īdzekli konfigur ācijā, kas ir reprezentat īva PEMS 
testa saimes nor ādītajai PMR  H vērtībai, un vienu transportl īdzekli konfi ­
gurācijā, kas ir reprezentat īva norādītajai PMR  L vērtībai. Ja transportl ī­
dzekļa energopies ātinājuma vērtība neatšķiras no nor ādītās PMR  H vai 
PMR  L vērtības par vair āk kā 5 %, tad š ādu transportl īdzekli vajadz ētu 
uzskatīt par tādu, kas ir reprezentat īvs attiecībā uz šo vērtību. 
4.2.3. Test ēšanai atlasa vismaz vienu transportl īdzekli ar katru transmisijas 
veidu (piem., manu āla, autom ātiska,  DCT ), kas uzst ādīts PEMS testa 
saimes transportl īdzekļos. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 264  
4.2.4. Test ēšanai atlasa vismaz vienu četru riteņu piedziņas transportl īdzekli 
(4x4 transportl īdzekli), ja PEMS testa saim ē ir šādi transportl īdzekļi. 
4.2.5. Test ē vismaz vienu reprezentat īvu transportl īdzekli attiec ībā uz katru 
PEMS saim ē iekļautajos transportl īdzekļos uzstādītā dzinēja tilpumu.  
▼M3 _______  
▼M1 
4.2.7. Vismaz vienam transportl īdzeklim no  PEMS  saimes veic karst ās darbi­
nāšanas test ēšanu.  
4.2.8. Neatkar īgi no 4.2.1. l īdz 4.2.6. punkta nosac ījumiem test ēšanai atlasa 
vismaz š ādu konkr ētās PEMS  testa saimes transportl īdzekļa emisiju 
tipu skaitu:  
PEMS  testa saim ē iekļauto trans ­
portlīdzekļa emisiju tipu skaits N  Aukstās darbināšanas testam ar  PEMS  atlasīto 
transportl īdzekļu emisiju tipu minim ālais skaits NT  Karstās darbināšanas testam ar  
PEMS  atlasīto transportl īdzekļu 
emisiju tipu minim ālais skaits NT  
1 1  1 (  2 ) 
no 2 līdz 4 2  1  
no 5 līdz 7 3  1  
no 8 līdz 10  4  1  
no 11 līdz 49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
vairāk nekā 49 NT = 3 + 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT noapa ļo līdz nākamajam veselam skaitlim. 
( 2 ) ►M3 Ja PEMS  testa saim ē ir tikai viens transportl īdzekļa emisijas tips, tipa apstiprin ātāja iestāde nolemj, vai trans ­ 
portlīdzeklis ir test ējams karst ās iedarbin āšanas vai aukst ās iedarbin āšanas apst ākļos. ◄ 
▼B 
5. ZI ŅOŠANA  
5.1. Transportl īdzekļa ražotājs sniedz piln īgu PEMS testa saimes aprakstu, 
kurā jo īpaši norādīti 3.2. punkt ā aprakstītie kritēriji, un iesniedz to 
iestādei. 
5.2. Ražot ājs PEMS testa saimei pieš ķir unikālu identifik ācijas numuru  MS- 
OEM-X-Y  formātā un paziņo to iestādei. Šajā gadījumā MS ir tās dalīb­
valsts numurs, kura pieš ķir EK tipa apstiprin ājumu (  1 ), OEM  ir 3 rakst ­
zīmju ražot āja apzīmējums,  X ir kārtas numurs, ar kuru apz īmē sākotnējo 
PEMS testa saimi, un  Y ir numurs, ar kuru nor āda testa saimes papla ­ 
šinājumu skaitu (s ākot no 0, ar ko apz īmē PEMS testa saimi, kura v ēl 
nav paplašin āta). 
▼M3 
5.3. Iest āde un transportl īdzekļa ražotājs uztur to transportl īdzekļa emisiju 
tipu sarakstu, kuri ir iek ļauti kādā PEMS  testa saim ē, šajā sarakstā 
izmantojot emisiju tipa apstiprin ājuma numurus. Attiec ībā uz katru 
emisiju tipu nor āda arī atbilstīgās transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma 
numuru, tipu, variantu un versiju kombin ācijas, kā noteikts transportl ī­
dzekļa EK atbilst ības sertifik āta 0.2. ieda ļā. ▼B 
( 1 ) 1 – Vācija; 2 – Francija; 3 – It ālija; 4 – N īderlande; 5 – Zviedrija; 6 – Be ļģija; 7 – 
Ungārija; 8 – Čehija; 9 – Sp ānija; 11 – Apvienot ā Karaliste; 12 – Austrija; 13 – 
Luksemburga; 17 – Somija; 18 – D ānija; 19 – Rum ānija; 20 – Polija; 21 – Portug āle; 
23 – Grie ķija; 24 – Īrija; 25 – Horv ātija; 26 – Slov ēnija; 27 – Slov ākija; 29 – Igaunija; 
32 – Latvija; 34 – Bulg ārija; 36 – Lietuva; 49 – Kipra; 50 – Malta.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 265  
5.4. Iest āde un transportl īdzekļa ražotājs uztur to transportl īdzekļa emisiju 
tipu sarakstu, kas atlas īti PEMS test ēšanai ar m ērķi validēt PEMS 
testa saimi saska ņā ar 4. punktu, š ādi sniedzot ar ī nepieciešamo infor ­
māciju par to, k ā aptverti 4.2. punkt ā noteiktie atlases krit ēriji. Šis 
saraksts nor āda arī to, vai konkr ētam PEMS testam tika piem ēroti 
4.1.3. punkta noteikumi.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 266  
7.a papildin ājums  
Brauciena dinamikas r ādītāju verifik ācija 
1. IEVADS  
Šajā papildin ājumā ir aprakst ītas aprēķinu proced ūras, ar ko verific ē 
brauciena dinamikas r ādītājus, nosakot dinamikas r ādītāju pārmērību 
vai tās trūkumu braucienos pa pils ētu, ārpus pilsētas un pa automa ģis­
trāli. 
▼B 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
RPA relat īvais pozit īvais paātrinājums  
Δ — starp ība 
> — liel āks 
≥ — liel āks vai vien āds 
% — procenti  
< — maz āks 
≤ — maz āks vai vien āds 
a — pa ātrinājums [m/s  2 ] 
a i — paātrinājums laika sol ī i [m/s  2 ] 
a pos — pozitīvais paātrinājums, kas liel āks par 0,1 m/s  2 
[m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitīvais paātrinājums, kas liel āks par 0,1 m/s  2 
laika solī i, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un 
automaģistrāles daļas [m/s  2 ] 
a res — paātrinājuma izšķirtspēja [m/s  2 ] 
d i — laika sol ī i veiktais att ālums [m]  
d i,k — laika sol ī i veiktais att ālums, ņemot vērā pilsētas, 
ārpuspilsētas un automa ģistrāles daļas [m]  
indekss (i) — diskr ēts laika solis  
indekss (j) — pozit īvā paātrinājuma datu kopu diskr ētais laika 
solis 
indekss (k) — attiecas uz attiec īgo kategoriju (t=viss, u=pils ētas, 
r=ārpuspilsētas, m=automa ģistrāles) 
M k — paraugu skaits pils ētas, ārpuspilsētas un automa ģis­
trāles daļām ar pozit īvo paātrinājumu, kas liel āks 
nekā 0,1 m/s  2 
N k — kopējais paraugu skaits pils ētas, ārpuspilsētas un 
automaģistrāles daļām un visam braucienam  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 267  
RPA  k — relatīvais pozit īvais paātrinājums pils ētas, ārpuspil­
sētas un automa ģistrāles daļām [m/s  2 vai 
kWs/(kg*km)]  
t k — pilsētas, ārpuspilsētas un automa ģistrāles daļu un 
visa brauciena ilgums [s]  
T4253H — salikto datu izl īdzinātājs 
ν — transportl īdzekļa ātrums [km/h]  
ν i — transportl īdzekļa faktiskais ātrums laika sol ī i 
[km/h]  
ν i,k — transportl īdzekļa faktiskais ātrums laika sol ī i, 
ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automa ģis­
trāles daļas [km/h] 
ðν · aÞ i — transportl īdzekļa faktiskais ātrums katr ā paātrinā­
jumā laika sol ī i [m  2 /s 3 vai W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — transportl īdzekļa faktiskais ātrums pozit īvajā paātri­
nājumā, kas liel āks nekā 0,1 m/s  2 , laika sol ī j, 
ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automa ģis­
trāles daļas [m  2 /s 3 vai W/kg]. 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95.  th procentile transportl īdzekļa ātruma un t āda 
pozitīvā paātrinājuma reizin ājumam, kas liel āks 
nekā 0,1 m/s  2 , ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas 
un automa ģistrāles daļas [m  2 /s 3 vai W/kg]  
ν k — transportl īdzekļa vidējais ātrums pils ētas, ārpuspil­
sētas un automa ģistrāles daļās [km/h]  
3. BRAUCIENA R ĀDĪTĀJI 
3.1. Aprēķini 
▼M3 
3.1.1.  Datu priekšapstr āde 
Tādus dinamiskos parametrus k ā paātrinājums ( v · a pos ) vai RPA nosaka 
ar ātruma sign ālu, kura precizit āte ir 0,1 % vis ām ātruma vērtībām virs 
3 km/h un kura datu ņemšanas frekvence ir 1 Hz. Š ādu precizit ātes 
prasību parasti nodrošina p ēc attāluma kalibr ēti signāli, ko ieg ūst no 
riteņu (rotācijas) ātruma sensora. Pret ējā gadījumā paātrinājumu nosaka 
ar precizit āti 0,01 m/s2 un datu ņemšanas frekvenci 1 Hz. Šaj ā gadījumā 
atsevišķam ātruma sign ālam ( v · a pos ) precizit ātei ir jābūt vismaz 
0,1 km/h.  
Pareiza ātruma līkne veido pamatu turpm ākiem aprēķiniem un rezult ātu 
nodalīšanai, kā aprakstīts 3.1.2. un 3.1.3. punkt ā. 
▼B 
3.1.2.  Attāluma, paātrinājuma un  ν · a aprēķināšana  
Turpmākos aprēķinus veic vis ā laikbalst ītajā ātruma līknē (izšķirtspēja 
1 Hz) no 1. sekundes l īdzt t sekundei (p ēdējā sekunde).  
Attāluma pieaugumu katrai datu izlasei apr ēķina šādi: 
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 268  
kur: 
d i ir laika sol ī i veiktais att ālums [m],  
ν i ir faktiskais transportl īdzekļa ātrums laika sol ī i [km/h],  
N t ir kopējais izlašu skaits.  
Paātrinājumu aprēķina šādi: 
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
kur: 
a i ir paātrinājums laika sol ī i [m/s  2 ]. Ja  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0 Ja i ¼ N t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Transportl īdzekļa ātruma un katra pa ātrinājuma reizin ājumu apr ēķina 
šādi: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
kur: 
ðν · aÞ i transportl īdzekļa faktiskais ātrums un katra pa ātrinājuma reizi ­
nājums laika sol ī i [m  2 /s 3 vai W/kg]  
▼M3 
3.1.3.  Rezult ātu apvienošana  
Pēc a  i un (v · a) i aprēķināšanas vērtības v  i , d i , a i un (v · a) i sarindo 
augošā secībā pēc transportl īdzekļa ātruma.  
Visas datu kopas, kur ās v  i ≤ 60 km/h pieder pie ātruma nodal ījuma 
“pilsēta”, visas datu kopas, kur ās 60 km/h < v  i ≤ 90 km/h pieder pie 
ātruma nodal ījuma “ārpuspilsēta”, un visas datu kopas, kur ās v  i > 
90 km/h pieder pie ātruma nodal ījuma “automa ģistrāle”. 
N2 kategorijas transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar ier īci, kura ierobežo 
transportl īdzekļa ātrumu līdz 90 km/h, visas datu kopas, kur ās v  i ≤ 
60 km/h pieder pie ātruma nodal ījuma “pils ēta”, visas datu kopas, 
kurās 60 km/h < v  i ≤ 80 km/h pieder pie ātruma nodal ījuma “ārpuspil­
sēta”, un visas datu kopas, kur ās v i > 80 km/h pieder pie ātruma noda ­
lījuma “automa ģistrāle”. 
Katrā nodalījumā jābūt vismaz 100 datu kop ām, kur pa ātrinājuma 
vērtības ir a  i > 0,1 m/s  2 . 
Katram ātruma nodal ījumam transportl īdzekļa vidējo ātrumu  v k aprēķina 
šādi: 
v k ¼ ð P 
i v i;k Þ=N k , i = 1 to N  k , k = u, r, m  
kur: 
N k ir kopējais paraugu skaits pils ētas, ārpuspilsētas un automa ģistrāles 
daļām. 
▼B 
3.1.4.  v · a posÄ ½95â aprēķināšana katram ātruma nodal ījumam  
95. procentili no  v · a pos vērtībām aprēķina šādi: 
ðv · aÞ i;k vērtības katrā ātruma nodal ījumā sakārto pieaugoš ā secībā 
visām datu kop ām, kurās a i;k> 0,1 m=s 2 a i;k ã 0,1 m=s 2 , un nosaka 
šādu paraugu kop ējo skaitu  M k . ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 269  
Pēc tam procenti ļu vērtības šā dā veidā piešķ ir ðv · a pos Þ i;k vērtībām, 
kurām a i;k ã 0,1 m =s 2 . 
Zemākajai  v · a pos vērtībai piešķ ir procentili 1/ M k , otrajai zem ākajai – 
2/M k , trešajai zem ākajai – 3/M  k , un augst ākā vērtība ir M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â ir ðv · a pos Þ j;k vērtība, kur  j=M k ¼ 95% . Ja  
j=M k ¼ 95% : nevar izpild īt, ðv · a pos Þ k Ä ½95â aprēķina ar line āru inter­
polāciju starp sec īgām izlasēm j un j+1, kur  j=M k< 95%  un 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relatīvo pozitīvo paātrinājumu katram ātruma nodal ījumam apr ēķina 
šādi: 
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kur: 
RPA  k ir relatīvais pozitī vais paātrinājums pils ētas, ārpuspilsētas un 
automaģistrāles daļām [m/s  2 vai kWs/(kg*km)],  
Δ t ir laika starp ība, kas ir vien āda ar 1 sekundi,  
M k ir paraugu skaits pils ētas, ārpuspilsētas un automa ģistrāles daļām 
ar pozitīvu paātrinājumu, 
N k kopējais paraugu skaits pils ētas, ārpuspilsētas un automa ģistrāles 
daļām. 
4. BRAUCIENA DERĪGUMA VERIFIK ĀCIJA 
4.1.1.  v Ü a  posÄ ½95â verifikācija katram ātruma nodal ījumam (v izteikts 
[km/h])  
Ja izpildās v k Ï 74,6 km =h 
un 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ; 
brauciens nav der īgs. 
Ja izpild ās v k> 74,6 km =h un ðv · a pos Þ k Ä ½95â> (0,0742 · v k + 
18,966), brauciens nav der īgs. 
▼M3 
Pēc ražotā ja piepras ījuma un tikai tiem N1 vai N2 transportl īdzekļiem, 
kuriem transportl īdzekļa jaudas un masas attiec ība ir maz āka nekā vai 
vienāda ar 44 W/kg, tad:  
Ja v k Ï 74,6 km =h 
un 
ðv · a pos Þ k _½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
ir izpildīts, brauciens nav der īgs. 
Ja v k> 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 270  
un 
ðv · a pos Þ k _½95â> ðÄ 0,097 · v k þ 31,635Þ 
ir izpildīts, brauciens nav der īgs. 
Lai aprēķinātu jaudas un masas attiec ību, izmanto š ādas vērtības: 
— masa, kas atbilst transportl īdzekļa faktiskajai testa masai, ieskaitot 
autovadītāju un PEMS apr īkojumu (kg); 
— motora maksimālā nominālā jauda, ko nor ādījis ražotā js (W). 
4.1.2. RPA verifikācija katram ātruma nodal ījumam  
Ja v k Ï 94,05 km =h un RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ izpildās, 
brauciens nav der īgs. 
Ja v k> 94,05 km =h un RPA  k < 0,025 izpild ās, brauciens nav der īgs. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 271  
7.b papildin ājums  
Procedūra, ar ko nosaka PEMS brauciena kumulat īvo pozitīvo augstuma 
pieaugumu  
1. IEVADS  
Šajā papildinājumā ir aprakst īta proced ūra, ar ko nosaka PEMS brauciena 
kumulatīvo augstuma pieaugumu.  
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
d(0) — att ālums brauciena s ākumā [m] 
d — kumulat īvais attālums, kas veikts konkr ētajā atsevi­ 
šķajā ceļa punktā [m] 
d 0 — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz mērījumam 
tieši pirms attiec īgā ceļa punkta  d [m] 
d 1 — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz mērījumam 
tieši pēc attiecīgā ceļa punkta  d [m] 
d a — atsauces ce ļa punkts pie  d(0)  [m] 
d e — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz pēdējam atse­
višķajam ceļa punktam [m]  
d i — moment ānais attālums [m]  
d tot — kopējais testa att ālums [m]  
h(0) — transportl īdzekļa augstums p ēc datu kvalit ātes 
pārbaudes un pamatverifik ācijas brauciena s ākumā 
[m vjl.]  
h(t) — transportl īdzekļa augstums p ēc datu kvalit ātes 
pārbaudes un pamatverifik ācijas punkt ā t [m vjl.]  
h(d) — transportl īdzekļa augstums ce ļa punktā d [m vjl.]  
h(t-1)  — transportl īdzekļa augstums p ēc datu kvalit ātes 
pārbaudes un pamatverifik ācijas punkt ā t-1 [m vjl.]  
h corr (0) — kori ģētais augstums tieši pirms attiec īgā ceļa punkta  
d [m vjl.]  
h corr (1) — kori ģētais augstums tieši p ēc attiecīgā ceļa punkta  d 
[m vjl.]  
h corr (t) — kori ģētais transportl īdzekļa moment ānais augstums 
datu punkt ā t [m vjl.]  ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 272  
h corr (t-1) — koriģē tais transportl īdzekļa moment ānais augstums 
datu punkt ā t-1 [m vjl.]  
h GPS, i — transportl īdzekļa moment ānais augstums, m ērot ar 
GPS [m vjl.] 
h GPS (t) — transportl īdzekļa augstums, mē rot ar GPS, datu 
punktā t [m vjl.]  
h int (d) — interpol ētais augstums konkr ētajā atsevišķ ajā ceļa 
punktā d [m vjl.] 
h int,sm,1  (d) — izl īdzinātais un interpol ētais augstums konkr ētajā 
atsevišķ ajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas 
[m vjl.] 
h map (t) — transportl īdzekļa augstums, pamatojoties uz topogr ā­
fisko karti, datu punkt ā t [m vjl.]  
Hz — hercs 
km/h — kilometri stund ā 
m — metrs  
road  grade,1  (d) — izl īdzinātais ceļa slīpums konkr ētajā atsevišķ ajā ceļa 
punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas [m/m] 
road  grade,2  (d) — izl īdzinātais ceļa slīpums konkr ētajā atsevišķ ajā ceļa 
punktā d pēc otrās izlīdzināšanas [m/m] 
sin — trigonometrisk ā sinusa funkcija  
t — laiks, kas pagājis kopš testa sā kuma [s] 
t 0 — laiks, kas pag ājis mē rījuma veikšanai tieši pirms 
attiecīgā ceļa punkta  d [s] 
v i — transportl īdzekļa moment ānais ātrums [km/h]  
v(t) — transportl īdzekļa ātrums datu punkt ā t [km/h] 
3. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS 
RDE brauciena kumulat īvo pozitī vo augstuma pieagumu nosaka, pamato­
joties uz trim parametriem: transportl īdzekļa moment āno augstumu h  GPS,i 
[m vjl.], to mē rot ar GPS, transportl īdzekļa moment āno ātrumu v  i [km/h], 
ko reģistrē ar 1 Hz frekvenci, un attiec īgo laiku  t [s], kas pag ājis kopš 
testa sā kuma. 
4. KUMULAT ĪVĀ POZIT ĪVĀ AUGSTUMA PIEAUGUMA APR ĒĶINĀ­ 
ŠANA 
4.1. Visp ārīgi 
RDE brauciena kumulat īvo pozitī vo augstuma pieaugumu apr ēķina trīs 
posmos, t. i.,: i) veic datu kvalit ātes pārbaudi un pamatverifik āciju, ii) 
koriģē transportl īdzekļa moment ānos augstuma datus un iii) apr ēķina 
kumulatīvo pozitī vo augstuma pieaugumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 273  
4.2. Datu kvalit ātes pārbaude un pamatverifik ācija 
Pārbauda transportl īdzekļa moment āno ātruma datu piln īgumu. Korekcija 
sakarā ar trūkstošiem datiem ir pie ļaujama, ja datu iztr ūkumi atbilst 
prasībām, kas noteiktas 4. papildin ājuma 7. punkt ā; pretējā gadījumā 
testa rezult ātus anulē. Pārbauda moment āno augstuma datu piln īgumu. 
Datu iztrūkumu kori ģē, veicot datu interpol āciju. Interpol ēto datu parei ­
zību verific ē, izmantojot topogr āfisko karti. Interpol ētos datus ieteicams 
koriģēt, ja izpild ās šāds nosacījums: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m  
Augstuma korekciju veic t ā, lai:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
kur: 
h(t) — transportl īdzekļa augstums p ēc datu kvalit ātes pārbaudes un 
pamatverifik ācijas datu punkt ā t [m vjl.]  
h GPS (t) — transportl īdzekļa augstums, m ērot ar GPS, datu punkt ā t [m 
vjl.] 
h map (t) — transportl īdzekļa augstums, pamatojoties uz topogr āfisko 
karti, datu punkt ā t [m vjl.]  
4.3. Transportl īdzekļa moment āno augstuma datu korekcija  
Absolūto augstumu  h(0)  brauciena s ākumā pie d(0)  iegūst, izmantojot 
GPS, un t ā pareizību verific ē, izmantojot inform āciju topogr āfiskajā 
kartē. Novirze nedr īkst būt lielāka par 40 m. Visus moment ānā augstuma 
datus  h(t) koriģē, ja izpild ās šāds nosacījums: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Augstuma korekciju veic t ā, lai:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
kur: 
h(t) — transportl īdzekļa augstums p ēc datu kvalit ātes pārbaudes 
un pamatverifik ācijas datu punkt ā t [m vjl.]  
h(t-1)  — transportl īdzekļa augstums p ēc datu kvalit ātes pārbaudes 
un pamatverifik ācijas datu punkt ā t-1 [m vjl.]  
v(t) — transportl īdzekļa ātrums datu punkt ā t [km/h]  
h corr (t) — kori ģētais transportl īdzekļa moment ānais augstums datu 
punktā t [m vjl.]  
h corr (t-1) — kori ģētais transportl īdzekļa moment ānais augstums datu 
punktā t-1 [m vjl.]  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 274  
Pēc korekcijas proced ūras pabeigšanas ieg ūst derīgu absolūtā augstuma 
datu kopu. Šo datu kopu izmanto, lai apr ēķinātu kumulat īvo pozitīvo 
augstuma pieaugumu, k ā aprakstīts 13.4. punkt ā. 
4.4. Kumulat īvā pozitīvā augstuma pieauguma gal īgā aprēķināšana  
4.4.1.  Vienotas telpisk ās izšķirtspējas izveide  
Brauciena kop ējo attālumu  d tot [m] nosaka, summ ējot moment ānos attā­
lumus  d i . Moment āno attālumu  d i nosaka, izmantojot š ādu formulu:  
d i ¼ v i 
3,6 
kur: 
d i — moment ānais attālums [m]  
v i — transportl īdzekļa moment ānais ātrums [km/h]  
Kumulatīvo augstuma pieaugumu apr ēķina, izmantojot datus ar konstantu 
telpisko izš ķirtspēju 1 m un s ākot ar pirmo m ērījumu brauciena s ākumā 
d(0). Atsevišķos datu punktus ar izš ķirtspēju 1 m apz īmē kā ceļa punktus, 
ko raksturo konkr ēta attāluma vērtība d (piem ēram, 0, 1, 2, 3 m …) un to 
attiecīgais augstums  h(d)  [m vjl.].  
Katra atseviš ķā ceļa punkta  d augstumu apr ēķina, interpol ējot moment āno 
augstumu  h corr (t) šādi: 
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
kur: 
h int (d) — interpol ētais augstums konkr ētajā atsevišķajā ceļa punktā d 
[m vjl.]  
h corr (0) — kori ģētais augstums tieši pirms attiec īgā ceļa punkta  d [m 
vjl.] 
hcorr(1)  — kori ģētais augstums tieši p ēc attiecīgā ceļa punkta  d [m vjl.]  
d — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz konkr ētajam atsevi ­ 
šķajam ceļa punktam  d [m] 
d 0 — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz mērījumam tieši 
pirms attiec īgā ceļa punkta  d [m] 
d 1 — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz mērījumam tieši p ēc 
attiecīgā ceļa punkta  d [m] 
4.4.2.  Datu papildizl īdzināšana  
Augstuma datus, kas ieg ūti par katru atseviš ķo ceļa punktu, izl īdzina, 
izmantojot divpak āpju proced ūru; ar  d a un d e apzīmē attiecīgi pirmo un 
pēdējo datu punktu (1. att ēls). Pirmo izl īdzināšanu piem ēro šādi: 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 275  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m< d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
kur: 
road  grade,1  (d) — izlīdzinātais ceļa slīpums konkr ētajā atsevišķajā ceļa 
punktā pēc pirmās izlīdzināšanas [m/m]  
h int (d) — interpol ētais augstums konkr ētajā atsevišķajā ceļa 
punktā d [m vjl.]  
h int,sm,1  (d) — izl īdzinātais interpol ētais augstums konkr ētajā atsevi­ 
šķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas [m vjl.]  
d — kumulat īvais attālums, kas veikts konkr ētajā atsevi­ 
šķajā ceļa punktā [m] 
d a — atsauces ce ļa punkts nulle metru att ālumā [m] 
d e — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz pēdējam atsevi ­ 
šķajam ceļa punktam [m]  
Otro izlīdzināšanu piem ēro šādi: 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
kur: 
road  grade,2  (d) — izlīdzinātais ceļa slīpums konkr ētajā atsevišķajā ceļa 
punktā pēc otrās izlīdzināšanas [m/m]  
h int,sm,1  (d) — izl īdzinātais interpol ētais augstums konkr ētajā atsevi­ 
šķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas [m vjl.]  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 276  
d — kumulat īvais attālums, kas veikts konkr ētajā atsevi­ 
šķajā ceļa punktā [m] 
d a — atsauces ce ļa punkts nulle metru att ālumā [m] 
d e — kumulat īvais attālums, kas veikts l īdz pēdējam atsevi ­ 
šķajam ceļa punktam [m]  
1. attēls 
Interpolēto augstuma sign ālu izlīdzināšanas proced ūras ilustr ācija
 
▼M3 
4.4.3.  Galīgā rezultāta aprēķināšana  
Kopējā brauciena kumulat īvo pozitīvo augstuma pieaugumu apr ēķina, 
iekļaujot visus pozit īvos interpol ētos un izl īdzinātos ceļa slīpumus, t. i., 
road  grade,2  (d). Rezult āts jānormalizē ar kopējo testa att ālumu dtot un j āiz­
saka kā kumulatīvais pozit īvais augstuma pieaugums metros uz katriem 
attāluma simts kilometriem.  
Pamatojoties uz transportl īdzekļa ātrumu katr ā atsevišķā ceļa punktā, tad 
aprēķina brauciena pils ētas režīmā kumulatīvo pozitīvo augstuma pieau ­
gumu:  
v w = 1 / (t  w,i – t w,i-1 ) · 60  2 / 1 000  
kur: 
v w - transportl īdzekļa ātrums ceļa punktā [km/h]  
Visas datu kopas, kur ās v  w =< 60 km/h, pieder pie brauciena pils ētas 
daļas. 
Integrē visas pozit īvās interpol ētās un izlīdzinātās ceļa kategorijas, kas 
atbilst pils ētas datu kopai.  
Integrē 1 m ceļa punktu skaitu, kas atbilst pils ētas datu kopai, un dala ar 
1 000, lai apr ēķinātu pilsētas testa brauciena att ālumu d  urban [km].  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 277  
Tad aprēķina brauciena pils ētas daļas pozitīvo kumulat īvo augstuma 
pieaugumu, dalot pils ētas brauciena augstuma pieaugumu ar pils ētas 
testa brauciena att ālumu, un izsaka kumulat īvo augstuma pieaugumu 
metros uz simts kilometriem att āluma.  
▼B 
5. SKAITLISKS PIEM ĒRS 
1. un 2. tabul ā parādīts, kā aprēķināt pozitīvo augstuma pieaugumu, 
balstoties uz datiem, kas re ģistrēti testā uz ceļa ar PEMS. Īsuma labad 
šajā dokument ā iekļauts 800 m un 160 s izvilkums.  
5.1. Datu kvalit ātes pārbaude un pamatverifik ācija 
Datu kvalit ātes pārbaudi un pamatverifik āciju veic divos posmos. Pirm ­
kārt, pārbauda transportl īdzekļa ātruma datu piln īgumu. Esošaj ā datu 
izlasē nav konstat ēti ar transportl īdzekļa ātrumu saist ītu datu iztr ūkumi 
(sk. 1. tabulu). Otrk ārt, pārbauda absol ūtā augstuma datu piln īgumu; datu 
paraugā trūkst augstuma datu par 2. un 3. sekundi. Iztr ūkumus aizpilda, 
interpolējot GPS sign ālu. Papildus tam GPS augstumu verific ē, izmantojot 
topogrāfisko karti; š ī verifikācija ietver augstumu  h(0)  brauciena s ākumā. 
Augstuma datus, kas attiecas uz 112.–114. sekundi, kori ģē, balstoties uz 
topogrāfisko karti, lai izpild ītos šāds nosacījums:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Veiktās datu verifik ācijas rezult ātā iegūst piektās slejas datus  h(t). 
5.2. Transportl īdzekļa moment āno augstuma datu korekcija  
Tālāk koriģē absolūtā augstuma datus  h(t) , kas attiecas uz 1.–4., 
111.–112. un 159.–160. sekundi, pie ņemot attiec īgi 0., 110. un 158. 
sekundes augstuma v ērtības, jo šiem augstuma datiem šajos laikposmos 
ir piemērojams šāds vienādojums: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Veiktās datu korekcijas rezult ātā iegūst sestās slejas datus  h corr (t). Veikto 
verifikācijas un korekcijas darb ību ietekme uz augstuma datiem par ādīta 
2. attēlā. 
5.3. Kumulat īvā pozitīvā augstuma pieauguma apr ēķināšana  
5.3.1.  Vienotas telpisk ās izšķirtspējas izveide  
Momentāno attālumu  d i aprēķina, transportl īdzekļa moment āno ātrumu 
(km/h) dalot ar 3,6 (1. tabulas 7. sleja). P ārrēķinot augstuma datus nol ūkā 
iegūt vienotu telpisko izš ķirtspēju 1 m, ieg ūst atseviš ķos ceļa punktus d 
(2. tabulas 1. sleja) un to attiec īgās augstuma v ērtības h int (d) (2. tabulas 7. 
sleja). Katra atseviš ķā ceļa punkta d augstumu apr ēķina, interpol ējot izmē­
rīto moment āno augstumu  h corr : 
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 278  
5.3.2.  Datu papildizl īdzināšana  
2. tabulā pirmais un p ēdējais atseviš ķais ceļa punkts ir: attiec īgi d a =0 m 
un d e =799 m. Katru atseviš ķā ceļa punkta augstuma datus izl īdzina, 
izmantojot divpak āpju proced ūru. Pirmā izlīdzināšana tiek veikta š ādi: 
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
Ar šo piēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
Ar šo piēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
Ar šo piēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≥ (599m)  
Izlīdzināto un interpol ēto augstumu apr ēķina šādi: 
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Otrā izlīdzināšana:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
Ar šo piēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
Ar šo piēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
Ar šo piēmru tiek demonstr ēta izlidzin āšana, ja d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 279  
5.3.3.  Galīgā rezultāta aprēķināšana  
Brauciena kumulat īvo pozitīvo augstuma pieaugumu apr ēķina, iekļaujot 
visus pozit īvos interpol ētos un izl īdzinātos ceļa slīpumus, t. i., v ērtības 2. 
tabulas slej ā road  grade,2  (d). Visai datu kopai veiktais kop ējais attālums ir  
d tot ¼ 139,7km  un visi pozit īvie interpol ētie un izlīdzinātie ceļu slīpumi – 
516 m. T āpēc pozitīvais kumulat īvais augstuma pieaugums ir 516 × 
100/139,7 = 370 m/100 km.  
1. tabula  
Transportl īdzekļa moment āno augstuma datu korekcija  
Laiks 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— nozīmē datu iztr ūkumus  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 280  
2. tabula  
Ceļa slīpuma apr ēķins 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
2. attēls 
Datu verifik ācijas un korekcijas ietekme – ar GPS m ērījumiem ieg ūtā augstuma l īkne 
h GPS (t), ar topogr āfisko karti ieg ūtā absolūtā līkne h map (t), pēc datu kvalit ātes 
pārbaudes un pamatverifik ācijas ieg ūtā augstuma l īkne h(t)  un 1. tabul ā sniegto 
datu korekcijas l īkne hcorr(t) .
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 281  
3. attēls 
Koriģētās augstuma l īknes  h corr (t) un izlīdzinātā un interpol ētā augstuma  h int,sm,1  
salīdzinājums
  
2. tabula  
Pozitīvā augstuma pieauguma apr ēķināšana  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 282  
_______  
▼B 
8. papildin ājums  
Datu apmai ņa un ziņošanas pras ības 
▼M3 
1. IEVADS  
Šajā papildinājumā aprakstītas prasības par datu apmai ņu starp m ērījumu 
sistēmām un datu izv ērtēšanas programmat ūru, kā arī prasības par star ­
prezultātu un gal īgo RDE  rezultātu ziņošanu un apmai ņu pēc datu izv ēr­
tējuma pabeigšanas.  
Obligāto un neoblig āto parametru apmai ņa un ziņošana notiek saska ņā ar 
1. papildin ājuma 3.2. punkta pras ībām. Tehniskais zi ņojums sast āv no 
5 daļām: 
i) datu apmai ņas datne, k ā aprakstīts 4.1. punkt ā; 
ii) datu zi ņošanas datne Nr. 1, k ā aprakstīts 4.2.1. punkt ā; 
iii) datu zi ņošanas datne Nr. 2, k ā aprakstīts 4.2.2. punkt ā; 
iv) transportl īdzekļa un motora apraksts, k ā norādīts 4.3. punkt ā; 
v) PEMS  uzstādīšanas vizu ālais papildmateri āls, kā aprakst īts 
4.4. punkt ā. 
2. APZ ĪMĒJUMI, PARAMETRI UN M ĒRVIENĪBAS  
a 1 CO  2 raksturlīknes koeficients  
b 1 CO  2 raksturlīknes koeficients  
a 2 CO  2 raksturlīknes koeficients  
b 2 CO  2 raksturlīknes koeficients  
tol 1- primārā apakšējā pielaide  
tol 1+ primārā augšējā pielaide  
(v.a  pos )95  k 95. procentile transportl īdzekļa ātruma un t āda pozitīvā 
paātrinājuma reizin ājumam, kas liel āks nekā 0,1 m/s  2 , 
braucot pils ētā, ārpus pils ētas un uz automa ģistrāles 
[m 2 /s 3 vai W/kg]  
RPA  k relatīvais pozit īvais paātrinājums, braucot pils ētā, ārpus 
pilsētas un pa automa ģistrāli [m/s  2 vai kWs/(kg*km)]  
IC k ir attāluma daļa, ko  RDE  brauciena laik ā OVC-HEV  
transportl īdzeklis nobraucis, izmantojot iekšdedzes 
motoru  
d ICE,k ir attālums [km], ko RDE brauciena laik ā OVC-HEV 
transportl īdzeklis nobraucis, izmantojot iekšdedzes 
motoru  
d EV,k ir attālums [km], ko RDE brauciena laik ā OVC-HEV 
transportl īdzeklis nobraucis ar izsl ēgtu iekšdedzes 
motoru  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 283  
M CO  2;RDE ;k ir no attāluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], kas emit ēta 
visa RDE brauciena laik ā 
M CO  2;WLTP ;k ir no attāluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], kas emit ēta 
WLTC cikl ā 
M CO  2;WLTP  C S;k ir no attāluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], ko  WLTC  
laikā emitējis OVC-HEV  transportl īdzeklis, kas test ēts 
uzlādi noturoš ā režīmā 
r k RDE test ā un WLTP test ā izmērīto CO  2 emisiju attie ­
cība 
RF k ir RDE  braucienam apr ēķinātā rezultāta novērtēšanas 
koeficienta v ērtība 
RF L1 ir rezult āta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai 
izmantotās funkcijas pirmais parametrs  
RF L2 ir rezult āta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai 
izmantotās funkcijas otrais parametrs  
▼B 
3. DATU APMAI ŅAS UN ZI ŅOŠANAS FORM ĀTS 
▼M3 
3.1. Vispārīgi 
Emisiju v ērtības, kā arī citus attiec īgus parametrus zi ņo un ar tiem 
apmainās, izmantojot csv form āta datni. Parametru v ērtības atdala ar 
komatu (ASCII kods #h2C). Apakšparametru v ērtības atdala ar kolu 
(ASCII kods #h3B). Decim āldaļu norādīšanai izmanto punktu (ASCII 
kods #h2E). Rindas beig ās izmanto rakstatgriezi, ASCII-kods #h0D 
#h0A. Tūkstošu atdal īšanai nek ādas zīmes neizmanto.  
▼B 
3.2. Datu apmai ņa 
Datu apmai ņa starp m ērījumu sistēmām un datu izv ērtēšanas programma ­
tūru notiek ar t ādas standartiz ētas ziņošanas datnes starpniec ību, kurā 
ietverts oblig āto un neoblig āto parametru minim ālais kopums. Datu 
apmaiņas datne ir struktur ēta šādi: pirmās 195 rindas ir rezerv ētas 
galvenei, kura sniedz īpašu inform āciju par, piem ēram, testa apst ākļiem, 
PEMS apr īkojumu un t ā kalibrēšanu (1. tabula). 198.-200 rind ā norāda 
parametru apz īmējumus un m ērvienības. 201. rinda un visas turpm ākās 
datu rindas veido datu apmai ņas datnes pamatda ļu, kurā norādītas para­
metru vērtības (2. tabula). Datu apmai ņas datnes pamatda ļā datu rindu 
skaits ir vismaz vien āds ar testa ilgumu sekund ēs, kas reizin āts ar reģis­
trēšanas frekvenci hercos.  
▼M3 
3.3. Starprezult āti un gal īgie rezult āti 
Starprezult ātu kopsavilkuma parametrus re ģistrē un struktur ē, kā parādīts 
3. tabulā. 3. tabul ā norādīto inform āciju iegūst pirms 5. un 6. papildin ā­
jumā aprakstīto datu izv ērtēšanas un emisiju apr ēķina metožu piem ēro­ 
šanas.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 284  
Transportl īdzekļa ražotājs reģistrē datu izv ērtēšanas metožu pieejamos 
rezultātus atseviš ķās datnēs. Datu izv ērtēšanas rezult ātus, kas ieg ūti ar 
5. papildin ājumā aprakstīto metodi, un emisiju apr ēķinu, kas veikts 
saskaņā ar 6. papildin ājumu, ziņo saskaņā ar 4., 5. un 6. tabulu. Datu 
ziņošanas datnes galvenei ir tr īs daļas. Pirmās 95 rindas ir paredz ētas 
īpašai inform ācijai par datu izv ērtēšanas metodes iestat ījumiem. 
101.–195. rind ā izklāsta rezult ātus, kas ieg ūti ar attiec īgo datu izv ērtē­ 
šanas metodi. 201.–490. rinda ir rezerv ēta emisiju gal īgo rezultātu ziņo­ 
šanai. 501. rinda un visas turpm ākās datu rindas veido datu zi ņošanas 
datnes pamatda ļu, kurā detalizēti norādīti datu izv ērtēšanas rezult āti. 
▼B 
4. TEHNISK ĀS ZIŅOŠANAS TABULAS  
▼M3 
4.1. Datu apmai ņa 
1. tabulas kreis ā slejā ir ziņojamais parametrs (fiks ēts formāts un saturs). 
1. tabulas vid ējā slejā ir apraksts un/vai vien ība (fiksēts formāts un 
saturs). Ja parametru var raksturot ar vid ējā slejā uzskaitīto definēto 
elementu, šo parametru raksturo, izmantojot defin ēto nomenklat ūru 
(piemēram, datu apmai ņas datnes 19. rind ā “transportl īdzeklis ar manu ālo 
transmisiju” j ānorāda “manu ālā”, nevis “MT” vai “rokas vad ība” vai k āda 
cita nomenklat ūra. 1. tabulas labaj ā slejā ieraksta faktiskos datus. Tabul ās 
ierakstīti neīsti parametri, lai par ādītu, kā pareizi aizpild īt ziņojamo saturu. 
Jāievēro tabulas sleju un rindu (tostarp tukšo rindu) sec ība. 
1. tabula.  
Datu apmai ņas datnes galvene  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Testa datums  (dd.mm.gggg.)  13.10.2016  
Organizācija, kas uzrauga testu  [organiz ācijas nosaukums]  Ne īsts parametrs  
Testa veikšanas vieta  [pils ēta, valsts]  Ispra, It ālija 
Organizācija, kas pas ūta testu  [organiz ācijas nosaukums]  Ne īsts parametrs  
Transportl īdzekļa vadītājs [TS/Lab/OEM]  VELA lab  
Transportl īdzekļa tips  [transportl īdzekļa komercnosaukums]  Komercnosaukums  
Transportl īdzekļa ražotājs [nosaukums]  Manekens  
Transportl īdzekļa modeļa gads  [gads]  2017  
Transportl īdzekļa ID kods  [VIN kods, k ā noteikts ISO 3779:2009]  ZA1JRC2U912345678  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 285  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Odometra r ādījums testa s ākumā [km]  5 252  
Odometra r ādījums testa beig ās [km]  5 341  
Transportl īdzekļa kategorija  [kategorija, k ā noteikts Direkt īvas 70/156/ 
EEK II pielikum ā] M1 
Tipa apstiprin ājuma emisiju 
ierobežojums  [Euro X]  Euro 6c  
Aizdedzes tips  [PI/CI]  PI  
Motora nomin ālā jauda  [kW]  85  
Maksimālais griezes moments  [Nm]  190  
Motora darba tilpums  [ccm]  1 197  
Transmisija  [manu ālā, automātiskā, CVT ] CVT  
Pārnesumu skaits kust ībai uz 
priekšu  [#] 6  
Degvielas tips Ja main āmā 
degviela, nor āda testā izmantoto 
degvielu  [benzīns/dīzeļdegviela/ LPG /NG/biometāns/ 
etanols/biod īzeļdegviela]  Dīzeļdegviela  
Smērviela  [ražojuma nosaukums]  5W30  
Priekšējās un aizmugur ējās 
riepas izm ērs [platums.augstums.loka diametrs/ platum ­
s.augstums.loka diametrs]  195.55.20/195.55.20  
Priekšējās un aizmugur ējās ass 
riepu spiediens  [bar/bar]  2.5/2.6  
Ceļa slodzes parametri  [F  0 /F 1 /F 2 ] 60.1/0.704/0.03122  
Tipa apstiprin ājuma testa cikls  [ NEDC, WLTC ] WLTC  
Tipa apstiprin ājuma CO  2 
emisijas  [g/km]  139,1  
CO  2 emisijas  WLTC  režīmā 
zemā ātrumā [g/km]  155,1  
CO  2 emisijas  WLTC  režīmā 
vidējā ātrumā [g/km]  124,5  
CO  2 emisijas  WLTC  režīmā lielā 
ātrumā [g/km]  133,8  
CO  2 emisijas  WLTC  režīmā ļoti 
lielā ātrumā [g/km]  146,2  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 286  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Transportl īdzekļa testa masa (  1 ) [kg]  1 743,1  
PEMS  ražotājs [nosaukums]  MANUF 01  
PEMS  tips [ PEMS  komercnosaukums]  PEMS  X56  
PEMS  sērijas numurs  [numurs]  C9658  
PEMS  barošanas avots  [akumulatora tips Li-ion/Ni-Fe/Mg-ion]  Li-ion  
Gāzu analizatora ražot ājs [nosaukums]  MANUF 22  
Gāzu analizatora tips  [tips]  IR  
Gāzu analizatora s ērijas numurs  [numurs]  556  
Spēkiekārtas tips  [ ICE/NOVC-HEV/ OVC-HEV ] ICE  
Elektromotora jauda  [kW. 0 ja transportl īdzeklim ir tikai  ICE ] 0  
Motora st āvoklis, sākot testu  [auksts/silts]  Auksts  
Riteņu piedziņas režīms [2 WD/4WD] 2 WD 
Mākslīgā krava  [% novirze no lietder īgās slodzes]  28  
Izmantotā degviela  [atsauce/tirgus/EN228]  tirgus  
Riepu protektora dzi ļums [mm]  5  
Transportl īdzekļa vecums  [m ēneši]  26  
Degvielas padeves sist ēma [Tieš ā iesmidzin āšana/ Netieš ā iesmidzin ā­ 
šana/ Tieš ā un netieš ā iesmidzin āšana]  Tiešā iesmidzin āšana 
Virsbūves tips  [sedans/he čbeks/univers ālis/kupeja/p ārveido­
jams/kravas automaš īna/furgons  Sedans  
CO  2 emisija uzl ādi noturoš ā 
režīmā (OVC-HEV ) [g/km]  —  
EFM  ražotājs (  3 ) [nosaukums]  EFMman 2  
EFM  sensora tips (  3 ) [darb ības princips]  Pitot  
EFM  sērijas numurs (  3 ) [numurs]  556  
Atgāzu masas pl ūsmas ātruma 
avots  [EFM/ECU /sensors]  EFM  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 287  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Gaisa spiediena sensors  [tips, ražot ājs] Piezoresistor/AAA  
Testa datums  (dd.mm.gggg.)  13.10.2016  
Pirmstesta proced ūras sākuma 
laiks  [h:min]  15:25  
Brauciena s ākuma laiks  [h:min]  15:42  
Pēctesta proced ūras sākuma 
laiks  [h:min]  17:28  
Pirmstesta proced ūras beigu 
laiks  [h:min]  15:32  
Brauciena beigu laiks  [h:min]  17:25  
Pēctesta proced ūras beigu laiks  [h:min]  17:38  
Maksimālā izgarošanas 
temperatūra [K] 291,2  
Minimālā izgarošanas 
temperatūra [K] 290,7  
Izgarošana piln ībā vai da ļēji 
veikta izv ērstos gaisa tempera ­
tūras apstākļos [jā/nē] N ē 
Braukšanas rež īms transportl ī­
dzekļiem ar  ICE , attiecīgā 
gadījumā [parastais/sporta/eko]  Eko  
Braukšanas rež īms PHEV  trans­
portlīdzekļiem [uzlādi noturošs/ akumul ēto enerģiju patērē­
jošs/ akumulatora uzl āde/saudzīga 
ekspluatācija] 
Vai testa laik ā ir dezaktiv ēta 
kāda aktiviz ētā droš ības 
sistēma? [Nē/ESP/ABS/ AEB]  N ē 
Aktivizēta palaišanas-aptur ē­ 
šanas sist ēma [jā/nē/nē SS] n ē SS 
Gaisa kondicion ēšana [izsl ēgts/ieslēgts] Izsl ēgts režīms 
Laika korekcija:  THC  nobīde [s]  
Laika korekcija:  CH4  nobīde [s]  
Laika korekcija:  NMHC  nobīde [s]  
Laika korekcija: O  2 nobīde [s]  – 2  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 288  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Laika korekcija:  PN nobīde [s]  3,1  
Laika korekcija: CO nob īde [s]  2,1  
Laika korekcija: CO  2 nobīde [s]  2,1  
Laika korekcija: NO nob īde [s]  – 1,1  
Laika korekcija: NO  2 nobīde [s]  – 1,1  
Laika korekcija: Atg āzu masas 
plūsmas ātruma nob īde [s] 3,2  
THC  diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [ppm]  
CH  4 diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [ppm]  
NMHC  diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [ppm]  
O 2 diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [%] 
PN diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [#] 
CO diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [ppm]  18 000  
CO  2 diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [%] 15  
NO diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [ppm]  4 000  
NO  2 diapazona kalibr ēšanas 
atskaites v ērtība [ppm]  550  
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
Pirmstesta  THC  nulles reakcija  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 289  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Pirmstesta CH  4 nulles reakcija  [ppm]  
Pirmstesta  NMHC  nulles 
reakcija  [ppm]  
Pirmstesta O  2 nulles reakcija  [%]  
Pirmstesta  PN nulles reakcija  [#]  
Pirmstesta CO nulles reakcija  [ppm]  0  
Pirmstesta CO  2 nulles reakcija  [%]  0  
Pirmstesta NO nulles reakcija  [ppm]  0,03  
Pirmstesta NO  2 nulles reakcija  [ppm]  – 0,06  
Pirmstesta  THC  diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [ppm]  
Pirmstesta CH  4 diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [ppm]  
Pirmstesta  NMHC  diapazona 
kalibrēšanas reakcija  [ppm]  
Pirmstesta O  2 diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [%] 
Pirmstesta  PN  diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [#] 
Pirmstesta CO diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [ppm]  18 008  
Pirmstesta CO  2 diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [%] 14,8  
Pirmstesta NO diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [ppm]  4 000  
Pirmstesta NO  2 diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [ppm]  549  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 290  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Pēctesta THC nulles reakcija  [ppm]  
Pēctesta CH  4 nulles reakcija  [ppm]  
Pēctesta  NMHC  nulles reakcija  [ppm]  
Pēctesta O  2 nulles reakcija  [%]  
Pēctesta  PN nulles reakcija  [#]  
Pēctesta CO nulles reakcija  [ppm]  0  
Pēctesta CO  2 nulles reakcija  [%]  0  
Pēctesta NO nulles reakcija  [ppm]  0,11  
Pēctesta NO  2 nulles reakcija  [ppm]  0,12  
Pēctesta  THC  diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [ppm]  
Pēctesta CH  4 diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [ppm]  
Pēctesta  NMHC  diapazona kali ­
brēšanas reakcija  [ppm]  
Pēctesta O  2 diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [%] 
Pēctesta  PN diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [#] 
Pēctesta CO diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [ppm]  18 010  
Pēctesta CO  2 diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [%] 14,55  
Pēctesta NO diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [ppm]  4 505  
Pēctesta NO  2 diapazona kalibr ē­ 
šanas reakcija  [ppm]  544  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 291  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
PEMS  validācija: THC  rezultāti [mg/km]  
PEMS  validācija: CH  4 rezultāti [mg/km]  
PEMS  valid ācija: NMHC  
rezultāti [mg/km]  
PEMS  validācija: PN rezultāti [#/km]  
PEMS  validācija: CO rezult āti [mg/km]  56,0  
PEMS  validācija: CO  2 rezultāti [g/km]  2,2  
PEMS  validācija: NO  X rezultāti [mg/km]  11,5  
PEMS  validācija: THC  rezultāti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 
PEMS  validācija: CH  4 rezultāti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 
PEMS  valid ācija: NMHC  
rezultāti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 
PEMS  validācija: PN rezultāti [% no  PMP  sistēmas]  
PEMS  validācija: CO rezult āti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 2,0  
PEMS  validācija: CO  2 rezultāti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 3,5  
PEMS  validācija: NO  X rezultāti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 4,2  
PEMS  validācija: NO rezult āti [mg/km]  
PEMS  validācija: NO  2 rezultāti [mg/km]  
PEMS  validācija: NO rezult āti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 
PEMS  validācija: NO  2 rezultāti [% no laboratorijas atskaites v ērtības] 
NOx pielaide  [v ērtība] 0,43  
PN pielaide  [v ērtība] 0,5  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 292  
Testa ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
CO pielaide  [v ērtība] 
Izmantotais K  i [nav/pieskait āmais/piereizin āmais]  nav  
K i koeficients/ K  i nobīdes [v ērtība] 
( 5 ) 
( 1 ) Transportl īdzekļa masa, veicot testu uz ce ļa, ieskaitot vad ītāja un visu  PEMS  sastāvdaļu, kā arī mākslīgās kravas masu. 
( 2 ) Vietturi papildu inform ācijai par analizatora ražot āju un sērijas numuram, ja tiek izmantoti vair āki analizatori. 
( 3 ) Obligāts, ja atgāzu masas pl ūsmas ātrumu mēra ar  EFM . 
( 4 ) Vajadzības gadījumā šeit var nor ādīt papildu inform āciju. 
( 5 ) Var pievienot papildu parametrus testa raksturošanai un apz īmēšanai.  
Datu apmai ņas datnes pamatda ļa sastāv no galvenes ar trim slej ām, kas 
atbilst 198., 199. un 200. rindai (transpon ēta 2. tabula), un brauciena laik ā 
reģistrētās faktiskās vērtības ieraksta, s ākot no 201. rindas l īdz datu rindu 
beigām. 2. tabulas kreis ā sleja atbilst datu apmai ņas datnes 198. rindai 
(fiksēts formāts). 2. tabulas vid ējā sleja atbilst datu apmai ņas datnes 
199. rindai (fiks ēts formāts). 2. tabulas lab ā sleja atbilst datu apmai ņas 
datnes 200. rindai (fiks ēts formāts). 
2. tabula.  
Datu apmai ņas datnes pamatda ļa; šīs tabulas rindas un ailes p ārnes uz datu apmai ņas datnes pamatda ļu 
Laiks  brauciens  [s]  
Transportl īdzekļa ātrums (  1 ) Sensors  [km/h]  
Transportl īdzekļa ātrums (  1 ) GPS  [km/h]  
Transportl īdzekļa ātrums (  1 ) ECU  [km/h]  
Ģeogrāfiskais platums  GPS  [gr ādi:min:s]  
Ģeogrāfiskais garums  GPS  [gr ādi:min:s]  
Augstums (  1 ) GPS  [m]  
Augstums (  1 ) Sensors  [m]  
Gaisa spiediens  Sensors  [kPa]  
Gaisa temperat ūra Sensors  [K]  
Gaisa mitrums  Sensors  [g/kg]  
THC  koncentr ācija Analizators  [ppm]  
CH  4 koncentrācija Analizators  [ppm]  
NMHC  koncentr ācija Analizators  [ppm]  
CO koncentr ācija Analizators  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 293  
CO  2 koncentrācija Analizators  [ppm]  
NO  X koncentrācija Analizators  [ppm]  
NO koncentr ācija Analizators  [ppm]  
NO  2 koncentrācija Analizators  [ppm]  
O 2 koncentrācija Analizators  [ppm]  
PN koncentr ācija Analizators  [#/m3]  
Atgāzu masas pl ūsmas ātrums  EFM  [kg/s]  
Atgāzu temperat ūra EFM  EFM  [K]  
Atgāzu masas pl ūsmas ātrums  Sensors  [kg/s]  
Atgāzu masas pl ūsmas ātrums  ECU  [kg/s]  
THC masa  Analizators  [g/s]  
CH  4 masa  Analizators  [g/s]  
NMHC  masa  Analizators  [g/s]  
CO masa  Analizators  [g/s]  
CO  2 masa  Analizators  [g/s]  
NO  X masa  Analizators  [g/s]  
NO masa  Analizators  [g/s]  
NO  2 masa  Analizators  [g/s]  
O 2 masa  Analizators  [g/s]  
PN Analizators  [#/s]  
Gāzes mērīšana aktiviz ēta PEMS  [akt īvs (1); neakt īvs (0); kļūda (>1)]  
Motora apgriezienu skaits  ECU  [apgr./min]  
Motora griezes moments  ECU  [Nm]  
Griezes moments uz dzenoš ās ass  Sensors  [Nm]  
Riteņa rotācijas ātrums  Sensors  [rad/s]  
Degvielas pl ūsmas ātrums  ECU  [g/s]  
Degvielas padeve uz motoru  ECU  [g/s]  
Motora iepl ūdes gaisa pl ūsma ECU  [g/s]  
Motora dzes ētāja temperat ūra ECU  [K]  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 294  
Motora e ļļas temperat ūra ECU  [K]  
Reģenerācijas statuss  ECU  —  
Pedāļa stāvoklis  ECU  [%]  
Transportl īdzekļa statuss  ECU  [k ļūda (1); parastais (0)]  
Griezes momenta %  ECU  [%]  
Berzes griezes momenta %  ECU  [%]  
Uzlādes stāvoklis  ECU  [%]  
Relatīvais gaisa mitrums  Sensors  [%]  
( 2 ) 
( 1 ) Nosakāms ar vismaz vienu metodi. 
( 2 ) Transportl īdzekļa un testa apst ākļu raksturošanai dr īkst pievienot papildu parametrus.  
3. tabulas kreis ā slejā ir ziņojamais parametrs (fiks ēts formāts). 3. tabulas 
vidējā slejā ir apraksts un/vai vien ība (fiksēts formāts). Ja parametru var 
raksturot ar vid ējā slejā uzskaitīto definēto elementu, šo parametru 
raksturo, izmantojot defin ēto nomenklat ūru. 3. tabulas labaj ā slejā ieraksta 
faktiskos datus. Tabul ā ir ierakst īti neīsti parametri, lai par ādītu, kā pareizi 
aizpildīt ziņojamo saturu. J āievēro tabulas sleju un rindu sec ība. 
4.2. Starprezult āti un gal īgie rezult āti 
4.2.1. Starprezult āti 
3. tabula.  
Ziņošanas datne Nr. 1. Starprezult ātu parametru kopsavilkums  
Visa brauciena att ālums  [km]  90,9  
Visa brauciena laiks  [h:min:s]  1:37:03  
Kopējais apstāšanās laiks  [min:s]  9:02  
Brauciena vid ējais ātrums  [km/h]  56,2  
Brauciena maksim ālais ātrums  [km/h]  142,8  
Vidējās THC  emisijas  [ppm]  
Vidējās CH4 emisijas  [ppm]  
Vidējās NMHC  emisijas  [ppm]  
Vidējās CO emisijas  [ppm]  15,6  
Vidējās CO  2 emisijas  [ppm]  119 969,1  
Vidējās NO  X emisijas  [ppm]  6,3  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 295  
Vidējās PN emisijas  [#/m3]  
Atgāzu masas pl ūsmas vidējais ātrums  [kg/s]  0,010  
Atgāzu vidējā temperat ūra [K]  368,6  
Atgāzu maksim ālā temperat ūra [K]  486,7  
THC  kumulētā masa  [g]  
CH  4 kumulētā masa  [g]  
NMHC  kumulētā masa  [g]  
CO kumul ētā masa  [g]  0,69  
CO  2 kumulētā masa  [g]  12 029,53  
NO  X kumulētā masa  [g]  0,71  
Kopējais PN [#]  
THC  emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
CH  4 emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
NMHC  emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  
CO emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  7,68  
CO  2 emisijas vis ā braucien ā [g/km]  132,39  
NO  X emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  7,98  
PN emisijas vis ā braucien ā [#/km]  
Attālums pils ētas daļā [km]  34,7  
Ilgums pils ētas daļā [h:min:s]  1:01:42  
Stāvēšanas laiks pils ētas daļā [min:s]  9:02  
Vidējais ātrums pils ētas daļā [km/h]  33,8  
Maksimālais ātrums pils ētas daļā [km/h]  59,9  
THC  vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  
CH  4 vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 296  
NMHC  vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  
CO vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  23,8  
CO  2 vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  115 968,4  
NO  X vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  7,5  
PN vidējā koncentr ācija pilsētā [#/m3]  
Atgāzu masas pl ūsmas vidējais ātrums pils ētā [kg/s]  0,007  
Atgāzu vidējā temperat ūra pilsētā [K]  348,6  
Atgāzu maksim ālā temperat ūra pilsētā [K]  435,4  
THC  kumulētā masa pils ētā [g]  
CH  4 kumulētā masa pils ētā [g]  
NMHC  kumulētā masa pils ētā [g]  
CO kumulat īvā masa pils ētā [g]  0,64  
CO  2 kumulētā masa pils ētā [g]  5 241,29  
NO  X kumulatīvā masa pils ētā [g]  0,45  
Kopējais PN pilsētas daļā [#]  
THC  emisijas pils ētā [mg/km]  
CH  4 emisijas pils ētā [mg/km]  
NMHC  emisijas pils ētā [mg/km]  
CO emisijas pils ētā [mg/km]  18,54  
CO  2 emisijas pils ētā [g/km]  150,64  
NO  X emisijas pils ētā [mg/km]  13,18  
PN emisijas pils ētā [#/km]  
Attālums ārpuspilsētas daļā [km]  30,0  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 297  
Laiks ārpuspilsētas daļā [h:min:s]  0:22:28  
Apstāšanās laiks ārpuspilsētas daļā [min:s]  0:00  
Vidējais ātrums ārpuspilsētas daļā [km/h]  80,2  
Maksimālais ātrums ārpuspilsētas daļā [km/h]  89,8  
THC  vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  
CH  4 vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  
NMHC  vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  
CO vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  0,8  
CO  2 vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  126 868,9  
NO  X vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  4,8  
PN vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [#/m3]  
Atgāzu masas pl ūsmas vidējais ātrums ārpus pilsētas [kg/s]  0,013  
Atgāzu vidējā temperat ūra ārpus pilsētas [K]  383,8  
Atgāzu maksim ālā temperat ūra ārpus pilsētas [K]  450,2  
THC  kumulētā masa ārpus pilsētas [g]  
CH  4 kumulētā masa ārpus pilsētas [g]  
NMHC  kumulētā masa ārpus pilsētas [g]  
CO kumul ētā masa ārpus pilsētas [g]  0,01  
CO  2 kumulētā masa ārpus pilsētas [g]  3 500,77  
NO  X kumulatīvā masa ārpus pilsētas [g]  0,17  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 298  
Kopējais PN ārpuspilsētas daļā [#]  
THC  emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  
CH  4 emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  
NMHC  emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  
CO emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  0,25  
CO  2 emisijas ārpus pilsētas [g/km]  116,44  
NO  X emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  5,78  
PN emisijas ārpus pilsētas [#/km]  
Attālums automa ģistrāles daļā [km]  26,1  
Laiks automa ģistrāles daļā [h:min:s]  0:12:53  
Apstāšanās laiks automa ģistrāles daļā [min:s]  0:00  
Vidējais ātrums automa ģistrāles daļā [km/h]  121,3  
Maksimālais ātrums automa ģistrāles daļā [km/h]  142,8  
THC  vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  
CH  4 vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  
NMHC  vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  
CO vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  2,45  
CO  2 vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  127 096,5  
NO  X vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  2,48  
PN vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [#/m3]  
Atgāzu masas pl ūsmas vid ējais ātrums automa ģistrāles daļā [kg/s]  0,022  
Atgāzu vidējā temperat ūra automa ģistrāles daļā [K]  437,9  
Atgāzu maksim ālā temperat ūra automa ģistrāles daļā [K]  486,7  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 299  
THC  kumulētā masa automa ģistrāles daļā [g]  
CH  4 kumulētā masa automa ģistrāles daļā [g]  
NMHC  kumulētā masa automa ģistrāles daļā [g]  
CO kumul ētā masa automa ģistrāles daļā [g]  0,04  
CO  2 kumulētā masa automa ģistrāles daļā [g]  3 287,47  
NO  X kumulatīvā masa automa ģistrāles daļā [g]  0,09  
Kopējais PN automaģistrāles daļā [#]  
THC  emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  
CH  4 emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  
NMHC  emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  
CO emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  1,76  
CO  2 emisijas automa ģistrāles daļā [g/km]  126,20  
NO  X emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  3,29  
PN emisijas automa ģistrāles daļā [#/km]  
Augstums brauciena s ākumpunkt ā [m virs j ūras līmeņa] 123,0  
Augstums brauciena beigu punkt ā [m virs j ūras līmeņa] 154,1  
Kumulatīvais augstuma pieaugums brauciena laik ā [m/100 km]  834,1  
Kumulatīvais augstuma pieaugums pils ētā [m/100 km]  760,9  
Nodalījuma “pils ēta” datu kopas, kur ām paātrinājuma vērtības 
> 0,1 m/s  2 [skaitlis]  845  
(v.apos)95pils ēta [m2/s3]  9,03  
RPApilsēta [m/s2]  0,18  
Nodalījuma “ārpus pilsētas” datu kopas, kur ām paātrinājuma 
vērtības > 0,1 m/s  2 [skaitlis]  543  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 300  
(v.apos)95 ārpuspilsētas [m2/s3]  9,60  
RPAārpuspilsētas [m/s2]  0,07  
Nodalījuma “automa ģistrāle” datu kopas, kur ām paātrinājuma 
vērtības > 0,1 m/s  2 [skaitlis]  268  
(v.apos)95automa ģistrāle [m2/s3]  5,32  
RPAautomaģistrāle [m/s2]  0,03  
Aukstās iedarbin āšanas attālums  [km]  2,3  
Aukstās iedarbin āšanas ilgums  [h:min:s]  0:05:00  
Aukstās iedarbin āšanas aptur ēšanas laiks  [min:s]  60  
Vidējais ātrums aukst ās iedarbin āšanas posm ā [km/h]  28,5  
Maksimālais ātrums aukst ās iedarbin āšanas posm ā [km/h]  55,0  
Ar ICE  nobrauktais att ālums pa pils ētu [km]  34,8  
Izmantotais ātruma sign āls [ GPS/ECU /sensors]  GPS  
T4253H-filtrs izmantots  [j ā/nē] n ē 
Ilgākā stāvēšanas perioda ilgums  [s]  54  
stāvēšana pilsētā > 10 sekundes  [skaitlis]  12  
Brīvgaitas laiks p ēc 1. aizdedzes  [s]  7  
Automaģistrāles ātruma daļa > 145 km/h  [%]  0,1  
Maksimālais absol ūtais augstums brauciena laik ā [m]  215  
Maksimālā gaisa temperat ūra [K]  293,2  
Minimālā gaisa temperat ūra [K]  285,7  
Brauciens piln ībā vai da ļēji veikts izv ērstos augstuma 
apstākļos [jā/nē] n ē 
Brauciens piln ībā vai daļēji veikts izv ērstos gaisa temperat ūras 
apstākļos [jā/nē] n ē 
Vidējās NO emisijas  [ppm]  3,2  
Vidējās NO  2 emisijas  [ppm]  2,1  
NO kumul ētā masa  [g]  0,23  
NO  2 kumulētā masa  [g]  0,09  
NO emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  5,90  
NO  2 emisijas vis ā braucien ā [mg/km]  2,01  
NO vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  7,6  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 301  
NO  2 vidējā koncentr ācija pilsētā [ppm]  1,2  
NO kumulat īvā masa pils ētā [g]  0,33  
NO  2 kumulētā masa pils ētā [g]  0,12  
NO emisijas pils ētā [mg/km]  11,12  
NO  2 emisijas pils ētā [mg/km]  2,12  
NO vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  3,8  
NO  2 vidējā koncentr ācija ārpus pilsētas [ppm]  1,8  
NO kumul ētā masa ārpus pilsētas [g]  0,33  
NO  2 kumulētā masa ārpus pilsētas [g]  0,12  
NO emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  11,12  
NO  2 emisijas ārpus pilsētas [mg/km]  2,12  
NO vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  2,2  
NO  2 vidējā koncentr ācija automa ģistrāles daļā [ppm]  0,4  
NO kumul ētā masa automa ģistrāles daļā [g]  0,33  
NO  2 kumulētā masa automa ģistrāles daļā [g]  0,12  
NO emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  11,12  
NO  2 emisijas automa ģistrāles daļā [mg/km]  2,21  
TESTA ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Testa datums  (dd.mm.gggg.)  13.10.2016  
Organizācija, kas uzrauga testu  [organiz ācijas 
nosaukums]  Neīsts parametrs  
( 1 ) 
( 1 ) Drīkst pievienot parametrus brauciena papildu elementu raksturošanai.  
4.2.2.  Datu izv ērtēšanas rezult āti 
4. tabulā 1.–497. rind ā kreisajā slejā ir ziņojamais parametrs (fiks ēts 
formāts), vidējā slejā ir apraksts un/vai vien ība (fiksēts formāts) un labaj ā 
slejā ieraksta faktiskos datus. Tabul ā ir ierakst īti neīsti parametri, lai 
parādītu, kā pareizi aizpild īt ziņojamo saturu. J āievēro tabulas sleju un 
rindu sec ība. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 302  
4. tabula.  
Ziņošanas datnes Nr. 2 galvene: 5. un 6. papildin ājumā paredzētās datu izv ērtēšanas metodes apr ēķinu 
iestatījumi  
CO  2 atskaites masa  [g]  1 529,48  
CO  2 raksturlīknes koefi ­
cients a  1 — – 1,99  
CO  2 raksturlīknes koefi ­
cients b  1 — 238,07  
CO  2 raksturlīknes koefi ­
cients a  2 — 0,49  
CO  2 raksturlīknes koefi ­
cients b  2 — 97,02  
[rezervēts] —  
[rezervēts] —  
[rezervēts] —  
[rezervēts] —  
[rezervēts] —  
Aprēķinu programmat ūra un 
versija  — EMROAD V.5.90 
B5 
Primārā augšējā pielaide 
tol 1+ [%][% URB/ % RUR/ % MOT]  45/40/40  
Primārā apakšējā pielaide 
tol 1– [%] 25  
IC(t)  [ ICE attiecība no kop ējā brauciena]  1  
dICE(t)  [km ar  ICE  no kopējā brauciena]  88  
dEV(t)  [km ar elektr ību no kop ējā brauciena]  0  
mCO  2 _WLTP_CS(t)  [CO2 masa (kg), ko  WLTC  laikā emitējis OVC-HEV  trans­
portlīdzeklis, kas test ēts uzlādi noturoš ā režīmā] 
MCO2_WLTP(t)  [no att āluma atkar īgā CO  2 , kas emit ēta WLTP  ciklā (g/ 
km)]  154 
MCO2_WLTP_CS(t)  [no att āluma atkar īgā CO  2 masa, ko  WLTP  ciklā emitējis 
OVC-HEV  transportl īdzeklis, kas test ēts uzlādi noturoš ā 
režīmā (g/km)]  
MCO2_RDE(t)  [no att āluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], kas emit ēta visa  
RDE  brauciena laik ā] 122,4  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 303  
MCO2_RDE(u)  [no att āluma atkar īgā CO  2 masa [g/km], kas emit ēta 
pilsētas RDE  brauciena laik ā] 135,8  
r(t) [ RDE  testā un WLTP  testā izmērīto CO  2 emisiju attiec ība] 1,15  
r OVC-HEV  (t) [vis ā RDE  testā un visā WLTP  testā izmērīto CO  2 emisiju 
attiecība OVC-HEV  transportl īdzeklim]  
RF(t)  [kop ējam RDE  braucienam apr ēķinātā rezultāta novērtē­ 
šanas koeficienta v ērtība] 1 
RFL1  [rezult āta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai izman ­
totās funkcijas pirmais parametrs]  1,2 
RFL2  [rezult āta novērtēšanas koeficienta apr ēķināšanai izman ­
totās funkcijas otrais parametrs]  1,25 
IC(u)  [ ICE attiecība braucienam pils ētas daļā] 1  
dICE(u)  [km ar  ICE  no brauciena pils ētas daļā] 25  
dEV(u)  [km ar elektr ību no brauciena pils ētas daļā] 0  
r(u) [ RDE  testa pils ētas daļā un WLTP  testa 1+2 f āzē izmērīto 
CO  2 emisiju attiec ība] 1,26 
r OVC-HEV  (u) [ RDE  pilsētas daļas testā un visā WLTP  testā izmērīto CO  2 
emisiju attiec ība OVC-HEV  transportl īdzeklim]  
RF(u)  [ RDE  braucienam pils ētas daļā aprēķinātā rezultāta novēr­
tēšanas koeficienta v ērtība] 0,793651  
TESTA ID kods  [kods]  TEST_01_Veh01  
Testa datums  (dd.mm.gggg.)  13.10.2016  
Organizācija, kas uzrauga 
testu  [organizācijas nosaukums]  Ne īsts parametrs  
( 1 ) 
( 1 ) Līdz 95. rindai dr īkst pievienot parametrus papildu apr ēķinu iestat ījumu raksturošanai.  
5.a. tabula s ākas ar datu zi ņošanas datnes Nr. 2 101. rindu. T ās kreisajā 
slejā ir ziņojamais parametrs (fiks ēts formāts), vidējā slejā ir apraksts 
un/vai vien ība (fiksēts formāts) un labaj ā slejā ieraksta faktiskos 
datus. Tabul ā ir ierakst īti neīsti parametri, lai par ādītu, kā pareizi aizpild īt 
ziņojamo saturu. J āievēro tabulas sleju un rindu sec ība. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 304  
5.a tabula  
Ziņošanas datnes Nr. 2 galvene: 5. papildin ājumā paredzētās datu izv ērtēšanas metodes rezult āti 
Intervālu skaits  —  4 265  
Pilsētas interv ālu skaits  —  1 551  
Ārpuspilsētas interv ālu skaits  —  1 803  
Automaģistrāles interv ālu skaits  —  910  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
Intervālu skaits tol1 robež ās —  4 219  
Pilsētas interv ālu skaits tol1 robež ās —  1 535  
Ārpuspilsētas interv ālu skaits tol1 robež ās —  1 774  
Automaģistrāles interv ālu skaits tol1 robež ās —  910  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
Pilsētas interv ālu procentu ālā daļa tol  1 robežās [%]  99,0  
Ārpuspilsētas interv ālu procentu ālā daļa tol  1 robežās [%]  98,4  
Automaģistrāles interv ālu procentu ālā daļa ±tol  1 robežās [%]  100,0  
Pilsētas interv ālu procentu ālā daļa tol  1 robežās, kas liel āka 
nekā 50 %  [1=Jā; 0=Nē] 1  
Ārpuspilsētas interv ālu procentu ālā daļa tol  1 robežās, kas 
lielāka nekā 50 %  [1=Jā; 0=Nē] 1  
Automaģistrāles interv ālu procentu ālā daļa tol  1 robežās, kas 
lielāka nekā 50 %  [1=Jā; 0=Nē] 1  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 305  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
( 1 ) 
( 1 ) Līdz 195. rindai dr īkst pievienot papildu parametrus.  
5.b. tabula s ākas ar datu zi ņošanas datnes Nr. 2 201. rindu. T ās kreisajā 
slejā ir ziņojamais parametrs (fiks ēts formāts), vidējā slejā ir apraksts 
un/vai vien ība (fiksēts formāts) un labaj ā slejā ieraksta faktiskos 
datus. Tabul ā ir ierakst īti neīsti parametri, lai par ādītu, kā pareizi aizpild īt 
ziņojamo saturu. J āievēro tabulas sleju un rindu sec ība. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 306  
5.b tabula.  
Ziņošanas datnes Nr. 2 galvene: gal īgie emisiju rezult āti saskaņā ar 6. papildin ājumu  
Visa brauciena  THC  emisijas  [mg/km]  
Visa brauciena CH  4 emisijas  [mg/km]  
Visa brauciena  NMHC  emisijas  [mg/km]  
Visa brauciena CO emisijas  [mg/km]  
Visa brauciena NO  X emisijas  [mg/km]  6,73  
Visa brauciena  PN emisijas  [#/km]  1,15 × 10  11 
Visa brauciena CO  2 emisijas  [g/km]  
Visa brauciena NO emisijas  [mg/km]  4,73  
Visa brauciena NO  2 emisijas  [mg/km]  2  
Pilsētas brauciens:  THC  emisijas  [mg/km]  
Pilsētas brauciens: CH  4 emisijas  [mg/km]  
Pilsētas brauciens:  NMHC  emisijas  [mg/km]  
Pilsētas brauciens: CO emisijas  [mg/km]  
Pilsētas brauciens: NO  X emisijas  [mg/km]  8,13  
Pilsētas brauciens:  PN emisijas  [#/km]  0,85 × 10  11 
Pilsētas brauciens: CO  2 emisijas  [g/km]  
Pilsētas brauciens: NO emisijas  [mg/km]  6,41  
Pilsētas brauciens: NO  2 emisijas  [mg/km]  2,5  
( 1 ) 
( 1 ) Drīkst pievienot papildu parametrus.  
Datu ziņošanas datnes Nr. 2 pamatda ļa sastāv no galvenes ar trim slej ām, 
kas atbilst 498., 499. un 500. rindai (transpon ēta 6. tabula), un brauciena 
laikā reģistrētās faktiskās vērtības, kas raksturo saska ņā ar 5. papildin ā­
jumu aprēķinātos slīdošos vid ējos interv ālus, ieraksta, s ākot no 501. rindas 
līdz datu rindu beig ām. 6. tabulas kreis ā sleja atbilst datu zi ņošanas datnes 
Nr. 2 498. rindai (fiks ēts formāts). 6. tabulas vid ējā sleja atbilst datu 
ziņošanas datnes Nr. 2 499. rindai (fiks ēts formāts). 6. tabulas vid ējā 
sleja atbilst datu zi ņošanas datnes Nr. 2 500. rindai (fiks ēts formāts). 
6. tabula.  
Ziņošanas datnes Nr. 2 pamatda ļa: 5. papildin ājumā paredzētās datu izv ērtēšanas metodes detaliz ēti 
rezultāti; šīs tabulas rindas un ailes p ārnes uz datu zi ņošanas datnes pamatda ļu 
Intervāla sākuma laiks  [s]  
Intervāla beigu laiks  [s]  
Intervāla ilgums  [s]  
Intervāla attālums  Avots (1= GPS; 2=ECU ; 
3=Sensors)  [km]  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 307  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
Intervāla CO  2 emisijas  [g]  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
Intervāla CO  2 emisijas  [g/km]  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
[rezervēts] —  —  
Intervāla attālums līdz CO  2 raksturlīknei h_j  [%]  
[rezervēts] [-] 
Transportl īdzekļa vidējais ātrums interv ālā Avots (1= GPS; 2=ECU ; 
3=Sensors)  [km/h]  
( 1 ) 
( 1 ) Papildu parametrus dr īkst pievienot interv ālu raksturlielumu raksturošanai.  
▼B 
4.3. Transportl īdzekļa un dzin ēja apraksts  
Ražotājs sniedz transportl īdzekļa un dzin ēja aprakstu saska ņā ar I pieli ­
kuma 4. papildin ājumu.  
▼M3 
4.4. Vizuālie materi āli, kas pamato  PEMS  uzstādīšanu  
Ar vizuāliem materi āliem (fotoatt ēliem un/vai video) ir j ādokument ē 
uzstādīšana katram test ētajam transportl īdzeklim. Att ēliem ir jābūt pietie­
kamā daudzum ā un pietiekami kvalitat īviem, lai var ētu identific ēt trans­
portlīdzekli un nov ērtēt PEMS  galvenās vienības, EFM , GPS  antenas 
uzstādīšanu un to, vai meteorolo ģiskā stacija iev ēro instrumenta ražot āja 
ieteikumus un  PEMS  testēšanas visp ārējo labo praksi.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 308  
9. papildin ājums  
Ražotāja atbilst ības sertifik āts 
Ražotāja sertifik āts par atbilst ību reālo braukšanas apst ākļu emisiju 
prasībām 
(Ražotājs): 
(Ražotāja adrese):  
apstiprina, ka  
transportl īdzekļu tipi, kas uzskait īti šā sertifikāta pielikum ā, atbilst Regulas (ES) 
Nr. 2017/1151 III.A pielikuma 2.1. punkt ā paredzētajām prasībām par emisij ām 
reālos braukšanas apst ākļos visos iesp ējamos  RDE  testos, kuri atbilst š ā pieli­
kuma pras ībām. 
[........................ (vieta)]  
[........................ (datums)]  
..........................................................  
(Ražotāja pārstāvja zīmogs un paraksts)  
Pielikums.  
— to transportl īdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas šis sertifik āts; 
— paziņotās maksim ālās RDE  vērtības katram transportl īdzekļa tipam, kas 
izteiktas attiec īgi kā mg/km vai da ļiņu skaits/km, neiek ļaujot III.A pielikuma 
2.1.1. punkt ā norādītās pielaides.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 309  
IV PIELIKUMS  
EMISIJAS DATI, KAS NEPIECIEŠAMI TIPA APSTIPRIN ĀJUMAM 
TEHNISK ĀS PĀRBAUDES VAJADZ ĪBĀM ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 310  
1. papildin ājums  
OGLEKĻA MONOKS ĪDA EMISIJU M ĒRĪŠANA PIE DZIN ĒJA 
TUKŠGAITAS APGRIEZIENIEM  
(2. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šajā papildinājumā aprakstīta 2. tipa testa proced ūra, ar kuru m ēra oglekļa 
monoksīda emisijas pie dzin ēja tukšgaitas apgriezieniem (norm āliem un 
lieliem).  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
2.1. Visp ārīgās prasības ir nor ādītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.2. ieda ļā 
un 5.3.7.1.–5.3.7.6. punkt ā, bet izņēmums ir noteikts 2.2. ieda ļā. 
2.2. Ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.7.5. punkt ā minēto tabulu saprot š īs 
regulas I pielikuma 4. papildin ājuma papildpielikuma 2.1. ieda ļā norādīto 
tabulu 2. tipa testam.  
3. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
3.1. Tehnisk ās prasības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikum ā, 
bet izņēmumi ir noteikti 3.2. un 3.3. ieda ļā. 
3.2. Standartdegvielu specifik ācijas, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
5. pielikuma 2.1. punkt ā, saprot k ā atbilstīgās standartdegvielu specifik ā­
cijas šīs regulas IX pielikum ā. 
3.3. Atsauci uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5. pielikuma 2.2.1. 
punktā saprot kā atsauci uz 1. tipa testu š īs regulas XXI pielikum ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 311  
2. papildin ājums  
DŪMAINĪBAS MĒRĪŠANA  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā papildin ājumā aprakstītas atgāzu emisiju d ūmainības mērīšanas 
prasības. 
2. KORI ĢĒTĀ ABSORBCIJAS KOEFICIENTA SIMBOLS  
2.1. Kori ģētā absorbcijas koeficienta simbolu piestiprina katram transportl īdze­
klim, kurš atbilst transportl īdzekļa tipam, kam piem ēro šo testu. Simbols 
ir taisnstūris ap att ēlu, kurā ar m  –1 izteikts apstiprin ājuma laik ā testā 
iegūtais koriģētais absorbcijas koeficients br īva paātrinājuma apst ākļos. 
Testa metode aprakst īta 4. ieda ļā. 
2.2. Simbolam j ābūt skaidri salas āmam un neizdz ēšamam. To piestiprina labi 
redzamā un viegli pieejam ā vietā, kas preciz ēta I pielikuma 4. papildin ā­
jumā norādītā tipa apstiprin ājuma sertifik āta papildpielikum ā. 
2.3. Simbola paraugs sniegts IV.2.1. att ēlā. 
IV.2.1. att ēls
 
Šis simbols par āda, ka labotais absorbcijas koeficients ir 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIK ĀCIJAS UN TESTI  
3.1. Specifik ācijas un testi ir nor ādīti ANO EEK Noteikumu Nr. 24 (  1 ) III 
daļas 24. ieda ļā, bet izņēmumi attiec ībā uz šīm proced ūrām ir noteikti 
3.2. iedaļā. 
3.2. Atsauci uz ANO EEK Noteikumu Nr. 242. pielikuma 24.1. punktu saprot 
kā atsauci uz š īs regulas I pielikuma 4. papildin ājumu.  
4. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
4.1. Tehnisk ās prasības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 244., 5., 7., 8., 
9. un 10. pielikum ā, bet izņēmumi noteikti 4.2., 4.3. un 4.4. ieda ļā. 
4.2. Tests ar vienm ērīgiem dzin ēja apgriezieniem pie pilnas slodzes l īknes  
4.2.1. Atsauces uz 1. pielikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 244. pielikuma 3.1. 
punktā saprot k ā atsauci uz š īs regulas I pielikuma 3. papildin ājumu.  
4.2.2. Standartdegvielas, kas preciz ētas ANO EEK Noteikumu Nr. 244 pieli ­
kuma 3.2. punkt ā, saprot k ā atsauci uz standartdegvielu š īs regulas IX 
pielikumā, kas atbilst emisijas ierobežojumiem, attiec ībā uz kuriem trans ­
portlīdzeklim ir tipa apstiprin ājums.  ▼B 
( 1 ) OV L 326, 24.11.2006
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 312  
4.3. Brīvā paātrinājuma tests  
4.3.1. Atsauces uz 2. pielikuma 2. tabulu ANO EEK Noteikumu Nr. 245. pieli ­
kuma 2.2. punkt ā saprot k ā atsauces uz tabulu saska ņā ar šīs regulas I 
pielikuma 4. papildin ājuma 2.4.2.1. punktu.  
4.3.2. Atsauces uz 1. pielikuma 7.3. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 245. 
pielikuma 2.3. punkt ā saprot k ā atsauces uz š īs regulas I pielikuma 3. 
papildinājumu.  
4.4. Kompresijaizdedzes dzin ēju tīrās jaudas noteikšanas “EEK” metode  
4.4.1. Atsauces ANO EEK Noteikumu Nr. 2410. pielikuma 7. punkt ā uz “šā 
pielikuma papildin ājumu” un ANO EEK Noteikumu Nr. 2410. pielikuma 
7. un 8. punkt ā uz “1. pielikumu” saprot k ā atsauces uz š īs regulas I 
pielikuma 3. papildin ājumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 313  
V PIELIKUMS  
KARTERA G ĀZU EMISIJU VERIFIK ĀCIJA  
(3. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šajā pielikum ā ir aprakst īta 3. tipa testa proced ūra, ar kuru verific ē kartera 
gāzu emisijas, k ā aprakstīts ANO EEK Noteikumu Nr. 835.3.3. ieda ļā. 
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
2.1. Visp ārīgās prasības attiec ībā uz 3. tipa testa veikšanu ir noteiktas ANO 
EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 1. un 2. ieda ļā, bet izņēmumi ir 
noteikti 2.2. un 2.3. punkt ā turpmāk. 
2.2. Atsauci uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 2.1. 
punktā saprot kā atsauci uz 1. tipa testu š īs regulas XXI pielikum ā. 
▼M3 
2.3. Izmanto transportl īdzekļa zemāko (VL) ceļa slodzes koeficientus. Ja nav  VL, 
izmanto  VH ceļa slodzi.  VL un VH ir definēti XXI pielikuma 4. papildpie ­
likuma 4.2.1.1.2. punkt ā. Kā alternatīvu ražotājs drīkst izvēlēties izmantot 
ceļa slodzes, kas interpol ācijas saim ē iekļautam transportl īdzeklim noteiktas 
atbilstīgi ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4.a pielikuma 7. papildin ājumam.  
▼B 
3. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
3.1. Tehnisk ās prasības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 
3.–6. ieda ļā, bet izņēmumi ir noteikti 3.2. punkt ā turpmāk. 
3.2. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 836. pielikuma 3.2. 
punktā saprot kā atsauces uz 1. tipa testu š īs regulas XXI pielikum ā. ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 314  
VI PIELIKUMS 
IZTVAIKO ŠANAS EMISIJU NOTEIKŠANA  
(4. TIPA TESTS)  
1. Ievads 
Šajā pielikum ā ir sniegta metode, ko izmanto, lai noteiktu mazas noslo ­
dzes transportl īdzekļu radīto iztvaikošanas emisiju l īmeni atkārtojamā un 
reproducējamā veidā, un kas reprezent ē transportl īdzekļu ekspluat āciju 
reālos apstākļos. 
2. Rezerv ēts 
3. Defin īcijas 
Šajā pielikum ā piemē ro šā das defin īcijas:  
3.1. Testa aprīkojums 
3.1.1. “ Precizitāte” ir izmērītās vērtības un atskaites v ērtības starpība saskaņā ar 
valsts standartu un apraksta rezult āta pareizību. 
3.1.2. “ Kalibrēšana ” ir mē rījumu sist ēmas reakcijas iestatīšana, lai rezult āti 
atbilstu atsauces sign ālu kopai. 
3.2. Hibr īdelektriskie transportl īdzekļi 
3.2.1. “ Akumulēto enerģiju patērējošs ekspluat ācijas stāvoklis ” ir ekspluatācijas 
stāvoklis, kur ā atkā rtoti uzl ādējama elektroener ģijas akumul ēšanas 
sistēmas ( REESS) akumul ētā enerģija var sv ārstīties, bet kur ā tā vidēji 
samazinās transportl īdzekļa braukšanas laik ā, līdz notiek p āreja uz uzl ādi 
noturošu ekspluat āciju. 
3.2.2. “ Uzlādi noturo šs ekspluat ācijas stāvoklis ” ir ekspluat ācijas stāvoklis, 
kurā REESS  akumulētā enerģija var sv ārstīties, bet kur ā tā vidēji tiek 
uzturēta neitrālā uzlā des līdzsvara l īmenī transportl īdzekļa braukšanas 
laikā. 
3.2.3. “Ārēji neuzlādējams hibr īdelektrisks transportl īdzeklis ” (NOVC-HEV ) ir 
hibrīdelektrisks transportl īdzeklis, ko nevar uzl ādēt no ārēja avota.  
3.2.4. “Ārēji uzlādējams hibr īdelektrisks transportl īdzeklis ” (OVC-HEV ) ir 
hibrīdelektrisks transportl īdzeklis, ko var uzlādēt no ārēja avota.  
3.2.5. “ Hibrīdelektrisks transportl īdzeklis ” (HEV ) ir hibrī da transportl īdzeklis, 
kurā viens no vilces ener ģijas pārveidotā jiem ir elektrisk ā mašī na. 
3.2.6. “ Hibrīda transportl īdzeklis ” (HV) ir transportl īdzeklis, kas apr īkots ar 
spēka pārvadu, kuram ir vismaz divu atš ķirīgu kategoriju sp ēkiekārtas 
enerģijas pārveidotāji un vismaz divu atš ķirīgu kategoriju sp ēkiekārtas 
enerģijas akumul ēšanas sist ēmas. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 315  
3.3. Iztvaikošanas emisijas  
3.3.1. “ Degvielas tvertnes sist ēma” ir ierīces degvielas glab āšanai, un to veido 
degvielas tvertne, degvielas uzpildes atvere, uzpildes atveres v āciņš un 
degvielas s ūknis, ja tas ir uzst ādīts degvielas tvertn ē vai uz tās. 
3.3.2. “ Degvielas sist ēma” ir transportl īdzeklī uzstādītas sastāvdaļas, kas 
uzglabā vai transport ē degvielu, un t ā sastāv no degvielas tvertnes 
sistēmas, visiem degvielas un tvaiku cauru ļvadiem, degvielas s ūkņiem, 
kas uzstādīti ārpus tvertnes, un akt īvās ogles tilpnes.  
3.3.3. “ Butāna darbsp ēja” (BWC ) ir butāna masa, ko akt īvās ogles tilpne sp ēj 
adsorbēt. 
3.3.4. “ BWC300 ” ir butāna darbsp ēja pēc 300 degvielvecin āšanas cikliem.  
3.3.5. “ Caurlaidības koeficients ” (PF) ir koeficients, kas noteikts, ņemot vērā 
ogļūdeņražu zudumus k ādā laika posm ā, un izmantots, lai noteiktu 
galīgās iztvaikošanas emisijas.  
3.3.6. “ Vienslāņa nemetāla tvertne ” ir degvielas tvertne, kas izgatavota no 
nemetāla materiāla viena sl āņa, tostarp no fluor ētiem/sulfon ētiem mate ­
riāliem.  
3.3.7. “ Daudzslāņu tvertne ” ir degvielas tvertne, kas izgatavota no vismaz 
diviem daž ādu materi ālu slāņiem, no kuriem viens ir og ļūdeņražu barjer ­
materiāls. 
3.3.8. “ Hermētiska degvielas tvertnes sist ēma” ir degvielas tvertnes sist ēma, 
kurā degvielas izgarojumi neizpl ūst transportl īdzekļa stāvēšanas laik ā 
24 stundu cikl ā, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 
2. papildin ājumā, darbojoties ar standartdegvielu, k ā noteikts š īs regulas 
IX pielikuma A.1. sada ļā. 
3.3.9. “ Iztvaikošanas emisijas ” šīs regulas kontekst ā ir ogļūdeņražu izgarojumi, 
ko ar motoru apr īkota transportl īdzekļa degvielas sist ēma zaudē stāvē­ 
šanas laik ā un tieši pirms degvielas iepild īšanas herm ētiskā degvielas 
tvertnē. 
3.3.10. “ Vienas degvielas ar g āzi darbin āms transportl īdzeklis ” ir vienas 
degvielas transportl īdzeklis, ko galvenok ārt darbina ar saš ķidrinātu naftas 
gāzi, dabasg āzi/biomet ānu vai ūdeņradi, bet kam var b ūt arī benzīna 
sistēma tikai neparedz ētiem gadījumiem vai iedarbin āšanai, un benz īna 
tvertnes ietilp ība nav liel āka par 15 litriem.  
3.3.11. “ Dehermetiz ācijas rad īts zudumu tvaiku mutulis ” ir ogļūdeņraži, kas 
samazinoties spiedienam izpl ūst no herm ētiskas degvielas tvertnes 
sistēmas spiediena atslogošanas v ārsta vienīgi caur tvaiku uzglab āšanas 
bloku, ko at ļauj sistēma. 
3.3.12. “ Dehermetiz ācijas radīta zudumu tvaika mutu ļa pārplūde” ir dehermeti ­
zācijas radīta zudumu tvaika mutu ļa ogļūdeņraži, kas dehermetiz ācijas 
laikā izplūst cauri tvaiku uzglab āšanas blokam.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 316  
3.3.13. “ Degvielas tvertnes atslogošanas spiediens ” ir minim ālā spiediena 
vērtība, kuru sasniedzot, herm ētiska degvielas tvertnes sist ēma sāk 
izplūdi, reaģējot vienīgi uz spiedienu tvertnes iekšien ē. 
3.3.14. “ Papildu tilpne ” ir tilpne, ko izmanto dehermetiz ācijas radītā degvielas 
tvaiku mutu ļa pārplūdes mērīšanai.  
3.3.15. “ 2 gramu nopl ūde” uzskatāma par notikušu, kad no akt īvās ogles tilpnes 
emitēto ogļūdeņražu kumulat īvais daudzums ir vien āds ar 2 gramiem.  
4. Saīsinājumi  
Vispārīgi saīsinājumi 
BWC  But āna darbsp ēja 
PF Caurlaid ības koeficients  
APF Pieš ķirtais caurlaid ības koeficients  
OVC-HEV  Ārēji uzlādējams hibr īdelektrisks transportl īdzeklis  
NOVC-HEV  Ārēji neuzlādējams hibr īdelektrisks transportl īdzeklis  
WLTC  Visp ārēji saskaņotais mazas noslodzes transportl ī­
dzekļu testa cikls  
REESS  Atk ārtoti uzlādējama elektroener ģijas akumul ēšanas 
sistēma 
5. Visp ārīgas prasības 
5.1. Transportl īdzekli un t ā sastāvdaļas, kas var ietekm ēt iztvaikošanas 
emisijas, konstru ē, izgatavo un mont ē tā, lai transportl īdzeklis parastas 
izmantošanas laik ā normālos ekspluat ēšanas apst ākļos, piem ēram, 
mitrumā, lietū, sniegā, karstum ā, aukstum ā, smiltīs, netīrumos, k ā arī 
vibrāciju un nolietošan ās gadījumā utt., atbilstu š īs regulas noteikumiem 
savas lietder īgās izmantošanas laik ā. 
5.1.1. Tas ietver visu iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēmās izmantoto 
cauruļu, salaidumu un savienojumu droš ību. 
5.1.2. Attiec ībā uz transportl īdzekļiem, kuriem ir herm ētiska degvielas tvertnes 
sistēma, tas noz īmē, ka ir j ābūt sistēmai, kas tieši pirms atk ārtotas 
degvielas uzpildes spiedienu no tvertnes izlaiž vien īgi cauri tvaiku uzgla ­
bāšanas blokam, kura vien īgā funkcija ir uzglab āt degvielas tvaikus. Šis 
izlaides ce ļš ir arī vienīgais, ko izmanto, lai mazin ātu spiedienu, ja tas 
tvertnē pārsniedz drošu darba spiedienu.  
5.2. Testa transportl īdzekli izraug ās saskaņā ar 5.5.2. punktu.  
5.3. Transportl īdzekļu testēšanas nosac ījums  
5.3.1. Ražot ājs nosaka sm ērvielu un dzes ēšanas šķidruma tipus un daudzumus 
emisiju testiem transportl īdzekļa normālai ekspluat ēšanai.  
5.3.2. Test ēšanai izmantojam ās degvielas tips ir noteikts IX pielikuma 
A.1. sada ļā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 317  
5.3.3. Vis ām iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēmām jābūt darba k ārtībā. 
5.3.4. Aizliegts izmantot jebk ādas pārveidošanas ier īces, kā paredz Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 5. panta 2. punkta noteikumi.  
5.4. Elektronisk ās sistēmas drošības noteikumi  
5.4.1. Elektronisk ās sistēmas droš ības noteikumi ir noteikti I pielikuma 
2.3. punkt ā. 
5.5. Iztvaikošanas emisiju saime  
5.5.1. Iztvaikošanas emisiju saim ē var iekļaut tikai t ādus transportl īdzekļus, 
kuriem ir identisks a), c) un d) apakšpunkt ā uzskaitītais raksturojums, 
kuriem ir tehniski l īdzvērtīgs b) apakšpunkt ā uzskaitītais raksturojums un 
kuriem ir l īdzīgs vai attiec īgā gadījumā ir noteikto pielaižu robež ās e) un 
f) apakšpunkt ā uzskaitītais raksturojums:  
a) degvielas tvertnes sist ēmas materi āls un konstrukcija;  
b) tvaika š ļūtenes materi āls, degvielas padeves caurul ītes materi āls un 
savienojumu pa ņēmiens;  
c) hermētiskas tvertnes vai neherm ētiskas tvertnes sist ēma; 
d) degvielas tvertnes droš ības vārsta iestat ījums (gaisa ievade un izlaide);  
e) kārbas butāna darbsp ēja (BWC300) ir 10 % diapazon ā no augst ākās 
vērtības (tilpn ēm, kurās izmanto viena veida akt īvo ogli, t ās apjomam 
ir jābūt 10 % robež ās no apjoma, attiec ībā uz kuru ir noteikta 
BWC300);  
f) izpūšanas kontroles sist ēma (piem ēram, vārsta tips, izp ūšanas 
kontroles strat ēģija). 
5.5.2. Jāpieņem, ka transportl īdzeklis rada slikt ākā gadījuma iztvaikošanas 
emisijas, un to izmanto test ēšanai, ja tam ir liel ākā degvielas tvertnes 
tilpuma attiec ība pret tilpnes but āna darbsp ēju saimē. Par transportl ī­
dzekļa izvēli iepriekš vienojas ar tipa apstiprin ātāju iestādi. 
5.5.3. Ja saist ībā ar iztvaikošanas kontroles sist ēmu izmanto inovat īvu sistēmas 
kalibrēšanu, konfigur āciju vai aparat ūru, šādu transportl īdzekļa modeli 
iekļauj citā saimē. 
5.5.4. Iztvaikošanas emisiju saimes identifikators  
Katrai no 5.5.1. punkt ā noteiktaj ām iztvaikošanas emisiju saim ēm piešķir 
unikālu identifikatoru š ādā formātā: 
EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
kur: 
nnnnnnnnnnnnnnn ir maksim āli piecpadsmit z īmju virkne, dr īkst 
izmantot tikai z īmes 0-9, A-Z un apakšsv ītru “_”.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 318  
WMI  (pasaules ražot āja identifikators) ir kods, kas unik āli identific ē ražo­
tāju, kā noteikts ISO 3780:2009.  
x ir “1” vai “0”, ko nosaka saska ņā ar šādiem noteikumiem:  
a) vienojoties ar apstiprin ātāju iestādi un  WMI  īpašnieku, nor āda ciparu 
“1”, ja transportl īdzekļu saimi defin ē ar mērķi iekļaut transportl īdze­
kļus, kurus ražo:  
i) viens ražot ājs, kuram ir viens  WMI  kods;  
ii) ražotājs, kuram ir vair āki WMI  kodi, bet tikai gad ījumos, kad tiek 
izmantots viens  WMI  kods;  
iii) vairāki ražotāji, bet tikai gad ījumos, kad tiek izmantots viens  WMI  
kods.  
Gadījumos, kas nor ādīti i), ii) un iii) apakšpunkt ā, saimes identifika ­
tora kods ir unik āla “n” skaita z īmju virkne un viens unik āls WMI  
kods, pēc kura seko cipars “1”;  
b) vienojoties ar apstiprin ātāju iestādi, norāda ciparu “0”, ja transportl ī­
dzekļa saime defin ēta, pamatojoties uz tiem pašiem krit ērijiem, kas 
noteikti a) punkt ā definētajai atbilstošajai transportl īdzekļu saimei, 
taču ražotājs ir izvēlējies izmantot atš ķirīgu WMI . Šajā gadījumā 
saimes identifikatora kods ir t āda pati “n” skaita z īmju virkne k ā tā, 
kas noteikta saska ņā ar a) punktu defin ētajai transportl īdzekļu saimei, 
un viens unik āls WMI  kods, kas atš ķiras no a) punkt ā lietotā koda, 
pēc kura seko cipars “0”.  
5.6. Apstiprin ātāja iestāde nepieš ķir tipa apstiprin ājumu, ja iesniegt ā informā­
cija nav pietiekama, lai pier ādītu, ka iztvaikošanas emisijas tiek efekt īvi 
ierobežotas transportl īdzekļa parastas ekspluat ācijas apst ākļos. 
6. Veiktsp ējas prasības 
6.1. Robežv ērtības 
Robežvērtība nedrīkst pārsniegt Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 
3. tabulā noteiktās robežvērtības. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 319  
1. papildin ājums  
4. tipa testa proced ūras un testa apst ākļi 
1. Ievads  
Šajā papildin ājumā ir aprakst īta 4. tipa testa proced ūra, ar kuru 
nosaka transportl īdzekļu iztvaikošanas emisijas.  
2. Tehnisk ās prasības 
2.1. Proced ūra ietver iztvaikošanas emisijas testu un divus papildu testus, 
no kuriem viens ir akt īvās ogles tilp ņu vecināšanas tests, kas aprak ­
stīts šā papildinājuma 5.1. punkt ā, un otrs — degvielas glab āšanas 
sistēmas caurlaid ības tests, kas aprakst īts šā papildin ājuma 
5.2. punkt ā. Ar iztvaikošanas emisiju testu (VI.4. att ēls) nosaka 
ogļūdeņražu iztvaikošanas emisijas, ko rada diennakts temperat ūras 
svārstības un karstuma rad ītie izgarojumi transportl īdzekļa stāvēšanas 
laikā. 
2.2. Ja degvielas sist ēmā ir vairākas aktīvās ogles tilpnes, visas nor ādes 
uz terminu “k ārba” šajā pielikum ā ir attiecin āmas uz vis ām šīm 
tilpnēm. 
3. Transportl īdzeklis  
Transportl īdzeklim j ābūt labā mehāniskā stāvoklī, iepriekš piestr ā­
dātam un ar vismaz 3 000 km nobraukumu pirms testa. Iztvaikošanas 
emisiju noteikšanai visos attiec īgajos testa zi ņojumos nor āda sertifi­
kācijai izmantot ā transportl īdzekļa nobraukumu un vecumu. Pies ­
trādes period ā iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēmai ir jābūt 
pieslēgtai un pareizi j ādarbojas. Izmanto akt īvās ogles tilpni, kas 
vecināta saskaņā ar šā papildinājuma 5.1. punkt ā noteikto proced ūru. 
4. Testa apr īkojums  
4.1. Dinamometriskais stends  
Dinamometriskajam stendam j āatbilst XXI pielikuma 5. papildpieli ­
kuma 2. punkta pras ībām. 
4.2. Iztvaikošanas emisijas m ērīšanas kamera  
Iztvaikošanas emisijas m ērīšanas kamerai j āatbilst ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 83 7. pielikuma 4.2. punkta pras ībām. 
4.3. Anal ītiskās sistēmas 
Analītiskajām sistēmām jāatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
7. pielikuma 4.3. punkta pras ībām. Ogļūdeņražu pastāvīga mērīšana 
nav oblig āta, ja vien netiek izmantota fiks ēta tilpuma kamera.  
4.4. Temperat ūras reģistrēšanas sist ēma 
Temperat ūras reģistrācijai jāatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
7. pielikuma 4.5. punkta pras ībām. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 320  
4.5. Spiediena re ģistrēšanas sist ēma 
Spiediena re ģistrācijai jāatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pieli ­
kuma 4.6. punkta pras ībām, izņemot, ka ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 7. pielikuma 4.6.2 punkt ā noteiktās spiediena re ģistrēšanas 
sistēmas precizit ātei un izš ķirtspējai ir jābūt šādai: 
a) Precizit āte: ± 0,3 kPa  
b) Izšķirtspēja: 0,025 kPa  
4.6. Ventilatori  
Ventilatoriem ir j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 
4.7. punkta pras ībām, izņemot, pūtēju jaudīgumam ir j ābūt 0,1 līdz 
0,5 m  3 /sec, nevis 0,1 l īdz 0,5 m  3 /min.  
4.7. Kalibr ēšanas gāzes 
Gāzēm jāatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 
4.8. punkta pras ībām. 
4.8. Papildu apr īkojums  
Papildu apr īkojumam j āatbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pieli ­
kuma 4.9. punkta pras ībām. 
4.9. Papildu tilpne  
Papildu tilpnei ir j ābūt tādai pašai k ā galvenajai tilpnei, bet nav j ābūt 
obligāti vecinātai. Savienojuma caurulei, kas pievienota transportl ī­
dzekļa tilpnei, ir j ābūt iespējami īsai. Pirms slogošanas papildu tilpni 
pilnīgi izpūš ar sausu gaisu.  
4.10. Tilpnes sv ēršanas skala  
Tilpnes sv ēršanas skala ir ar precizit āti ± 0,02 g.  
5. Tilpnes vecin āšana stend ā un PF noteikšana  
5.1. Tilpnes vecin āšana stend ā 
Pirms izpilda karstuma rad ītā izgarojuma un diennakts zudumu 
sekvences, tilpne(-es) j āvecina atbilstoši VI.1. att ēlā aprakstītajai 
procedūrai. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 321  
VI.1. attēls. 
Tilpnes vecin āšana stend ā
 
5.1.1. Vecin āšana, pak ļaujot temperat ūras cikliem  
Tilpni pak ļauj temperat ūras cikliem robež ās no – 15 °C l īdz 60 °C 
tam paredz ētajā temperat ūras kamer ā, ar 30 min ūšu stabiliz ēšanu 
– 15 °C un 60 °C temperat ūrā. Katrs cikls ilgst 210 min ūtes (skatīt 
VI.2. attēlu). 
Temperat ūras gradientam j ābūt pēc iespējas tuvākam 1 °C/min. Caur 
tilpni nevajadz ētu plūst piespiedu gaisa pl ūsmai.  
Ciklu atk ārto 50 reizes p ēc kārtas. Kopum ā šī darbība ilgs 
175 stundas.  
VI.2. attēls. 
Termiskās kondicion ēšanas cikls
  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 322  
5.1.2. Vecina, pak ļaujot vibr ācijai 
Pēc termiskās vecināšanas tilpni krata pa vertik ālo asi, tilpni uzst ādot 
atbilstoši t ās vērsumam transportl īdzeklī, ar kopējo Grms > 1,5 m/s  2 
un frekvenci 30 ±10 Hz. Testa ilgums ir 12 stundas.  
5.1.3. Vecina, pak ļaujot degvielas izgarojumiem, un nosaka  BWC 300 
5.1.3.1. Vecina, atk ārtoti piepildot k ārbu ar degvielas tvaikiem un izp ūšot tos 
ar laboratorijas gaisu.  
5.1.3.1.1. Kad pabeigta vecin āšana ar temperat ūru un vibr āciju, tilpni turpina 
vecināt ar tirgū pieejamās degvielas mais ījumu, kā noteikts š ā papil­
dinājuma 5.1.3.1.1.1. punkt ā, un slāpekli vai gaisu, kura tilpums ir 
50 ± 15 % no degvielas tvaiku tilpuma. Degvielas tvaiku iepildes 
ātrumam j ābūt 60 ± 20 g/h.  
Tilpni slogo, l īdz notiek 2 gramu nopl ūde. Alternat īvi, slogošanu 
uzskata par pabeigtu, kad og ļūdeņraža koncentr ācijas līmenis venti ­
lācijas izplūdes atverē sasniedz 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Tirg ū pieejamajai degvielai, ko izmanto šaj ā testā, jāatbilst tām 
pašām prasībām kā standartdegvielai, ņemot vērā šādus parametrus:  
a) Blīvums 15 °C temperat ūrā; 
b) Tvaika spiediens;  
c) Destilācija (70 °C, 100 °C, 150 °C);  
d) Ogļūdeņražu anal īze (tikai olef īni, arom ātiskie og ļūdeņraži, 
benzols);  
e) Skābekļa saturs;  
f) Etanola saturs.  
5.1.3.1.2. P ēc slogošanas tilpni 5 l īdz 60 min ūtes pūš ar emisiju laboratorijas 
gaisu ar jaudu 25 ± 5 litri min ūtē, līdz ir veiktas 300 tilpumap ­
maiņas. 
5.1.3.1.3. Š ā papildinājuma 5.1.3.1.1. un 5.1.3.1.2. punkt ā norādītās procedūras 
atkārto 300 reizes; p ēc tam var uzskat īt, ka tilpne ir stabiliz ēta. 
5.1.3.1.4. But āna darbsp ējas (BWC) m ērīšanas proced ūra attiecībā uz iztvaiko ­ 
šanas emisiju saimi 5.5. punkt ā ir šāda: 
a) stabiliz ētu tilpni piepilda, l īdz tiek sasniegta 2 gramu nopl ūde, un 
tad izpūš vismaz 5 reizes. Piepild īšanu veic ar mais ījumu, kur ā ir 
50 tilpuma % but āna un 50 tilpuma % sl āpekļa, ar ātrumu 
40 gramu but āna stundā; 
b) izpūšanu veic saska ņā ar šā papildinājuma 5.1.3.1.2. punktu;  
c) BWC nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos p ēc katras iepil ­
dīšanas;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 323  
d) BWC300 apr ēķina kā vismaz 5 BWC rezult ātu vidējais rādītāju. 
5.1.3.2. Ja pieg ādātājs nodrošina vecin ātu tilpni, ražot ājs iepriekš inform ē 
apstiprinātāju iestādi par vecin āšanas procesu, lai visas puses var ētu 
pārliecināties par šo procesu pieg ādātāja telpās. 
5.1.3.3. Ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iestādei testēšanas protokolu, kur ā 
iekļauti vismaz š ādi elementi:  
a) Aktīvās ogles veids;  
b) Noslogojums;  
c) Degvielas specifik ācija. 
5.2. Degvielas tvertnes sist ēmas PF noteikšana (skat īt VI.3. att ēlu). 
VI.3. attēls. 
PF noteikšana
  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 324  
5.2.1. Atlasa saimi reprezent ējošu degvielas tvertnes sist ēmu un uzst āda to 
uz izmēģinājuma stenda l īdzīgā izvietojum ā, kā tā ir transportl ī­
dzeklī. Tvertnei ir j ābūt piepildītai līdz 40 ±2 % no t ās nominālās 
ietilpības ar standartdegvielu 18 °C ±2 °C temperat ūrā. Izmēģinājuma 
stendu ar degvielas tvertnes sist ēmu novieto telp ā uz 3 ned ēļām, kurā 
ir kontrol ēta temperat ūra 40 °C ± 2 °C.  
5.2.2. Treš ās nedēļas beigās tvertni iztukšo un atk ārtoti uzpilda ar standart ­
degvielu 18 °C ± 2 °C temperat ūrā līdz 40 ± 2 % no tvertnes nomi ­
nālās ietilpības. 
6 līdz 36 stundu laik ā izmēģinājuma stendu ar degvielas tvertnes 
sistēmu novieto kamer ā. Šā perioda p ēdējās 6 stund ās apkārtējās 
vides temperat ūrai ir jābūt 20 °C ±2 °C. Šaj ā kamerā veic diennakts 
testa proced ūru šā papildinājuma 6.5.9. punkt ā aprakstītās procedūras 
pirmajās 24 stund ās. Tvertnē esošos degvielas tvaikus izvada ārpus 
kameras, lai izsl ēgtu iespēju, ka no tvertnes izvad ītās emisijas 
uzskata par caurlaid ību. Izmēra HC emisijas un v ērtību ieraksta attie ­
cīgajos testa zi ņojumos k ā HC  3W . 
5.2.3. Stendu ar degvielas tvertnes sist ēmu uz atlikušaj ām 17 ned ēļām atkal 
novieto telp ā ar regulējamu temperat ūru 40 °C ± 2 °C.  
5.2.4. Septi ņpadsmitās nedēļas beigās tvertni iztukšo un atk ārtoti uzpilda ar 
standartdegvielu 18 °C ± 2 °C temperat ūrā līdz 40 ± 2 % no tvertnes 
nominālās ietilpības. 
6 līdz 36 stundu laik ā izmēģinājuma stendu ar degvielas tvertnes 
sistēmu novieto kamer ā. Šā perioda p ēdējās 6 stund ās apkārtējās 
vides temperat ūrai ir jābūt 20 °C ±2 °C. Šaj ā kamerā veic diennakts 
testa proced ūru šā papildinājuma 6.5.9. punkt ā aprakstītās procedūras 
pirmajās 24 stund ās. Degvielas tvertnes sist ēmas tvaikus izvada 
ārpus kameras, lai izsl ēgtu iespēju, ka no tvertnes izvad ītās emisijas 
uzskata par caurlaid ību. Izmēra HC emisijas un šaj ā gadījumā vērtību 
ieraksta attiec īgajos testa zi ņojumos k ā HC  20W . 
5.2.5.  PF  ir HC  20W un HC  3W starpība g/24h, ko apr ēķina līdz 3 zīmīgiem 
cipariem, izmantojot š ādu vienādojumu:  
PF = HC  20w – HC  3W 
5.2.6. Ja  PF  ir noteicis pieg ādātājs, transportl īdzekļa ražotājs iepriekš 
informē apstiprin ātāju iestādi par  PF noteikšanu, lai var ētu gūt pierā­
dījumus pieg ādātāja telpās. 
5.2.7. Ražot ājs iesniedz apstiprin ātājai iestādei testa zi ņojumu, kur ā iekļauti 
vismaz šādi elementi:  
a) testētās degvielas tvertnes sist ēmas pilns apraksts, ietverot t ādu 
informāciju kā testētās tvertnes tips, tas, vai tvertne ir met āliska, 
vienslāņa nemetāliska vai daudzsl āņu, un tvertnes un citu 
degvielas tvertnes sist ēmas daļu izgatavošanai izmantotie mate ­
riāli; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 325  
b) vidējā temperat ūra nedēļā, pie kuras veikta vecin āšana;  
c) trešajā nedēļā izmērītā HC (HC  3W ); 
d) divdesmitaj ā nedēļā izmērītā HC (HC  20W ); 
e) iegūtais caurlaid ības koeficients (PF).  
5.2.8. K ā alternatīvu šā papildinājuma 5.2.1.–5.2.7. punktam ražot āji, kuri 
izmanto daudzsl āņu tvertnes vai met āla tvertnes, iepriekš aprakst ītās 
pilnās mērīšanas proced ūras vietā var izv ēlēties izmantot š ādu 
piešķirto caurlaid ības koeficientu ( APF): 
APF daudzslāņu/metāla tvertnei = 120 mg/24 h  
Ja ražotājs izvēlas izmantot  APF , tas iesniedz apstiprin ātāju iestādei 
deklarāciju, kurā skaidri nor ādīts tvertnes tips, k ā arī deklarāciju par 
izmantotajiem materi āliem.  
6. Karstuma rad ītā izgarojuma un diennakts zudumu m ērīšanas 
testa proced ūra 
6.1. Transportl īdzekļa sagatavošana  
Transportl īdzekli sagatavo atbilstoši ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
7. pielikuma 5.1.1. un 5.1.2. punkt ā aprakstītajām prasībām. Pēc 
ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes piekrišanu pirms 
testēšanas var samazin āt degvielas nerad ītu fona emisiju avotus 
(piemēram, krāsas, saistvielu, plastmasas, degvielas/tvaiku cauru ļ­
vadu, riepu un citu gumijas un polim ēru komponentu emisijas 
avotus) līdz tipiskam transportl īdzekļu fona līmenim (piem., noteiktu 
laiku izkars ējot riepas 50 °C vai augst ākā temperat ūrā, izkarsējot 
transportl īdzekli augst ā temperat ūrā, nolejot mazg āšanas šķidrumu).  
Hermētiskas degvielas tvertnes sist ēmas gadījumā transportl īdzekļa 
aktīvās ogles tilpnes uzst āda tā, lai varētu tām viegli piek ļūt un viegli 
tās savienot/atvienot.  
6.2. Rež īma izvēle un pārnesumu p ārslēgšanas nor ādījumi 
6.2.1. Transportl īdzekļiem ar manu ālo transmisiju piem ēro XXI pielikuma 
2. papildpielikum ā noteiktos p ārnesuma p ārslēgšanas nor ādījumus.  
6.2.2. Piln ībā ICE  transportl īdzekļiem režīmu izvēlas saskaņā ar XXI pieli ­
kuma 6. papildpielikumu.  
6.2.3.  NOVC-HEV  un  OVC-HEV  transportl īdzekļiem režīmu izvēlas 
saskaņā ar XXI pielikuma 8. papildpielikuma 6. papildin ājumu.  
6.2.4. P ēc apstiprin ātājas iestādes piepras ījuma izvēlētais režīms var atš ķir­
ties no šā papildinājuma 6.2.2. un 6.2.3. punkt ā noteiktā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 326  
6.3. Testa apst ākļi 
Šajā pielikum ā minētos testus veic testa apst ākļos, kas noteikti trans ­
portlīdzekļa H vērtības interpol ācijas saimei, kurai ir augst ākais ciklā 
vajadzīgās enerģijas rādītājs no vis ām interpol ācijas saim ēm, kas 
iekļautas izvērtējamajā iztvaikošanas emisiju saim ē. 
Vai arī pēc apstiprin ātājas iestādes piepras ījuma test ā var izmantot 
jebkuru cikl ā vajadzīgo enerģiju raksturojošo transportl īdzekli saim ē. 
6.4. Testa proced ūras gaita  
Testa proced ūru neherm ētiskām un herm ētiskām tvertnes sist ēmām 
veic saska ņā ar VI.4. att ēlā sniegto pl ūsmkarti.  
Hermētiskas degvielas tvertnes sist ēmas testē vienā no diviem 
veidiem. Viena iesp ēja ir testēt transportl īdzekli vien ā nepārtrauktā 
procedūrā. Otra iesp ēja, ko dēvē par atseviš ķu procedūru, ir test ēt 
transportl īdzekli, veicot divas atseviš ķas proced ūras, kas ļauj atkārtot 
dinamometra testu un diennakts cikla testus, neatk ārtojot tvertnes 
dehermetiz ācijas radītā zudumu tvaiku mutu ļa pārplūdes testu un 
dehermetiz ācijas radītā zudumu tvaiku mutu ļa mērījumus.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 327  
VI.4. attēls. 
Testa proced ūras plūsmkarte
  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 328  
6.5. Nep ārtraukta testa proced ūra neherm ētiskām degvielas tvertnes 
sistēmām 
6.5.1. Degvielas notecin āšana un atk ārtota uzpilde  
Transportl īdzekļa degvielas tvertnei ir j ābūt tukšai. To veic t ā, lai 
transportl īdzeklim uzst ādītās iztvaikošanas kontroles ier īces netiktu 
pārmērīgi izpūstas vai p ārmērīgi noslogotas. Parasti pietiek ar 
degvielas tvertnes v āciņa noņemšanu. Tvertni atk ārtoti uzpilda ar 
standartdegvielu 18 °C ± 2 °C temperat ūrā līdz 40 ± 2 % no tvertnes 
nominālās ietilpības. 
6.5.2. Izgarojums  
Piecu min ūšu laikā pēc degvielas notecin āšanas un atk ārtotas 
uzpildes transportl īdzekli atst āj izgarojumu uztveršanas zon ā uz 6 
līdz maksimums 36 stund ām 23 °C ±3 °C temperat ūrā. 
6.5.3. Iepriekš ējas sagatavošanas brauciens  
Transportl īdzekli novieto uz dinamometrisk ā stenda un veic š ādas 
XXI pielikuma 1. papildpielikum ā raksturot ās cikla fāzes: 
a) 1. klases transportl īdzekļiem: lēns, vidējs, lēns, lēns, vidējs, lēns 
b) 2. un 3. klases transportl īdzekļiem: lēns, vidējs, augsts, vid ējs. 
OVC-HEV  transportl īdzekļu sagatavošanas braucienu veic uzl ādi 
noturošas ekspluat ācijas stāvoklī, kā noteikts XXI pielikuma 
3.3.6. punkt ā. Pēc apstiprin ātājas iestādes piepras ījuma var izmantot 
jebkuru citu rež īmu. 
6.5.4. Degvielas notecin āšana un atk ārtota uzpilde  
Vienas stundas laik ā pēc sagatavošanas brauciena transportl īdzekļa 
degvielas tvertne ir j āiztukšo. To veic t ā, lai transportl īdzeklim uzst ā­
dītās iztvaikošanas kontroles ier īces netiktu p ārmērīgi izpūstas vai 
pārmērīgi noslogotas. Parasti pietiek ar degvielas tvertnes v āciņa 
noņemšanu. Tvertni atk ārtoti uzpilda ar testa degvielu 18 °C ± 
2 °C temperat ūrā līdz 40 ± 2 % no tvertnes nomin ālās ietilpības. 
6.5.5. Izgarojums  
Piecu min ūšu laikā pēc degvielas notecin āšanas un atk ārtotas 
uzpildes transportl īdzekli atst āj 12 līdz maksimums 36 stund ām 
23 °C ±3 °C temperat ūrā. 
Izgarošanas procesa laik ā var veikt 6.5.5.1. un 6.5.5.2. punkt ā 
minētās procedūras, vai nu vispirms veicot 6.5.5.1. punkta proce ­
dūru, pēc kuras seko 6.5.5.2. punkts, vai ar ī vispirms veicot 
6.5.5.2. punkta proced ūru, bet p ēc tam 6.5.5.1. punkta proced ūru. 
6.5.5.1. un 6.5.5.2. punkt ā aprakstītās procedūras var veikt ar ī vien­
laikus.  
6.5.5.1.  REESS  uzlāde 
OVC-HEV  transportl īdzekļiem REESS  pilnīgu uzlādi veic saska ņā ar 
XXI pielikuma 8. papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3. punkt ā 
norādītajām uzlādes prasībām. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 329  
6.5.5.2. Akt īvās ogles tilpnes piepild īšana 
Tilpni, kas vecin āta saskaņā ar šā papildinājuma 5.1. punkt ā noteikto 
kārtību, piepilda, l īdz tiek sasniegta 2 gramu nopl ūde, kā norādīts 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.4. punkt ā. 
6.5.6. Dinamometra tests  
Testa transportl īdzekli uzvelk uz dinamometru un brauc š ā papildi­
nājuma 6.5.3. punkta a) vai b) apakšpunkt ā norādītos ciklus.  OVC- 
HEV  transportl īdzekļus darbina akumul ēto enerģiju patērējošā 
ekspluatācijas stāvoklī. Pēc tam izsl ēdz motoru. Š īs darbības laikā 
var paņemt izplūdes gāzu emisiju paraugus un rezult ātus izmantot 
izplūdes gāzu emisiju un degvielas pat ēriņa tipa apstiprin ājumam, ja 
šī darbība atbilst XXI pielikuma 6. papildpielikuma vai 8. papildpie ­
likuma pras ībām. 
6.5.7. Izgarojumu iztvaikošanas emisiju tests  
7 minūšu laikā pēc dinamometra testa un 2 min ūšu laikā pēc motora 
izslēgšanas veic izgarojumu iztvaikošanas emisiju testu saska ņā ar 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.5. punktu. Karstuma 
radīto izgarojumu zudumus apr ēķina saska ņā ar šā papildin ājuma 
7.1. punktu un iek ļauj attiec īgajos testa zi ņojumos k ā M HS . 
6.5.8. Izgarošana  
Pēc izgarojumu iztvaikošanas emisiju testa pabeigšanas testa trans ­
portlīdzekli atst āj ne maz āk kā uz 6 stund ām un ne vair āk kā uz 
36 stundām, lai notiek izgarošana, un tad s āk diennakts emisiju testu. 
Vismaz p ēdējās 6 stundas no š ī laika transportl īdzekli pak ļauj izga­
rošanas procesam 20±2 °C temperat ūrā. 
6.5.9. Diennakts tests  
6.5.9.1. Testa transportl īdzekli pak ļauj diviem apk ārtējās temperat ūras 
cikliem, ņemot vērā ANO EEK Noteikumu Nr. 83. 7. pielikuma 
2. papildin ājumā norādītā diennakts emisiju testa profilu, nevien ā 
brīdi nepārsniedzot maksim ālo novirzi ± 2 °C. Vid ējā temperat ūras 
novirze no profila, kas apr ēķināta, izmantojot katras izm ērītās 
novirzes absol ūto vērtību, nedrīkst pārsniegt ± 1 °C. Apk ārtējo 
temperatūru mēra vismaz reizi min ūtē un ieraksta vis ās attiecīgajās 
testa lapās. Temperat ūras cikla s ākums ir tad, kad laiks T  start = 0, kā 
noteikts š ā pielikuma 6.5.9.6. punkt ā. 
6.5.9.2. M ērījumu kameru izp ūš dažas min ūtes tieši pirms testa, l īdz tajā ir 
stabila fona atmosf ēra. Kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-iem) 
šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem).  
6.5.9.3. Testa transportl īdzekli ar izsl ēgtu spēka pārvadu un atv ērtiem logiem 
un bagāžas nodal ījumu(-iem) ievieto m ērījumu kamer ā. Gaisa sajauk ­ 
šanas ventilatoru(-s) noregul ē tā, lai gaisa cirkul ācija zem testa trans ­
portlīdzekļa degvielas tvertnes b ūtu vismaz 8 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 330  
6.5.9.4. Og ļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa iestata uz nulli un kalibr ē. 
6.5.9.5. Kameras durvis aizver un herm ētiski nosl ēdz. 
6.5.9.6. Desmit min ūšu laikā pēc durvju aizv ēršanas un herm ētiskas nosl ēg­ 
šanas veic og ļūdeņražu koncentr ācijas, temperat ūras un barometrisk ā 
spiediena m ērījumus, kas ir s ākotnējie ogļūdeņražu koncentr ācijas 
kamerā C HCi , barometrisk ā spiediena P  i un apkārtējās vides tempe ­
ratūras kamer ā T i nolasījumi diennakts testam. Šaj ā brīdī sākas laiks 
T start = 0. 
6.5.9.7. Og ļūdeņražu analizatoru tieši pirms katra emisiju paraugu ņemšanas 
perioda beig ām noregul ē uz nulli un kalibr ē. 
6.5.9.8. Pirmais un otrais emisiju paraugu ņemšanas periods beidzas attiec īgi 
pēc 24 stund ām±6 min ūtēm un pēc 48 stund ām±6 min ūtēm pēc 
sākotnējo paraugu ņemšanas uzs ākšanas, k ā noteikts š ā papildin ā­
juma 6.5.9.6. punkt ā. Šo laiku nor āda visos attiec īgajos testa zi ņo­
jumos.  
Katra emisiju paraugu ņemšanas perioda beig ās tiek izm ērīta ogļū­
deņražu koncentr ācija, temperat ūra un barometriskais spiediens, ko 
izmanto, lai apr ēķinātu diennakts testa rezult ātus, izmantojot š ā pieli­
kuma 7.1. punkt ā sniegto vien ādojumu. Rezult ātu, kas ieg ūts no 
pirmā 24 stundu perioda, iek ļauj visos attiec īgajos testa zi ņojumos 
kā M  D1 . Rezultātu, kas ieg ūts no otr ā 24 stundu perioda, iek ļauj 
visos attiec īgajos testa zi ņojumos k ā M D2 . 
6.6. Nep ārtraukta testa proced ūra herm ētiskām degvielas tvertnes 
sistēmām 
6.6.1. Gad ījumā, ja degvielas tvertnes atslogošanas spiediens ir 30 kPa vai 
lielāks. 
6.6.1.1. Testu veic saska ņā ar šā papildinājuma 6.5.1.–6.5.3. punktu.  
6.6.1.2. Degvielas notecin āšana un atk ārtota uzpilde  
Vienas stundas laik ā pēc sagatavošanas brauciena transportl īdzekļa 
degvielas tvertne ir j āiztukšo. To veic t ā, lai transportl īdzeklim uzst ā­
dītās iztvaikošanas kontroles ier īces netiktu p ārmērīgi izpūstas vai 
pārmērīgi noslogotas. Parasti pietiek ar degvielas tvertnes v āciņa 
noņemšanu, pret ējā gadījumā jāatvieno akt īvās ogles tilpne. Tvertni 
atkārtoti uzpilda ar standartdegvielu 18 °C ± 2 °C temperat ūrā līdz 
15 ± 2 % no tvertnes nomin ālās ietilpības. 
6.6.1.3. Izgarojums  
Piecu min ūšu laikā pēc degvielas notecin āšanas un atk ārtotas 
uzpildes transportl īdzekli atst āj izgarojumu stabiliz ēšanai uz 6 l īdz 
36 stundām 20 °C ±2 °C temperat ūrā. 
6.6.1.4. Degvielas tvertnes dehermetiz ācija 
Spiedienu tvertn ē pakāpeniski izlaiž, lai nov ērstu anom ālu degvielas 
tvertnes iekš ējā spiediena k āpumu. To var izdar īt, atskrūvējot trans­
portlīdzekļa degvielas tvertnes v āciņu. Neatkar īgi no tā, kādā veidā 
tiek veikta dehermetiz ācija, transportl īdzekli atgriež t ā sākotnējā 
stāvoklī 1 minūtes laikā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 331  
6.6.1.5. Tilpnes piepild īšana un izp ūšana 
Tilpni, kas vecin āta saskaņā ar šā papildinājuma 5.1. punkt ā noteikto 
kārtību, piepilda, l īdz tiek sasniegta 2 gramu nopl ūde, kā norādīts 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.6. punkt ā, un pēc tam 
izpūš ar emisiju laboratorijas gaisu ar jaudu 25 ± 5 litri min ūtē. Pūstā 
gaisa tilpums nedr īkst pārsniegts 6.6.1.5.1. punkt ā noteikto tilpumu. 
Iepildīšanu un izp ūšanu var veikt, a) izmantojot transportl īdzeklī 
iebūvēto tilpni 20 °C vai fakultat īvi 23 °C temperat ūrā, vai b) atvie ­
nojot tilpni. Abos gad ījumos ir ļauts turpin āt tvertnes spiediena izlai ­ 
šanu.  
6.6.1.5.1. Maksim ālā pūšanas tilpuma noteikšana  
Maksimālo pūstā gaisa apjomu Vol  max nosaka, izmantojot š ādu 
vienādojumu.  OVC-HEV  transportl īdzekļus darbina veic uzl ādi notu­
rošas ekspluat ācijas stāvoklī. Šo noteikšanu var veikt ar ī atsevišķa 
testa veid ā vai sagatavošanas brauciena laik ā. 
Vol max ¼ Vol Pcycle Ü Vol tank Ü 0,85 Ü 100 
FC Pcycle 
Dist Pcycle  
kur: 
Vol  Pcycle  ir kumulat īvs pūstā gaisa tilpums ar noapa ļojumu līdz 
tuvākajam 0,1 litram, kas izm ērīts ar atbilstošu ier īci 
(piemēram, ar pl ūsmas mērītāju, kas pievienots pie akt īvās 
ogles tilpnes izejas, vai ar l īdzvērtīgu ierīci), sagatavošanas 
braucienā ar auksto iedarbin āšanu, kā norādīts šā papildi­
nājuma 6.5.3. punkt ā, l; 
Vol  tank ir ražotāja nominālā degvielas tvertnes ietilp ība, l;  
FC Pcycle  ir degvielas pat ēriņš vienā izpūšanas cikl ā, kas aprakst īts 
šā papildinājuma 6.5.3. punkt ā, ko var m ērīt iesildītas vai 
aukstas iedarbin āšanas apst ākļos, l/100 km.  OVC-HEV  un 
NOVC-HEV  transportl īdzekļiem degvielas pat ēriņu aprē­ 
ķina saska ņā ar XXI pielikuma 8. papildpielikuma 
4.2.1. punktu;  
Dist  Pcycle  ir šā papildinājuma 6.5.3. punkt ā norādītā viena izp ūšanas 
cikla teor ētiskais att ālums līdz 0,1 km, km.  
6.6.1.6. Sagatavo tilpni dehermetiz ācijas radītā zudumu tvaiku mutu ļa uztver­ 
šanai  
Kad ir pabeigta tilpnes piepild īšana un izp ūšana, test ēto transportl ī­
dzekli ievieto kamer ā (noslēgtā iztvaikojumu noteikšanas telp ā 
(SHED ) vai atbilstoš ā klimata kamer ā). Jāapliecina, ka sist ēmā nav 
noplūdes un ka hermetiz ēšana tiek veikta parast ā veidā testa laik ā vai 
veicot atseviš ķu testu (piem ēram, izmantojot spiediena sensoru trans ­
portlīdzeklī). Testa transportl īdzekli pēc tam pak ļauj pirmajam 
11 stundu apk ārtējās temperat ūras profilam, kas noteikts diennakts  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 332  
emisiju testam ANO EEK Noteikumu Nr. 83. 7. pielikuma 2. papil ­
dinājumā, nevienā brīdi nepārsniedzot maksim ālo novirzi ±2 °C. 
Vidējā temperat ūras novirze no profila, kas apr ēķināta, izmantojot 
katras izm ērītās novirzes absol ūto vērtību, nedr īkst pārsniegt 
± 1 °C. Apk ārtējo temperat ūru mēra vismaz ik p ēc 10 min ūtēm un 
ieraksta vis ās attiecīgajās testa lap ās. 
6.6.1.7. Akt īvās ogles tilpnes piepild īšana ar degvielas izgarojumiem  
6.6.1.7.1. Degvielas tvertnes dehermetiz ācija pirms atk ārtota degvielas uzpildes  
Ražotājs nodrošina, ka atk ārtotu degvielas uzpildi var s ākt tikai tad, 
kad herm ētiska degvielas tvertnes sist ēma ir piln ībā dehermetiz ēta tā, 
ka tās spiediens ir maz āks nekā 2,5 kPa virs vid ējā atmosfēras spie­
diena norm ālos transportl īdzekļa ekspluat ācijas un lietošanas apst āk­ 
ļos. Pēc apstiprin ātājas iestādes piepras ījuma ražot ājs sniedz s īku 
informāciju vai darb ības pierādījumus (piem ēram, izmantojot trans ­
portlīdzekļa spiediena sensora datus). Dr īkst izmantot jebk ādu citu 
tehnisko risin ājumu, ar noteikumu, ka tiek nodrošin āta droša atk ār­
tota degvielas uzpilde un ka atmosf ērā netiek izlaistas p ārmērīgas 
emisijas, kam ēr degvielas uzpild īšanas ierīce nav pievienota trans ­
portlīdzeklim.  
6.6.1.7.2. 15 min ūšu laikā pēc tam, kad apk ārtējā temperat ūra ir sasniegusi 
35 °C, atveras tvertnes droš ības vārsts, lai piepild ītu tilpni. Š ī piepil­
dīšanas proced ūra var notikt kamer ā vai ārpus tās. Saskaņā ar šo 
punktu piepild īto tilpni atvieno un tur izgarojumu uztveršanas 
zonā. Veicot š ā papildin ājuma 6.6.1.9.–6.6.1.12. punkt ā noteikto 
procedūru, transportl īdzeklī uzstāda neīstu tilpni.  
6.6.1.8. Dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa pārplūdes mērījums  
6.6.1.8.1. Dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa pārplūdes no trans ­
portlīdzekļa tilpnes m ēra, izmantojot akt īvās ogles papildu tilpni, kas 
pievienota tieši pie transportl īdzekļa tvaiku uzglab āšanas bloka 
izejas. To nosver pirms un p ēc šā papildin ājuma 6.6.1.7. punkt ā 
aprakstītās procedūras. 
6.6.1.8.2. Vai ar ī dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa pārplūdi no 
transportl īdzekļa tilpnes, kas notiek dehermetiz ācijas laik ā, var 
izmērīt, izmantojot  SHED . 
15 minūšu laikā pēc tam, kad apk ārtējā temperat ūra ir sasniegusi 
35 °C, kā norādīts šā papildinājuma 6.6.1.6. punkt ā, kameru herme ­
tizē un sāk mērīšanas proced ūru. 
Ogļūdeņražu analizatoru noregul ē uz nulli un kalibr ē, pēc tam mēra 
ogļūdeņraža koncentr āciju, temperat ūru un barometrisko spiedienu, 
lai iegūtu sākotnējos rādījumus C  HCi , P  i un T  i , kas nepieciešami 
hermētiskas tvertnes dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa 
pārplūdes noteikšanai.  
Mērījumu proced ūras laikā kameras apk ārtējā temperat ūra T nedr īkst 
būt zemāka par 25 °C.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 333  
Šā papildinājuma 6.6.1.7.2. punkt ā aprakstītās procedūras beigās pēc 
60 ± 5 sekund ēm izmēra ogļūdeņražu koncentr āciju kamer ā. Izmēra 
arī temperat ūru un barometrisko spiedienu. Tie ir gal īgie hermētiskas 
tvertnes dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa pārplūdes 
rādījumi C  HCf , P f un T  f . 
Hermētiskas tvertnes dehermetiz ācijas degvielas tvaiku mutu ļa 
pārplūdi aprēķina saskaņā ar šā papildinājuma 7.1. punktu un iek ļauj 
attiecīgajos testa zi ņojumos.  
6.6.1.8.3. Papildu tilpnes masa vai  SHED  mērījuma rezult āts nedrīkst mainīties, 
un tam jābūt ± 0,5 g pielaides robež ās. 
6.6.1.9. Izgarošana  
Pēc degvielas tvaiku mutu ļa ielādes pabeigšanas transportl īdzekli uz 
6 līdz 36 stund ām atstāj izgarošanai 23 ± 2 °C temperat ūrā, lai stabi ­
lizētu transportl īdzekļa temperat ūru. 
6.6.1.9.1.  REESS  uzlāde 
OVC-HEV  transportl īdzekļiem REESS  pilnīgu uzlādi veic saska ņā ar 
XXI pielikuma 8. papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3. punkt ā 
norādītajām uzlādes prasībām šā papildinājuma 6.6.1.9. punkt ā norā­
dītās izgarošanas laik ā. 
6.6.1.10. Degvielas notecin āšana un atk ārtota uzpilde  
Transportl īdzekļa degvielas tvertni iztukšo un piepilda ar standart ­
degvielu l īdz 40 ±2 % no tvertnes nomin ālās ietilp ī­
bas18 °C ±2 °C temperat ūrā. 
6.6.1.11. Izgarojums  
Pēc tam transportl īdzekli uz 6 l īdz 36 stund ām atstāj stāvēt izgaro­
jumu uztveršanas zon ā 20 °C ± 2 °C temperat ūrā, lai stabiliz ētu 
degvielas temperat ūru. 
6.6.1.12. Degvielas tvertnes dehermetiz ācija 
Spiedienu tvertn ē pakāpeniski izlaiž, lai nov ērstu anom ālu degvielas 
tvertnes iekš ējā spiediena k āpumu. To var izdar īt, atskrūvējot trans­
portlīdzekļa degvielas tvertnes v āciņu. Neatkar īgi no tā, kādā veidā 
tiek veikta dehermetiz ācija, transportl īdzekli atgriež t ā sākotnējā 
stāvoklī 1 minūtes laikā. Pēc šīs darbības pabeigšanas tvaiku uzgla ­
bāšanas bloku atkal pievieno.  
6.6.1.13. Iev ēro šā papildinājuma 6.5.6.–6.5.9.8. punkt ā aprakstīto proced ūru. 
6.6.2. Gad ījumā, ja degvielas tvertnes atslogošanas spiediens zem āks par 
30 kPa  
Testu veic saska ņā ar šā papildin ājuma 6.6.1.1.–6.6.1.13. punktu. 
Tomēr šajā gadījumā šā papildin ājuma 6.5.9.1. punkt ā aprakstīto 
apkārtējo temperat ūru aizstāj ar šā papildin ājuma VI.1. tabul ā 
noteikto profilu diennakts emisiju testam.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 334  
VI.1. tabula.  
Apkārtējās temperat ūras profils herm ētiskas degvielas tvertnes 
sistēmas alternat īvas sekvences gad ījumā 
Laiks (stundas)  Temperat ūra (°C)  
0/24 20,0  
1 20,4  
2 20,8  
3 21,7  
4 23,9  
5 26,1  
6 28,5  
7 31,4  
8 33,8  
9 35,6  
10 37,1  
11 38,0  
12 37,7  
13 36,4  
14 34,2  
15 31,9  
16 29,9  
17 28,2  
18 26,2  
19 24,7  
20 23,5  
21 22,3  
22 21,0  
23 20,2  
6.7. Atseviš ķa testa proced ūra hermētiskām degvielas tvertnes sist ēmām 
6.7.1. Dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa ielādes masas m ērī­ 
šana 
6.7.1.1. Veic š ā papildin ājuma 6.6.1.1.–6.6.1.7.2. punkt ā aprakstīto proce­
dūru. Dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaika mutu ļa ielādes masa 
ir transportl īdzekļa aktīvās ogles tilpnes masas pirms š ā papildin ā­
juma 6.6.1.6. punkta proced ūras piem ērošanas un masas p ēc šā 
papildinājuma 6.6.1.7.2. punkta proced ūras piemērošanas starp ība. 
6.7.1.2. Dehermetiz ācijas radīto zudumu tvaiku mutu ļa pārplūdi no transport ­
līdzekļa aktīvās ogles tilpnes m ēra saskaņā ar šā papildin ājuma 
6.6.1.8.1. un 6.6.1.8.2. punktu un izpilda š ā papildin ājuma 
6.6.1.8.3. punkta pras ības. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 335  
6.7.2. Karstuma rad ītais izgarojuma un diennakts iztvaikošanas emisiju 
tests 
6.7.2.1. Gad ījumā, ja degvielas tvertnes atslogošanas spiediens ir 30 kPa vai 
lielāks 
6.7.2.1.1. Testu veic saska ņā ar šā papildin ājuma 6.5.1.–6.5.3. punktu un 
6.6.1.9.–6.6.1.9.1. punktu.  
6.7.2.1.2. Akt īvās ogles tilpni vecina saska ņā ar šā papildinājuma 5.1. punkt ā 
noteikto sec ību un piepilda un izp ūš saskaņā ar šā papildin ājuma 
6.6.1.5. punktu.  
6.7.2.1.3. Vecin ātu tilpni tad piepilda saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
7. pielikuma 5.1.6. punkt ā aprakstīto proced ūru, izņemot iepildes 
masu. Kop ējo iepildes masu nosaka saska ņā ar šā papildin ājuma 
6.7.1.1. punktu. P ēc ražotāja piepras ījuma butāna vietā var izmantot 
standartdegvielu. Tilpnei ir j ābūt atvienotai.  
6.7.2.1.4. Veic š ā papildin ājuma 6.6.1.10.–6.6.1.13. punkt ā aprakstīto proce­
dūru. 
6.7.2.2. Gad ījumā, ja degvielas tvertnes atslogošanas spiediens zem āks par 
30 kPa  
Testu veic saska ņā ar šā papildinājuma 6.7.2.1.1.–6.7.2.1.4. punktu. 
Tomēr šajā gadījumā šā papildin ājuma 6.5.9.1. punkt ā aprakstīto 
apkārtējo temperat ūru modific ē, ņemot vērā šā papildin ājuma 
VI.1. tabul ā noteikto profilu diennakts emisiju testam.  
7. Iztvaikošanas testa rezult ātu aprēķins 
7.1. Šaj ā pielikum ā aprakstītais iztvaikošanas emisiju tests ļauj aprēķināt 
ogļūdeņražu emisijas, kas izdal ās, veicot degvielas tvaiku mutu ļa 
pārplūdes, diennakts un karstuma rad ītā izgarojuma testus. Iztvaiko ­ 
šanas zudumus, ko nosaka, veicot katru no šiem testiem, apr ēķina, 
izmantojot og ļūdeņražu sākotnējo un gal īgo koncentr āciju, tempera ­
tūru un spiedienu kamer ā kopā ar kameras neto tilpumu.  
Izmanto š ādu vienādojumu: 
M HC ¼ k Ü V Ü A 
C HCf Ü P f 
T f Ä C HCi Ü P i 
T i ! 
þ M HC;out Ä M HC;in 
kur: 
M HC ir ogļūdeņražu masa, gramos;  
M HC,out  no kameras izpl ūstošā ogļūdeņraža masa gramos, ja dien ­
nakts emisiju testam izmanto noteikta tilpuma kameras;  
M HC,in kamerā ieplūstošā ogļūdeņraža masa gramos, ja iztvaiko ­ 
šanas emisiju testam izmanto noteikta tilpuma kameras;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 336  
C HC ir izmērītā ogļūdeņraža koncentr ācija kamer ā (ppm 
tilpums C  1 ekvivalenta vien ībās); 
V t īrais kameras tilpums, kas kori ģēts attiecībā uz trans ­
portlīdzekļa tilpumu ar atv ērtiem logiem un bag āžas 
nodalījumu, m  3 . Ja transportl īdzekļa tilpums nav zin āms, 
atņem tilpumu 1,42 m  3 ; 
T apk ārtējā temperat ūra kamerā, K; 
P barometriskais spiediens, kPa;  
H/C ūdeņraža un oglek ļa attiecība; 
kur: 
H/C degvielas tvaiku mutu ļa pārplūdes mērījumam  
SHED  un diennakts testa zudumos pie ņem, ka 
H/C ir 2,33;  
H/C karstuma rad ītā izgarojuma zudumiem pie ņem, ka 
H/C ir 2,20;  
k ir 1,2 × 10  – 4 × (12 + H/C), (g × K/(m  3 × kPa));  
i ir s ākotnējais rādījums;  
f ir gal īgais rādījums;  
7.2. Vien ādojuma (M  HS + M  D1 + M  D2 + (2 × PF)) rezult ātam ir jābūt 
zemākam par 6.1. punkt ā noteikto robežv ērtību. 
8. Testa zi ņojums  
Testa ziņojumā iekļaujama vismaz š āda inform ācija: 
a) izgarošanas periodu apraksts, nor ādot ilgumu un vid ējās tempe­
ratūras; 
b) izmantot ās vecinātās tilpnes apraksts un nor āde uz prec īzu veci­
nāšanas protokolu;  
c) vidējā temperat ūra karstuma rad ītā izgarojuma testa laik ā; 
d) karstuma rad ītā izgarojuma testa m ērījums (HSL);  
e) pirmā diennakts testa m ērījums (DL1 diena);  
f) otrā diennakts testa m ērījums (DL2 diena);  
g) galīgais iztvaikošanas testa rezult āts, kas apr ēķināts saskaņā ar šā 
papildinājuma 7. punktu;  
h) paziņotais degvielas tvertnes sist ēmas atslogošanas spiediens 
(hermētiskas tvertnes sist ēmām); 
i) degvielas tvaika mutu ļa ielādes vērtība (gadījumā, ja izmanto 
atsevišķu testu, kas aprakst īts šā papildinājuma 6.7. punkt ā). ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 337  
VII PIELIKUMS  
PIESĀRŅOJUMA KONTROLES IEK ĀRTU ILGIZTUR ĪGUMA 
VERIFIK ĀCIJA  
(5. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā aprakstīti testi, ar kuriem verific ē piesārņojuma kontroles 
iekārtu ilgiztur īgumu.  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
2.1. Visp ārīgās prasības attiec ībā uz 5. tipa testa veikšanu ir noteiktas ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.6. ieda ļā, bet izņēmumi ir noteikti 2.2. un 2.3. 
punktā turpmāk. 
2.2. Tabulu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.6.2. punkt ā un tekstu 5.3.6.4. 
punktā saprot šādi: 
Dzinēja kategorija  Pieņemtie nolietošan ās koeficienti  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM ►M3 PN ◄ 
Dzirksteļaizdedze  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompresijaizdedze  T ā kā nav piešķirti nolietošan ās koeficienti attiec ībā uz transportl īdzekļiem ar 
kompresijaizdedzes motoriem, ražot ājiem, lai noteiktu nolietošan ās koefi­
cientus, j āizmanto visa transportl īdzekļa testa vai vecin āšanas stend ā ilglai­
cīguma testa proced ūras. 
2.3. Atsauci uz 5.3.1. un 8.2. punkta pras ībām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
5.3.6.5. punkt ā saprot kā atsauci uz š īs regulas I pielikuma 4.2. ieda ļa un 
XXI pielikuma pras ībām transportl īdzekļa lietderīgās izmantošanas laik ā. 
2.4. Pirms izmanto Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteiktās 
emisiju robežv ērtības, lai nov ērtētu atbilstību ANO EEK Noteikumu Nr. 
83 5.3.6.5. punkt ā minētajām prasībām, aprēķina un piem ēro nolietošan ās 
koeficientus, k ā aprakstīts XXI pielikuma 7. papildpielikuma A7/1. tabul ā 
un 8. papildpielikuma A8/5. tabul ā. 
3. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
3.1. Tehnisk ās prasības un specifik ācijas ir noteiktas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 9. pielikuma 1., 2. un 3. papildin ājumā un 1.–7. ieda ļā, bet izņē­
mumi noteikti 3.2.–3.10. ieda ļa. 
3.2. Atsauci uz 2. pielikumu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 1.5. 
punktā saprot k ā atsauci uz š īs regulas I pielikuma 4. papildin ājumu.  
3.3. Atsauci uz emisiju robežv ērtībām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 
83 9. pielikuma 1.6. punkta 1. tabul ā, saprot k ā atsauci uz emisiju robež ­
vērtībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. 
tabulā. 
3.4. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 
2.3.1.7. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu š īs regulas XXI pieli ­
kumā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 338  
3.5. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 
2.3.2.6. punkt ā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu š īs regulas XXI pieli ­
kumā. 
3.6. Atsauces uz I tipa testu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 3.1. 
punktā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu š īs regulas XXI pielikum ā. 
3.7. Atsauci uz 5.3.1.4. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 7. 
punkta pirmaj ā iedaļā saprot k ā atsauci uz Regulas (EK) Nr. 715/2007 I 
pielikuma 2. tabulu.  
3.8. Atsauci Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 6.3.1.2. punkt ā uz metod ēm 4.a 
pielikuma 7. papildin ājumā saprot kā atsauci uz š īs regulas XXI pielikuma 
4. papildpielikumu.  
3.9. Atsauci Noteikumu Nr. 83 9. pielikuma 6.3.1.4. punkt ā uz 4.a pielikumu 
saprot kā atsauci uz š īs regulas XXI pielikuma 4. papildpielikumu.  
▼M3 
3.10. Izmanto transportl īdzekļa zemākos ( VL) ceļa slodzes koeficientus. Ja nav  
VL vai transportl īdzekļa kopējā slodze ( VH), braucot ar ātrumu 80 km/h, ir 
lielāka nekā VL kopējā slodze, braucot ar ātrumu 80 km/h + 5 %, izmanto  
VH ceļa slodzi.  VL un VH ir definēti XXI pielikuma 4. papildpielikuma 
4.2.1.1.2. punkt ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 339  
VIII PIELIKUMS  
VIDĒJO EMISIJU VERIFIK ĀCIJA ZEM Ā APK ĀRTĒJĀ 
TEMPERAT ŪRĀ 
(6. TIPA TESTS)  
1. IEVADS  
1.1. Šajā pielikum ā aprakstītas 6. tipa testam nepieciešam ās iekārtas un proce ­
dūra, lai verific ētu emisijas zem ā temperat ūrā. 
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
2.1. Visp ārīgās prasības attiec ībā uz 6. tipa testu ir noteiktas ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 83 5.3.5. ieda ļā, bet izņēmums ir noteikts 2.2. punkt ā turpmāk. 
2.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 5.3.5.2. punkt ā minētās robežvērtības ir 
saistītas ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 1. pielikuma 4. tabul ā noteiktaj ām 
robežvērtībām. 
3. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
3.1. Tehnisk ās prasības un specifik ācijas ir noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 
83 8. pielikuma 2.–6. ieda ļā, bet izņēmums ir noteikts 3.2. ieda ļā turpmāk. 
3.2. Atsauci uz 10. pielikuma 2. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 8. pieli ­
kuma 3.4.1. punkt ā saprot kā atsauci uz š īs regulas IX pielikuma B ieda ļu. 
▼M3 
3.3. Izmanto transportl īdzekļa zemākos ( VL) ceļa slodzes koeficientus. Ja nav  
VL, izmanto  VH ceļa slodzi.  VL un VH ir definēti XXI pielikuma 4. papild ­
pielikuma 4.2.1.1.2. punkt ā. Kā alternat īvu ražot ājs drīkst izvēlēties 
izmantot ce ļa slodzes, kas interpol ācijas saim ē iekļautam transportl īdzeklim 
noteiktas atbilst īgi ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4.a pielikuma 7. papildi ­
nājumam. Abos gad ījumos dinamometru iestata, lai imit ētu transportl īdzekļa 
ekspluatāciju uz ce ļa – 7 °C temperat ūrā. Šāda iestatījuma pamat ā drīkst būt 
ceļa slodzes sp ēka profils pie – 7 °C. K ā alternatīvu noteikto kust ības 
pretestību [braukšanas pretest ību] drīkst pielāgot brīvskrējiena 10 % sama ­
zinājumam. Tehniskais dienests dr īkst apstiprin āt kustības pretest ības citas 
noteikšanas metodes.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 340  
IX PIELIKUMS  
STANDARTDEGVIELAS SPECIFIK ĀCIJA  
A. STANDARTDEGVIELAS  
1. Tehniskie dati par degviel ām testiem transportl īdzekļiem ar dzirkste ļaiz­
dedzes dzin ēju 
Tips: Benz īns (E10):  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minimālā Maksim ālā 
Pētniecības oktānskaitlis, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis,  MON  ( 3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Blīvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tvaika spiediens (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Ūdens saturs  % v/v  0,05  EN 12937  
Izskats –7 °C temperat ūrā Skaidrs un dzidrs  
Destilācija: 
— iztvaikošana 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galīgās viršanas punkts  °C  170  195  EN ISO 3405  
Atliekvielas  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Ogļūdeņražu sastāvs: 
— olefīni % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— arom ātiskie ogļūdeņraži % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzols  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— piesātinātie ogļūdeņraži % v/v  Zi ņojums  EN 22854  
Oglekļa/ūdeņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglekļa/skābekļa attiecība Zi ņojums  
Indukcijas periods (  4 ) min  480  —  EN ISO 7536  
Skābekļa saturs (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Ar šķīdinātāju noteiktais sve ķu saturs 
(Esošais sve ķu saturs)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 341  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minimālā Maksim ālā 
Sēra saturs (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vara korozija 3 st. 50 °C temperat ūrā —  1. klase  EN ISO 2160  
Svina saturs  mg/l  —  5  EN 237  
Fosfora saturs (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanols (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifik ācijās norādītas “paties ās vērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzumspējas 
datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minim ālās un 
maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējamība). Neatkar īgi no šā pasākuma, kas nepieciešams 
tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tomēr jācenšas sasniegt nulles v ērtību gadījumos, kad noteiktais maksim ālais lielums 
ir 2R, un vid ējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gadījumā jautājumu par to, vai 
degviela atbilst specifik ācijās noteiktaj ām prasībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008. 
( 3 ) Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008. 
( 4 ) Degviel ā var būt oksidēšanās inhibitori un met ālu dezaktivatori, kurus naftas p ārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benz īna 
ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disper ģējošu piedevu un š ķīdinātāju. 
( 5 ) Etanols ir vien īgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376. 
( 6 ) Jāpaziņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 1. tipa test ā. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedrīkst pievienot sast āvdaļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu. 
( 8 ) Etanols ir vien īgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376.  
( 2 ) Tiks pie ņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja t ās attieksies uz vis ām 
iepriekš min ētajām īpašībām. 
Tips: Etanols (E85)  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minimālā Maksim ālā 
Pētnieciskais okt ānskaitlis  RON  95  —  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis  MON  85  —  EN ISO 5163  
Blīvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 Ziņojums  ISO 3675  
Tvaika spiediens  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sēra saturs (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksidācijas stabilit āte min ūtes 360  EN ISO 7536  
Esošo sve ķu sastāvs (nosaka ar 
šķīdinātāju) mg/100 ml  —  5  EN–ISO 6246  
Izskats. Nosaka apk ārtējā temperat ūrā vai 
15 °C, atkar ībā no tā, kura ir augst āka. Skaidrs un nesadu ļķots, bez 
saskatāmiem suspend ētiem vai 
nogulšņu sārņiem Vizuāla pārbaude  
Etanols un augst ākie spirti (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 342  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minimālā Maksim ālā 
Augstākie spirti (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanols  % (V/V)  0,5  
Benzīns (  6 ) % (V/V)  Atlikums  EN 228  
Fosfors  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Ūdens saturs  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Neorganisko hlor īdu saturs  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Vara sloksnes korozija (3 st. 50 °C)  V ērtējums  1. klase  EN ISO 2160  
Skābums (kā etiķskābe CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Oglekļa/ūdeņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglekļa/skābekļa attiecība Zi ņojums  
( 1 ) Specifik ācijās norādītas “paties ās vērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzumspējas 
datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minim ālās un 
maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējamība). Neatkar īgi no šā pasākuma, kas nepieciešams 
tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tomēr jācenšas sasniegt nulles v ērtību gadījumos, kad noteiktais maksim ālais lielums 
ir 2R, un vid ējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gadījumā jautājumu par to, vai 
degviela atbilst specifik ācijās noteiktaj ām prasībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Domstarp ību gadījumā izmanto proced ūras domstarp ību atrisin āšanai un rezult ātu interpret ācijai, pamatojoties uz testa metodes 
precīzumspēju, kā aprakstīts EN ISO 4259. 
( 3 ) Valsts l īmeņa domstarp ību gadījumā par sēra saturu atsaucas uz EN ISO 20846, vai EN ISO 20884, l īdzīgi kā atsaucē uz EN 228 
valsts pielikumu. 
( 4 ) Jāpaziņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 1. tipa test ā. 
( 5 ) Etanols, kas atbilst EN 15376 specifik ācijai, ir vien īgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno 
standartdegvielai. 
( 6 ) Bezsvina benz īna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteikt ā ūdens un spirta satura summu. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedrīkst pievienot sast āvdaļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu.  
Tips: LPG  
Parametrs  Vien ība A degviela  B degviela  Testa metode  
Sastāvs: ISO 7941  
C 3 saturs  % vol  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 saturs  % vol  Atlikums  Atlikums  
< C  3 , > C  4 % vol  Maksim āli 2 Maksim āli 2 
Olefīni % vol  Maksim āli 12  Maksim āli 15  
Iztvaicēšanas atlikums  mg/kg  Maksim āli 50  Maksim āli 50  prEN 15470  
Ūdens 0 °C temperat ūrā Br īvs Br īvs prEN 15469  
Kopējais sēra saturs  mg/kg  Maksim āli 10  Maksim āli 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 343  
Parametrs  Vien ība A degviela  B degviela  Testa metode  
Sērūdeņradis  Nav  Nav  ISO 8819  
Vara sloksnes korozija  V ērtējums  1. klase  1. klase  ISO 6251 (  1 ) 
Smarža  Rakstur īga Rakstur īga 
Motora okt ānskaitlis  Minim āli 89  Minim āli 89  EN 589 B pielikums  
( 1 ) Ar šo metodi koroz īvo vielu kl ātbūtnes noteikšana var b ūt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķimikālijas, 
kas samazina parauga koroz īvo iedarb ību uz vara sloksni. T ādēļ šādu sastāvdaļu pievienošana ir aizliegta, lai nesagroz ītu 
pārbaudes rezult ātus. 
Tips: NG/Biomet āns 
Raksturojums  Vien ības Pamats  Robežvērtības 
Testa metode  
Minimālās Maksim ālās 
Standartdegviela G20  
Sastāvs: 
Metāns Molu %  100  99  100  ISO 6974  
Atlikums (  1 ) Molu %  —  —  1  ISO 6974  
N 2 Molu %  ISO 6974  
Sēra saturs  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326–5  
Wobbeindekss (t īrais) MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Standartdegviela G25  
Sastāvs: 
Metāns Molu %  86  84  88  ISO 6974  
Atlikums (  4 ) Molu %  —  —  1  ISO 6974  
N 2 Molu %  14  12  16  ISO 6974  
Sēra saturs  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326–5  
Wobbeindekss (t īrais) MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertās gāzes (kas nav N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vērtību nosaka 293,2 K (20 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu. 
( 3 ) Vērtību nosaka 273,2 K (0 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu. 
( 4 ) Inertās gāzes (kas nav N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vērtību nosaka 293,2 K (20 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu. 
( 6 ) Vērtību nosaka 273,2 K (0 °C) temperat ūrā un ar 101,3 kPa spiedienu.  
Tips: Ūdeņradis iekšdedzes dzin ējiem  
Raksturojums  Vien ības Robežvērtības 
Testa metode  
Minimālās Maksim ālās 
Ūdeņraža tīrība % mol  98  100  ISO 14687-1  
Ogļūdeņraži kopā μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 344  
Raksturojums  Vien ības Robežvērtības 
Testa metode  
Minimālās Maksim ālās 
Ūdens (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Skābeklis  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argons  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Slāpeklis  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Sērs μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Permanent ās makroda ļiņas (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Neaplūko. 
( 2 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Ūdenim, sk ābeklim, sl āpeklim un argonam kombin ēti: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Ūdeņradis nesatur putek ļus, smiltis, net īrumus, sve ķus, eļļas vai citas vielas t ādā daudzum ā, kas var boj āt degvielas uzpild īšanas 
aprīkojumu vai uzpild āmo transportl īdzekli (dzin ēju). 
2. Tehniskie dati par degviel ām testiem ar transportl īdzekļiem ar kompre ­
sijaizdedzes dzin ēju 
Tips: Dīzeļdegviela (B7):  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minimālā Maksim ālā 
Cetāna indekss  46,0  EN ISO 4264  
Cetānskaitlis (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Blīvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilācija: 
— 50 % punkts  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 % punkts  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— galējā viršanas temperat ūra °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Uzliesmošanas temperat ūra °C  55  —  EN ISO 2719  
Saduļķošanās punkts  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskozitāte 40 °C temperat ūrā mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikliskie arom ātiskie ogļūdeņraži % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Sēra saturs  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vara korozija 3 st. 50 °C temperat ūrā —  1. klase  EN ISO 2160  
Konradsona oglek ļa atlikums (10 % DR)  % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Pelnvielu saturs  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 345  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minimālā Maksim ālā 
Kopējais piesārņojums  mg/kg  —  24  EN 12662  
Ūdens saturs  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Skābes skaitlis  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izp ētes 
diametrs 60 °C temperat ūrā) μm —  400  EN ISO 12156  
Oksidācijas stabilit āte 110 °C temp- 
eratūrā ( 3 ) h 20,0  EN 15751  
FAME (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Specifik ācijās norādītas “paties ās vērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – 
precīzumspējas datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot 
minimālās un maksim ālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējamība). Neatkar īgi no šā pasākuma, kas 
nepieciešams tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tomēr jācenšas sasniegt nulles v ērtību gadījumos, kad noteiktais maksi ­ 
mālais lielums ir 2R, un vid ējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gadījumā 
jautājumu par to, vai degviela atbilst specifik ācijās noteiktaj ām prasībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minim ālā diapazona pras ībām. Taču strīda gadījumā starp degvielas pieg ādātāju un degvielas 
lietotāju strīda risināšanai var izmantot ISO 4259 ar noteikumu, ka vienreiz ējas noteikšanas viet ā tiek izmantoti atk ārtoti 
mērījumi, ko veic pietiekamu skaitu reižu, lai nodrošin ātu nepieciešamo prec īzumspēju. 
( 3 ) Pat ja oksid ācijas stabilit āte tiek kontrol ēta, pieņem, ka glab āšanas laiks b ūs ierobežots. Ieteikumi par glab āšanas apst ākļiem un 
ilgumu jāprasa pieg ādātajam. 
( 4 ) FAME saturs, lai atbilstu EN 14214 specifik ācijām. 
▼M3 
3. Degvielu tehniskie dati kurin āmā elementa transportl īdzekļu testēšanai  
Tips: Ūdeņradis kurin āmā elementa transportl īdzekļiem 
Raksturojums  Vien ības Robežvērtības 
Testa metode  
minimālās maksim ālās 
Ūdeņraža degvielas indekss (  а ) molu %  99,97  
Ūdeņradi nesaturoš ās gāzes kopā μmol/mol  300  
Atsevišķu piesārņotāju maksim ālā koncentr ācija 
Ūdens (H  2 O) μmol/mol  5  (  e ) 
Ogļūdeņraži kopā ( b ) (uz met āna bāzes) μmol/mol  2  (  e ) 
Skābeklis (O  2 ) μmol/mol  5  (  e ) 
Hēlijs (He)  μmol/mol  300  (  e ) 
Kopējais slāpeklis (N  2 ) un Argons 
(Ar) (  b ) μmol/mol  100  (  e ) 
Oglekļa dioksīds (CO  2 ); μmol/mol  2  (  e ) 
Oglekļa monoks īds (CO);  μmol/mol  0,2  (  e ) 
Sēra savienojumi kop ā ( c ) (uz H  2 S bāzes) μmol/mol  0,004  (  e ) 
Formaldeh īds (HCHO)  μmol/mol  0,01  (  e ) 
Skudrskābe (HCOOH)  μmol/mol  0,2  (  e ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 346  
Raksturojums  Vien ības Robežvērtības 
Testa metode  
minimālās maksim ālās 
Amonjaks (NH  3 ) μmol/mol  0,1  (  e ) 
Halogēnsavienojumi kop ā ( d ) 
(halogenātu jonu b āze) μmol/mol  0,05  (  e ) 
Sastāvdaļām, kas summ ējas, piem ēram, ogļūdeņražiem kop ā un sēra savienojumiem kop ā, sastāvdaļu summai ir j ābūt mazākai vai 
vienādai ar pie ļaujamo robežv ērtību. 
( а ) Ūdeņraža degvielas indeksu nosaka, at ņemot šajā tabulā norādītās ūdeņradi nesaturoš ās gāzes kopā, kas izteiktas molu procentos, 
no 100 molu procentiem. 
( b ) Ogļūdeņražu kopējā vērtībā ir iekļautas oksid ētās organisk ās sugas. Og ļūdeņražus kop ā mēra uz oglek ļa bāzes (μmolC/mol). 
Ogļūdeņraži kopā var pārsniegt 2 μmol/mol tikai met āna klātbūtnes dēļ, un šādā gadījumā metāns, slāpeklis un argons summ āri 
nedrīkst pārsniegt 100 μmol/mol. 
( c ) Kā minimums s ēra savienojumi kop ā iekļauj H2S, COS, CS2 un merkapt ānus, kas parasti atrodami dabasg āzē. 
( d ) Kopējie halogēnsavienojumi iek ļauj, piem ēram, ūdeņraža brom īdu (HBr), hlor ūdeņradi (HCl), hloru (Cl2) un organiskos halo ­ 
genīdus (R-X). 
( e ) Testa metode ir j ādokument ē. 
▼B 
B. STANDARTDEGVIELAS EMISIJU TESTIEM ZEM Ā TEMPERAT ŪRĀ – 
6. TIPA TESTS  
Tips: Benz īns (E10):  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minimālā Maksim ālā 
Pētniecības oktānskaitlis, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis,  MON  ( 3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Blīvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tvaika spiediens (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Ūdens saturs  maks. 0,05 % v/v 
Izskats – 7 °C temperat ūrā: 
skaidrs un dzidrs  EN 12937  
Destilācija: 
— iztvaikošana 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— iztvaikošana 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galīgās viršanas punkts  °C  170  195  EN ISO 3405  
Atliekvielas  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Ogļūdeņražu sastāvs: 
— olefīni % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— arom ātiskie ogļūdeņraži % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzols  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— piesātinātie ogļūdeņraži % v/v  Zi ņojums  EN 22854  
Oglekļa/ūdeņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglekļa/skābekļa attiecība Zi ņojums  
Indukcijas periods (  4 ) min  480  —  EN ISO 7536  
Skābekļa saturs (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 347  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode  
Minimālā Maksim ālā 
Ar šķīdinātāju noteiktais sve ķu saturs 
(Esošais sve ķu saturs)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sēra saturs (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vara korozija 3 st. 50 °C temperat ūrā —  1. klase  EN ISO 2160  
Svina saturs  mg/l  —  5  EN 237  
Fosfora saturs (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanols (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifik ācijās norādītas “paties ās vērtības”. To robežv ērtības noteiktas saska ņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – prec īzumspējas 
datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”, un minim ālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minim ālās un 
maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproduc ējamība). Neatkar īgi no šā pasākuma, kas nepieciešams 
tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tomēr jācenšas sasniegt nulles v ērtību gadījumos, kad noteiktais maksim ālais lielums 
ir 2R, un vid ējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksim ālie un minim ālie robežlielumi. Vajadz ības gadījumā jautājumu par to, vai 
degviela atbilst specifik ācijās noteiktaj ām prasībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008. 
( 3 ) Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai apr ēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008. 
( 4 ) Degviel ā var būt oksidēšanās inhibitori un met ālu dezaktivatori, kurus naftas p ārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benz īna 
ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disper ģējošu piedevu un š ķīdinātāju. 
( 5 ) Etanols ir vien īgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376. 
( 6 ) Jāpaziņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 6. tipa test ā. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedrīkst pievienot sast āvdaļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu. 
( 8 ) Etanols ir vien īgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst 
EN 15376.  
( 2 ) Tiks pie ņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja t ās attieksies uz vis ām 
iepriekš min ētajām īpašībām. 
Tips: Etanols (E75)  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minimālā Maksim ālā 
Pētnieciskais okt ānskaitlis, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motora okt ānskaitlis, MON  85  —  EN ISO 5163  
Blīvums 15 °C temperat ūrā kg/m  3 Ziņojums  EN ISO 12185  
Tvaika spiediens  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sēra saturs (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksidācijas stabilit āte min  360  —  EN ISO 7536  
Esošo sve ķu sastāvs (nosaka ar 
šķīdinātāju) mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 348  
Parametrs  Vien ība Robežvērtības (  1 ) 
Testa metode (  2 ) 
Minimālā Maksim ālā 
Izskatu nosaka apk ārtējā temperat ūrā vai 
15 °C, atkar ībā no tā, kura temperat ūra ir 
augstāka Skaidrs un nesadu ļķots, bez 
saskatāmiem suspend ētiem vai 
nogulšņu sārņiem Vizuāla pārbaude  
Etanols un augst ākie spirti (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Augstākie spirti (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanols  —  0,5  
Benzīns (  6 ) % (V/V)  Atlikums  EN 228  
Fosfors  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Ūdens saturs  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Neorganisko hlor īdu saturs  mg/l  —  1  ISO 6227 - EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Vara sloksnes korozija (3 st 50 °C)  V ērtējums  1. klase  EN ISO 2160  
Skābums (kā etiķskābe CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l 40  
Oglekļa/ūdeņraža attiec ība Zi ņojums  
Oglekļa/skābekļa attiecība Zi ņojums  
( 1 ) Specifik ācijās norādītas “paties ās vērtības”. To robežv ērtības noteiktas, izmantojot standartu ISO 4259 “Naftas produkti — 
precīzumspējas datu noteikšana un piem ērošana attiec ībā uz testa metod ēm”. Nosakot minim ālo vērtību, ņemta vērā minimālā 
starpība starp 2R un nulli. Nosakot minim ālo un maksim ālo vērtību, minim ālā izmantot ā starpība bija 4R (R = reproduc ējamība). 
Neskarot šo proced ūru, kas vajadz īgs tehniskiem m ērķiem, degvielas ražot ājam tomēr jācenšas sasniegt nulles v ērtību gadījumos, 
kad noteikt ā maksimālā vērtība ir 2R, un vid ējo vērtību, lai dotu maksim ālās un minim ālās robežvērtības. Vajadz ības gadījumā 
jautājumu par to, vai degviela atbilst specifik ācijās noteiktaj ām prasībām, noskaidro, piem ērojot standarta ISO 4259 noteikumus. 
( 2 ) Domstarp ību gadījumā izmanto proced ūras domstarp ību atrisin āšanai un rezult ātu interpret ācijai, pamatojoties uz testa metodes 
precīzumspēju, kā aprakstīts EN ISO 4259. 
( 3 ) Valsts l īmeņa domstarp ību gadījumā par sēra saturu atsaucas uz EN ISO 20846, vai EN ISO 20884, l īdzīgi kā atsaucē uz EN 228 
valsts pielikumu. 
( 4 ) Jāpaziņo faktiskais s ēra saturs degviel ā, ko izmanto 6. tipa test ā. 
( 5 ) Etanols, kas atbilst EN 15376 specifik ācijai, ir vien īgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzin āti pievieno 
standartdegvielai. 
( 6 ) Bezsvina benz īna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteikt ā ūdens un spirta satura summu. 
( 7 ) Šai standartdegvielai apzin āti nedrīkst pievienot sast āvdaļas ar fosforu, dzelzi, mang ānu vai svinu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 349  
X PIELIKUMS  
Rezervēts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 350  
XI PIELIKUMS  
IEBŪVĒTĀS DIAGNOSTIKAS ( OBD ) SISTĒMAS MEH ĀNISKIEM 
TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā noteikti ieb ūvēto diagnostikas ( OBD ) sistēmu funkcio ­
nālie aspekti meh ānisko transportl īdzekļu radīto emisiju kontrolei.  
2. DEFIN ĪCIJAS, PRAS ĪBAS UN TESTI  
2.1. Šaj ā pielikum ā piemēro ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. 
un 3. ieda ļā noteiktās definīcijas, pras ības un testi  OBD  sistēmām, 
izņemot tās, kas noteiktas šaj ā pielikum ā. 
2.1.1. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2. punkta ievadda ļu saprot 
šādi: 
“Tikai šaj ā pielikum ā:” 
2.1.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 2.10. punktu saprot š ādi: 
““Braukšanas cikls ” sastāv no aizdedzes atsl ēgas pagriešanas iesl ēgtā 
pozīcijā, braukšanas rež īma, kurā tiktu noteikti darb ības trauc ējumi, ja 
tādi ir, un aizdedzes atsl ēgas pagriešanas izsl ēgtā pozīcijā.” 
2.1.3. Papildus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.2.2. punkta 
prasībām nolietošanos vai darb ības trauc ējumus var noteikt ar ī ārpus 
braukšanas cikla (piem ēram, pēc motora izsl ēgšanas).  
2.1.4. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.1. punktu saprot š ādi: 
“3.3.3.1. Katal ītiskā neitralizatora efektivit ātes samazin āšanās attiecībā uz 
NMHC  un NO  x emisijām. Ražot āji var pārraudzīt priekšējo 
katalizatoru vienu pašu vai apvienojum ā ar nākamo(-ajiem) 
katalizatoru(-iem) lejuppl ūsmas virzien ā. Uzskatāms, ka pārrau­
dzītais katalizators vai katalizatoru kombin ācija nedarbojas, ja 
emisijas p ārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punkt ā noteiktās NMHC  
vai NO  x robežvērtības.”  
2.1.5. Atsauci uz “robežv ērtībām” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 
3.3.3.1. ieda ļā saprot k ā atsauci uz robežv ērtībām šā pielikuma 
2.3. iedaļā. 
2.1.6. Rezerv ēts. 
2.1.7. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.4.9. un 3.3.4.10. punktu 
nepiemēro. 
2.1.8. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.5.–3.3.5.2. punktu saprot 
šādi: 
“3.3.5. Ražot āji var pier ādīt tipa apstiprin ātājai iestādei, ka atseviš ķas 
sastāvdaļas vai sist ēmas nav j āuzrauga, ja to piln īgas atteices 
vai noņemšanas gad ījumā emisijas nep ārsniedz š ā pielikuma 
3.3.2. punkt ā noteiktās OBD  robežvērtības. 
3.3.5.1. Tom ēr attiecībā uz turpm āk tekstā uzskaitītajām iekārtām uzrau­
dzība jāveic attiec ībā uz to piln īgu atteici vai no ņemšanu (ja 
noņemšanas gad ījumā tiktu pārsniegtas piem ērojamās emisiju 
robežvērtības, kā noteikts š īs regulas 5.3.1.4. punkt ā): ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 351  
a) cietdaļiņu filtru, kas motoros uzst ādīts kā atsevišķa vienība 
vai iebūvēts kombin ētajā emisiju kontroles iek ārtā; 
b) NO  x pēcapstrādes sistēmu, kas motoros uzst ādīta kā atse­
višķa vienība vai ieb ūvēta kombin ētajā emisiju kontroles 
iekārtā; 
c) dīzeļdegvielas oksid ēšanas katalizators (DOC), kas kompre ­
sijaizdedzes motoros uzst ādīts kā atsevišķa vienība vai ieb ū­
vēts kombin ētajā emisijas kontroles iek ārtā. 
3.3.5.2. Š ā pielikuma 3.3.5.1. punkt ā minētās iekārtas uzrauga ar ī attie­
cībā uz jebkuru atteici, kuras d ēļ tiktu pārsniegtas piem ērojamās 
OBD  robežvērtības.”  
2.1.9. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.8.1. punktu saprot š ādi: 
“OBD  sistēma var dz ēst kļūdas kodu, nobraukto att ālumu un saglab āto 
informāciju, ja š ī pati kļūda nav atk ārtoti reģistrēta vismaz 40 motora 
uzsildīšanas ciklos vai 40 braukšanas ciklos ar transportl īdzekļa darbinā­ 
šanu, nodrošinot atbilst ību 11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.5.1. punkta 
a)–c) apakšpunkt ā noteiktajiem krit ērijiem.”  
2.1.10. Atsauci uz “ISO DIS 15031 5” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pieli ­
kuma 3.9.3.1. punkt ā saprot šādi: 
“… standarts, kas nor ādīts šīs regulas 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā.” 
2.1.11. Papildus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3. punkta pras ībām 
piemēro šādas prasības: 
“Papildu noteikumi attiec ībā uz transportl īdzekļiem, kuros izmanto 
motora izsl ēgšanas strat ēģijas 
Braukšanas cikls  
Autonomas motora atk ārtotas iedarbin āšanas, ko p ēc motora nosl āpšanas 
veic motora vad ības sistēma, var uzskat īt par jaunu braukšanas ciklu vai 
esošā braukšanas cikla turpin ājumu.”  
2.2. “V tipa ilglaic īguma pārbaudes att ālumu” un “V tipa ilglaic īguma testu”, 
kas minēti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma attiec īgi 3.1. un 
3.3.1. ieda ļā, saprot k ā atsauci uz š īs regulas VII pielikuma pras ībām. 
2.3. “ OBD  robežvērtības”, kas nor ādītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
11. pielikuma 3.3.2. ieda ļā saprot k ā atsauci uz 2.3.1. un 2.3.2. punkt ā 
noteiktajām prasībām: 
2.3.1. Turpm āk tabulā ir sniegtas  OBD  robežvērtības transportl īdzekļiem, 
kuriem ir veikts tipa apstiprin ājums saska ņā ar “Euro 6” emisijas robež ­
vērtībām, kas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteiktas 
trīs gadu periodam p ēc minētās regulas 10. panta 4. un 5. punkt ā norā­
dītajiem datumiem:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 352  
Euro 6 OBD gal īgās robežvērtības 
Standartmasa 
(RM) (kg)  Oglekļa monoks īda 
masa  Metānu nesaturošo 
ogļūdeņražu masa  Slāpekļa oksīdu 
masa  Cieto daļiņu 
masa (  1 ) Cieto daļiņu 
skaits (  2 ) 
Kategor­
ija Klase  (CO) 
(mg/km)  (NMHC ) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Viss  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < RM 
≤ 1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < RM  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Viss  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Paskaidrojums: PI = dzirkste ļaizdedze, CI = kompresijaizdedze. 
( 1 ) Dzirkste ļaizdedzes cietda ļiņu masas un da ļiņu skaita robežv ērtības piemēro tikai transportl īdzekļiem ar tieš ās iesmidzin āšanas moto ­ 
riem. 
( 2 ) Daļiņu skaita robežv ērtības var noteikt v ēlāk. 
2.3.2. P ēc ražotāja izvēles trīs gadu period ā no datumiem, kuri attiec ībā uz 
jauniem tipa apstiprin ājumiem un jauniem transportl īdzekļiem noteikti 
attiecīgi Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. un 5. punkt ā, trans­
portlīdzekļiem, kam tipa apstiprin āšana veikta saska ņā ar Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā noteiktaj ām “Euro 6” emisijas robež ­
vērtībām, piemēro turpmāk norādītās OBD  robežvērtības: 
Euro 6 OBD pagaidu robežv ērtības 
Standartmasa 
(RM) (kg)  Oglekļa monoks īda 
masa  Metānu nesaturošo 
ogļūdeņražu masa  Slāpekļa oksīdu 
masa  Cieto daļiņu 
masa (  1 ) 
Kategor­
ija Klase  (CO) 
(mg/km)  (NMHC ) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Viss  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < RM  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Viss  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Paskaidrojums: PI = dzirkste ļaizdedze, CI = kompresijaizdedze. 
( 1 ) Dzirkste ļaizdedzes motora cieto da ļiņu masas robežv ērtības piemēro tikai transportl īdzekļiem ar tieš ās iesmidzin ā­ 
šanas motoriem.  
2.4. 
2.5. Rezerv ēts. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 353  
2.6. I tipa testa ciklu, kas min ēts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 
3.3.3.2. punkt ā, saprot k ā ciklu, kurš ir t āds pats k ā 1. tipa cikls, ko 
izmantoja vismaz divos sec īgos ciklos p ēc aizdedzes izlaidumu k ļūdu 
ieviešanas saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 
1. papildin ājuma 6.3.1.2. punktu.  
2.7. Atsauci uz “3.3.2. punkt ā noteiktaj ām cietdaļiņu robežv ērtībām”, kas 
noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.7. ieda ļā, 
saprot kā atsauci uz cietda ļiņu robežvērtībām, kuras noteiktas š ā pieli­
kuma 2.3. ieda ļā. 
2.8. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.4. punktu saprot š ādi: 
“3.3.3.4. Ja tie darbojas ar izv ēlēto degvielu, uzrauga citas emisijas 
kontroles sist ēmas sastāvdaļas vai sist ēmas, vai ar emisiju sais ­
tītas piedzi ņas sastāvdaļas vai sist ēmas, kas pievienotas 
datoram un k ā kļūdas rezult ātā izpūtēja emisijas var p ārsniegt 
šā pielikuma 3.3.2. punkt ā noteiktās OBD  robežvērtības.”  
2.9. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.4.4. punktu saprot š ādi: 
“3.3.4.4. Citas emisijas kontroles sist ēmas sastāvdaļas vai sist ēmas, vai 
ar emisiju saist ītas spēka pārvada sast āvdaļas vai sist ēmas, kas 
pievienotas datoram un k ā kļūdas rezult ātā izplūdes gāzu 
emisijas var p ārsniegt šā pielikuma 3.3.2. punkt ā noteiktās 
OBD  robežvērtības. Šādas sistēmas vai sast āvdaļas ir, 
piemēram, tās, ar kur ām pārrauga vai kontrol ē gaisa masas 
plūsmu, gaisa tilpuma pl ūsmu (un temperat ūru), turbop ūtes 
spiedienu un iepl ūdes kolektora spiedienu (un attiec īgie sensori, 
kas iespējo šo funkciju veikšanu).”  
3. ADMINISTRAT ĪVIE NOTEIKUMI ATTIEC ĪBĀ UZ OBD  SISTĒMU 
TRŪKUMIEM  
3.1. Administrat īvie noteikumi attiec ībā uz OBD  sistēmu trūkumiem, k ā 
noteikts 6. panta 2. punkt ā, ir paredz ēti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
11. pielikuma 4. ieda ļā, piemērojot turpm āk uzskaitītos izņēmumus.  
3.2. Atsauci uz “ OBD  robežvērtībām” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pieli ­
kuma 4.2.2. punkt ā saprot k ā atsauci uz  OBD  robežvērtībām, kuras 
noteiktas š ā pielikuma 2.3. ieda ļā. 
3.3. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 4.6. punktu saprot š ādi: 
“Par savu l ēmumu attiec ībā uz piepras ījumu pie ļaut trūkumu apstipri ­
nātāja iestāde paziņo saskaņā ar 6. panta 2. punktu.”  
4. PIEK ĻUVE  OBD  INFORM ĀCIJAI  
4.1. Pras ības par piek ļuvi OBD  informācijai norādītas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 11. pielikuma 5. ieda ļā. Izņēmumi aprakst īti turpmākajās iedaļās. 
4.2. Atsauces uz ANO EEK Noteikumu Nr. 83 2. pielikuma 1. papildin ājumu 
saprot kā atsauces uz š īs regulas I pielikuma 5. papildin ājumu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 354  
4.3. Atsauces uz ANO EEK Noteikumu Nr. 83 1. pielikuma 
3.2.12.2.7.6. ieda ļu saprot k ā atsauces uz š ī regulas I pielikuma 3. papil ­
dinājuma 3.2.12.2.7.6. punktu.  
4.4. Atsauces uz “l īgumslēdzējpusēm” saprot k ā atsauces uz “dal ībvalstīm”. 
4.5. Atsauces uz apstiprin ājumu, kas pieš ķirts saska ņā ar Noteikumiem 
Nr. 83, saprot k ā atsauces uz tipa apstiprin ājumu, kurš pieš ķirts saska ņā 
ar šo regulu un Regulu (EK) Nr. 715/2007.  
4.6. ANO EEK tipa apstiprin ājumu saprot k ā EK tipa apstiprin ājumu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 355  
1. papildin ājums  
IEBŪVĒTO DIAGNOSTIKAS ( OBD ) SIST ĒMU FUNKCION ĀLIE 
ASPEKTI  
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā papildin ājumā aprakstīta testa proced ūra saskaņā ar šā pielikuma 
2. iedaļu. 
2. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
2.1. Tehnisk ās prasības un specifik ācijas ir sniegtas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājumā, bet izņēmumi un papildpras ības ir 
norādītas turpm ākajās iedaļās. 
2.2. Atsauces uz  OBD  robežvērtībām ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pieli ­
kuma 1. papildin ājumā, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
11. pielikuma 3.3.2. punkt ā, saprot k ā atsauces uz  OBD  robežvērtībām, 
kā noteikts š ā pielikuma 2.3. ieda ļā. 
2.3. Atsauci uz “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pieli ­
kuma 1. papildin ājuma 2.1.3. ieda ļā saprot k ā atsauci uz 1. tipa testu 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008 vai š īs regulas XXI pielikumu p ēc 
ražotāja izvēles attiecībā uz katru atseviš ķu darbības trauc ējumu, kas ir 
jāpierāda. 
2.4. Standartdegvielas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildi ­
nājuma 3.2. punkt ā saprot k ā atsauci uz atbilst īgās standartdegvielas 
specifikāciju šīs regulas IX pielikum ā. 
2.5. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.4.1.1. punktu saprot š ādi: 
“6.4.1.1. P ēc transportl īdzekļa iepriekš ēja sagatavošanas saska ņā ar šā 
papildinājuma 6.2. punktu testa transportl īdzeklim veic I tipa 
testu (pirmo un otro da ļu). 
Darbības trauc ējumu indikators ( MI) ieslēdzas ne v ēlāk kā 
pirms š ā testa beig ām jebkuros š ā papildin ājuma 
6.4.1.2.–6.4.1.5. punkt ā minētajos apst ākļos. MI var ar ī ieslēg­
ties iepriekš ējas sagatavošanas laik ā. Tehniskais dienests šos 
apstākļus saskaņā ar šā papildin ājuma 6.4.1.6. punktu var 
aizstāt ar citiem. Tom ēr kopējais imitēto kļūdu skaits tipa ap ­
stiprināšanā nedrīkst pārsniegt četras (4).  
Testējot divu degvielu ar g āzi darbin āmu transportl īdzekli, 
izmanto abus degvielas veidus ne vair āk kā četrām (4) imit ētām 
kļūdām pēc tipa apstiprin ātājas iestādes izvēles.” 
2.6. Atsauci uz “11. pielikumu” ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 
1. papildin ājuma 6.5.1.4. punkt ā saprot kā atsauci uz š īs regulas XI pieli ­
kumu.  
2.7. Papildus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
1. iedaļas otrā punkta pras ībām piemēro šādas prasības: 
“Elektrisku attei ču gadījumā (īssavienojums/p ārtrauktas ķēdes atteice) 
emisijas var p ārsniegt 3.3.2. punkt ā noteiktās robežvērtības par vair āk 
nekā 20 %.”  
2.8. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.5.3. punktu saprot š ādi: ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 356  
“6.5.3. Emisijas kontroles diagnostikas sist ēmai ir jānodrošina standar ­
tizēta un neierobežota piek ļuve, un tai ir j āatbilst šādiem ISO 
standartiem un/vai SAE specifik ācijai. Ja attiec īgā standartiz ā­
cijas organiz ācija ir atc ēlusi un aizst ājusi turpm āk norādītos 
standartus, var izmantot v ēlākas versijas.  
6.5.3.1. Sakaru sasl ēgumam starp transportl īdzekli un punktu ārpus tā 
izmanto š ādu standartu:  
a) ISO 15765-4:2011 “Autotransporta l īdzekļi, kontrollera 
apgabala t īkla (CAN) diagnostika — 4. da ļa: Prasības 
sistēmām, kas saist ītas ar emisiju”, 2016. gada apr īlis; 
6.5.3.2. Standarti, ko izmanto ar  OBD  saistītas inform ācijas nosūtīšanai:  
a) ISO 15031-5 “Autotransporta l īdzekļi — Saziņa starp trans ­
portlīdzekli un ārēju testa iek ārtu ar emisiju saist ītai diag­
nostikai — 5. da ļa: Diagnostikas pakalpojumi, kas saist īti ar 
emisiju”, 2015. gada augusts, vai SAE J1979, 2017. gada 
februāris; 
b) ISO 15031-4 “Autotransporta l īdzekļi — Saziņa starp trans ­
portlīdzekli un ārēju testa iek ārtu ar emisiju saist ītai diag­
nostikai — 4. da ļa: Ārēja testa iek ārta”, 2014. gada 
februāris, vai SAE J1978, 2002. gada 30. apr īlis; 
c) ISO 15031-3 “Autotransporta l īdzekļi — Saziņa starp trans ­
portlīdzekli un ārēju testa iek ārtu ar emisiju saist ītai diag­
nostikai — 3. da ļa: Diagnostikas savienojums un saist ītas 
elektriskas ķēdes: Specifik ācija un lietošana”, 2016. gada 
aprīlis, vai SAE J1962, 2012. gada 26. j ūlijs; 
d) ISO 15031-6 “Autotransporta l īdzekļi — Saziņa starp trans ­
portlīdzekli un ārēju testa iek ārtu ar emisiju saist ītai diag­
nostikai — 6. da ļa: Diagnostikas defektu kodu defin īcijas”, 
2015. gada augusts, vai SAE J2012, 2013. gada 7. marts;  
e) ISO 27145 “Autotransporta l īdzekļi — Starptautiskas 
harmoniz ētas lieljaudas transportl īdzekļu iebūvētas diagnos ­
tikas sist ēmas ( WWH -OBD ) īstenošana”, 
2012. gada 15. augusts, ar ierobežojumu, kas paredz, ka 
tikai 6.5.3.1. punkta a) apakšpunktu var izmantot k ā datus;  
f) ISO 14229:2013 “Autotransporta l īdzekļi — Vienoti diag ­
nostikas pakalpojumi (UDS), ar ierobežojumu, kas paredz, 
ka tikai 6.5.3.1. punkta a) apakšpunktu var izmantot k ā 
datus”.  
Standartus, kas nor ādīti e) un f) apakšpunkt ā var izmantot a) 
apakšpunkta viet ā ne ātrāk kā no 2019. gada 1. janv āra. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 357  
6.5.3.3. Testa iek ārtām un diagnostic ēšanas instrumentiem, kas vaja ­
dzīgi saziņai ar  OBD  sistēmām, ir jāatbilst vai j āpārsniedz 
funkcionālā specifik ācija, kura nor ādīta šā papildin ājuma 
6.5.3.2. punkta b) apakšpunkt ā minētajā standartā. 
6.5.3.4. Pamata diagnostikas datus (k ā noteikts 6.5.1. punkt ā) un divvir ­
zienu vad ības inform āciju sniedz, izmantojot form ātu un 
vienības, kas aprakst īti šā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta 
a) apakšpunkt ā norādītajā standartā, un tiem j ābūt pieejamiem, 
ja tiek izmantots diagnostic ēšanas instruments, kurš atbilst š ā 
papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā norādītā standarta 
prasībām. 
Transportl īdzekļa ražotājam ir nacion ālajai standartiz ācijas 
iestādei jāiesniedz visi ar emisij ām saistītie diagnostikas dati, 
piemēram, parametru identifikatori (PID),  OBD  pārrauga iden ­
tifikācijas numuri un testa identifik ācijas numuri, kas nav nor ā­
dīti šīs regulas 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā minētajā stan­
dartā, bet kas ir saist īti ar šo regulu.  
6.5.3.5. Kad tiek re ģistrēta kļūda, ražotājs kļūdu identific ē, izmantojot 
atbilstīgu ISO/SAE kontrol ētu kļūdas kodu, kas nor ādīts kādā 
no šā papildinājuma 6.5.3.2. punkta d) apakšpunkt ā minētajiem 
standartiem, kuri attiecas uz “sist ēmas diagnostikas probl ēmu 
kodiem saist ībā ar emisij ām”. Ja šāda identific ēšana nav iesp ē­
jama, ražot ājs var izmantot ražot āja kontrol ētus diagnostikas 
problēmu kodus saska ņā ar to pašu standartu. Š ā papildinājuma 
6.5.3.3. punktam atbilst īgām un standartiz ētām diagnostikas 
iekārtām jābūt neierobežotai piek ļuvei kļūdu kodiem.  
Transportl īdzekļa ražotājam ir jāiesniedz nacion ālajai standarti ­
zācijas iest ādei visi ar emisij ām saistītie diagnostikas dati, 
piemēram, parametru identifikatori (PID),  OBD  pārrauga iden ­
tifikācijas numuri un testa identifik ācijas numuri, kas nav nor ā­
dīti šā papildinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā minētajos 
standartos, bet kas ir saist īti ar šo regulu.  
6.5.3.6. Savienojuma saskarnei starp transportl īdzekli un diagnostikas 
pārbaudes ier īci jābūt standartiz ētai un jāatbilst vis ām šā papil­
dinājuma 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā minētā standarta 
prasībām. Par uzst ādīšanas novietojumu j āsaņem administra ­
tīvās struktūras apstiprin ājums, un tam j ābūt dienesta perso ­
nālam viegli pieejama, bet aizsarg ātam no nekvalific ēta perso­
nāla veiktām nesankcion ētām manipul ācijām. 
6.5.3.7. Ražot ājam arī attiecīgos gadījumos par samaksu ir j ānodrošina 
tehniskā inform ācija, kas nepieciešama transportl īdzekļu 
remontam vai uztur ēšanai, izņemot gad ījumus, kad uz šo infor ­
māciju attiecas intelektu ālā īpašuma ties ības vai t ā veido 
būtisku, slepenu speci ālo profesion ālo inform āciju, kas ir 
noteikta atbilst īgā formā; šādā gadījumā vajadzīgo tehnisko 
informāciju nedrīkst liegt ļaunprātīgi. 
Tiesības uz šādu inform āciju ir vis ām person ām, kas sniedz 
komerciālus transportl īdzekļu remonta vai uztur ēšanas pakalpo ­
jumus, ce ļa negadījumu palīdzību, transportl īdzekļu pārbaudes 
pakalpojumus vai ražo vai p ārdod rezerves vai moderniz ējošas 
sastāvdaļas, diagnostic ēšanas instrumentus un p ārbaudes 
iekārtas.”  
2.9. Papildus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.1. punkta pras ībām piemēro šādas prasības: ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 358  
“I tipa tests nav j āveic, lai pier ādītu elektriskas atteices ( īssavienojum ­
s/pārtrauktas ķēdes atteice). Ražot ājs šos attei ču režīmus var pier ādīt, 
izmantojot braukšanas apst ākļus, kuros izmanto sast āvdaļu un iest ājas 
pārraudzības nosac ījumi. Šos nosac ījumus dokument ē tipa apstiprin ājuma 
dokument ācijā.” 
2.10. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.2.2. punktu saprot š ādi: 
“Pēc ražotāja piepras ījuma var izmantot alternat īvas un/vai papildu 
iepriekšējas sagatavošanas metodes.”  
2.11. Papildus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.2. punkta pras ībām piemēro šādas prasības: 
“Papildu iepriekš ējas sagatavošanas ciklu vai alternat īvu sagatavošanas 
ciklu izmantošanu dokument ē tipa apstiprin ājuma dokument ācijā.” 
2.12. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.3.1.5. punktu saprot š ādi: 
“Elektronisk ās tvaiku izp ūtes vadības ierīces elektriska atsl ēgšana (ja t ā ir 
aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam).”  
2.13. Rezerv ēts. 
2.14. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.4.2.1. punktu saprot š ādi: 
“Pēc transportl īdzekļa iepriekš ēja sagatavošanas saska ņā ar šā papildinā­
juma 6.2. punktu testa transportl īdzeklim veic I tipa testu (pirmo un otro 
daļu). 
Darbības traucējumu indikators (MI) iesl ēdzas ne v ēlāk kā pirms šā testa 
beigām jebkuros 6.4.2.2.–6.4.2.5. punkt ā minētajos apst ākļos. MI var ar ī 
ieslēgties iepriekš ējas sagatavošanas laik ā. Tehniskais dienests šos ap ­
stākļus saskaņā ar šā papildinājuma 6.4.2.5. punktu var aizst āt ar citiem. 
Tomēr kopējais imitēto kļūdu skaits tipa apstiprin āšanā nedrīkst pārsniegt 
četras (4).”  
2.15. XXII pielikuma 3. punkt ā uzskaitīto inform āciju dara pieejamu sign ālu 
veidā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
6.5.3.2. punkta c) apakšpunkt ā minētās sērijveida piesl ēgvietas starpnie ­
cību, ko saprot, k ā noteikts š ā pielikuma 1. papildin ājuma 2.8. punkt ā. 
3. EKSPLUAT ĀCIJAS VEIKTSP ĒJA 
3.1. Vispārīgas prasības 
Tehniskās prasības un specifik ācijas ir sniegtas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājumā, bet izņēmumi un papildpras ības ir 
norādītas turpm ākajās iedaļās. 
3.1.1. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.1.5. punkta pras ības saprot š ādi. 
Jaunajiem tipa apstiprin ājumiem un jaunajiem transportl īdzekļiem kontro ­
lierīcei, kas noteikta ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papil ­
dinājuma 3.3.4.7. punkt ā, IUPR  jābūt lielākam par vai vien ādam ar 0,1 tr īs 
gadu period ā pēc Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta attiec īgi 4. un 
5. punktā norādītajiem datumiem.  
3.1.2. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.1.7. punkta pras ības saprot š ādi. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 359  
Ražotājs apstiprin ātājai iestādei un pēc pieprasījuma Komisijai ne v ēlāk 
kā 18 mēnešus pēc pirmā OBD  saimes transportl īdzekļa tipa ar  IUPR  
laišanas tirg ū un turpm āk pēc katriem 18 m ēnešiem uzskat āmi pierāda, 
ka šie statistikas nosac ījumi ir izpild īti attiecībā uz visiem p ārraugiem, 
par kuriem  OBD  sistēma ziņo saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
11. pielikuma 1. papildin ājuma 7.6. punktu. Šim nol ūkam attiec ībā uz 
OBD  saimēm, kurās ietilpst vair āk nekā 1 000 Savien ībā reģistrētu trans­
portlīdzekļu, uz ko izlases period ā attiecas izlase, izmanto II pielikum ā 
aprakstīto procesu, neskarot Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildi ­
nājuma 7.1.9. punkta noteikumus.  
Papildus II pielikum ā noteiktaj ām prasībām un neatkar īgi no II pielikuma 
2. iedaļā aprakstītās revīzijas rezult āta iestāde, kas pieš ķir apstiprin ājumu, 
pienācīgā skaitā nejauši izv ēlētos gadījumos veic II pielikuma 1. papildi ­
nājumā aprakstīto IUPR  atbilstības ekspluat ācijas laikā pārbaudi. “Pien ā­
cīgā skaitā nejauši izv ēlētos gadījumos” noz īmē, ka šim pas ākumam ir 
preventīva ietekme uz neatbilst ību šā pielikuma 3. ieda ļas prasībām vai 
noteikumam par rev īzijas datiem, kas nedr īkst būt sagrozīti, viltoti vai 
tādi, kas nav reprezentat īvi. Ja nav īpašu nosac ījumu un tipa apstipri ­
nātājas iestādes to var uzskat āmi pierādīt, uzskata, ka nejauša atbilst ības 
ekspluatācijas laik ā pārbaudes piem ērošana 5 %  OBD  saimēm ar tipa 
apstiprinājumu ir pietiekama, lai izpild ītu šo pras ību. Šim nol ūkam tipa 
apstiprinātājas iestādes var m ēģināt vienoties ar ražot āju par to, k ā izvai­
rīties no divk āršas attiec īgās OBD  saimes test ēšanas, ja vien š āda vieno­ 
šanās nemazina pašas tipa apstiprin ātājas iestādes veikt ās atbilstības 
ekspluatācijas laikā pārbaudes prevent īvo ietekmi attiec ībā uz neatbilst ību 
šā pielikuma 3. ieda ļas prasībām. Datus, kurus ieguvušas dal ībvalstis 
uzraudzības testēšanas programmu laik ā, var izmantot atbilst ības eksplua ­
tācijas laikā pārbaudēs. Pēc pieprasījuma tipa apstiprin ātājas iestādes ziņo 
Komisijai un cit ām tipa apstiprin ātājam iestādēm par rev īziju datiem un 
veiktajām nejauš ām atbilst ības ekspluat ācijas pārbaudēm, tostarp par 
metodiku, kas izmantota, lai noteiktu tos gad ījumus, uz kuriem attiecas 
nejauša atbilst ības ekspluat ācijas pārbaude.  
3.1.3. Neatbilst ība Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.1.6. punkta pras ībām, ja šāda neatbilst ība ir noteikta ar š ā papildinā­
juma 3.1.2. punkt ā vai Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.1.9. punkt ā aprakstītajiem testiem, uzskat āma par p ārkāpumu, uz kuru 
attiecas Regulas (EK) Nr. 715/2007 13. pant ā izklāstītās sankcijas. Š ī 
atsauce neierobežo š ādu sankciju piem ērošanu citu Regulas (EK) 
Nr. 715/2007 vai š īs regulas noteikumu p ārkāpumiem, kuros nav skaidri 
norādīta atsauce uz Regulas (EK) Nr. 715/2007 13. pantu.  
3.1.4. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.6.1. punktu aizst āj ar šādu: 
“7.6.1.  OBD  sistēma saska ņā ar šā papildin ājuma 6.5.3.2. punkta 
a) apakšpunkt ā norādīto standartu zi ņo par aizdedzes ciklu 
mērītāju un kop ējo saucēju, kā arī atsevišķi saucēju un skait ī­
tāju šādiem pārraugiem, ja to esam ība transportl īdzeklī nepie­
ciešama atbilst īgi šim pielikumam:  
a) katalizatori (par katru rindu zi ņo atsevišķi); 
b) skābekļa/atgāzu devēji tostarp sekund ārā skābekļa devēji 
(par katru dev ēju ziņo atsevišķi); ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 360  
c) iztvaikošanas sist ēma; 
d) EGR  sistēma; 
e) VVT  sistēma; 
f) sekund ārā gaisa sist ēma; 
g) cietdaļiņu filtrs;  
h) NOx p ēcapstrādes sistēma (piem., NOx absorb ētājs, NOx 
reaģenta/katalizatora sist ēma); 
i) turbop ūtes spiediena kontroles sist ēma.”  
3.1.5. ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.6.2. punktu saprot š ādi: 
“7.6.2. Īpašām sastāvdaļām vai sist ēmām ar vair ākiem pārraugiem, par 
kuriem jāziņo saskaņā ar šo punktu (piem ēram, skābekļa devēja 
1. rindā var būt vairāki pārraugi dev ēju reakcijai vai citu dev ēju 
pazīmēm), OBD  sistēma atseviš ķi izseko katra konkr ētā 
pārrauga skait ītājus un sauc ējus un zi ņo tikai par atbilst īgo 
konkrētā pārrauga skait ītāju un sauc ēju, kam ir vismaz ākā 
skaitliskā attiecība. Ja diviem vai vair ākiem konkr ētiem pārrau­
giem ir vien ādas attiec ības, ziņo par tā konkrētā pārrauga atbil ­
stīgo skaitītāju un sauc ēju, kam attiec ībā uz konkr ēto sastāv­
daļu ir lielākais sauc ējs.” 
3.1.6. Papildus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 
7.6.2. punkta pras ībām piemēro šādas prasības: 
“Nav jāziņo par tādu sastāvdaļu vai sist ēmu konkr ētu pārraugu skait ītā­
jiem un sauc ējiem, kuras nep ārtraukti p ārrauga īssavienojuma vai 
pārtrauktas ķēdes atteici.  
“Nepārtraukti” šaj ā kontekst ā nozīmē, ka pārraudzība ir vienm ēr aktivi­
zēta un ka p ārraudzīšanai izmantot ā signāla paraugus ņem ne ret āk kā 
divus paraugus sekund ē; uz šo pārraugu attiecin āmās atteices esam ību vai 
neesamību konstat ē 15 sekunžu laik ā. 
Ja kontroles nol ūkos datora ievades komponenta paraugu ņem retāk, 
komponenta sign ālu var tā vietā novērtēt katrā parauga ņemšanas reiz ē. 
Nav jāaktivizē izvades sast āvdaļa/sistēma tikai t ādēļ, lai pārraudzītu šo 
izvades komponentu/sist ēmu.” ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 361  
2. papildin ājums  
TRANSPORTL ĪDZEKĻU SAIMES B ŪTISKĀS ĪPAŠĪBAS  
Transportl īdzekļu saimes b ūtiskās īpašības ir noteiktas ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 11. pielikuma 2. papildin ājumā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 362  
XII PIELIKUMS  
▼M3 
TIPA APSTIPRIN ĀJUMS TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM, KAS APR ĪKOTI 
AR EKOINOV ĀCIJĀM, UN CO  2 EMISIJU UN DEGVIELAS PAT ĒRIŅA 
NOTEIKŠANA TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM, KAS NODOTI 
VAIRĀKPOSMU TIPA APSTIPRIN ĀŠANAI VAI ATSEVIŠ ĶA 
TRANSPORTL ĪDZEKĻA APSTIPRIN ĀŠANAI  
▼B 
1. AR EKOINOV ĀCIJĀM APRĪKOTU TRANSPORTL ĪDZEKĻU TIPA AP ­
STIPRIN ĀJUMS  
1.1. M1 transportl īdzekļiem – saska ņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 
11. panta 1. punktu un N1 transportl īdzekļiem – saska ņā ar Īstenošanas 
regulas (ES) Nr. 427/2014 11. panta 1. punktu ražot ājs, kas vēlas izmantot 
vidējo īpatnējo CO  2 emisijas samazin ājumu, kas pan ākts, izmantojot CO  2 
emisijas ietaup ījumus no vienas vai vair ākām ekoinov ācijām, ar ko apr īkots 
transportl īdzeklis, iesniedz pieteikumu apstiprin ātāja iestādei, lai sa ņemtu 
EK tipa apstiprin ājuma sertifik ātu ar ekoinov āciju aprīkotajam transportl ī­
dzeklim.  
1.2. Transportl īdzekļu, kas apr īkoti ar ekoinov āciju, CO  2 emisijas ietaup ījumus 
tipa apstiprin āšanas nol ūkā nosaka, izmantojot proced ūru un test ēšanas 
metodiku, kas noteikta Komisijas l ēmumā par ekoinov ācijas apstiprin āšanu 
saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 10. pantu (M1 transport ­
līdzekļiem) vai Īstenošanas regulas (ES) Nr. 427/2014 10. pantu (N1 trans ­
portlīdzekļiem).  
1.3. Ar ekoinov ācijām panākto CO  2 emisijas ietaup ījumu noteikšanai nepiecie ­ 
šamos testus veic neatkar īgi no ekoinov āciju atbilst ības pierādīšanas Direk ­
tīvā 2007/46/EK noteiktaj ām tehniskaj ām prasībām, ja piem ērojams.  
▼M3 _______  
2. CO  2 EMISIJU UN DEGVIELAS PAT ĒRIŅA NOTEIKŠANA TRANS ­
PORTLĪDZEKĻIEM, KAS NODOTI VAIR ĀKPOSMU TIPA APSTIPRI ­
NĀŠANAI VAI ATSEVIŠ ĶA TRANSPORTL ĪDZEKĻA APSTIPRI ­
NĀŠANAI  
2.1. Lai noteiktu vair ākposmu tipa apstiprin āšanai nodota transportl īdzekļa CO  2 
emisijas un degvielas pat ēriņu, kā noteikts Direkt īvas 2007/46/EK 3. panta 
7. punktā, piemēro XXI pielikum ā noteiktās procedūras. Tomēr pēc ražotāja 
izvēles un neatkar īgi no transportl īdzekļa tehniski pie ļaujamās maksim ālās 
pilnās masas var izmantot 2.2.–2.6. punkt ā aprakstītās alternatīvas, ja bāzes 
transportl īdzeklis nav nokomplekt ēts. 
2.2. Izveido ce ļa slodzes matricas saimi, k ā noteikts XXI pielikuma 5.8. punkt ā, 
pamatojoties uz reprezentat īvā vairākposmu transportl īdzekļa parametriem 
saskaņā ar XXI pielikuma 4. papildpielikuma 4.2.1.4. punktu.  
2.3. Bāzes transportl īdzekļa ražotājs aprēķina ceļa slodzes koeficientus trans ­
portlīdzekļu H  M un L  M vērtībām ceļa slodzes matricas saim ē, kā noteikts 
XXI pielikuma 4. papildpielikuma 5. punkt ā, un nosaka abu transportl ī­
dzekļu CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu, tiem veicot 1. tipa testu. 
Bāzes transportl īdzekļa ražotājs dara pieejamu apr ēķinu rīku, lai, pamatojo ­
ties uz pabeigtu transportl īdzekļu parametriem, noteiktu degvielas gal īgo 
patēriņu un CO  2 emisijas, k ā noteikts XXI pielikuma 7. papildpielikum ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 363  
2.4. Atseviš ķam vairākposmu transportl īdzeklim ce ļa slodzi un ritoš ās daļas 
pretestību aprēķina, kā noteikts XXI pielikuma 4. papildpielikuma 
5.1. punkt ā. 
2.5. Galīgās degvielas pat ēriņa un CO  2 vērtības aprēķina pēdējā posma ražot ājs, 
balstoties uz pabeigta transportl īdzekļa parametriem, k ā noteikts XXI pieli ­
kuma 7. papildpielikuma 3.2.4. punkt ā, un izmantojot b āzes transportl ī­
dzekļa ražotāja piegādāto rīku. 
2.6. Pabeigt ā transportl īdzekļa ražotājs atbilstības sertifik ātā saskaņā ar Direk ­
tīvas 2007/46/EK IX pielikumu iek ļauj inform āciju par pabeigtajiem trans ­
portlīdzekļiem un pievieno inform āciju par b āzes transportl īdzekļiem. 
2.7. Ja vair ākposmu transportl īdzeklis ir nodots individu ālai transportl īdzekļa 
apstiprināšanai, individu ālā apstiprin ājuma sertifik ātā iekļauj šādu inform ā­
ciju: 
a) CO  2 emisijas, kas m ērītas saskaņā ar 2.1.–2.6. punkt ā noteikto metodo ­
loģiju; 
b) darba k ārtībā esoša pabeigta transportl īdzekļa masu;  
c) identifik ācijas kodu, kas atbilst b āzes transportl īdzekļa tipam, variantam 
un versijai;  
d) bāzes transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma numuru, ieskaitot paplašin ā­
juma numuru;  
e) bāzes transportl īdzekļa ražotāja nosaukumu un adresi;  
f) darba k ārtībā esoša bāzes transportl īdzekļa masu.  
2.8. Vair ākposmu tipa apstiprin ājumu vai individu ālu [atseviš ķa] transportl ī­
dzekļa apstiprin ājumu gad ījumā, ja bāzes transportl īdzeklis ir pabeigts trans ­
portlīdzeklis ar der īgu atbilst ības sertifik ātu, pēdējā posma ražot ājs vēršas 
pie bāzes transportl īdzekļa ražotāja, lai tas iestat ītu jauno CO  2 vērtību 
saskaņā ar CO  2 interpolāciju, izmantojot atbilstošus vair ākos posmos 
pabeigta transportl īdzekļa datus, vai apr ēķinātu jauno CO  2 vērtību, pama ­
tojoties uz vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa parametriem, k ā 
noteikts XXI pielikuma 7. papildpielikuma 3.2.4. punkt ā, un izmantojot 
bāzes transportl īdzekļa ražotāja piegādāto rīku, kā noteikts iepriekš 
2.3. punkt ā. Ja rīks nav pieejams vai nav iesp ējams veikt CO  2 interpolāciju, 
vienojoties ar apstiprin ātāju iestādi, izmanto b āzes transportl īdzekļa CO  2 
lielāko vērtību. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 364  
XIII PIELIKUMS  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMS PIES ĀRŅOJUMA KONTROLES 
REZERVES IEK ĀRTĀM KĀ ATSEVIŠ ĶAI TEHNISKAI VIEN ĪBAI 
1. IEVADS  
1.1. Šaj ā pielikum ā sniegtas papildu pras ības piesārņojuma kontroles 
iekārtu kā atsevišķu tehnisku vien ību tipa apstiprin ājumam.  
2. VISP ĀRĪGAS PRAS ĪBAS  
2.1. Mar ķējums  
Uz piesārņojuma kontroles ori ģinālajām rezerves iek ārtām jābūt 
vismaz šādām identifik ācijas zīmēm: 
a) transportl īdzekļa ražotāja nosaukumam vai pre ču zīmei; 
b) markai un pies ārņojuma kontroles ori ģinālās rezerves iek ārtas agre­
gāta numuram atbilst īgi ierakstam 2.3. punkt ā. 
2.2. Dokumenti  
Piesārņojuma kontroles ori ģinālajām rezerves iek ārtām komplekt ācijā 
ir šāda inform ācija: 
a) transportl īdzekļa ražotāja nosaukumam vai pre ču zīmei; 
b) marka un pies ārņojuma kontroles ori ģinālās rezerves iek ārtas iden­
tifikācijas numurs atbilst īgi ierakstam 2.3. punkt ā; 
c) transportl īdzekļi, kuru pies ārņojuma kontroles ori ģinālās rezerves 
iekārtas tips ir ietverts I pielikuma 4. papildin ājuma papildpieli ­
kuma 2.3. punkt ā, attiecīgā gadījumā ieskaitot z īmi, kas nor āda, ka 
piesārņojuma kontroles ori ģinālā rezerves iek ārta ir piem ērota 
uzstādīšanai transportl īdzeklī, kas aprīkots ar ieb ūvēto diagnostikas 
(OBD ) sistēmu; 
d) vajadz ības gadījumā – uzstādīšanas instrukcijas.  
Šai inform ācijai jābūt pieejamai pre ču katalog ā, ko transportl īdzekļa 
ražotājs izplata p ārdošanas punktos.  
2.3. Transportl īdzekļa ražotājs tehniskajam dienestam un/vai apstiprin ātājai 
iestādei elektronisk ā formā sniedz nepieciešamo inform āciju, kas 
nodrošina sasaisti starp atbilst īgajiem da ļu numuriem un tipa apstip ­
rinājuma dokumentiem.  
Šajā informācijā ietver šādas ziņas: 
a) transportl īdzekļa marka(-as) un tips(-i),  
b) piesārņojuma kontroles ori ģinālās rezerves iek ārtas marka(-as) un 
tips(-i),  
c) piesārņojuma kontroles ori ģinālās rezerves iek ārtas daļu numurs(-i),  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 365  
d) tipa apstiprin ājuma numurs attiec īgajam(-iem) transportl īdzekļa 
tipam(-iem).  
3. EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA Z ĪME ATSEVIŠ ĶAI TEHNISKAI 
VIENĪBAI 
3.1. Uz katras pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas, kura atbilst tipa 
apstiprinājumam, kas saska ņā ar šo regulu pieš ķirts atseviš ķai tehni­
skai vienībai, ir jābūt EK tipa apstiprin ājuma zīmei. 
3.2. Šo z īmi veido taisnst ūris, kura vid ū ir mazais burts “e”, kam seko EK 
tipa apstiprin ājumu pieš ķīrušās dalībvalsts identifik ācijas skaitlis 
saskaņā ar Direkt īvas 2007/46/EK VII pielikum ā noteikto numer ācijas 
sistēmu. 
EK tipa apstiprin ājuma zīmē netālu no taisnst ūra jāietver arī “apstip­
rinājuma pamatnumurs”, kas nor ādīts 4. ieda ļā tipa apstiprin ājuma 
numurā, kas min ēts Direktīvas 2007/46/EK VII pielikum ā, un pirms 
tā iekļauj divus ciparus, kas nor āda kārtas numuru, k āds ir jaun ākajam 
būtiskajam Regulas (EK) Nr. 715/2007 vai š īs regulas tehniskajam 
grozījumam dien ā, kad pieš ķirts EK tipa apstiprin ājums atseviš ķai 
tehniskai vien ībai. Šīs regulas k ārtas numurs ir 00.  
3.3. EK tipa apstiprin ājuma zīmi piestiprina pies ārņojuma kontroles 
rezerves iek ārtai tā, lai tā būtu skaidri salas āma un neizdz ēšama. Tai 
pēc iespējas jābūt redzamai, kad pies ārņojuma kontroles rezerves 
iekārtu uzstāda transportl īdzeklī. 
3.4. Š ā pielikuma 3. papildin ājumā sniegts EK tipa apstiprin ājuma zīmes 
paraugs.  
4. TEHNISK ĀS PRASĪBAS  
4.1. Pras ības piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtu tipa apstiprin ājumam 
ir norādītas ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā, bet izņēmumi 
noteikti 4.1.1.–4.1.5. ieda ļā. 
4.1.1. Atsauci uz “testa ciklu” ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā 
saprot kā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa testa ciklu, ko izmanto 
transportl īdzekļa oriģinālam tipa apstiprin ājumam.  
4.1.2. J ēdzienus “katal ītisks neitralizators” un “neitralizators” ANO EEK 
Noteikumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot k ā “piesārņojuma kontroles 
iekārta”. 
4.1.3. J ēdzienu “regul ēti piesārņotāji”, kas min ēts visā ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 103 5.2.3. ieda ļā, aizstāj ar jēdzienu “visi pies ārņotāji”, 
kā norādīts Regulas (EK) Nr. 715/2007 1. pielikuma 2. tabul ā attie­
cībā uz pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtām, kuras paredz 
uzstādīt transportl īdzekļos, kam tips apstiprin āts saskaņā ar Regulu 
(EK) Nr. 715/2007.  
4.1.4. Attiec ībā uz tādu piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtu standartiem, 
ko paredz uzst ādīt transportl īdzekļos, kuru tips apstiprin āts saskaņā ar 
Regulu (EK) Nr. 715/2007, ilgiztur īguma pras ības un attiec īgie nolie­
tojuma koeficienti, kas nor ādīti ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5. 
iedaļā, attiecas uz š īs regulas VII pielikum ā noteiktajiem standartiem.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 366  
4.1.5. Atsauce uz tipa apstiprin ājuma pazi ņojuma 1. papildin ājumu ANO 
EEK Noteikumu Nr. 103 5.5.3. ieda ļā jāsaprot kā atsauce uz papild ­
pielikumu (I pielikuma 5. papildin ājums) EK tipa apstiprin ājuma serti ­
fikātā par transportl īdzekļa OBD  informāciju. 
4.2. Transportl īdzekļiem ar dzirkste ļaizdedzes dzin ējiem, ja jaunu ori ģinālo 
katalītisko neitralizatoru NMHC emisijas, kas izm ērītas demonstr ē­ 
šanas testa laik ā saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.2.1. 
punktu, p ārsniedz v ērtības, kas izm ērītas transportl īdzekļa tipa apstip ­
rinājuma laik ā, starpību pieskaita  OBD  robežvērtībām. OBD  robežvēr­
tības ir noteiktas š īs regulas XI ielikuma 2.3. punkt ā. 
4.3. P ārskatītās OBD  robežvērtības piem ēro OBD  savienojam ības testos, 
kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 103 5.5.–5.5.5. punkt ā. Īpaši, ja 
piemēro pārsniegumu, ko pie ļauj ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. 
pielikuma 1. papildin ājuma 1. punkts.  
4.4. Pras ības periodiski re ģenerējošām rezerves sist ēmām 
4.4.1.  Pras ības attiec ībā uz emisij ām 
4.4.1.1. Uz 11. panta 3. punkt ā norādītājiem transportl īdzekļiem, kas apr īkoti 
ar periodiski re ģenerējošām rezerves sist ēmām, kuru tips j āapstiprina, 
attiecina ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā aprak­
stītos testus, lai sal īdzinātu to veiktsp ēju ar veiktsp ēju tādiem pašiem 
transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar ori ģinālu periodiski re ģenerējošu 
sistēmu. 
4.4.1.2. Atsauci uz “I tipa testu” un “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā un uz “testa ciklu” ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot kā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa 
testa ciklu, ko izmanto transportl īdzekļa oriģinālam tipa apstipri ­
nājumam.  
4.4.2.  Salīdzinājuma bāzes noteikšana  
4.4.2.1. Transportl īdzekli apr īko ar jaunu ori ģinālu periodiski re ģenerējošu 
sistēmu. Šīs sistēmas emisijas veiktsp ēju nosaka saska ņā ar ANO 
EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā noteikto testa proce ­
dūru. 
4.4.2.1.1. Atsauci uz “I tipa testu” un “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā un uz “testa ciklu” ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot kā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa 
testa ciklu, ko izmanto transportl īdzekļa oriģinālam tipa apstipri ­
nājumam.  
4.4.2.2. Apstiprin ātāja iestāde pēc piepras ījuma, ko izsaka persona, kas 
iesniedz pieteikumu par rezerves komponenta apstiprin ājumu, nedi ­
skriminējošā veidā attiecībā uz katru test ēto transportl īdzekli publisko 
informāciju, kas min ēta šīs regulas I pielikuma 3. papildin ājumā 
minētā informācijas dokumenta 3.2.12.2.1.11.1. un 3.2.12.2.6.4.1. 
punktā. 
4.4.3.  Atgāzu tests ar periodiski re ģenerējošu rezerves sist ēmu 
4.4.3.1. Periodiski re ģenerējošo oriģinālo sistēmu testa transportl īdzeklī(-ļos) 
aizstāj ar periodiski re ģenerējošu rezerves sist ēmu. Šīs sistēmas 
emisiju veiktsp ēju nosaka saska ņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
13. pielikuma 3. punkt ā noteikto testa proced ūru. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 367  
4.4.3.1.1. Atsauci uz “I tipa testu” un “I tipa testa ciklu” ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 13. pielikuma 3. punkt ā un uz “testa ciklu” ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 103 5. ieda ļā saprot kā I tipa/1. tipa testu un I tipa/1. tipa 
testa ciklu, ko izmanto transportl īdzekļa oriģinālam tipa apstipri ­
nājumam.  
4.4.3.2. Lai noteiktu periodiski re ģenerējošas rezerves sist ēmas rādītāju “D”, 
var izmantot ikvienu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. 
punktā minēto dzinēja testa stenda metodi.  
4.4.4.  Citas pras ības 
Periodiski re ģenerējošām rezerves sist ēmām piemēro ANO EEK 
Noteikumu Nr. 103 5.2.3., 5.3., 5.4. un 5.5. punkt ā minētās prasības. 
Minētajos punktos j ēdzienu “katal ītiskais neitralizators” saprot k ā 
jēdzienu “periodiski re ģenerējoša sistēma”. Papildus tam periodiski 
reģenerējošām sistēmām piemēro arī šā pielikuma 4.1. ieda ļā noteiktos 
izņēmumus attiec ībā uz minētajiem punktiem.  
5. DOKUMENTI  
5.1. Katra pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta skaidri un neizdz ēšami 
jāmarķē, norādot ražot āja nosaukumu vai pre ču zīmi, un jāpievieno 
šāda inform ācija: 
a) transportl īdzekļi (ietverot ražošanas gadu), kuriem apstiprin āta 
piesārņojuma kontroles rezerves iek ārta, attiec īgā gadījumā 
ieskaitot mar ķējumu, lai noteiktu, vai pies ārņojuma kontroles 
rezerves iek ārta ir piem ērota uzst ādīšanai transportl īdzeklī, kas 
aprīkots ar ieb ūvēto diagnostikas ( OBD ) sistēmu; 
b) vajadz ības gadījumā – uzstādīšanas instrukcijas.  
Šai inform ācijai jābūt pieejamai pre ču katalog ā, ko pies ārņojuma 
kontroles rezerves iek ārtu ražotājs izplata p ārdošanas punktos.  
6. RAŽOJUMA ATBILST ĪBA 
6.1. Lai nodrošin ātu ražojumu atbilst ību, veic pas ākumus saska ņā ar 
Direktīvas 2007/46/EK 12. panta noteikumiem.  
6.2. Īpaši noteikumi  
6.2.1. Direkt īvas 2007/46/EK X pielikuma 2.2. punkt ā minētajās pārbaudēs 
ietver pārbaudi par atbilst ību šīs regulas 2. panta 8. punkt ā definēta­
jiem parametriem.  
6.2.2. Piem ērojot Direkt īvas 2007/46/EK 12. panta 2. punktu, var veikt 
testus, kas aprakst īti šā pielikuma 4.4.1. ieda ļā un ANO EEK Notei ­
kumu Nr. 103 5.2. ieda ļā (prasības attiec ībā uz emisiju). Šaj ā gadī­
jumā apstiprin ājuma turētājs kā alternatīvu var lūgt par sal īdzinājuma 
pamatu izmantot nevis pies ārņojuma kontroles ori ģinālo iekārtu, bet 
rezerves iek ārtu, kas tika izmantota tipa apstiprin ājuma testos (vai citu 
paraugu, kuram ir pier ādīta atbilstība apstiprin ātajam tipam). Š ādam 
paraugam verifik ācijas laikā izmērītās emisiju v ērtības vidēji nedrīkst 
par vairāk kā 15 % pārsniegt vid ējās vērtības, kas izm ērītas standartam 
izmantotajam paraugam.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 368  
1. papildin ājums  
PARAUGS  
Informācijas dokuments Nr. …,  
kas attiecas uz pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtu EK tipa 
apstiprin ājumu  
Turpmāk norādītā informācija attiec īgā gadījumā jāiesniedz trijos eksempl āros 
kopā ar satura r ādītāju. Visi ras ējumi jāiesniedz atbilstoš ā mērogā un pietiekami 
detalizēti A4 form ātā vai A4 form āta mapē. Ja ir fotoatt ēli, tiem jābūt pietiekami 
detalizētiem.  
Ja sistēmām, detaļām vai atseviš ķām tehnisk ām vienībām ir elektronisk ā vadības 
ierīce, tad jāsniedz inform ācija par t ās darbību. 
0. VISP ĀRĪGA INFORM ĀCIJA  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
0.2.1. Komercnosaukums(-i), ja t āds ir: …  
0.5. Ražot āja nosaukums un adrese: …  
Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja t āds ir: …  
0.7. Komponentu un atseviš ķu tehnisku vien ību gadījumā – EK apstiprin ājuma 
zīmes atrašan ās vieta un piestiprin āšanas veids: …  
0.8. Mont āžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): …  
1. IEK ĀRTAS APRAKSTS  
1.1. Pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas marka un tips: …  
1.2. Pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas rasējumi, īpaši norādot visus š īs 
regulas 2. panta 8. punkt ā noteiktos parametrus: …  
1.3. Tā transportl īdzekļa tipa vai tipu apraksts, kam paredz ēta piesārņojuma 
kontroles rezerves iek ārta: …  
1.3.1. Numurs(-i) un/vai simbols(-i), kas raksturo dzin ēju un transportl īdzekļa 
tipu(-s): …  
1.3.2. Vai paredz ēts, ka pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārta būs savieno ­
jama ar  OBD  prasībām? (jā/nē) ( 1 ) 
1.4. Apraksts un ras ējumi, kas nor āda piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtas 
novietojumu attiec ībā pret dzin ēja izplūdes kolektoru(-iem): …  ▼B 
( 1 ) Lieko sv ītrot
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 369  
2. papildin ājums  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTA PARAUGS  
(Maksimālais formāts: A4 (210 mm × 297 mm))  
EK TIPA APSTIPRIN ĀJUMA SERTIFIK ĀTS 
Administrat īvās iestādes zīmogs  
Paziņojums par sist ēmas tipa/transportl īdzekļa tipa:  
— EK tipa apstiprin ājumuv (  1 ), …,  
— EK tipa apstiprin ājuma attiecin āšanu uz citu tipu (  2 ), …,  
— EK tipa apstiprin ājuma atteikumu (  3 ), …,  
— EK tipa apstiprin ājuma atcelšanu (  4 ), …,  
komponenta/atseviš ķas tehniskas vien ības tipam (  5 ) 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, kuras īstenošanu nosaka Regulu (ES) 
2017/1151.  
Regulu (EK) Nr. 715/2007 vai Regulu (ES) 2017/1151 jaun ākie grozījumi izda ­
rīti ar …  
EK tipa apstiprin ājuma numurs: …  
Iemesls attiecin āšanai uz citu tipu: …  
I IEDAĻA 
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
0.3. Tipa identifik ācijas līdzekļi, ja mar ķējums ir uz komponenta/atseviš ķas 
tehniskas vien ības (  6 ): …  
0.3.1. Šā marķējuma atrašan ās vieta: …  
0.5. Ražot āja nosaukums un adrese: …  
0.7. Komponentu un atseviš ķu tehnisku vien ību gadījumā – EK apstiprin ājuma 
zīmes atrašan ās vieta un piestiprin āšanas veids: …  
0.8. Mont āžas rūpnīcas(-u) nosaukums un adrese(-es): …  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja ir) nosaukums un adrese: …  ▼B 
( 1 ) Lieko sv ītrot 
( 2 ) Lieko sv ītrot 
( 3 ) Lieko sv ītrot 
( 4 ) Lieko sv ītrot 
( 5 ) Lieko sv ītrot 
( 6 ) Ja tipa identifik ācijas līdzekļi satur zīmes, kas neattiecas uz t ā transportl īdzekļa, kompo ­
nenta vai atseviš ķas tehniskas vien ības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis tipa apstip ­
rinājuma sertifik āts, tad š īs zīmes dokument ā aizstāj ar simbolu “?” (piem ēram, 
ABC??123??).
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 370  
II IEDAĻA 
1. Papildinform ācija 
1.1. Pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas marka un tips: …  
1.2. Transportl īdzekļa tips(-i), kuram(-iem) pies ārņojuma kontroles iek ārtas 
tips ir piem ērots kā rezerves da ļa: …  
1.3. Transportl īdzekļa tips(-i), ar kuru(-iem) pies ārņojuma kontroles iek ārta 
testēta: …  
1.3.1. Vai attiec ībā uz piesārņojuma kontroles rezerves iek ārtu pierādīta savie­
nojamība ar OBD pras ībām? (jā/nē) ( 1 ): …  
2. Par testu veikšanu atbild īgais tehniskais dienests: …  
3. Testa zi ņojuma datums: …  
4. Testa zi ņojuma numurs: …  
5. Piez īmes: …  
6. Vieta: …  
7. Datums: …  
8. Paraksts: …  
Pievienoti:  Inform ācijas komplekts.  ▼B 
( 1 ) Lieko sv ītrot
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 371  
3. papildin ājums  
EK tipa apstiprin ājuma zīmju paraugs  
(skatīt šā pielikuma 3.2. punktu)
  
Šī apstiprin ājuma zīme, piestiprin āta pie pies ārņojuma kontroles rezerves iek ārtas, 
norāda, ka attiec īgais tips ir apstiprin āts Francij ā (e 2) saska ņā ar šo regulu. 
Pirmie divi apstiprin ājuma numura cipari (00) nor āda, ka šī detaļa ir apstiprin āta 
atbilstīgi šai regulai. N ākamos četrus ciparus (1234) pies ārņojuma kontroles 
rezerves iek ārtai piešķir apstiprin ātāja iestāde kā pamata apstiprin ājuma numuru.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 372  
XIV PIELIKUMS  
Piekļuve transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās 
apkopes inform ācijai 
1. IEVADS  
1.1. Šajā pielikum ā noteiktas tehnisk ās prasības piekļuvei transportl īdzekļa OBD  
un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai.  
2. PRAS ĪBAS  
2.1. Transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes 
informācijai, kas publiskota t īmekļa vietnēs, jāatbilst tehniskaj ām specifik ā­
cijām, kuras noteiktas OASIS dokumenta SC2–D5 “Automobi ļu remonta 
informācijas form āts” 1.0. versij ā, kas izdota 2003 gada 28. maij ā ( 1 ), un 
3.2., 3.5. ieda ļai, (izņemot 3.5.2. ieda ļu), 3.6., 3.7. un 3.8. ieda ļai OASIS 
dokumenta SC1–D2 “Autoremonta pras ību specifik ācija” 6.1. versij ā, kas 
izdota 2003. gada 10. janv ārī ( 2 ), izmantojot tikai atv ērtu teksta un grafisko 
formātu vai form ātus, kurus var apskat īt un izdruk āt, izmantojot tikai stan ­
darta programmat ūras spraud ņus, kas ir br īvi pieejami, viegli uzst ādāmi un 
darbojas parasti izmantojam ās datoru oper ētājsistēmās. Ja iesp ējams, atsl ēg­
vārdiem metadatos j āatbilst ISO 15031–2. Šai inform ācijai jābūt pieejamai 
vienmēr, izņemot tīmekļa vietņu uzturēšanas gad ījumus. Tiem, kam nepie ­
ciešamas ties ības pavairot vai p ārpublicēt informāciju, jāsazinās tieši ar 
attiecīgo ražotāju. Jābūt pieejamai ar ī informācijai apm ācību materi āliem, 
bet to var nodrošin āt, izmantojot citus l īdzekļus, nevis t īmekļa vietnes.  
Informācija par vis ām transportl īdzekļa detaļām, ar kur ām transportl īdzekļa 
ražotājs ir aprīkojis transportl īdzekli, kā norādīts ar transportl īdzekļa identi­
fikācijas numuru ( VIN) un jebkuru citu papildu krit ēriju, piem ēram, trans ­
portlīdzekļa garenbāze, dzinēja jauda, apdares l īmenis vai citas deta ļas, un 
kuras var aizvietot ar rezerves da ļām, ko transportl īdzekļa ražotājs piedāvā 
saviem pilnvarotajiem remont ētājiem vai tirgot ājiem, vai treš ām person ām, 
atsaucoties uz ori ģinālās iekārtas ( OE) detaļas numuru, ir pieejama datu 
bāzē, kurai viegli var piek ļūt neatkarīgi uzņēmumi.  
Šajā datu bāzē iekļauj inform āciju par  VIN , OE detaļu numurus,  OE detaļu 
nosaukumus, der īguma atz īmi (“derīgs no” un “der īgs līdz” datumus), 
uzstādīšanas atzīmes un attiec īgā gadījumā uzbūves raksturojumu.  
Informāciju datu b āzē regulāri atjauno. Atjaunin ājumos jo īpaši ietver visus 
pārveidojumus, kas veikti atseviš ķiem transportl īdzekļiem pēc to ražošanas, 
ja šāda inform ācija ir pieejama pilnvarotam tirgot ājam. 
2.2. Piek ļuvi transportl īdzekļa drošības pazīmēm, ko izmanto pilnvaroti d īleri un 
remontdarbn īcas, neatkar īgiem uzņēmumiem nodrošina atbilst īgi drošības 
tehnoloģijas aizsardz ībai saska ņā ar šādām prasībām: 
i) datu apmai ņa notiek, nodrošinot datu konfidencialit āti, viengabalain ību 
un aizsardz ību pret atk ārtošanu;  
ii) lieto standarta https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Pieejams: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20 
Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Pieejams: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 373  
iii) neatkar īgu uzņēmumu un ražot āju savstarp ējai autentific ēšanai izmanto 
drošības sertifik ātus atbilstoši ISO 20828 standartam;  
iv) neatkar īgu uzņēmumu priv āto atslēgu aizsarg ā ar drošu aparat ūru. 
Forums par piek ļuvi transportl īdzekļu inform ācijai, kas paredz ēts ar 13. 
panta 9. punktu, nosaka parametrus šo pras ību izpildei saska ņā ar tehnikas 
attīstību. 
Neatkarīgajam uzņēmumam šaj ā nolūkā jābūt apstiprin ātam un pilnvarotam, 
pamatojoties uz dokumentiem, kas uzskat āmi pierāda, ka tas veic likum īgu 
saimniecisko darb ību un nav bijis noties āts par attiec īgu krimin ālu darbību. 
2.3. Vad ības bloku p ārprogramm ēšanu veic saska ņā ar ISO 22900 vai SAE 
J2534 neatkar īgi no tipa apstiprin ājuma dienas. Lai apstiprin ātu ražotāja 
attiecīgās lietojumprogrammas un transportl īdzekļa saziņas saskar ņu 
(VCI), kas atbilst ISO 22900 vai SAE J2534, sader ību, ražot ājs piedāvā 
apstiprināt neatkarīgi izstrādātas VCI  vai inform āciju un aizdod jebk ādu 
īpašu iekārtu, kas vajadz īga VCI  ražotājam, lai tas var ētu veikt š ādu apstip ­
rināšanu. Uz š ādas apstiprin āšanas maksu vai inform āciju un iek ārtu attiecas 
Regulas (EK) Nr. 715/2007 7. panta 1. punkta noteikumi.  
2.4. Visiem ar emisiju saist ītajiem kļūdu kodiem j āatbilst XI pielikuma 1. papil ­
dinājumam.  
2.5. Lai piek ļūtu kādai transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un 
tehniskās apkopes inform ācijai, kas neattiecas uz transportl īdzekļa drošības 
zonām, reģistrācijas pras ībās ražotāja tīmekļa vietnes izmantošanai no neat ­
karīga uzņēmuma prasa tikai t ādu inform āciju, kas nepieciešama maks ā­
juma veikšanas apstiprin ājumam par attiec īgo inform āciju. Attiec ībā uz 
informāciju par piek ļuvi transportl īdzekļa drošības zonām neatkar īgam 
uzņēmumam, lai identific ētu sevi un organiz āciju, ko tas p ārstāv, jāuzrāda 
sertifikāts saskaņā ar ISO 20828, un ražot ājs atbild ar savu sertifik ātu 
saskaņā ar ISO 20828, apstiprinot neatkar īgajam uz ņēmumam, ka tas 
piekļūst paredz ētā ražotāja oficiālajai tīmekļa vietnei. Abas puses re ģistrē 
minētos darījumus, nor ādot attiec īgos transportl īdzekļus un tiem veikt ās 
izmaiņas saskaņā ar šo noteikumu.  
2.6. Ja transportl īdzekļa OBD  un transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes 
informācija ražot āja tīmekļa vietnē nesatur b ūtisko inform āciju, kuras ļauj 
pienācīgi projekt ēt un ražot sist ēmas, kas piel āgotas alternat īvām degviel ām, 
tad ikvienam ieinteres ētam šādu sistēmu ražotājam jābūt piekļuvei inform ā­
cijai, kas piepras īta saskaņā ar I pielikuma 3. papildin ājuma 0., 2., un 3. 
punktu, savu piepras ījumu nododot tieši ražot ājam. Kontaktinform ācijai šim 
nolūkam jābūt skaidri nor ādītai ražotāja tīmekļa vietnē, un inform ācija 
jāsniedz 30 dienu laik ā. Šāda inform ācija jānodrošina tikai attiec ībā uz 
tādām sistēmām, kas piel āgotas alternat īvām degviel ām, uz kur ām attiecas 
ANO EEK Noteikumi Nr. 115 (  1 ), vai tādiem komponentiem, kas piel āgoti 
alternatīvām degviel ām, kas ietilpst sist ēmās, uz kurām attiecas ANO EEK  ▼B 
( 1 ) OV L 323, 7.11.2014, 91. lpp.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 374  
Noteikumi Nr. 115, un šo inform āciju sniedz tikai p ēc piepras ījuma, kur ā 
skaidri nor ādīta konkrētā transportl īdzekļa tā modeļa specifik ācija, par kuru 
prasa inform āciju, un kur ā īpaši apstiprin āts, ka inform ācija vajadz īga tādas 
sistēmas vai komponenta izstr ādei, kas piel āgots alternat īvām degviel ām un 
uz ko attiecas ANO EEK Noteikumi Nr. 115.  
2.7. Remonta inform ācijas tīmekļa vietnēs ražotāji norāda tipa apstiprin ājuma 
numuru katram modelim.  
2.8. Ražot āji nosaka sapr ātīgu un proporcion ālu stundas, dienas, m ēneša, gada 
un darījuma maksu par piek ļuvi remonta inform ācijas tīmekļa vietnēm. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 375  
1. papildin ājums
  
► (1) M3 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 376
  
▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 377  
XV PIELIKUMS  
Rezervēts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 378  
XVI PIELIKUMS  
PRASĪBAS TRANSPORTL ĪDZEKĻIEM, KAS IZMANTO REA ĢENTU 
ATGĀZU PĒCAPSTR ĀDES SIST ĒMAI  
1. Ievads  
Šajā pielikum ā dotas pras ības transportl īdzekļiem, kuros, lai samazin ātu 
emisijas, p ēcapstrādes sistēmā izmanto rea ģentu. Šaj ā pielikum ā visas 
atsauces uz rea ģenta tvertni saprot k ā atsauces ar ī uz citām tilpnēm, 
kurās uzglabā reaģentu.  
1.1. Rea ģenta tvertnes ietilp ībai ir jābūt pietiekamai, lai ar piln ībā uzpildītu 
tvertni bez vajadz ības to papildin āt būtu iespējams nobraukt att ālumu, 
kuram nepieciešams vid ēji 5 pilnībā uzpildītas degvielas tvertnes, ar 
noteikumu, ka rea ģenta tvertni var viegli uzpild īt (tas ir, bez instrumen ­
tiem un neno ņemot transportl īdzekļa iekšējo apdari. Iekš ējā atloka atv ēr­ 
šana, lai piek ļūtu reaģenta tvertnei un to uzpild ītu, nav j āuzskata par 
iekšējās apdares no ņemšanu). Ja tiek uzskat īts, ka rea ģenta tvertni nav 
viegli uzpild īt, kā norādīts iepriekš, minim ālajai reaģenta tvertnes ietil ­
pībai ir jābūt tādai, lai var ētu nobraukt att ālumu, kuram nepieciešams 
vismaz 15 piln ībā uzpildītas degvielas tvertnes. Tom ēr 3.5. punkt ā 
minētā varianta gad ījumā, ja ražot ājs izvēlas iestrādāt brīdinājuma 
sistēmu, kas iesl ēdzas, kad l īdz reaģenta tvertnes iztukšošanai ir palikuši 
vismaz 2 400 km, min ētie ierobežojumi par minim ālo reaģenta tvertnes 
ietilpību nav jāpiemēro. 
1.2. Šaj ā pielikum ā termins “vid ējais nobrauktais att ālums” tiek atvasin āts no 
attāluma, ko var nobraukt attiec īgi ar pilnu degvielas tvertni un ar 
reaģenta tvertni, ņemot vērā degvielas vai rea ģenta patēriņu, kas noteikts 
1. testa laik ā. 
2. Rea ģenta rādītājs 
2.1. Transportl īdzekļa vadības panel ī ir jābūt īpašam indikatoram, kas 
informē transportl īdzekļa vadītāju, tiklīdz reaģenta līmenis ir maz āks 
par 3.5. punkt ā noteiktaj ām robežv ērtībām. 
3. Vad ītāja brīdināšanas sist ēma 
3.1. Transportl īdzeklī ir jābūt brīdināšanas sist ēmai, kas ietver vizu ālu 
trauksmes sign ālu, kurš inform ē vadītāju, tiklīdz tiek konstat ētas atkāpes 
no normālas reaģenta dozēšanas darb ības, piem ēram, ja emisijas ir p ārāk 
augstas, rea ģenta līmenis pārāk zems, rea ģenta dozēšana ir pārtraukta vai 
reaģents neatbilst ražot āja noteiktajai kvalit ātei. Brīdināšanas sist ēmā var 
būt ietverts ar ī skaņas signāls vadītāja brīdināšanai.  
3.2. Br īdināšanas sist ēmas intensit ātei jāpastiprinās, krītoties rea ģenta 
līmenim. Kulmin ācija ir tāds paziņojums vad ītājam, ko nevar viegli 
pārtraukt vai ignor ēt. Sistēmu nedrīkst būt iespējams izsl ēgt, kamēr 
reaģents nav uzpild īts. 
3.3. Vizu ālais brīdinājums rāda paziņojumu par zemu rea ģenta līmeni. Brīdi­
nājums nedr īkst būt tāds pats kā brīdinājums, ko izmanto  OBD  vai citas 
motora tehnisk ās apkopes vajadz ībām. Brīdinājumam jābūt pietiekami 
skaidram, lai vad ītājs saprastu, ka rea ģenta līmenis ir zems (piem ēram, 
“karbamīda līmenis zems”, “AdBlue l īmenis zems” vai “maz rea ģenta”).  
3.4. S ākumā brīdināšanas sist ēmai nevajag darboties nep ārtraukti, tom ēr 
brīdinājuma sign āla intensit ātei jāpieaug, l īdz tas k ļūst nepārtraukts, 
kad reaģenta līmenis tuvojas punktam, kur ā iedarbojas vad ītāja iesaistes 
sistēma [sistēma, kas prasa vad ītāja iejaukšanos], k ā noteikts 8. punkt ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 379  
Jāparādās nepārprotamam br īdinājumam (piem ēram, “uzpild īt karba­
mīdu”, “uzpild īt AdBlue” vai “uzpild īt reaģentu”). Nep ārtraukto br īdinā­ 
šanas sist ēmu var uz laiku p ārtraukt citi br īdinājuma sign āli, kas sniedz 
svarīgus, ar droš ību saistītus paziņojumus.  
3.5. Br īdināšanas sist ēma ieslēdzas, kad tvertn ē reaģenta daudzums ir atlicis 
vismaz 2 400 km nobraukšanai, vai p ēc ražotāja izvēles, vēlākais, kad 
reaģenta līmenis tvertn ē ir sasniedzis k ādu no šiem l īmeņiem: 
a) reaģenta līmenis ir pietiekams, lai nobrauktu att ālumu, kas ir 150 % 
no vidējā ar pilnu degvielas tvertni nobraukt ā attāluma; vai  
b) 10 % no rea ģenta tvertnes ietilp ības, 
atkarībā no tā, kurš gad ījums iestājas ātrāk. 
4. Nepareiza rea ģenta noteikšana  
4.1. Transportl īdzeklī jābūt veidam, k ā noteikt, ka transportl īdzeklī ir 
reaģents, kas atbilst īpašībām, kuras noteicis ražot ājs un kuras re ģistrētas 
I pielikuma 3. papildin ājumā. 
4.2. Ja rea ģents uzglab āšanas tvertn ē neatbilst ražot āja noteiktaj ām obligā­
tajām prasībām, tiek iedarbin āta 3. punkt ā minētā vadītāja brīdināšanas 
sistēma un par ādās paziņojums ar attiec īgu brīdinājumu (piem ēram, 
“konstatēts nepareizs karbam īds”, “konstat ēts nepareizs AdBlue” vai 
“konstatēts nepareizs rea ģents”). Ja rea ģenta kvalit āte netiek labota 
50 km laik ā pēc brīdināšanas sist ēmas iedarbošan ās, piemēro 8. punkta 
noteikumus par vad ītāja iesaistes sist ēmu. 
5. Rea ģenta patēriņa pārraudzība 
5.1. Transportl īdzeklī jābūt veidam, k ā noteikt rea ģenta patēriņu un nodro ­ 
šināt iespēju nolasīt informāciju par pat ēriņu ar iekārtu, kas neatrodas 
transportl īdzeklī. 
5.2. Pieeja datiem par motora sist ēmas vidējo reaģenta patēriņu un vid ējo 
nepieciešamo rea ģenta patēriņu jānodrošina ar standarta diagnostikas 
savienotāja sērijveida piesl ēgvietu. Datiem j ābūt pieejamiem par iepriekš 
nobrauktiem 2 400 km transportl īdzekļa ekspluat ācijas period ā. 
5.3. Lai p ārraudzītu reaģenta patēriņu, ir jāuzrauga vismaz š ādi transportl ī­
dzekļa parametri:  
a) reaģenta līmenis transportl īdzekļa reaģenta uzglab āšanas tvertn ē; un 
b) reaģenta plūsma vai iesmidzin āšana cik vien tehniski iesp ējams tuvu 
vietai, kur to iesmidzina izpl ūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā. 
5.4. Ja novirze starp motora sist ēmas vidējo reaģenta patēriņu un vid ējo 
nepieciešamo rea ģenta patēriņu 30 min ūšu transportl īdzekļa darbības 
laikā pārsniedz 50 %, iedarbojas 3. ieda ļā minētā vadītāja brīdināšanas 
sistēma, parādot paziņojumu ar atbilst īgu brīdinājumu (piem., “karba ­
mīda dozēšanas darb ības traucējums”, “AdBlue doz ēšanas darb ības trau­
cējums” vai “rea ģenta dozēšanas darb ības traucējums”). Ja rea ģenta patē­
riņš netiek labots 50 km laik ā pēc brīdināšanas sist ēmas iedarbošan ās, 
piemēro 8. punkta noteikumus par vad ītāja iesaistes sist ēmu. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 380  
5.5. Gad ījumā, kad rea ģenta dozēšanas darb ība tiek p ārtraukta, j āiedarbojas 
3. punktā minētajai vadītāja brīdināšanas sist ēmai, kas par āda paziņo­
jumu ar attiec īgu brīdinājumu. Ja motora sist ēma ir pārtraukusi rea ģenta 
dozēšanu, jo transportl īdzekļa ekspluat ācijas apst ākļi ir tādi, ka trans ­
portlīdzekļa emisiju r ādītāju dēļ reaģenta dozēšana nav nepieciešama, 
var izlaist 3. punkt ā minētās brīdināšanas sist ēmas iedarbin āšanu, ar 
noteikumu, ka ražot ājs ir skaidri inform ējis apstiprin ātāju iestādi, kad 
šādi ekspluat ācijas apst ākļi ir piemērojami. Ja rea ģenta dozēšana netiek 
labota 50 km laik ā pēc brīdināšanas sist ēmas iedarbošan ās, piemēro 
8. punkta noteikumus par vad ītāja iesaistes sist ēmu. 
6. NO  x emisiju p ārraudzība 
6.1. K ā alternatīvu 4. un 5. punkt ā minētajām pārraudzības prasībām ražotāji 
var izmantot izpl ūdes gāzu devējus tieši, lai konstat ētu pārmērīgu NO  x 
līmeni izpl ūdes gāzē. 
6.2. Ražot ājam uzskat āmi jāpierāda, ka 4.2., 5.4. vai 5.5. punkt ā minēto 
situāciju gadījumā 6.1. punkt ā minēto sensoru un jebkuru citu transport ­
līdzeklī uzstādīto sensoru izmantošana aktiviz ē 3. punktā minēto vadītāja 
brīdināšanas sist ēmu un displej ā parādās attiecīgs brīdinājums 
(piemēram, “pārāk augstas emisijas — p ārbaudiet karbam īdu”, “pārāk 
augstas emisijas — p ārbaudiet AdBlue”, “p ārāk augstas emisijas — 
pārbaudiet rea ģentu”), k ā arī aktivizē vadītāja iesaistes sist ēmu, kā 
minēts 8.3. punkt ā. 
Saistībā ar šo punktu uzskat āms, ka šādas situācijas ir raduš ās, ja tiek 
pārsniegtas XI pieteikuma 2.3. punkta tabul ās sniegtās piemērojamās 
NO  x OBD  robežvērtības. 
NO  x emisijas testu laik ā, kad tiek noteikta atbilst ība šīm prasībām, 
nedrīkst pārsniegt  OBD  robežvērtības par vair āk nekā 20 %.  
7. K ā uzglabājama inform ācija par k ļūdām 
7.1. Ja atsauce ir uz šo punktu, uzglab ā neizdzēšamu parametru identifikatoru 
(PID), kas raksturo iemeslus iesaistes sist ēmas iedarbin āšanai un uzr āda 
attālumu, kādu transportl īdzeklis nobraucis ar iedarbin ātu šo sist ēmu. 
Transportl īdzeklī jāglabā PID  informācija vismaz 800 dienas vai 
kamēr transportl īdzeklis nobraucis 30 000 km. Piek ļuvi PID  pēc vispā­
rējas skenēšanas ier īces piepras ījuma nodrošina, izmantojot standarta 
diagnostikas savienot āja sērijveida piesl ēgvietu saska ņā ar XI pielikuma 
1. papildin ājuma 2.3. punkta nosac ījumiem. Inform ācijai, kas tiek uzgla ­
bāta PID , jābūt saistītai ar kop ējo transportl īdzekļa darbības laiku, kur ā 
tā notikusi, ar precizit āti ne maz āk kā 300 dienas vai 10 000 km.  
7.2. Uz rea ģenta dozēšanas sist ēmas darb ības trauc ējumiem, kas saist īti ar 
tehnisku defektu (piem ēram, meh ānisku vai elektr ības kļūdu), attiecas  
OBD  prasības, kas noteiktas XI pielikum ā. 
8. Vad ītāja iesaistes sist ēma 
8.1. Lai nodrošin ātu, ka transportl īdzeklis visu laiku tiek darbin āts ar funk ­
cionējošu emisiju kontroles sist ēmu, transportl īdzeklī jābūt vadītāja iesai­
stes sistēmai. Iesaistes sist ēmu konstru ē tā, lai nodrošin ātu, ka transport ­
līdzekli nevar darbin āt ar tukšu rea ģenta tvertni.  
8.2. Vad ītāja iesaistes sist ēma tiek aktiv ēta, vēlākais, kad rea ģenta līmenis 
tvertnē ir šāds: 
a) ja brīdināšanas sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad ar tvertn ē atlikušo 
reaģentu var provizoriski nobraukt 2 400 km, rea ģenta līmenis tvertn ē 
ir pietiekams, lai nobrauktu att ālumu, ko vid ēji var nobraukt ar pilnu 
degvielas tvertni;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 381  
b) ja brīdināšanas sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad rea ģenta līmenis ir 
tāds, kā norādīts 3.5. punkta a) apakšpunkt ā, reaģenta līmenis tvertn ē 
ir pietiekams, lai nobrauktu 75 % no att āluma, ko vid ēji var nobraukt 
ar pilnu degvielas tvertni; vai  
c) ja brīdināšanas sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad rea ģenta līmenis ir 
tāds, kā norādīts 3.5. punkta b) apakšpunkt ā, 5 % no rea ģenta 
tvertnes ietilp ības; 
d) ja brīdināšanas sist ēma tika aktiv ēta brīdī, pirms ir sasniegts 
3.5. punkta a) un b) apakšpunkt ā norādītais reaģenta līmenis, bet ar 
atlikušo rea ģentu var nobraukt maz āk par 2 400 km, l īmenis, kas 
norādīts šā punkta b) vai c) apakšpunkt ā, atkarībā no tā, kas iestājas 
agrāk. 
Ja izmanto 6.1. punkt ā norādīto alternat īvo iespēju, sistēma aktivējas, 
tiklīdz ir raduš ās 4. vai 5. punkt ā minētās neatbilst ības vai 6.2. punkt ā 
minētās NO  x līmeņa neatbilst ības. 
Konstatējot tukšu rea ģenta tvertni un 4., 5. vai 6. punkt ā minētās neat­
bilstības, īstenojas 7. punkt ā minētās prasības par to, k ā uzglabājama 
informācija par k ļūdām. 
8.3. Ražot ājs izvēlas, kāda tipa vad ītāja iesaistes sist ēmu uzstādīt. Iespējamie 
sistēmas varianti aprakst īti 8.3.1., 8.3.2., 8.3.3. un 8.3.4. punkt ā. 
8.3.1. Pieeja “p ēc noteikta skaita reižu motoru vairs nevar iedarbin āt” ļauj 
piemērot skaitīšanu atkārtotai iedarbin āšanai vai atlikušajam att ālumam 
pēc tam, kad iedarbojusies vad ītāja iesaistes sist ēma. Motora iedarbin ā­ 
šanu, ko izraisa transportl īdzekļa kontroles sist ēma, piem ēram, palai ­ 
šanas-aptur ēšanas sist ēmas, skait īšanā neietver.  
8.3.1.1. Ja br īdināšanas sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad ar tvertn ē atlikušo 
reaģentu var provizoriski nobraukt vismaz 2 400 km, vai ja ir raduš ās 
4. vai 5. punkt ā minētās neatbilst ības vai 6.2. punkt ā minētās NO  x 
līmeņa neatbilst ības, jānodrošina, ka motoru vairs nevar iedarbin āt, 
tiklīdz transportl īdzeklis ir nobraucis att ālumu, ko provizoriski var vid ēji 
nobraukt ar pilnu degvielas tvertni kopš vad ītāja iesaistes sist ēmas akti­
vēšanās. 
8.3.1.2. Ja vad ītāja iesaistes sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad rea ģenta līmenis ir 
tāds, kā norādīts 8.2. punkta b) apakšpunkt ā, jānodrošina, ka motoru 
vairs nevar iedarbin āt, tiklīdz transportl īdzeklis ir nobraucis 75 % no 
attāluma, ko vid ēji var nobraukt ar pilnu degvielas tvertni kopš vad ītāja 
iesaistes sist ēmas aktiv ēšanās. 
8.3.1.3. Ja vad ītāja iesaistes sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad rea ģenta līmenis ir 
tāds, kā norādīts 8.2. punkta c) apakšpunkt ā, jānodrošina, ka motoru 
vairs nevar iedarbin āt, tiklīdz transportl īdzeklis ir nobraucis att ālumu, 
ko vidēji var nobraukt ar rea ģenta tvertnes piepild ījumu 5 % apm ērā 
no tās ietilpības kopš vad ītāja iesaistes sist ēmas aktiv ēšanās. 
8.3.1.4. Turkl āt jānodrošina, ka motoru vairs nevar iedarbin āt, tiklīdz reaģenta 
tvertne ir tukša, ja š āda situācija rodas ātrāk nekā 8.3.1.1., 8.3.1.2. vai 
8.3.1.3. punkt ā minētajās situācijās. 
8.3.2. Sist ēmas “iedarbin āšana nav iesp ējama pēc degvielas uzpildes” rezult ātā 
transportl īdzekli nevar iedarbin āt pēc degvielas uzpild īšanas, ja ir iedar ­
bojusies vad ītāja iesaistes sist ēma. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 382  
8.3.3. Pieeja “degvielas uzpildes blo ķēšana” neļauj transportl īdzeklim uzpild īt 
degvielu, jo nosl ēdz degvielas uzpildes sist ēmu pēc tam, kad ir iedarbo ­
jusies vad ītāja iesaistes sist ēma. Bloķēšanas sist ēmai jābūt pietiekami 
spēcīgai, lai ar to nevar ētu veikt nesankcion ētas manipul ācijas.  
8.3.4. Pieeja “veiktsp ējas ierobežošana” ierobežo transportl īdzekļa ātrumu pēc 
tam, kad iedarbojas vad ītāja iesaistes sist ēma. Ātruma ierobežošanas 
līmenim jābūt tādam, ka vad ītājs to iev ēro, un iev ērojami samazina 
transportl īdzekļa maksim ālo ātrumu. Šie ierobežojumi st ājas spēkā pakā­
peniski vai p ēc motora iedarbin āšanas. Īsi pirms tam, kad motora iedar ­
bināšana tiek blo ķēta, transportl īdzekļa ātrums nedr īkst pārsniegt 
50 km/h.  
8.3.4.1. Ja br īdināšanas sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad ar tvertn ē atlikušo 
reaģentu var provizoriski nobraukt vismaz 2 400 km, vai ja ir raduš ās 
4. vai 5. punkt ā minētās neatbilst ības vai 6.2. punkt ā minētās NO  x 
līmeņa neatbilst ības, jānodrošina, ka motoru vairs nevar iedarbin āt, 
tiklīdz transportl īdzeklis ir nobraucis att ālumu, ko provizoriski var vid ēji 
nobraukt ar pilnu degvielas tvertni kopš vad ītāja iesaistes sist ēmas akti­
vēšanās. 
8.3.4.2. Ja vad ītāja iesaistes sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad rea ģenta līmenis ir 
tāds, kā norādīts 8.2. punkta b) apakšpunkt ā, jānodrošina, ka motoru 
vairs nevar iedarbin āt, tiklīdz transportl īdzeklis ir nobraucis 75 % no 
attāluma, ko vid ēji var nobraukt ar pilnu degvielas tvertni kopš vad ītāja 
iesaistes sist ēmas aktiv ēšanās. 
8.3.4.3. Ja vad ītāja iesaistes sist ēma tika aktiv ēta brīdī, kad rea ģenta līmenis ir 
tāds, kā norādīts 8.2. punkta c) apakšpunkt ā, jānodrošina, ka motoru 
vairs nevar iedarbin āt, tiklīdz transportl īdzeklis ir nobraucis att ālumu, 
ko vidēji var nobraukt ar rea ģenta tvertnes piepild ījumu 5 % apm ērā 
no tās ietilpības kopš vad ītāja iesaistes sist ēmas aktiv ēšanās. 
8.3.4.4. Turkl āt jānodrošina, ka motoru vairs nevar iedarbin āt, tiklīdz reaģenta 
tvertne ir tukša, ja š āda situācija rodas ātrāk nekā 8.3.4.1., 8.3.4.2. vai 
8.3.4.3. punkt ā minētajās situācijās. 
8.4. Tikl īdz vadītāja iesaistes sist ēma ir blo ķējusi motora iedarbin āšanu, to 
var deaktiv ēt tikai tad, kad ir nov ērstas 4., 5. vai 6. punkt ā minētās 
neatbilstības vai kad rea ģents transportl īdzeklī ir iepildīts tādā daudzum ā, 
ka tiek izpild īts vismaz viens no š ādiem krit ērijiem:  
a) reaģenta līmenis ir pietiekams, lai nobrauktu att ālumu, kas ir 150 % 
no vidējā ar pilnu degvielas tvertni nobraukt ā attāluma; vai  
b) vismaz 10 % no rea ģenta tvertnes ietilp ības. 
Kad ir veikts remonts k ļūdas labošanai, ja saska ņā ar 7.2. punktu iedar ­
bojusies  OBD  sistēma, vadītāja iesaistes sist ēmu var atk ārtoti iedarbin āt 
caur OBD  sērijveida piesl ēgvietu (piem ēram, izmantojot visp ārēju skenē­ 
šanas ierīci), tādējādi ļaujot transportl īdzekli atk ārtoti iedarbin āt pašdiag­
nostikas nol ūkā. Transportl īdzekli darbina ne vair āk kā 50 km, lai ļautu 
novērtēt remonta rezult ātus. Vadītāja iesaistes sist ēmu pilnībā atkārtoti 
iedarbina, ja p ēc šīs novērtēšanas kļūda nepazūd. 
8.5. Vad ītāja brīdināšanas sist ēma, kas min ēta 3. punkt ā, parāda paziņojumu, 
skaidri nor ādot: 
a) atlikušo atk ārtoto iedarbin āšanu skaitu un/vai atlikušo att ālumu; un  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 383  
b) kādos apstākļos transportl īdzekli var atk ārtoti iedarbin āt. 
8.6. Vad ītāja iesaistes sist ēma izslēdzas, kad vairs nepast āv tās aktivēšanās 
apstākļi. Vadītāja iesaistes sist ēma neizsl ēdzas autom ātiski, ja nav 
novērsts tās iedarbin āšanas cēlonis.  
8.7. Apstiprin āšanas laik ā tipa apstiprin ātājai iestādei iesniedz detaliz ētu 
rakstisku inform āciju, kurā pilnībā aprakstītas vadītāja iesaistes sist ēmas 
darbības īpašības. 
8.8. Pieteikum ā tipa apstiprin ājumam saska ņā ar šiem noteikumiem ražot ājs 
parāda, kā darbojas vad ītāja brīdināšanas sist ēma un vad ītāja iesaistes 
sistēma. 
9. Inform ācijas sniegšanas pras ības 
9.1. Ražot ājs jaunu transportl īdzekļu īpašniekiem sniedz skaidru rakstisku 
informāciju par emisijas kontroles sist ēmu. Šajā informācijā norāda, ka 
tad, ja transportl īdzekļa emisijas kontroles sist ēma nedarbojas pareizi, 
vadītāju par attiec īgo problēmu inform ēs vadītāja brīdināšanas sist ēma 
un ka vad ītāja iesaistes sist ēma attiec īgi neļaus iedarbin āt transportl ī­
dzekli.  
9.2. Nor ādījumos iek ļauj prasības par transportl īdzekļu atbilstīgu izmanto ­ 
šanu un tehnisko apkopi, tostarp par pat ērējamo rea ģentu atbilst īgu 
izmantošanu.  
9.3. Nor ādījumos preciz ē, vai transportl īdzekļa vadītājam patērējamie 
reaģenti jāuzpilda starplaikos starp parastaj ām tehniskaj ām apkop ēm. 
Norāda, kā transportl īdzekļa vadītājam būtu jāuzpilda rea ģenta tvertne. 
Informācijā norāda arī reaģenta iesp ējamo patēriņu attiecīgajam trans ­
portlīdzekļa tipam un to, cik bieži rea ģents papildin āms. 
9.4. Nor ādījumos preciz ē, ka izmantošanai un uzpildei nepieciešams 
reaģents, kas atbilst pareizaj ām specifik ācijām, un ka tas ir oblig āts, 
lai transportl īdzeklis atbilstu atbilst ības sertifik ātam, kas izdots šim trans ­
portlīdzekļa tipam.  
9.5. Nor ādījumos arī ietver nor ādi, ka lietot transportl īdzekli bez rea ģenta, ja 
tas nepieciešams emisiju samazin āšanai, var b ūt noziedz īgs nodarījums.  
9.6. Nor ādījumos paskaidro, k ā darbojas vad ītāja brīdināšanas sist ēma un 
vadītāja iesaistes sist ēma. Turkl āt paskaidro, k ādas ir sekas, ja tiek igno ­
rēta brīdināšanas sist ēma un netiek iepild īts reaģents. 
10. Izpl ūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas darb ības nosac ījumi 
Ražotāji nodrošina, ka emisiju kontroles sist ēma saglab ā emisiju 
kontroles funkciju visos apk ārtējās vides apst ākļos, īpaši zem ā vides 
temperatūrā. Cita starp ā tas noz īmē veikt pas ākumus, lai nepie ļautu 
reaģenta piln īgu sasalšanu st āvēšanas laik ā līdz 7 dien ām 258 K 
(– 15 °C) temperat ūrā, reaģenta tvertnei esot uzpild ītai par 50 %. Ja 
reaģents ir sasalis, ražot ājs nodrošina, ka rea ģents sašķidrinās un ir 
gatavs lietošanai 20 min ūšu laikā pēc transportl īdzekļa iedarbin āšanas 
258 K (– 15 °C) temperat ūrā, ko mēra reaģenta tvertn ē. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 384  
XVII PIELIKUMS  
REGULAS (EK) Nr. 692/2008 GROZ ĪJUMI  
1. Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 3. papildin ājumu groza š ādi. 
a) Papildin ājuma 3.–3.1.1. punktu groza š ādi: 
“3. VILCES ENER ĢIJAS PĀRVEIDOT ĀJS (k)  
3.1. Vilces ener ģijas pārveidotāja(-u) ražot ājs: 
3.1.1. Ražot āja kods (k ā norādīts uz vilces ener ģijas pārveidotāja vai ar 
citiem identifik ācijas līdzekļiem):  ”  
b) Papildin ājuma 3.2.1.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.1.8. Dzin ēja nominālā jauda (n):  kW pie  min  –1 
(ražotāja deklarēta vērtība)” 
c) Papildin ājuma 3.2.2.2. punktu p ārnumurē par 3.2.2.1.1. punktu, un t ā 
formulējums ir šāds: 
“3.2.2.1.1. RON, bezsvina degviela:  ”  
d) Papildin ājuma 3.2.4.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.1. Sist ēmas apraksts (akumul ējošā degvielas sist ēma/sūkņi- 
sprauslas/sadales s ūknis u.c.):  ”  
e) Papildin ājuma 3.2.4.2.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.3. Augstspiediena/padeves s ūknis”  
f) Papildin ājuma 3.2.4.2.4. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.4. Dzin ēja apgriezienu ierobežošanas vad ība” 
g) Papildin ājuma 3.2.4.2.9.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3. Sist ēmas apraksts”  
h) Papildin ājuma 3.2.4.2.9.3.6. – 3.2.4.2.9.3.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3.6. Ūdens temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.2.9.3.7. Gaisa temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.2.9.3.8. Gaisa spiediena sensora marka un tips vai darb ības prin­
cips:  ”  
i) Papildin ājuma 3.2.4.3.4.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.3. Gaisa pl ūsmas sensora marka un tips vai darb ības prin- 
cips:  ”  
j) Papildin ājuma 3.2.4.3.4.9. – 3.2.4.3.4.11. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.9. Ūdens temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības 
princips:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 385  
3.2.4.3.4.10. Gaisa temperat ūras sensora marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.3.4.11. Gaisa spiediena sensora marka un tips vai darb ības prin­
cips:  ”  
k) Papildin ājuma 3.2.4.3.5. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.5. Iesmidzin ātāji” 
l) Papildin ājuma 3.2.12.2. – 3.2.12.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2. Pies ārņojuma kontroles iek ārtas (ja nav ietvertas citos 
punktos)  
3.2.12.2.1. Katal ītiskais neitralizators”  
m) Papildin ājuma 3.2.12.2.1.11. – 3.2.12.2.1.11.10 punktu sv ītro. 
n) Papildin ājuma 3.2.12.2.2. – 3.2.12.2.2.5. punktu sv ītro un aizst āj ar 
šādiem:  
“3.2.12.2.2. Sensori  
3.2.12.2.2.1. Sk ābekļa zonde: ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka:  
3.2.12.2.2.1.2. Atrašan ās vieta:  
3.2.12.2.2.1.3. Kontroles diapazons:  
3.2.12.2.2.1.4. Tips vai darb ības princips:  
3.2.12.2.2.1.5. Deta ļas identifik ācijas numurs:  ”  
o) Papildin ājuma 3.2.12.2.4.1. – 3.2.12.2.4.2. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.4.1. Raksturlielumi (marka, tips, pl ūsma, augstspiediens / 
zemspiediens / kombin ēts spiediens u.c.):  
3.2.12.2.4.2. Ūdensdzeses sist ēma (jānorāda katrai  EGR  sistēmai, 
piem., zemspiediena / augstspiediena / kombin ēta spie­
diena: ir/nav (  1 )” 
p) Papildin ājuma 3.2.12.2.5. – 3.2.12.2.5.6. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.5. Iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēma (tikai benz īna un 
etanola dzin ējiem): ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Ier īču sīks apraksts:  
3.2.12.2.5.2. Iztvaikošanas emisiju kontroles sist ēmas rasējums:  
3.2.12.2.5.3. Akt īvās ogles k ārbas rasējums:  
3.2.12.2.5.4. Sausas ogles masa:  g  
3.2.12.2.5.5. Degvielas tvertnes shematisks ras ējums, nor ādot ietilpību 
un materi ālu (tikai benz īna un etanola dzin ējiem):  
3.2.12.2.5.6. Siltumekr āna starp tvertni un izpl ūdes sistēmu apraksts un 
shēma: ”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 386  
q) Papildin ājuma 3.2.12.2.6.4. – 3.2.12.2.6.4.4. punktu sv ītro. 
r) Papildin ājuma 3.2.12.2.6.5. un 3.2.12.2.6.6. punktu p ārnumurē šādi: 
“3.2.12.2.6.4. Cietda ļiņu filtra marka:  
3.2.12.2.6.5. Deta ļas identifik ācijas numurs:  ”  
s) Papildin ājuma 3.2.12.2.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.8. Cita sist ēma: ”  
t) Papildin ājumā iekļauj šādus 3.2.12.2.10. – 3.2.12.2.11.8. jaunus punktus:  
“3.2.12.2.10. Periodiski re ģenerējama sist ēma: (sniegt turpm āk 
prasīto inform āciju par katru atseviš ķo vienību) 
3.2.12.2.10.1. Re ģenerācijas metodes vai sist ēmas apraksts un/vai 
rasējums:  
3.2.12.2.10.2. 1. tipa darb ības ciklu skaits vai ekvivalenti dzin ēja 
testa izmēģinājuma stenda cikli, starp diviem cikliem, 
kad ir reģenerējošās fāzes, apstākļos, kas ekvivalenti 
1. tipa testam (att ālums “D” Regulas (ES) 2017/1151 
XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildin ājuma 
A6.App1/1. att ēlā vai ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
13. pielikuma 13. pielikuma A13/1. att ēlā (pēc nepie­
ciešamības)):  
3.2.12.2.10.2.1. Piem ērojamais 1. tipa cikls: (nor ādīt piemērojamo 
procedūru: XXI pielikums, 4. apakšpielikums vai 
ANO EEK Noteikumi Nr. 83): …  
3.2.12.2.10.3. T ās metodes apraksts, kuru izmanto, lai noteiktu ciklu 
skaitu starp diviem cikliem, kad norisin ās reģenera­
tīvās fāzes: 
3.2.12.2.10.4. Parametri, lai noteiktu nepieciešamo noslodzes 
līmeni, kas nepieciešams, lai s āktos reģenerācija (t. 
i., temperat ūra, spiediens utt.):  
3.2.12.2.10.5. T ās metodes apraksts, ko izmanto sist ēmas slogošanai 
testa proced ūrā, kas aprakst īta ANO EEK Noteikumu 
Nr. 83 13. pielikuma 3.1. punkt ā: 
3.2.12.2.11. Katal ītiskā neitralizatora sist ēmas, kur ās izmanto 
patērējamus rea ģentus (sniegt turpm āk prasīto infor­
māciju par katru atseviš ķo vienību) ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Nepieciešam ā reaģenta tips un koncentr ācija: …  
3.2.12.2.11.2. Rea ģenta norm ālās darba temperat ūras diapazons: …  
3.2.12.2.11.3. Starptautiskais standarts: …  
3.2.12.2.11.4. Rea ģenta atkārtotas iepild īšanas biežums: past āvī­
gi/pie apkopes (attiec īgā gadījumā): ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 387  
3.2.12.2.11.5. Rea ģenta indikators: (apraksts un atrašan ās vieta)  
3.2.12.2.11.6. Rea ģenta tvertne  
3.2.12.2.11.6.1. Ietilp ība: …  
3.2.12.2.11.6.2. Apsildes sist ēma: ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Apraksts vai ras ējums  
3.2.12.2.11.7. Rea ģenta vadības bloks: ir/nav (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tips: …  
3.2.12.2.11.8. Rea ģenta iesmidzin ātājs (marka, tips un atrašan ās 
vieta): …”  
u) Papildin ājuma 3.2.15.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.15.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) 
Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.)”  
v) Papildin ājuma 3.2.16.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.16.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) 
Nr. 661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.)”  
w) Papildin ājuma 3.3. punktu groza š ādi: 
“3.3. Elektrisk ā mašīna” 
x) Papildin ājuma 3.3.2. punktu groza š ādi: 
“3.3.2.  REESS ” 
y) Papildin ājuma 3.4. punktu groza š ādi: 
“3.4. Vilces ener ģijas pārveidotāju kombin ācijas”  
z) Papildin ājuma 3.4.4. punktu groza š ādi: 
“3.4.4. Ener ģijas akumul ēšanas ierīces apraksts: ( REESS , kondensators, 
spararats/ ģenerators)”  
aa) Papildin ājuma 3.4.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.4.5. Ener ģija: .............................. ( REESS  vajadzībām : spriegums 
un ietilp ība amp ērstundās 2 stund ās, kondensatoram: 
J, ............................. )”  
bb) Papildin ājuma 3.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.5. Elektrisk ā mašīna (aprakst īt katru elektrisk ās mašīnas tipu atse ­
višķi)” 
cc) Papildin ājuma 3.5. punktu groza š ādi: 
“3.5. Ražot āja deklarētās vērtības CO  2 emisiju/degvielas pat ēriņa/elek­
troenerģijas patēriņa/pilnuzlādes nobraukuma noteikšanai un s īka 
informācija par ekoinov ācijām (attiecīgā gadījumā)( o )” 
dd) Papildin ājuma 4.4. punktu groza š ādi: 
“4.4. Sajūgs(-i)”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 388  
ee) Papildin ājuma 4.6. punktu groza š ādi: 
“4.6. Pārnesumu skait ļi 
Pārnesums  Pārnesumkārbas iekšējie 
pārnesuma skait ļi (dzinēja 
un pārnesumkārbas izejas 
vārpstas apgriezienu 
attiecība) Galvenā pārvada pārnesuma 
skaitlis(-ļi) (pārnesumkārbas 
izejas vārpstu un dzenam ā 
riteņa apgriezienu p ārnesuma 
skaitlis)  Kopējie pārnesuma skait ļi 
Maksimālais variatoram  
1 
2 
3 
… 
Minimālais variatoram”  
ff) Papildin ājuma 6.6. – 6.6.3. punktu groza š ādi: 
“6.6. Riepas un rite ņi 
6.6.1. Riepu/rite ņu kombin ācija(-as)  
6.6.1.1. Asis  
6.6.1.1.1. 1. ass:  
6.6.1.1.1.1. Riepas izm ēra apzīmējums  
6.6.1.1.2. 2. ass:  
6.6.1.1.2.1. Riepas izm ēra apzīmējums  
utt. 
6.6.2. Rites r ādiusa augš ējā un apakš ējā robeža  
6.6.2.1. 1. ass:  
6.6.2.2. 2. ass:  
utt. 
6.6.3. Transportl īdzekļa ražotāja ieteiktais spiediens riep ā 
(-ās) kPa”  
gg) Papildin ājuma 9.1. punktu groza š ādi: 
“9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C 
daļā noteiktos kodus:  ”  
2. Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 6. papildin ājuma 1. tabul ā rindas ZD 
– ZL un ZX – ZY groza š ādi: 
“ZD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1, I klase  PI, CI  31.8.2018.  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1, II klase  PI, CI  31.8.2019.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 389  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1, I klase  PI, CI  31.8.2018.  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1, II klase  PI, CI  31.8.2019.  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1, I klase  PI, CI  31.8.2018.  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1, II klase  PI, CI  31.8.2019.  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klase, 
N2 PI, CI  31.8.2019  
ZX n. p.  n. p.  Visi trans ­
portlīdzekļi Pilnībā 
elektriski 
(ar 
akumul­
atoru)  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZY n. p.  n. p.  Visi trans ­
portlīdzekļi Pilnībā 
elektriski 
(ar 
akumul­
atoru)  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZZ n. p.  n. p.  Visi transportl ī­
dzekļi, kas 
izmanto sertifi ­
kātus saska ņā 
ar I pielikuma 
2.1.1. punktu  PI, CI  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 390  
XVIII PIELIKUMS  
SPECIĀLIE NOTEIKUMI PAR DIREKT ĪVAS 2007/46/EK I, II, III, VIII 
un IX PIELIKUMU  
Direktīvas 2007/46/EK I pielikuma groz ījumi  
(1) Direkt īvas 2007/46/EEK I pielikumu groza š ādi. 
a) pielikuma 2.6.1. punktu groza š ādi: 
“2.6.1. Š īs masas sadal ījums pa as īm un – puspiekabes, centr ālass 
piekabes vai piekabes ar stingr ā savienojuma j ūgstieni gad ījumā 
– masa sakabes punkt ā: 
a) minim ālā un maksim ālā masa katram variantam:  
b) katras versijas masa (j āiesniedz matrica):  ”  
b) pielikuma 3.–3.1.1. punktu groza š ādi: 
“3. PIEDZI ŅAS ENER ĢIJAS KONVERTORS (k)  
3.1. Piedzi ņas enerģijas konvertora(-u) ražot ājs: 
3.1.1. Ražot āja kods (k ā norādīts uz piedzi ņas enerģijas konvertora vai 
citi identifik ācijas līdzekļi): ”  
c) pielikuma 3.2.1.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.1.8. Dzin ēja nominālā jauda (n):  kW, pie  min  –1 
(ražotāja paziņota vērtība)” 
d) pievieno š ādu jaunu 3.2.2.1.1. punktu:  
“3.2.2.1.1. RON, bez svina:  ”  
e) pielikuma 3.2.4.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.1. Sist ēmas apraksts (akumul ējošā degvielas sist ēma/sūknis- 
sprausla /sadales s ūknis utt  ”  
f) pielikuma 3.2.4.2.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.3. Iesmidzin āšanas/padeves s ūknis”  
g) ielikuma 3.2.4.2.4. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.4. Dzin ēja apgriezienu ierobežošanas kontrole”  
h) pielikuma 3.2.4.2.9.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.2.9.3. Sist ēmas apraksts”  
i) ievieno š ādu jaunu 3.2.4.2.9.3.1.1. punktu:  
“3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU  programmat ūras versija:  ”  
j) pielikuma 3.2.4.2.9.3.6.–3.2.4.2.9.3.8. punktu groza š ādi: ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 391  
“3.2.4.2.9.3.6. Ūdens temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.2.9.3.7. Gaisa temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.2.9.3.8. Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības prin­
cips:  ”  
k) pievieno š ādu jaunu 3.2.4.3.4.1.1. punktu:  
“3.2.4.3.4.1.1.  ECU  programmat ūras versija:  ”  
l) pielikuma 3.2.4.3.4.3. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.3. Gaisa pl ūsmas dev ēja marka un tips vai darb ības prin- 
cips:  ”  
m) pielikuma 3.2.4.3.4.9.–3.2.4.3.4.11. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.4.9. Ūdens temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.3.4.10. Gaisa temperat ūras devēja marka un tips vai darb ības 
princips:  
3.2.4.3.4.11. Gaisa spiediena dev ēja marka un tips vai darb ības prin­
cips:  ”  
n) pielikuma 3.2.4.3.5. punktu groza š ādi: 
“3.2.4.3.5. Sprauslas”  
o) pievieno š ādu jaunu 3.2.4.4.2. un 3.2.4.4.3. punktu:  
“3.2.4.4.2. Marka(-s):  
3.2.4.4.3. Tips(-i):  ”  
p) pielikuma 3.2.12.2.–3.2.12.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2. Pies ārņojuma kontrolier īces (ja t ās nav ietvertas citos 
punktos)  
3.2.12.2.1. Katal ītiskie neitralizatori”  
q) pielikuma 3.2.12.2.1.11.–3.2.12.2.1.11.10. punktu sv ītro un aizst āj ar 
šādu jaunu punktu:  
“3.2.12.2.1.11. Norm ālais ekspluat ācijas temperat ūras diapazons:  
°C” 
r) pielikuma 3.2.12.2.2.–3.2.12.2.2.5. punktu sv ītro un aizst āj ar šādu: 
“3.2.12.2.2. Dev ēji 
3.2.12.2.2.1. Sk ābekļa devējs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka:  
3.2.12.2.2.1.2. Atrašan ās vieta:  
3.2.12.2.2.1.3. Kontroles diapazons:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 392  
3.2.12.2.2.1.4. Tips vai darb ības princips:  
3.2.12.2.2.1.5. Identific ējošs daļas numurs:  
3.2.12.2.2.2. NOx dev ējs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Marka:  
3.2.12.2.2.2.2. Tips:  
3.2.12.2.2.2.3. Atrašan ās vieta:  
3.2.12.2.2.3. Makroda ļiņu devējs: jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Marka:  
3.2.12.2.2.3.2. Tips:  
3.2.12.2.2.3.3. Atrašan ās vieta:  ”  
s) pielikuma 3.2.12.2.4.1.–3.2.12.2.4.2. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.4.1. Raksturlielumi (marka, tips, pl ūsma, augsts spiediens/ ­
zems spiediens/apvienots spiediens utt.):  
3.2.12.2.4.2. Ūdens dzes ēšanas sist ēma (jānorāda katrai  EGR  sistēmai, 
piemēram, augsts spiediens/zems spiediens/apvienots 
spiediens): j ā/nē ( 1 )” 
t) pielikuma 3.2.12.2.5.–3.2.12.2.5.6. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.5. Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma (tikai benz īna un 
etanola dzin ējiem): jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaliz ēts ierīču apraksts:  
3.2.12.2.5.2. Iztvaikošanas kontroles sist ēmas rasējums:  
3.2.12.2.5.3. Oglek ļa kārbas rasējums:  
3.2.12.2.5.4. Sausas ogles masa:  g  
3.2.12.2.5.5. Shematisks degvielas tvertnes ras ējums ar tilpuma un 
materiāla rādītājiem (tikai benz īna un etanola dzin ējiem):  
3.2.12.2.5.6. Starp tvertni un izpl ūdes sistēmu novietot ā siltuma ekr āna 
rasējums:  ”  
u) pielikuma 3.2.12.2.6.4.–3.2.12.2.6.4.4. punktu sv ītro. 
v) pielikuma 3.2.12.2.6.5. un 3.2.12.2.6.6. punktu p ārnumurē šādi: 
“3.2.12.2.6.4. Makroda ļiņu filtra marka:  
3.2.12.2.6.5. Identifik ācijas daļas numurs:  ”  
w) pielikuma 3.2.12.2.7.–3.2.12.2.7.0.6. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.7. Ieb ūvētā diagnostikas ( OBD ) sistēma: jā/nē ( 1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (vien īgi Euro VI)  OBD  dzinēja saimju skaits dzin ēju 
saimē ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 393  
3.2.12.2.7.0.2. (vien īgi Euro VI)  OBD  dzinēja saimju saraksts (p ēc 
nepieciešam ības) 
3.2.12.2.7.0.3. (vien īgi Euro VI) T ās OBD  dzinēja saimes numurs, 
kurai pieder cilmes dzin ējs/dzinēja saimes loceklis:  
3.2.12.2.7.0.4. (vien īgi Euro VI) Ražot āja atsauces  OBD  dokument ā­
cijā, kas paredz ētas Regulas (ES) Nr. 582/2011 5. panta 
4. punkta c) apakšpunkt ā un 9. panta 4. punkt ā un kas 
noteiktas š īs regulas X pielikum ā OBD  sistēmas apstip ­
rināšanai  
3.2.12.2.7.0.5. (vien īgi Euro VI) Nepieciešam ības gadījumā ražotāja 
atsauce dokument ācijā ar OBD  aprīkotas dzin ēja 
sistēmas uzstādīšanai transportl īdzeklī 
3.2.12.2.7.0.6. (vien īgi Euro VI) Nepieciešam ības gadījumā ražotāja 
atsauce dokument ācijas paket ē, kas saist īta ar apstipri ­
nāta dzinēja OBD  sistēmas uzst ādīšanu transportl ī­
dzeklī” 
x) pielikuma 3.2.12.2.7.6.4.1. punkt ā virsrakstu “Vieglie automobi ļi” 
aizstāj ar “Vieglie transportl īdzekļi” 
y) pielikuma 3.2.12.2.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.8. Cita sist ēma: ”  
z) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.8.2.3.–3.2.12.2.8.2.5. punktu:  
“3.2.12.2.8.2.3. Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, tips: dzin ējs 
netiek atk ārtoti iedarbin āts pēc atpakaļskaitīšanas/iedar ­
bināšana nav iesp ējama pēc degvielas uzpildes/deg ­
vielas uzpildes blo ķēšana/veiktsp ējas ierobežošana  
3.2.12.2.8.2.4. Sist ēmas, kas prasa vad ītāja iejaukšanos, apraksts  
3.2.12.2.8.2.5. L īdzvērtīgs transportl īdzekļa vidējam braukšanas 
diapazonam ar pilnu degvielas tvertni:  km”  
aa) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.8.4. punktu:  
“3.2.12.2.8.4. (vien īgi Euro VI)  OBD  dzinēja saimju saraksts (p ēc 
nepieciešam ības): …”  
bb) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.10.–3.2.12.2.11.8. punktu:  
“3.2.12.2.10. Periodiski re ģenerējama sistēma: (sniegt inform āciju 
par katru atseviš ķo vienību) 
3.2.12.2.10.1. Re ģenerācijas metodes vai sist ēmas apraksts un/vai 
rasējums: …  
3.2.12.2.10.2. 1. tipa darb ības ciklu skaits vai l īdzvērtīga dzinēja 
testa izm ēģinājuma stenda cikli starp diviem re ģe­
nerējošās fāzes cikliem apst ākļos, kas līdzvērtīgi 1. 
tipa testam (att ālums “D” Regulas (ES) 2017/1151 
XXI pielikuma 6. papildpielikuma 1. papildin ājuma 
A6.App1/1. att ēlā vai ANO EEK Noteikumu Nr. 83 
13. pielikuma A13/1. att ēlā (atkarībā no gad īj- 
uma)): …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 394  
3.2.12.2.10.2.1. Piem ērojamais 1. tipa cikls (nor ādīt piemērojamo 
procedūru: ANO EEK Noteikumu Nr. 83 XXI pieli ­
kuma 4. papildpielikums):  
3.2.12.2.10.3. Apraksts par metodi, ar kuru nosaka ciklu skaitu 
starp diviem cikliem, kuros notiek re ģenerācijas 
posmi:  
3.2.12.2.10.4. Parametri l ādēšanas līmeņa noteikšanai, k āds nepie­
ciešams, lai notiktu re ģenerācija (t. i., temperat ūra, 
spiediens utt.):  
3.2.12.2.10.5. Apraksts par metodi, kuru izmanto sist ēmas lādē­ 
šanai testa proced ūrā, kas aprakst īta ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3.1. punkt ā: 
3.2.12.2.11. Katal ītiskā neitralizatora sist ēmas, kas izmanto pat ē­
rējamos rea ģentus (sniegt inform āciju par katru 
atsevišķo vienību) jā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.1. Nepieciešam ā reaģenta tips un koncentr ācija: …  
3.2.12.2.11.2. Rea ģenta norm ālās darbības temperat ūras diapa ­
zons: …  
3.2.12.2.11.3. Starptautiskais standarts: …  
3.2.12.2.11.4. Rea ģenta iepild īšanas biežums: nep ārtraukti/apkope 
(attiecīgā gadījumā) 
3.2.12.2.11.5. Rea ģenta indikators (apraksts un atrašan ās 
vieta): …  
3.2.12.2.11.6. Rea ģenta tvertne  
3.2.12.2.11.6.1. Tilpums: …  
3.2.12.2.11.6.2. Apsildes sist ēma: jā/nē 
3.2.12.2.11.6.2.1. Apraksts vai ras ējums: …  
3.2.12.2.11.7. Rea ģenta vadības bloks: j ā/nē ( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tips: …  
3.2.12.2.11.8. Rea ģenta iesmidzin ātājs (markas tips un atrašan ās 
vieta): …”  
cc) pielikuma 3.2.15.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.15.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.):  ”  
dd) pielikuma 3.2.16.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.16.1. Tipa apstiprin ājuma numurs saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
661/2009 (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.):  ”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 395  
ee) pievieno š ādu jaunu 3.2.20.–3.2.20.2.4. punktu:  
“3.2.20. Siltuma uzglab āšanas inform ācija 
3.2.20.1. Akt īvās siltuma uzglab āšanas ierīce: jā/nē 
3.2.20.1.1. Entalpija: … (J)  
3.2.20.2. Izol ācijas materi āli 
3.2.20.2.1. Izol ācijas materi āls: …  
3.2.20.2.2. Izol ācijas tilpums: …  
3.2.20.2.3. Izol ācijas svars: …  
3.2.20.2.4. Izol ācijas atrašan ās vieta: …”  
ff) pielikuma 3.3. punktu groza š ādi: 
“3.3. Elektriska iek ārta” 
gg) pielikuma 3.3.2. punktu groza š ādi: 
“3.3.2.  REESS ” 
hh) pielikuma 3.4. punktu groza š ādi: 
“3.4. Piedzi ņas enerģijas konvertoru kombin ācijas”  
ii) pielikuma 3.4.4. punktu groza š ādi: 
“3.4.4. Ener ģijas akumul ēšanas ier īce: ( REESS , kondensators, spara ­
rats/ģenerators)”  
jj) pielikuma 3.4.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.4.5. Ener ģija: .............................. ( REESS : spriegums un jauda 
ampērstundās 2 stund ās, kondensatoram: J,  )”  
kk) pielikuma 3.4.5. punktu groza š ādi: 
“3.4.5. Elektriska iek ārta (raksturot katru elektrisk ās iekārtas tipu atse ­
višķi)” 
ll) pielikuma 3.5. punktu groza š ādi: 
“3.5. Ražot āja paziņotās vērtības CO  2 emisiju/degvielas pat ēriņa/elek­
troenerģijas patēriņa/elektrisk ā diapazona un ekoinov āciju infor ­
mācijas noteikšanai (attiec īgā gadījumā) (°)”  
mm) pievieno š ādu jaunu 3.5.7.–3.5.8.3. punktu:  
“3.5.7. Ražot āja paziņotās vērtības 
3.5.7.1. Testa transportl īdzekļa parametri  
3.5.7.1.1. Transportl īdzeklis — augsts  
3.5.7.1.1.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 396  
3.5.7.1.1.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā) 
3.5.7.1.2.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
3.5.7.1.2.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā) 
3.5.7.1.3.1. Cikl ā vajadzīgā enerģija: … J  
3.5.7.1.3.2. Ce ļa slodzes koeficienti  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombin ētā CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.1.  ICE  CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.1.1. Transportl īdzeklis – augsts: .............................. g/km  
3.5.7.2.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): 
.................................... g/km  
3.5.7.2.2.  OVC-HEV  un ārēji neuzlādējamu elektrotransportl ī­
dzekļu (NOVC-HEV ) uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.2.1. Transportl īdzeklis – augsts: .............................. g/km  
3.5.7.2.2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): 
.................................... g/km  
3.5.7.2.2.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): ........... g/km  
3.5.7.2.3.  OVC-HEV  uzlādi patērējoša CO  2 emisiju masa  
3.5.7.2.3.1. Transportl īdzeklis – augsts: .............................. g/km  
3.5.7.2.3.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): 
.................................... g/km  
3.5.7.2.3.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): ...................... 
g/km  
3.5.7.3. Elektrotransportl īdzekļu elektriskais diapazons  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 397  
3.5.7.3.1.  PEV  tīrais elektriskais diapazons ( PER) 
3.5.7.3.1.1. Transportl īdzeklis – augsts: .............................. km  
3.5.7.3.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): ........... km  
3.5.7.3.2.  OVC-HEV  kopējais elektriskais diapazons ( AER) 
3.5.7.3.2.1. Transportl īdzeklis – augsts: .............................. km  
3.5.7.3.2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): ..... km  
3.5.7.3.2.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): ............... km  
3.5.7.4. Kurin āmā elementa hibr īda transportl īdzekļu (FCHV ) 
uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš (FCCS ) 
3.5.7.4.1. Transportl īdzeklis – augsts: .................... kg/100 km  
3.5.7.4.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): 
.................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): .... kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrotransportl īdzekļu elektroener ģijas patēriņš 
3.5.7.5.1. Kombin ētais elektroener ģijas pat ēriņš ( ECWLTC ) 
pilnībā elektriskiem transportl īdzekļiem 
3.5.7.5.1.1. Transportl īdzeklis – augsts: .......................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): ............ 
Wh/km  
3.5.7.5.2. Lietder ības koeficienta sv ērtais uzlādi patērējošs elektro ­
enerģijas patēriņš ECAC,CD  (kombin ētais) 
3.5.7.5.2.1. Transportl īdzeklis – augsts: .......................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Transportl īdzeklis – zems (attiec īgā gadījumā): ............ 
Wh/km  
3.5.7.5.2.3. M transportl īdzeklis (attiec īgā gadījumā): .......... Wh/km  
3.5.8. M1 transportl īdzekļiem – transportl īdzeklis apr īkots ar 
ekoinovāciju Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta 
nozīmē vai N1 transportl īdzekļiem – Regulas (ES) Nr. 
510/2011 12. panta noz īmē: jā/nē ( 1 ) 
3.5.8.1. M1 transportl īdzekļiem – Īstenošanas regulas (ES) Nr. 
725/2011 5. pant ā minētā atsauces transportl īdzekļa 
tips/variants/versija vai N1 transportl īdzekļiem – Īsteno­ 
šanas regulas (ES) Nr. 427/2014 5. pant ā minētā 
atsauces transportl īdzekļa tips/variants/versija (attiec īgā 
gadījumā): ................................................................. .....  
3.5.8.2. Mijiedarb ība starp daž ādām ekoinov ācijām: jā/nē ( 1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 398  
3.5.8.3. Ar ekoinov āciju izmantošanu saist ītie emisijas dati 
(tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu) (w1)  
Lēmums par 
ekoinovācijas 
apstiprināšanu 
( w2 ) Ekoinovā­
cijas kods 
( w3 ) 1. Atsauc­
es trans­
portlī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauc­
es trans­
portlī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā ( w4 ) 4. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā 5. Lietošanas 
faktors (UF), 
t. i., tehnolo ­ 
ģijas izman ­
tošanas laika 
daļa 
normālas 
darbības 
apstākļos CO  2 
emisijas 
ietaupījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Kopējie CO  2 emisijas ietaup ījumi (g/km)(  w5 )” 
nn) pielikuma 4.4. punktu groza š ādi: 
“4.4. Sajūgs(-i):  ”  
oo) pievieno š ādu jaunu 4.5.1.1.–4.5.1.5. punktu:  
“4.5.1.1. Domin ējošais rež īms: jā/nē ( 1 ) 
4.5.1.2. Lab ākais režīms (ja nav domin ējošā režīma): …  
4.5.1.3. Slikt ākais režīms (ja nav domin ējošā režīma): …  
4.5.1.4. Griezes momenta v ērtība: ............  
4.5.1.5. Saj ūgu skaits: ............. ”  
pp) pielikuma 4.6. punktu groza š ādi: 
“4.6. Pārnesuma skaitlis  
Pārnesums  Iekšējās pārnesumkārbas 
skaitlis (dzin ēja apgriezienu 
attiecība pret p ārnesum­
kārbas izejoš ās vārpstas 
apgriezieniem)  Galīgā(-s) proporcija(-s) 
(izejošās vārpstas apgrie ­
zienu attiec ība pret dz ītā 
riteņa apgriezieniem)  Kopējais pārnesumu skaitlis  
Maksimālais CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimālais CVT 
Atpakaļgaita”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 399  
qq) Pielikuma 6.6.–6.6.5. punktu aizst āj ar šādiem:  
“6.6. Riepas un rite ņi 
6.6.1. Riepu/rite ņu kombin ācija(-s)  
6.6.1.1. Asis  
6.6.1.1.1. 1. ass: ............................  
6.6.1.1.1.1. Riepu izm ēra apzīmējums: .............  
6.6.1.1.1.2. Slogotsp ējas indekss: .............  
6.6.1.1.1.3. Ātruma kategorijas simbols (  r )..............  
6.6.1.1.1.4. Rite ņa loka izm ērs(-i): ............  
6.6.1.1.1.5. Rite ņa iznesums(-i): .............  
6.6.1.1.2. 2. ass: ............................  
6.6.1.1.2.1. Riepu izm ēra apzīmējums: .............  
6.6.1.1.2.2. Slogotsp ējas indekss: .............  
6.6.1.1.2.3. Ātruma kategorijas simbols: ............  
6.6.1.1.2.4. Rite ņa loka izm ērs(-i): ............  
6.6.1.1.2.5. Rite ņa iznesums(-i): .............  
utt. 
6.6.1.2. Rezerves ritenis, ja ir: .............  
6.6.2. Gult ņu rādiusa augš ējās un apakš ējās robežas  
6.6.2.1. 1. ass: ..................................... mm  
6.6.2.2. 2. ass: ..................................... mm  
6.6.2.3. 3. ass: ..................................... mm  
6.6.2.4. 4. ass: ..................................... mm  
utt. 
6.6.3. Spiediens(-i) riep ās, kādu(-us) ieteicis transportl īdzekļa 
ražotājs: .............................. kPa  
6.6.4. Šim transportl īdzekļa tipam piem ērotā ķēdes/riepas/disku 
kombinācija priekš ējai un/vai aizmugur ējai asij, ko ieteicis 
ražotājs: 
6.6.5. Pagaidu lietojuma rezerves agreg āta (ja ir) īss apraksts: 
…” 
rr) pielikuma 9.1. punktu groza š ādi: 
“9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C 
daļā noteiktos kodus:  ”  
ss) pielikuma 9.9.2.1. punktu groza š ādi: 
“9.9.2.1. Ier īces tips un apraksts: …”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 400  
Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma groz ījumi  
(2) II pielikumu groza š ādi: 
a) II pielikuma B da ļas 1.3.1. un 3.3.1. punkta beig ās, kur noteikti attiec īgi 
M1 un N1 transportl īdzekļu “versiju” krit ēriji, pievieno š ādu tekstu:  
“Kā alternatīva h), i) un j) krit ērijiem versij ā sagrupētiem transportl īdzek­ 
ļiem veic visus testus, lai apr ēķinātu to CO  2 emisijas, elektroener ģijas 
patēriņu un degvielas pat ēriņu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI 
pielikuma 6. papildpielikuma noteikumiem. ” 
b) II pielikuma B da ļas 3.3.1. punkta beig ās pievieno š ādu tekstu:  
“k) unikāla inovat īvo tehnolo ģiju kopuma izmantošana, k ā norādīts 
Regulas (EK) Nr. 510/2011 (*) 12. pant ā.” 
___________  
(*) OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.  
Direktīvas 2007/46/EK III pielikuma groz ījumi  
(3) Direkt īvas 2007/46/EEK III pielikumu groza š ādi. 
a) pielikuma 3.–3.1.1. punktu groza š ādi: 
“3. PIEDZI ŅAS ENER ĢIJAS KONVERTORS (k)  
3.1. Piedzi ņas enerģijas konvertora(-u) ražot ājs: 
3.1.1. Ražot āja kods (k ā norādīts uz piedzi ņas enerģijas konvertora vai, 
citi identifik ācijas līdzekļi): ”  
b) pielikuma 3.2.1.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.1.8. Dzin ēja nominālā jauda (n): ............. kW, pie ............ min  –1 
(ražotāja paziņota vērtība)” 
c) pielikuma 3.2.12.2.–3.2.12.2.1. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2. Pies ārņojuma kontrolier īces (ja t ās nav ietvertas citos 
punktos)  
3.2.12.2.1. Katal ītiskie neitralizatori”  
d) pielikuma 3.2.12.2.1.11. punktu sv ītro. 
e) pielikuma 3.2.12.2.1.11.6. un 3.2.12.2.1.11.7. punktu sv ītro. 
f) pielikuma 3.2.12.2.2. punktu sv ītro un aizst āj ar šādu jaunu punktu:  
“3.2.12.2.2.1. Sk ābekļa devējs: jā/nē ( 1 )” 
g) pielikuma 3.2.12.2.5. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.5. Iztvaikošanas emisijas kontroles sist ēma (tikai benz īna un 
etanola dzin ējiem): jā/nē ( 1 )” ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 401  
h) pielikuma 3.2.12.2.8. punktu groza š ādi: 
“3.2.12.2.8. Cita sist ēma” 
i) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.10.–3.2.12.2.10.1. punktu:  
“3.2.12.2.10. Periodiski re ģenerējama sist ēma: (sniegt inform āciju par 
katru atseviš ķo vienību) 
3.2.12.2.10.1. Re ģenerācijas metodes vai sist ēmas apraksts un/vai ras ē­
jums:  ”  
j) pievieno š ādu jaunu 3.2.12.2.11.1. punktu:  
“3.2.12.2.11.1. Nepieciešam ā reaģenta tips un koncentr ācija: ”  
k) pielikuma 3.3. punktu groza š ādi: 
“3.3. Elektriska iek ārta” 
l) pielikuma 3.3.2. punktu groza š ādi: 
“3.3.2.  REESS ” 
m) pielikuma 3.4. punktu groza š ādi: 
“3.4. Piedzi ņas enerģijas konvertoru kombin ācijas”  
n) pielikuma 3.5.4.–3.5.5.6. punktu sv ītro. 
o) pielikuma 4.6. punktu groza š ādi: 
“4.6. Pārnesuma skaitlis  
Pārnesums  Iekšējās pārnesumkārbas 
skaitlis (dzin ēja apgriezienu 
attiecība pret p ārnesum­
kārbas izejoš ās vārpstas 
apgriezieniem)  Galīgā(-s) proporcija(-s) 
(izejošās vārpstas apgrie ­
zienu attiec ība pret dz ītā 
riteņa apgriezieniem)  Kopējais pārnesumu skaitlis  
Maksimālais CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimālais CVT 
Atpakaļgaita”  
p) pielikuma 6.6.1. punktu groza š ādi: 
“6.6.1. Riepu/rite ņu kombin ācija(-s)”  
q) pielikuma 9.1. punktu groza š ādi: 
“9.1. Virsb ūves tips, izmantojot Direkt īvas 2007/46/EK II pielikuma C 
daļā noteiktos kodus:  ”  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 402  
Direktīvas 2007/46/EK VIII pielikuma groz ījumi  
(4) Direkt īvas 2007/46/EK VIII pielikumu groza š ādi: 
“VIII PIELIKUMS  
TESTU REZULT ĀTI 
(Aizpilda tipa apstiprin ātāja iestāde un pievieno EK tipa apstiprin ājuma serti ­
fikātam) 
Visos gad ījumos inform ācijai ir jābūt tādai, no kuras ir skaidri saprotams, uz 
kuru variantu un versiju t ā attiecas. Vienai versijai nevar b ūt vairāk kā viens 
rezultāts. Atseviš ķu rezultātu kombin ācija vienai versijai, nor ādot sliktākos 
rezultātus, tomēr ir pieļaujama. Šaj ā gadījumā ar piezīmi jānorāda, ka ar (*) 
apzīmētajām vienībām ir uzrādīti vienīgi visslikt ākie rezult āti. 
1. Trokš ņa līmeņa testu rezult āti 
Numurs pamata normat īvajam aktam un jaun ākajam groz ījumu 
normatīvajam aktam, kas attiecas uz apstiprin ājumu. Normat īvajam 
aktam ar diviem vai vair ākiem īstenošanas posmiem nor ādīt arī īste­
nošanas posmu:  
Variants/versija:  …  …  …  
Kustībā (dB(A)/E):  …  …  …  
Statiskā stāvoklī (dB(A)/E):  …  …  …  
Pie apgriezieniem (min  -1 ): …  …  …  
2. Izpl ūdes gāzu emisijas testu rezult āti 
2.1. Tādu mehānisko transportl īdzekļu emisija, kas test ēti ar mazjaudas 
transportl īdzekļu testa proced ūru 
Norāda normat īvo aktu, ar ko izdar īti jaunākie grozījumi, kas piem ē­
rojami apstiprin ājumam. Normat īvajam aktam ar diviem vai vair ākiem 
īstenošanas posmiem, nor āda arī īstenošanas posmu: ......................  
Degviela(-as) (  1 ) … (dīzeļdegviela, benz īns, sašķidrinātā naftas gāze, 
dabasgāze, divas degvielas: benz īns/dabasg āze, sašķidrinātā naftas 
gāze, dabasg āze/biomet āns, maināma degviela: benz īns/etanols…)  
2.1.1. 1. tipa tests (  2 ), ( 3 ) (transportl īdzekļa emisijas p ārbaudes cikl ā pēc 
aukstās iedarbin āšanas)  
NEDC  vidējās vērtības, WLTP  augstākās vērtības 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ja ir piem ērojami degvielas ierobežojumi, nor ādīt tos (piem ēram, dabasg āzei L un H 
diapazons). 
( 2 ) Divu degvielu transportl īdzekļiem tabulu atk ārto attiecībā uz katru degvielu. 
( 3 ) Maināmas degvielas transportl īdzekļiem, kad testi veicami ar ab ām degviel ām saskaņā ar 
Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma I.2.4. att ēlu, un transportl īdzekļiem, kurus darbina 
ar sašķidrināto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu, vai tie b ūtu divu degvielu vai vienas 
degvielas transportl īdzekļi, tabulas atk ārto katrai test ā izmantotai standartdegvielai un 
atsevišķā tabulā norāda iegūtos sliktākos rezult ātus. Attiec īgā gadījumā saskaņā ar 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 12. pielikuma 3.1.4. punktu nor āda, vai rezult āti ir iegūti 
ar mērījumiem vai ar ī aprēķināti.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 403  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Makrodaļiņu masa (PM) 
(mg/km)  … …  …  
Makrodaļiņu skaits (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Vides temperat ūras korekcijas tests ( ATCT ) 
ATCT  saime  Interpol ācijas saime  Ceļa slodzes matricas 
saime  
… …  …  
… …  …  
Saimes korekcijas koeficienti ( FCF ) 
ATCT  saime  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. 2. tipa tests (  1 ), ( 2 ) (emisijas dati, kas j āiesniedz tipa apstiprin āšanas 
laikā un nepieciešami tehnisk ās apskates nol ūkā) 
2. tips, maza apgriezienu skaita tukšgaitas tests: 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (tilpumprocenti)  …  …  …  
Dzinēja apgriezieni (min  -1 ) …  …  …  
Dzinēja eļļas temperat ūra (°C)  …  …  …  
2. tips, liela apgriezienu skaita tukšgaitas tests: 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (tilpumprocenti)  …  …  …  
Lambda v ērtība …  …  …  
Dzinēja apgriezieni 
(min  –1 ) … …  …  
Dzinēja eļļas 
temperatūra (°C)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Divu degvielu transportl īdzekļiem tabulu atk ārto attiecībā uz katru degvielu. 
( 2 ) Maināmas degvielas transportl īdzekļiem, kad testi veicami ar ab ām degviel ām saskaņā ar 
Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma I.2.4. att ēlu, un transportl īdzekļiem, kurus darbina 
ar sašķidrināto naftas g āzi vai dabasg āzi/biomet ānu, vai tie b ūtu divu degvielu vai vienas 
degvielas transportl īdzekļi, tabulas atk ārto katrai test ā izmantotai standartdegvielai un 
atsevišķā tabulā norāda iegūtos sliktākos rezult ātus. Attiec īgā gadījumā saskaņā ar 
ANO EEK Noteikumu Nr. 83 12. pielikuma 3.1.4. punktu nor āda, vai rezult āti ir iegūti 
ar mērījumiem vai ar ī aprēķināti.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 404  
2.1.3. 3. tipa tests (kartera g āzu emisija): …  
2.1.4. 4. tipa tests (iztvaikošanas emisija): … g/test ā 
2.1.5. 5. tipa tests (pretpies ārņojuma kontroles ier īču ilglaicīgums):  
— Veiktais novecošanas att ālums (km) (piem ēram, 160 000 km): …  
— Nolietošan ās koeficients ( DF): aprēķināts/fiksēts (  1 ) 
— Vērtības: 
Variants/versija:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Makrodaļiņu masa ( PM) …  …  …  
Makrodaļiņu skaits 
(PN) (  1 ) … …  …  
2.1.6. 6. tipa tests (vid ējā emisija zem ā apkārtējā temperat ūrā): 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. Ieb ūvētā diagnostikas sist ēma ( OBD ): jā/nē ( 2 ) 
2.2. Emisija no dzin ējiem, kas test ēti ar lieljaudas transportl īdzekļu testa 
procedūru. 
Norāda normat īvo aktu, ar ko izdar īti jaunākie grozījumi, kas piem ē­
rojami apstiprin ājumam. Normat īvajam aktam ar diviem vai vair ākiem 
īstenošanas posmiem nor āda arī īstenošanas posmu: …  
Degviela(-as) (  3 ) … (dīzeļdegviela, benz īns, sašķidrinātā naftas gāze, 
dabasgāze, etanols, …)  
2.2.1. ESC testa rezult āti ( 4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Lieko sv ītrot. 
( 2 ) Lieko sv ītrot. 
( 3 ) Ja ir piem ērojami degvielas ierobežojumi, nor ādīt tos (piem ēram, dabasg āzei L un H 
diapazons). 
( 4 ) Ja piem ērojams. 
( 5 ) Attiecībā uz “Euro VI” par ESC uzskata WHSC un par ETC uzskata WHTC. 
( 6 ) Attiecībā uz “Euro VI”, ja dzin ējus, kurus darbina ar saspiestu dabasg āzi vai saš ķidrināto 
naftas gāzi, testē ar dažādām standartdegviel ām, tabulu atk ārto par katru test ēto standart ­
degvielu.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 405  
Makrodaļiņu (PM) masa 
(mg/kWh)  … …  …  
Makrodaļiņu (PM) skaits 
(#/kWh) (  1 ) … …  …  
2.2.2.  ELR  testa rezult āti ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
Dūmainība: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. ETC testa rezult āti ( 2 ), ( 3 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Makrodaļiņu (PM) masa 
(mg/kWh)  … …  …  
Makrodaļiņu (PM) skaits 
(#/kWh) (  1 ) … …  …  
2.2.4. Tukšgaitas tests (  4 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO (tilpumprocenti)  …  …  …  
Lambda v ērtība (  1 ) …  …  …  
Dzinēja apgriezieni (min  -1 ) …  …  …  
Dzinēja eļļas temperat ūra 
(K) … …  …  
2.3. Dīzeļmotoru d ūmainība 
Norāda normat īvo aktu, ar ko izdar īti jaunākie grozījumi, kas piem ē­
rojami apstiprin ājumam. Normat īvajam aktam ar diviem vai vair ākiem 
īstenošanas posmiem nor āda arī īstenošanas posmu:  
2.3.1. Br īvā paātrinājuma testa rezult āti 
Variants/versija:  …  …  …  
Koriģētā absorbcijas 
koeficienta v ērtība (m  – 1 ) … …  …  
Normālie dzin ēja tukš­
gaitas apgriezieni  … …  …  
Maksimālie dzin ēja 
apgriezieni  … …  …  
Eļļas temperat ūra (min./ 
maks.)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Ja piem ērojams. 
( 2 ) Attiecībā uz “Euro VI” par ESC uzskata WHSC un par ETC uzskata WHTC. 
( 3 ) Attiecībā uz “Euro VI”, ja dzin ējus, kurus darbina ar saspiestu dabasg āzi vai saš ķidrināto 
naftas gāzi, testē ar dažādām standartdegviel ām, tabulu atk ārto par katru test ēto standart ­
degvielu. 
( 4 ) Ja piem ērojams.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 406  
3. CO  2 emisijas, degvielas/elektroener ģijas patēriņa un elektrisk ā 
diapazona testu rezult āti 
Numurs pamata normat īvajam aktam un jaun ākajam groz ījumu 
normatīvajam aktam, kas piem ērojami apstiprin ājumam:  
3.1. Iekšdedzes dzin ēji, tostarp ārēji neuzlādējami (NOVC) hibr īda elek­
trotransportl īdzekļi ( 1 ) ( 2 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO  2 emisiju masa (pils ētas apstākļos) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa ( ārpilsētas apstākļos) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (pilsētas apstākļos) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (ārpilsētas apstākļos) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Transportl īdzekļiem, kurus darbina ar dabasg āzi un H2NG, vien ību “l/100 km” aizst āj ar “m  3 /100 km”, bet transportl ī­ 
dzekļiem, kurus darbina ar ūdeņradi, – ar “kg/100 km”. 
( 2 ) Transportl īdzekļiem, kurus darbina ar dabasg āzi un H2NG, vien ību “l/100 km” aizst āj ar “m  3 /100 km”, bet transportl ī­ 
dzekļiem, kurus darbina ar ūdeņradi, – ar “kg/100 km”. 
( 3 ) Transportl īdzekļiem, kurus darbina ar dabasg āzi un H2NG, vien ību “l/100 km” aizst āj ar “m  3 /100 km”, bet transportl ī­ 
dzekļiem, kurus darbina ar ūdeņradi, – ar “kg/100 km”. 
Interpolācijas saimes identifikators (  1 ) Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpol ācijas saimes identifikatora form āts ir noteikts Komisijas Regulas (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprin ājumu meh āniskiem transportl īdzekļiem attiec ībā 
uz emisij ām no vieglajiem pasažieru un komerci ālajiem transportl īdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piek ļuvi 
transportl īdzekļa remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2007/46/ 
EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atce ļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 
(OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.) XXI pielikuma 5.0. punkt ā. 
Ceļa slodzes matricas saimes identifikators (  1 ) Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Ceļa slodzes matricas saimes identifikatora form āts ir noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 5.0. punkt ā. ▼B 
( 1 ) Ja piem ērojams. 
( 2 ) Tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 407  
Rezultāti: Interpolācijas saimes identifikators  Ceļa slodzes 
matricas 
saimes 
identifikators  
VH Transportl ī­
dzeklis – 
augsts (attie ­
cīgā 
gadījumā) Transportl ī­
dzeklis – 
zems (attie ­
cīgā 
gadījumā) Reprezenta ­
tīvs trans­
portlīdzeklis  
CO  2 emisiju masa ZEM Ā posmā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa VID ĒJĀ posmā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa AUGST Ā posmā (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisiju masa ĀRKĀRTĪGI AUGST Ā posmā 
(g/km)  … …  …  
CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš ZEMĀ posmā (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš VIDĒJĀ posmā (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš AUGST Ā posmā (l/100 km m  3 / 
100 km kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš ĀRKĀRTĪGI AUGST Ā posmā 
(l/100 km m  3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (zemam transportl īdzeklim attiec īgā gadī­
jumā salīdzinājumā ar augstu transportl īdzekli)  … …  …  
Testa masa  …  …  …  
Atkārto katrai interpol ācijas vai ce ļa slodzes matricas saimei  
3.2. Ārēji uzlādējami hibr īda elektrotransportl īdzekļi (OVC)  ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
CO  2 emisijas masa (A nosac ījums, kombin ētā) (g/km)  …  …  …  
CO  2 emisijas masa (B nosac ījums, kombin ētā) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ja piem ērojams.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 408  
CO  2 emisijas masa (sv ērtā, kombinētā) (g/km)  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (A nosac ījums, kombin ētais) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (B nosac ījums, kombin ētais) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (svērtais, kombin ētais) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektroener ģijas patēriņš (A nosac ījums, kombin ētais) (Wh/km)  …  …  …  
Elektroener ģijas patēriņš (B nosac ījums, kombin ētais) (Wh/km)  …  …  …  
Elektroener ģijas patēriņš (svērtais, kombin ētais) (Wh/km)  …  …  …  
Elektropiedzi ņas maksim ālais diapazons (km)  …  …  …  
Interpolācijas saimes numurs  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Ceļa slodzes matricas saimes identifikators  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Rezultāti: Interpolācijas saimes identifikators  Ceļa slodzes 
matricas 
saimes 
identifikators  
VH Transportl ī­
dzeklis – 
augsts (attie ­
cīgā 
gadījumā) Transportl ī­
dzeklis – 
zems (attie ­
cīgā 
gadījumā) Reprezenta ­
tīvs trans­
portlīdzeklis  
Uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa ZEM Ā posmā (g/km)  …  …  
Uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa VID ĒJĀ posmā (g/km)  …  …  
Uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa AUGST Ā posmā (g/km)  …  …  
Uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa ĀRKĀRTĪGI AUGST Ā 
posmā (g/km)  … …  
CS CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  …  …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 409  
Rezultāti: Interpolācijas saimes identifikators  Ceļa slodzes 
matricas 
saimes 
identifikators  
VH Transportl ī­
dzeklis – 
augsts (attie ­
cīgā 
gadījumā) Transportl ī­
dzeklis – 
zems (attie ­
cīgā 
gadījumā) Reprezenta ­
tīvs trans­
portlīdzeklis  
CS CO  2 emisiju masa (kombin ētā) (g/km)  
CO  2 emisijas masa (sv ērtā, kombinētā) (g/km)  
Uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš ZEMĀ posmā 
(l/100 km)  … …  
Uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš VIDĒJĀ posmā 
(l/100 km)  … …  
Uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš AUGST Ā posmā 
(l/100 km)  … …  
Uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš ĀRKĀRTĪGI AUGST Ā 
posmā (l/100 km)  … …  
CS degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km)  …  …  
CD degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (l/100 km)  …  …  
Degvielas pat ēriņš (svērtais, kombin ētais) (l/100 km)  …  …  
EC AC,svērtais … …  
EAER  (kombin ētais) …  …  
EAER  pilsētā … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (zemam transportl īdzeklim vai M transportl ī­
dzeklim sal īdzinājumā ar augstu transportl īdzekli)  … …  
Testa masa  …  …  
Reprezentat īva transportl īdzekļa frontālā daļa (m  2 ) 
Atkārto katrai interpol ācijas saimei.  
3.3. Pilnībā elektriski transportl īdzekļi ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
Elektroener ģijas patēriņš (Wh/km)  …  …  …  
Diapazons (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Ja piem ērojams.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 410  
Interpolācijas saimes numurs  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Ceļa slodzes matricas saimes identifikators  Variants/versijas  
… …  
… …  
… …  
Rezultāti: Interpolācijas saimes 
identifikators  Matricas saimes 
identifikators  
VH VL  Reprezentat īvs 
trans­
portlīdzeklis  
Elektroener ģijas patēriņš (kombin ētais) (Wh/km)  …  …  
Tīrais elektriskais diapazons (kombin ētais) (km)  …  …  
Tīrais elektriskais diapazons (pils ētā) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (zemam transportl īdzeklim sal īdzinājumā ar 
augstu transportl īdzekli)  … …  
Testa masa  …  …  
Reprezentat īva transportl īdzekļa frontālā daļa (m  2 ) 
3.4. Ūdeņraža kurin āmā elementa transportl īdzekļi ( 1 ) 
Variants/versija:  …  …  …  
Degvielas pat ēriņš (kg/100 km)  …  …  …  
Variants/versija:  Variants/versija:  
Degvielas pat ēriņš (kombin ētais) (kg/100 km) …  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Testa masa  …  ▼B 
( 1 ) Ja piem ērojams.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 411  
3.5. Rezult ātu ziņojums(-i) no korel ācijas rīka saska ņā ar Īstenošanas 
regulu (ES) Nr. 2017/1152  
Atkārto katrai interpol ācijas vai ce ļa slodzes matricas saimei:  
Interpolācijas saimes identifikators vai ce ļa slodzes matricas saime 
[zemsvītras piezīme: “Tipa apstiprin ājuma numurs + Interpol ācijas 
saimes kārtas numurs”]: …  
Ziņojums par transportl īdzekli – augsts: …  
Ziņojums par transportl īdzekli – zems (attiec īgā gadījumā): …  
Reprezentat īvs transportl īdzeklis: …  
4. Ar ekoinov ācijām aprīkotu transportl īdzekļu testu rezul ­
tāti ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 (attiec īgā gadījumā) 
Variants/versija …  
Lēmums 
par ekoino ­
vācijas ap­
stiprināšan­
u ( 1 ) Ekoinovā­
cijas 
kods (  2 ) 1. tips/I 
cikls 
(NEDC / 
WLTP ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā ( 3 ) 4. Ekoinovā­
ciju transport ­
līdzekļa CO  2 
emisijas 1. tipa 
testa ciklā 
(= I pielikuma 
3.5.1.3.)  5. Lieto­ 
šanas 
faktors 
(UF), t. i., 
tehnoloģijas 
izmanto­ 
šanas laika 
daļa 
normālas 
darbības 
apstākļos CO  2 
emisijas 
ietaupījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kopējie CO  2 emisiju ietaup ījumi Eiropas Jaunaj ā braukšanas cikl ā (NEDC ) 
(g/km) (  4 ) … 
( 1 ) ( h4 ) Ekoinov āciju apstiprinoš ā Komisijas l ēmuma numurs. 
( 2 ) ( h5 ) Piešķirts Komisijas l ēmumā, ar ko apstiprina ekoinov āciju. 
( 3 ) ( h6 ) Ja 1. tipa testa cikla viet ā izmanto model ēšanas metodi, š ī vērtība ir ar model ēšanas metodi ieg ūtā vērtība. 
( 4 ) ( h7 ) Katras atseviš ķas ekoinov ācijas CO  2 emisiju ietaup ījumu summa I tip ā saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 83.  
Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikumu (attiec īgā gadī­
jumā) 
Variants/versija …  
Lēmums 
par ekoino ­
vācijas ap­
stiprināšan­
u ( 1 ) Ekoinovā­
cijas 
kods (  2 ) 1. tips/I 
cikls 
(NEDC / 
WLTP ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā ( 3 ) 4. Ekoinovā­
ciju transport ­
līdzekļa CO  2 
emisija 1. tipa 
testa ciklā 5. Lieto­ 
šanas 
faktors 
(UF), t. i., 
tehnoloģijas 
izmanto­ 
šanas laika 
daļa 
normālas 
darbības 
apstākļos CO  2 
emisijas 
ietaupījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Tabulu atk ārto par katru variantu/versiju. 
( 2 ) ( h2 ) Tabulu atk ārto par katru test ēto standartdegvielu. 
( 3 ) ( h3 ) Vajadzības gadījumā pievieno rindas, katru ekoinov āciju rakstot jaun ā rindā.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 412  
Variants/versija …  
Lēmums 
par ekoino ­
vācijas ap­
stiprināšan­
u ( 1 ) Ekoinovā­
cijas 
kods (  2 ) 1. tips/I 
cikls 
(NEDC / 
WLTP ) 1. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  2. Ekoino­
vāciju 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 
(g/km)  3. Atsauces 
transportl ī­
dzekļa CO  2 
emisija 1. 
tipa testa 
ciklā ( 3 ) 4. Ekoinovā­
ciju transport ­
līdzekļa CO  2 
emisija 1. tipa 
testa ciklā 5. Lieto­ 
šanas 
faktors 
(UF), t. i., 
tehnoloģijas 
izmanto­ 
šanas laika 
daļa 
normālas 
darbības 
apstākļos CO  2 
emisijas 
ietaupījumi 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kopējie CO  2 emisiju ietaup ījumi vieglajiem transportl īdzekļiem paredz ētā pasaules 
mēroga testa cikl ā (WLTP ) (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Ekoinov āciju apstiprinoš ā Komisijas l ēmuma numurs. 
( 2 ) ( h5 ) Piešķirts Komisijas l ēmumā, ar ko apstiprina ekoinov āciju. 
( 3 ) ( h6 ) Ja 1. tipa testa cikla viet ā izmanto model ēšanas metodi, š ī vērtība ir ar model ēšanas metodi ieg ūtā vērtība. 
( 4 ) ( h7 ) Katras atseviš ķas ekoinov ācijas CO  2 emisiju ietaup ījumu summa 1. tip ā saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI 
pielikuma 4. papildpielikumu.  
4.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods)  ( 1 ): 
Paskaidrojumi  
( h ) Ekoinov ācijas. 
___________  
( 1 )( h8 ) Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods sast āv no šādiem ar atstarp ēm 
atdalītiem elementiem: 
— apstiprin ātājas iestādes kods, k ā norādīts VII pielikum ā, 
— katras ekoinov ācijas, ar ko apr īkots transportl īdzeklis, atseviš ķais 
kods, tos nor ādot Komisijas apstiprin āšanas lēmumu hronolo ­ 
ģiskā secībā. 
(Piemēram, trīs ekoinov āciju, kas hronolo ģiski apstiprin ātas kā 
10., 15. un 16. ekoinov ācija un kas uzst ādītas transportl īdzeklī, 
ko apstiprin ājusi Vācijas tipa apstiprin ātāja iestāde, vispārējais 
kods ir “e1 10 15 16”.)”  
Direktīvas 2007/46/EK IX pielikuma groz ījumi  
(5) Direkt īvas 2007/46/EK IX pielikumu aizst āj ar šādu pielikumu:  
“IX PIELIKUMS  
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
0. MĒRĶI 
Atbilstības sertifik āts ir dokuments, ko transportl īdzekļa ražotājs 
izsniedz pirc ējam, lai apliecin ātu, ka ieg ādātais transportl īdzeklis atbilst 
Eiropas Savien ības tiesību aktiem, kas bija sp ēkā transportl īdzekļa ražo­ 
šanas laik ā. 
Atbilstības sertifik āts vienlaikus nodrošina ar ī to, ka dal ībvalstu kompe ­
tentās iestādes var re ģistrēt transportl īdzekļus, nepieprasot pieteikuma 
iesniedzējam sniegt papildu tehnisko dokument āciju. 
Tādēļ atbilstības sertifik ātā jāiekļauj: 
a) transportl īdzekļa identifik ācijas numurs;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 413  
b) precīzi transportl īdzekļa tehniskie raksturlielumi (t. i., nav at ļauts 
norādīt atšķirīgas vērtības dažādos ierakstos).  
1. VISP ĀRĒJS APRAKSTS  
1.1. Atbilst ības sertifik āts sastāv no divām daļām: 
1. puse, kas sast āv no atbilst ības paziņojuma, ko sniedz ražot ājs. Viens 
un tas pats paraugs ir kop īgs visām transportl īdzekļu kategorij ām; 
2. puse, kas ir transportl īdzekļa galveno parametru tehniskais apraksts. 
Parauga otr ā puse ir piel āgota katrai konkr ētai transportl īdzekļa kate­
gorijai.  
1.2. Atbilst ības sertifik ātu sagatavo maksim ālajā formātā A4 (210 × 
297 mm) vai mapes maksim ālais izmērs ir A4.  
1.3. Neskarot 0. da ļas b) punkta noteikumus, otraj ā daļā norādītās vērtības 
un vienības ir tās, kas sniegtas tipa apstiprin ājuma dokumentos, kuri 
minēti attiecīgajos normat īvajos aktos. Ražošanas atbilst ības pārbaužu 
gadījumos par v ērtībām pārliecinās saskaņā ar attiec īgajos normat īvos 
aktos noteiktaj ām metodēm. Jāņem vērā šajos normat īvajos aktos pare ­
dzētās pielaides.  
2. ĪPAŠI NOTEIKUMI  
2.1. Atbilst ības sertifik āta A paraugs (pabeigts transportl īdzeklis) attiecas uz 
transportl īdzekļiem, kurus var lietot uz ce ļiem, nepieprasot turpm ākus 
apstiprināšanas posmus.  
2.2. Atbilst ības sertifik āta B paraugs (pabeigti transportl īdzekļi) attiecas uz 
transportl īdzekļiem, kas ir izg ājuši turpm āku apstiprin āšanas posmu.  
Tas ir vair ākposmu apstiprin āšanas procesa parasts rezult āts (piemēram, 
autobuss, ko otr ā posma ražot ājs ražojis uz šasijas, ko izgatavojis trans ­
portlīdzekļa ražotājs). 
Īsumā tiek aprakst īti papildu elementi, kas pievienoti vair ākposmu 
procesa laik ā. 
2.3. Atbilst ības sertifik āta C paraugs (nepabeigti transportl īdzekļi) attiecas 
uz transportl īdzekļiem, kuriem nepieciešami turpm āki apstiprin āšanas 
posmi (piem ēram, kravas transportl īdzekļa šasija).  
Izņemot traktoru puspiekabes, attiec ībā uz šasijām ar kabīni, kas pieder 
N kategorijai, tiek izmantoti C parauga atbilst ības sertifik āti. 
I DAĻA 
PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEKĻI UN VAIR ĀKOS POSMOS 
PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
A1 PARAUGS – 1. PUSE  
PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakstījies [… ( pilns vārds, uzvārds un amats )], ar šo apliecinu, 
ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 414  
0.2. Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.4. Transportl īdzekļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uzņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.6. Oblig āto ražotāja plāksnīšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: 
… 
Transportl īdzekļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzekļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzekļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājumā 
(… tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot pagarin ājuma numuru ) kurš 
izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to var past āvīgi reģistrēt dalībvalstīs ar labās/kreisās ( b ) puses satiksmi, ar 
spidometra metrisk ām/angļu ( c ) mērvienībām un hodometra metrisk ā­
m/angļu ( c ) mērvienībām (attiecīgā gadījumā) ( d ). 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
A2 PARAUGS – 1. PUSE  
PABEIGTA TRANSPORTL ĪDZEKĻA TIPS – APSTIPRIN ĀJUMS PIEŠ ĶIRTS 
MAZĀS SĒRIJĀS 
[Gads]  [k ārtas numurs]  
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakstījies [… ( pilns vārds, uzvārds un amats )], ar šo apliecinu, 
ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.4. Transportl īdzekļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uzņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.6. Oblig āto ražotāja plāksnīšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: 
… 
Transportl īdzekļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 415  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzekļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzekļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājumā 
(… tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot pagarin ājuma numuru ) kurš 
izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to var past āvīgi reģistrēt dalībvalstīs ar labās/kreisās ( b ) puses satiksmi, ar 
spidometra metrisk ām/angļu ( c ) mērvienībām un hodometra metrisk ā­
m/angļu ( c ) mērvienībām (attiecīgā gadījumā) ( d ). 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
B PARAUGS – 1. PUSE  
VAIRĀKOS POSMOS PABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakstījies [… ( pilns vārds, uzvārds un amats )], ar šo apliecinu, 
ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.2.2. Vair ākposmu apstiprin ātiem transportl īdzekļiem tipa apstiprin āšanas 
informācija par b āzes/iepriekš ējo posmu transportl īdzekli (inform ācija 
par katru posmu):  
— Tips: …  
— Variants (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
Tipa apstiprin ājuma numurs, paplašin ājuma numurs …  
0.4. Transportl īdzekļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uzņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.5.1. Vair ākos posmos apstiprin ātiem transportl īdzekļiem – bāzes/iepriek ­ 
šējā(-o) posma(-u) transportl īdzekļa ražotāja nosaukums un adrese…  
0.6. Oblig āto ražotāja plāksnīšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas 
metode: …  
Transportl īdzekļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 416  
0.10. Transportl īdzekļa identifik ācijas numurs: …  
a) ir pabeigts un p ārveidots (  1 ) šādi: … un  
b) visos aspektos atbilst transportl īdzekļa tipam, kas aprakst īts apstipri ­
nājumā (… tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot pagarin ājuma numuru ), 
kurš izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
c) to var past āvīgi reģistrēt dalībvalstīs ar labās/kreisās ( b ) puses satiksmi, ar 
spidometra metrisk ām/angļu ( c ) mērvienībām un hodometra metrisk ā­
m/angļu ( d ) mērvienībām (attiecīgā gadījumā) ( e ). 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
Pielikumi. Katr ā iepriekšējā posmā izsniegtie atbilst ības sertifik āti. 
2. PUSE  
M1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 417  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzekļa klase: OVC-HEV/NOVC- 
HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un novietojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ū­
deņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsbāze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gadī- 
jumā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 418  
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
40. Transportl īdzekļa krāsa (  j ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
42.1. Sēdvieta(-as), kura(-as) paredz ēta(-as) izmantošanai vien īgi, ja trans ­
portlīdzeklis st āv: …  
42.3. Rati ņkrēsla lietotājam pieejamo vietu skaits: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
— Statisk ā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezie- 
niem: … min  –1 
— Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m2 ) ( m3 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: I tips vai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Makro- 
daļiņas: …..  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Makroda ļiņas (masa): …  
Makrodaļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 419  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas patēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus (attiec īgā gadījumā) 
NEDC  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījumā saskaņā 
ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais (  1 ), pilsētas un ārpilsētas 
apstākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gadījumā) 
Verifikācijas koeficients (attiec īgā 
gadījumā) “1” vai “0”  
2. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi (attiecīgā gadījumā) 
Elektroener ģijas patēriņš (svēr­
tais, pilsētas un ārpilsētas ap­
stākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(-ām): jā/nē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(-ām) panāktie kopējie CO  2 emisijas ietaup ī­
jumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru test ēto standartdeg ­
vielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaupījumi: …g/km (attiec īgā gadījumā) 
3.2.2.  WLTP  ietaupījumi: …g/km (attiec īgā gadījumā) 
4. visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151 (attiec īgā gadī­
jumā) 
WLTP  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vidējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārkārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 420  
WLTP  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais, kombin ētais (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi saskaņā ar (ES) 2017/1151 (attiec īgajā gadī­
jumā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi 
Elektroener ģijas patēriņš … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2. Ārēji uzlādējami ( OVC ) hibrīda elektrotransportl īdzekļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš 
(EC  AC, svērtais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pilsētā) … km  
Dažādi 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): …  
Papildu riepu/rite ņu kombin ācijas: tehniskie parametri (bez atsauces uz  RR) 
2. PUSE  
M2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  ε ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 421  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
9. Attālums starp transportl īdzekļa priekšgalu un sakabes ier īces cen- 
tru: … mm  
12. Aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/eksplua ­
tācijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 422  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā autovil­
ciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzekļa klase: OVC-HEV/NOVC- 
HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un novietojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ū­
deņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 423  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsbāze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm utt.  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gadī- 
jumā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
39. Transportl īdzekļa klase: I klase/ II klase/ III klase/A klase/B klase (  1 ) 
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
42.1. Sēdvieta(-as), kura(-as) paredz ēta(-as) izmantošanai vien īgi, ja trans ­
portlīdzeklis st āv: …  
42.3. Rati ņkrēsla lietotājam pieejamo vietu skaits: …  
43. Stāvvietu skaits: …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 424  
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: I tips vai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Makro- 
daļiņas: …..  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …  
Makrodaļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas patēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus trans ­
portlīdzekļus (attiec īgā gadījumā) 
NEDC  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījumā 
NEDC  laikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstā- 
kļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais (  1 ), pilsētas un ārpil­
sētas apstākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gadījumā) 
Verifikācijas koeficients (attie ­
cīgā gadījumā) “1” vai “0”  
2. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi (attiecīgā gadījumā) 
Elektroener ģijas patēriņš (svēr­
tais, pilsētas un ārpilsētas ap­
stākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 425  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(-ām): jā/nē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(-ām) panāktie kopējie CO  2 emisijas ietau ­
pījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru test ēto standartdeg ­
vielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaupījumi: …g/km (attiec īgā gadījumā) 
3.2.2.  WLTP  ietaupījumi: …g/km (attiec īgā gadījumā) 
4. visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151 (attiec īgā 
gadījumā) 
WLTP  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vidējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārkārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais, kombin ētais (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151 (attie ­
cīgajā gadījumā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi 
Elektroener ģijas patēriņš … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2. Ārēji uzlādējami ( OVC ) hibrīdie elektrotransportl īdzekļi 
Elektroener ģijas pat ēriņš 
(EC  AC,svērtais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pilsētā) … km  
Dažādi 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 426  
2. PUSE  
M3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
9. Attālums starp transportl īdzekļa priekšgalu un sakabes ier īces 
centru: … mm  
12. Aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 427  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/eksplua ­
tācijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā autovil­
ciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un novietojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ū­
deņradis (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 428  
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsbāze: … mm  
30.2. Pārējo asu šķērsbāze: … mm  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
39. Transportl īdzekļa klase: I klase/ II klase/ III klase/A klase/B klase (  1 ) 
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
42.1. Sēdvieta(-as), kura(-as) paredz ēta(-as) izmantošanai vien īgi, ja trans ­
portlīdzeklis st āv: …  
42.2. Pasažieru s ēdvietu skaits: … (apakšst āvā) …(augšst āvā) (to skait ā 
vadītāja) 
42.3. Rati ņkrēsla lietotājam pieejamo vietu skaits: …  
43. Stāvvietu skaits: …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 429  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: 
… 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Dažādi 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 430  
2. PUSE  
N1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un 
minimālā): … mm  
9. Attālums starp transportl īdzekļa priekšgalu un sakabes ier īces 
centru: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
14. Darba k ārtībā esoša bāzes transportl īdzekļa masa: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 431  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzekļa klase: OVC-HEV/NOVC- 
HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta dabas ­
gāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ūdeņ­
radis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsbāze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 432  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gadī- 
jumā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
40. Transportl īdzekļa krāsa (  j ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 433  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas patēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus (attiec īgā gadījumā) 
NEDC  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījumā 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas 
apstākļos (  1 ): … g/km  … l l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais (  1 ), pilsētas un ārpil­
sētas apstākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gadījumā) 
2. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi (attiecīgā gadījumā) 
Elektroener ģijas patēriņš (svēr­
tais, pilsētas un ārpilsētas ap­
stākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(-ām): jā/nē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(-ām) panāktie kopējie CO  2 emisijas ietau ­
pījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru test ēto standartdeg ­
vielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaupījumi:…g/km (attiec īgā gadījumā) 
3.2.2.  WLTP  ietaupījumi:…g/km (attiec īgā gadījumā) 
4. visa piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus, saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151  
WLTP  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vidējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārkārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 434  
WLTP  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais, pils ētas un ārpilsētas 
apstākļos (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi saskaņā ar (ES) 2017/1151 (attiec īgajā 
gadījumā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi ( 1 ) vai (attiec īgā gadī­
jumā) 
Elektroener ģijas patēriņš … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2 OVC  hibrīdie elektrotransportl īdzekļi ( 2 ) vai (attiec īgā gadī­
jumā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš 
(EC  AC,svērtais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pilsētā) … km  
Dažādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām bīstamu kravu 
pārvadāšanai: jā/klase(-es): …/n ē ( 1 ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): …  
Riepu saraksts: tehniskie parametri (bez atsauces uz  RR) 
2. PUSE  
N2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 435  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un 
minimālā): … mm  
9. Attālums starp transportl īdzekļa priekšgalu un sakabes ier īces centru: … 
mm 
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 436  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā autovilciena 
masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrisk ā] transportl īdzekļa klase: OVC-HEV/NOVC- 
HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta dabas ­
gāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ūdeņ­
radis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 437  
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Paceļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija/rites pretest ības klase (attiec īgā gadījumā) ( h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 438  
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas patēriņš ( m ) ( r ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus (attiec īgā gadījumā) 
NEDC  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš emisiju test ēšanas gad ījumā 
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008  
Pilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārpilsētas apstākļos (  1 ): … g/km  l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstā- 
kļos (  1 ): … g/km  … l l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais (  1 ), pilsētas un ārpil­
sētas apstākļos … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km  
Novirzes koeficients (attiec īgā 
gadījumā) 
2. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi (attiecīgā gadījumā) 
Elektroener ģijas patēriņš (svēr­
tais, pilsētas un ārpilsētas ap­
stākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(-ām): jā/nē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 439  
3.2. Ar ekoinov āciju(-ām) panāktie kopējie CO  2 emisijas ietau ­
pījumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru test ēto standartdeg ­
vielu):  
3.2.1.  NEDC  ietaupījumi:…g/km (attiec īgā gadījumā) 
3.2.2.  WLTP  ietaupījumi:…g/km (attiec īgā gadījumā) 
4. visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transport ­
līdzekļus, saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151  
WLTP  vērtības CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Zems (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Vidējs (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Ārkārtīgi augsts (  1 ): … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
Svērtais, pils ētas un ārpilsētas 
apstākļos (  1 ) … g/km  … l/100 km vai m  3 /100 km vai kg/100 km (  1 ) 
5. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektro ­
transportl īdzekļi saskaņā ar (ES) 2017/1151 (attiec īgajā 
gadījumā) 
5.1. Piln ībā elektriski transportl īdzekļi ( 1 ) vai (attiec īgā gadī­
jumā) 
Elektroener ģijas patēriņš … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā … km  
5.2 OVC  hibrīdie elektrotransportl īdzekļi ( 1 ) vai (attiec īgā gadī­
jumā) 
Elektroener ģijas pat ēriņš 
(EC  AC,svērtais ) … Wh/km  
Diapazons (EAER)  … km  
Elektriskais diapazons pils ētā 
(EAER  pilsētā) … km  
Dažādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām bīstamu kravu 
pārvadāšanai: jā/klase(-es): …/n ē ( 1 ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 440  
2. PUSE  
N3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un 
minimālā): … mm  
9. Attālums starp transportl īdzekļa priekšgalu un sakabes ier īces 
centru: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 441  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa: 
… kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā autovilciena 
masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais] transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 442  
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta dabas ­
gāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ūdeņ­
radis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Paceļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 443  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Dažādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām bīstamu kravu 
pārvadāšanai: jā/klase(-es): …/n ē ( 1 ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
O1 UN O2 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 444  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  
7. Augstums: … mm  
10. Attālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzekļa aizmuguri: … 
mm 
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa puspiekabes vai centr ālass 
piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 445  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsbāze: … mm  
30.2. Pārējo asu šķērsbāze: … mm  
31. Pace ļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzvērtīgu 
balstiekārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Dažādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām bīstamu kravu 
pārvadāšanai: jā/klase(-es): …/n ē ( 1 ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
O3 UN O4 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(pabeigti transportl īdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Garums: … mm  
6. Platums: … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 446  
7. Augstums: … mm  
10. Attālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzekļa aizmu- 
guri: … mm  
11. Iekraušanas laukuma garums: … mm  
12. Aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
13. Masa darba k ārtībā: … kg  
13.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Transportl īdzekļa faktiskā masa: … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 447  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa puspiekabes vai centr ālass 
piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Paceļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzvērtīgu 
balstiekārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
Virsbūve 
38. Virsb ūves kods (  i ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Dažādi 
50. Tipa apstiprin ājums saska ņā ar konstrukcijas pras ībām bīstamu kravu 
pārvadāšanai: jā/klase(-es): …/n ē ( i ): 
51. Speci ālajiem transportl īdzekļiem: nosaukums saska ņā ar II pielikuma 5. 
iedaļu: …  
52. Piezīmes (  n ): …  
II DAĻA 
NEPABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
C1 PARAUGS – 1. PUSE  
NEPABEIGTI TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakstījies [… ( pilns vārds, uzvārds un amats )] ar šo apliecinu, ka 
transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
Variants (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.2.2. Vair ākposmu apstiprin ātiem transportl īdzekļiem tipa apstiprin āšanas 
informācija par b āzes/iepriekš ējo posmu transportl īdzekli  
(informācija par katru posmu):  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 448  
Tips:  
Variants (  a ): 
Versija (  a ): 
Tipa apstiprin ājuma numurs, paplašin ājuma numurs  
0.4. Transportl īdzekļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uzņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.5.1. Vair ākos posmos apstiprin ātiem transportl īdzekļiem – bāzes/iepriek ­ 
šējā(-o) posma(-u) transportl īdzekļa ražotāja nosaukums un adrese:  
0.6. Oblig āto ražotāja plāksnīšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: 
… 
Transportl īdzekļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzekļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzekļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājumā 
(… tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot pagarin ājuma numuru ), kurš 
izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to nevar past āvīgi reģistrēt bez turpm ākiem apstiprin ājumiem. 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
C2 PARAUGS – 1. PUSE  
NEPABEIGTA TRANSPORTL ĪDZEKĻA TIPS – APSTIPRIN ĀJUMS 
PIEŠĶIRTS MAZ ĀS SĒRIJĀS 
[Gads]  [k ārtas numurs]  
EK ATBILST ĪBAS SERTIFIK ĀTS 
1. puse  
Es, apakš ā parakstījies [… ( pilns vārds, uzvārds un amats )], ar šo apliecinu, 
ka transportl īdzeklis:  
0.1. Marka (ražot āja tirdzniec ības nosaukums): …  
0.2. Tips: …  
Variants (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Komercnosaukums: …  
0.4. Transportl īdzekļa kategorija: …  
0.5. Ražot āja uzņēmuma nosaukums un adrese: …  
0.6. Oblig āto ražotāja plāksnīšu atrašan ās vieta un piestiprin āšanas metode: 
… 
Transportl īdzekļa identifik ācijas numura atrašan ās vieta: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 449  
0.9. Ražot āja pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: …  
0.10. Transportl īdzekļa identifik ācijas numurs: …  
visos aspektos atbilst transportl īdzekļa tipam, kas aprakst īts apstiprin ājumā 
(… tipa apstiprin ājuma numurs, ieskaitot pagarin ājuma numuru ), kurš 
izsniegts (…  izsniegšanas datums ), un  
to nevar past āvīgi reģistrēt bez turpm ākiem apstiprin ājumiem. 
(Vieta) (datums): …  (Paraksts): …  
2. PUSE  
M1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pieļaujamais augstums: … mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 450  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais] transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ 
ūdeņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 451  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsbāze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
Virsbūve 
41. Durvju skaits un izvietojums: …  
42. Sēdvietu skaits (to skait ā vadītāja) (  k ): …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 452  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas patēriņš ( m ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transportl ī­
dzekļus saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151  
CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Pilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svērtais, pils ētas un ārpilsētas 
apstākļos: … g/km  … l/100 km  
2. Pilnībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektrotran ­
sportlīdzekļi 
Elektroener ģijas patēriņš (svēr­
tais, pilsētas un ārpilsētas apstāk­ 
ļos (  1 )) … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
M2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 453  
7.1. Maksim ālais pieļaujamais augstums: … mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 454  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā autovilciena 
masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ 
ūdeņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsbāze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 455  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … 
Makrodaļiņas: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 456  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
M3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vad āmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pieļaujamais augstums: … mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 457  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā autovilciena 
masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 458  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta dabas ­
gāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ūdeņ­
radis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsbāze: … mm  
30.2. Pārējo asu šķērsbāze: … mm  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 459  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: …  
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
N1 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 460  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pieļaujamais augstums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un 
minimālā): … mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 461  
18.3. Centr ālass piekabe: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta dabas ­
gāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ūdeņ­
radis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30. Ass(-u) š ķērsbāze: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 462  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makro- 
daļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makro- 
daļiņas: 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits):  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 463  
49. CO  2 emisija/degvielas pat ēriņš/elektroener ģijas patēriņš ( m ): 
1. Visas piedzi ņas ķēdes, izņemot piln ībā elektriskus transportl ī­
dzekļus saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151  
CO  2 emisijas  Degvielas pat ēriņš 
Pilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Pilsētas un ārpilsētas apstākļos: … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svērtais, pils ētas un ārpilsētas 
apstākļos: … g/km  … l/100 km  
2. Pilnībā elektriski transportl īdzekļi un OVC  hibrīdie elektrotran ­
sportlīdzekļi 
Elektroener ģijas patēriņš (svēr­
tais, pilsētas un ārpilsētas ap­
stākļos (  1 )) … Wh/km  
Elektrības diapazons  … km  
3. Transportl īdzeklis apr īkots ar ekoinov āciju(-ām): jā/nē ( 1 ) 
3.1. Ekoinov ācijas(-u) visp ārējais kods (  p1 ): …  
3.2. Ar ekoinov āciju(-ām) panāktie kopējie CO  2 emisijas ietaup ī­
jumi (  p2 ) (sniegt inform āciju par katru test ēto standartdegvielu): 
… 
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
N2 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 464  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un 
minimālā): … mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 465  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā autovilciena 
masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabei: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektrskais]transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ 
ūdeņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 466  
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Paceļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 467  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: 1. tipa vai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: 1. tips ( NEDC  vidējās vērtības, WLTP  
augstākās vērtības) vai  WHSC  (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
N3 KATEGORIJAS TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
3. Dzenoš ās asis (skaits, novietojums, starpsavienojums): … …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 468  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  
8. Seglu vadotne puspiekabi velkošam transportl īdzeklim (maksim ālā un 
minimālā): … mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.4. Tehniski pie ļaujamā maksimālā autovilciena masa: … kg  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 469  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā autovilciena 
masa: … kg  
18. Tehniski pie ļaujamā maksimālā velkamā masa:  
18.1. Piekabei ar j ūgstieni: … kg  
18.2. Puspiekabei: … kg  
18.3. Centr ālass piekabe: … kg  
18.4. Piekabei bez bremz ēm: … kg  
19. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa sakabes punkt ā: … kg  
Motors  
20. Dzin ēja ražotājs: …  
21. Dzin ēja kods, k ā tas ir nor ādīts uz dzin ēja: …  
22. Darb ības princips: …  
23. Tikai elektrisks: j ā/nē ( 1 ) 
23.1. Hibr īda [elektriskais]transportl īdzeklis: j ā/nē ( 1 ) 
24. Cilindru skaits un izk ārtojums: …  
25. Dzin ēja darba tilpums: … cm  3 
26. Degviela: d īzeļdegviela/benz īns/sašķidrināta naftas g āze/saspiesta 
dabasgāze-biomet āns/sašķidrināta dabasg āze/etanols/biod īzeļdegviela/ 
ūdeņradis (  1 ) 
26.1. Viena degviela/divas degvielas/main āma degviela/du ālā degviela (  1 ) 
26.2. (Vien īgi duālās degvielas gad ījumā) 1A/1B/2A/2B/3B tipa motors (  1 ) 
27. Maksim ālā jauda:  
27.1. Maksim ālā lietderīgā jauda (  g ): … kW ar … min  –1 (iekšdedzes 
dzinējs) (  1 ) 
27.2. Maksim ālā izejas jauda stund ā: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.3. Maksim ālā lietderīgā jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
27.4. Maksim ālā 30 minūšu jauda: … kW (elektromotors) (  1 ) ( s ) 
28. Pārnesumkārba (tips): …  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 470  
Asis un balstiek ārta 
31. Paceļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
33. Dzenoš ā ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai 
līdzvērtīgu balstiek ārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Bremzes  
36. Mehānisks/elektrisks/pneimatisks/hidraulisks piekabes bremžu savieno ­
jums (  1 ) 
37. Spiediens barošanas vad ā, kas iet uz piekabes bremžu iek ārtu: … bar  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekoloģiskie rādītāji 
46. Trokš ņu līmenis  
Statiskā stāvoklī: … dB(A) pie dzin ēja apgriezieniem: … min  –1 
Kustībā: … dB(A)  
47. Izpl ūdes gāzu emisijas l īmenis (  1 ): Euro …  
47.1. Emisiju test ēšanas parametri  
47.1.1 Testa masa, kg: …  
47.1.2. Front ālā daļa, m  2 : … 
47.1.3. Ce ļa slodzes koeficienti  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Izpl ūdes gāzu emisija (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Normatīvā pamatakta numurs un jaun ākā piemērojamā grozošā 
normatīvā akta numurs: …  
1.1. Testa proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Makroda ļiņas: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 471  
Dūmainība (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testa proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Makroda ļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
2.1. Testa proced ūra: ETC (attiec īgā gadījumā) 
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Makroda ļiņas: 
2.2. Testa proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Makrodaļiņas (masa): …Makroda ļiņas (skaits): …  
48.1. D ūmainības koriģētais absorbcijas koeficients: … (m  –1 ) 
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
O1 UN O2 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: … mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: … mm  
7.1. Maksim ālais pieļaujamais augstums: … mm  
10. Att ālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzekļa aizmuguri: 
… mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: … mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 472  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
19.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa puspiekabes vai centr ālass 
piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
30.1. Katras vad āmas ass š ķērsbāze: … mm  
30.2. Pārējo asu šķērsbāze: … mm  
31. Pace ļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzvērtīgu 
balstiekārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 473  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
2. PUSE  
O3 UN O4 KATEGORIJU TRANSPORTL ĪDZEKĻI 
(nepabeigti transportl īdzekļi) 
2. puse  
Vispārīgs konstrukcijas raksturojums  
1. Asu skaits: … un rite ņu skaits: …  
1.1. Asu ar dubultrite ņiem skaits un novietojums: …  
2. Vadāmās asis (skaits, novietojums): …  
Galvenie izm ēri 
4. Garenb āze (  e ): … mm  
4.1. Atstarpe starp as īm: 
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Maksim ālais pieļaujamais garums: …mm  
6.1. Maksim ālais pieļaujamais platums: …mm  
7.1. Maksim ālais pieļaujamais augstums: …mm  
10. Att ālums starp sakabes ier īces centru un transportl īdzekļa aizmuguri: 
…mm  
12.1. Maksim ālā pieļaujamā aizmugur ējā pārkare: …mm  
Masas  
14. Darba k ārtībā esoša nepabeigta transportl īdzekļa masa: … kg  
14.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
15. Vair ākos posmos pabeigta transportl īdzekļa minimālā masa: … kg  
15.1. Šīs masas sadal ījums pa as īm: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maksim ālās tehniski pie ļaujamās masas  
16.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa: … kg  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 474  
16.2. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
16.3. Tehniski pie ļaujamā masa uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg utt.  
17. Pie ļaujamā maksimālā pilnā masa, kas paredz ēta reģistrācijai/ekspluat ā­
cijai valsts/starptautiskaj ā satiksmē ( 1 ) ( o ) 
17.1. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksim ālā pilnā 
masa: … kg  
17.2. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Reģistrācijai/ekspluat ācijai paredz ētā pieļaujamā maksimālā pilnā masa 
uz katru asu grupu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Tehniski pie ļaujamā maksimālā statiskā masa puspiekabes vai centr ālass 
piekabes sakabes punkt ā: … kg  
Maksimālais ātrums  
29. Maksim ālais ātrums: … km/h  
Asis un balstiek ārta 
31. Paceļamās(-o) ass(-u) novietojums: …  
32. Atslogojuma ass(-u) atrašan ās vieta: …  
34. Ass(-is), kas apr īkota(-as) ar pneimatisko balstiek ārtu vai tai l īdzvērtīgu 
balstiekārtu: jā/nē ( 1 ) 
35. Riepu/rite ņu kombin ācija (  h ): …  
Sakabes ier īce 
44. Sakabes ier īces apstiprin ājuma numurs vai apstiprin ājuma mar ķējums 
(ja tāda ir pier īkota): …  
45. Tipi vai klases stiprin ājuma ierīcēm, kuras var pier īkot: …  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 475  
45.1. Vērtības (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Dažādi 
52. Piezīmes (  n ): …  
Paskaidrojumi attiec ībā uz IX pielikumu  
( 1 ) Lieko sv ītrot. 
( a ) Norādīt identifik ācijas numuru.  
( b ) Norādīt, vai transportl īdzeklis ir piem ērots lietošanai lab ās vai, attiec īgi, kreisās puses 
satiksmei, vai gan lab ās, gan kreis ās puses satiksmei.  
( c ) Norādīt, vai uz uzst ādītā spidometra un/vai hodometra ir gan metrisk ās, gan ang ļu 
mērvienības. 
( d ) Šis apgalvojums neierobežo dal ībvalstu ties ības piepras īt tehnisko piel āgošanu, lai 
atļautu transportl īdzekļa reģistrēšanu dalībvalstī, kas nav t ā valsts, kur ā bija paredz ēta 
reģistrācija, ja satiksmes kust ības virziens ir pa otru ce ļa pusi.  
( e ) 4. un 4.1. ierakstu aizpilda attiec īgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1230/2012 25. 
(garenbāze) un 26. defin īciju (attālums starp as īm). 
— —  
( g ) Hibrīda elektrotransportl īdzekļiem jānorāda abas jaudas.  
( h ) Neoblig āto aprīkojumu, kas attiecas uz šo ierakstu, papildus var nor ādīt ierakstā 
“Piezīmes”.  
( i ) Kodi, kas aprakst īti II pielikum ā. Jāizmanto simbols “C”.  
( j ) Norādīt tikai šādas pamatkr āsas: balts, dzeltens, oranžs, sarkans, violets, zils, za ļš, 
pelēks, brūns vai melns.  
( k ) Izņemot sēdvietas, kuras paredz ētas izmantošanai vien īgi, ja transportl īdzeklis st āv, un 
ratiņkrēslu vietu skaitu. 
Attiecībā uz autobusiem, kas pieder īgi M  3 kategorijai, apkalpes locek ļu vietu skaits 
jāiekļauj pasažieru vietu skait ā. 
( 1 ) Norādīt Eiropas standarta [Euro norm] numuru un simbolu, kas atbilst ties ību normai, 
kura izmantota tipa apstiprin ājumā. 
( m ) Atkārto dažādām degviel ām, kas var tikt izmantotas. Transportl īdzekļus, kuros par 
degvielu var izmantot gan benz īnu, gan g āzveida degvielu, bet kuros benz īna sistēma 
ierīkota ārkārtas situācijām vai tikai dzin ēja iedarbin āšanai, un kuru benz īna tvertnē var 
iepildīt ne vairāk kā 15 litrus benz īna, uzskata par tikai ar g āzveida degvielu darbin ā­
miem transportl īdzekļiem. 
( m2 ) EURO VI du ālās degvielas dzin ēju un transportl īdzekļu gadījumā atkārtot pēc nepie­
ciešamības. 
( m3 ) Norāda tikai t ās emisijas, kas nov ērtētas saskaņā ar piemērojamo(-ajiem) normat īvo(- 
ajiem) aktu(-iem).  
( n ) Ja saska ņā ar Komisijas L ēmumu 2005/50/EK (OV L 21, 25.1.2005., 15. lpp.) trans ­
portlīdzeklī ir uzstādīta maza darb ības rādiusa 24 GHz radara iek ārta, ražot ājam šeit 
jānorāda: “Transportl īdzeklī ir maza darb ības rādiusa 24 GHz radara iek ārta”. 
( o ) Ražot ājs var aizpild īt šo ierakstus attiec ībā gan uz starptautisko satiksmi, gan uz vienas 
valsts satiksmi. 
Vienas valsts satiksmes gad ījumā jānorāda tās valsts kods, kur ā paredzēts reģistrēt 
transportl īdzekli. Kodu nor āda atbilstoši standartam ISO 3166-1:2006. 
Starptautisk ās satiksmes gad ījumā jānorāda direktīvas numurs (piem ēram, “96/53/EK” 
attiecībā uz Padomes Direkt īvu 96/53/EK).  
( p ) Ekoinov ācijas.  
( p1 ) Ekoinov āciju vispārējais kods sast āv no šādiem ar atstarp ēm atdalītiem elementiem: 
— apstiprin ātājas iestādes kods, k ā norādīts VII pielikum ā, 
— katras ekoinov ācijas, ar ko apr īkots transportl īdzeklis, atseviš ķais kods, tos nor ādot 
Komisijas apstiprin āšanas lēmumu hronolo ģiskā secībā. 
(Piemēram, trīs ekoinov āciju, kas hronolo ģiski apstiprin ātas kā 10., 15. un 16. 
ekoinovācija un kas uzst ādītas transportl īdzeklī, ko apstiprin ājusi Vācijas tipa ap ­
stiprinātāja iestāde, vispārējais kods ir “e1 10 15 16”.)  
( p2 ) Katras atseviš ķās ekoinov ācijas CO  2 emisijas ietaup ījumu summa.  
( q ) Attiec ībā uz N  1 kategorijas vair ākos posmos pabeigtiem transportl īdzekļiem, uz kuriem 
attiecas Regula (EK) Nr. 715/2007.  
( r ) Attiecin āms tikai gad ījumā, ja transportl īdzeklis ir apstiprin āts saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 715/2007.  
( s ) Ja ir vair āk par vienu elektromotoru, nor ādīt visu dzin ēju konsolid ēto iedarbību.” ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 476  
XIX PIELIKUMS  
REGULAS (ES) Nr. 1230/2012 GROZ ĪJUMI  
Regulu (ES) Nr. 1230/2012 groza š ādi. 
1. Regulas 2. panta 5. punktu aizst āj ar šādu: 
“ “Neoblig ātā aprīkojuma masa” ir t āda neoblig āta aprīkojuma kop ējā maksi­
mālā masa, kuru var uzst ādīt transportl īdzeklī papildus standartapr īkojumam 
saskaņā ar ražotāja specifik ācijām;” ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 477  
XX PIELIKUMS  
ELEKTRISKU PIEDZI ŅAS MEH ĀNISMU LIETDER ĪGĀS JAUDAS UN 
MAKSIM ĀLĀS 30 MIN ŪŠU JAUDAS M ĒRĪŠANA  
1. IEVADS  
Šajā pielikum ā noteiktas pras ības elektrisku piedzi ņas mehānismu dzin ēja 
lietderīgās jaudas, lietder īgās jaudas un maksim ālās 30 minūšu jaudas m ērī­ 
šanai.  
2. VISP ĀRĪGAS SPECIFIK ĀCIJAS  
2.1. Visp ārīgās specifik ācijas testu veikšanai un rezult ātu interpret ēšanai ir t ās, 
kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 85 (  1 ) 5. punkt ā, ar šajā pielikum ā 
noteiktajiem iz ņēmumiem.  
2.2. Testa degviela  
ANO EEK Noteikumu Nr. 85 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. un 5.2.3.4. 
punktu saprot š ādi: 
izmanto tirg ū pieejamo degvielu. Domstarp ību gadījumā izmanto attiec īgo 
etalondegvielu, kas noteikta š īs regulas IX pielikum ā. 
2.3. Jaudas korekcijas koeficienti  
Atkāpjoties no ANO EEK Noteikumu Nr. 85 5. pielikuma 5.1. punkta, 
gadījumā, ja turbodzin ējs aprīkots ar sist ēmu, kas ļauj kompens ēt apkārtējās 
temperatūras un augstuma apst ākļus, pēc ražotāja piepras ījuma pieņem, ka 
korekcijas koeficienta α a vai α d vērtība ir 1.  ▼B 
( 1 ) OV L 326, 24.11.2006, 55. lpp.
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 478  
XXI PIELIKUMS  
1. TIPA EMISIJU TESTA PROCED ŪRAS  
1. IEVADS  
Šajā pielikum ā aprakstīta proced ūra vieglo transportl īdzekļu gāzveida 
savienojumu emisiju l īmeņu, cietdaļiņu, daļiņu skaita, CO  2 emisiju, 
degvielas pat ēriņa, elektroener ģijas patēriņa un pilnuzl ādes nobrau ­
kuma noteikšanai.  
2. REZERV ĒTS 
3. DEFIN ĪCIJAS  
3.1. Testa apr īkojums  
3.1.1. “ Precizitāte” ir izmērītās vērtības un atskaites v ērtības starpība saskaņā 
ar valsts standartu un apraksta rezult āta pareizību. Sk. 1. att ēlu. 
3.1.2. “ Kalibrēšana ” ir mērījumu sist ēmas reakcijas iestat īšana, lai rezult āti 
atbilstu atsauces sign ālu kopai.  
3.1.3. “ Kalibrēšanas gāze” ir gāzu maisījums, ko izmanto g āzes analizatoru 
kalibrēšanai.  
3.1.4. “ Divkāršās atšķaidīšanas metode ” ir process, kura laik ā tiek atdal īta 
atšķaidītās atgāzu plūsmas daļa un tā tiek sajaukta ar atš ķaidīšanas 
gaisu atbilst īgā apjomā pirms cietda ļiņu parauga ņemšanas filtra.  
3.1.5. “ Pilnas pl ūsmas atg āzu atšķaidīšanas sist ēma” ir transportl īdzekļa 
kopējo atgāzu nepārtraukta un kontrol ēta atšķaidīšana ar apk ārtējo 
gaisu, izmantojot konstanta tilpuma paraugu ņēmēju (CVS). 
3.1.6. “ Linearizēšana ” ir dažādu koncentr āciju vai materi ālu izmantošana, lai 
noteiktu matem ātiskās attiecības starp koncentr āciju un sist ēmas reak­
ciju. 
3.1.7. “ Būtiska apkope ” ir tādas sastāvdaļas vai modu ļa regulēšana, remonts 
vai nomai ņa, kas var ietekm ēt mērījuma precizit āti. 
3.1.8. “ Nemetāna ogļūdeņraži” (NMHC ) ir visi og ļūdeņraži ( THC ), izņemot 
metānu (CH  4 ). 
3.1.9. “ Precīzumspēja” ir pakāpe, ciktāl atkārtoti mērījumi nemain īgos ap­
stākļos dod vien ādus rezult ātus (1. att ēls), un šaj ā pielikum ā precīzum­
spēja vienmēr attiecas uz vienu standartnovirzi.  
3.1.10. “ Atskaites v ērtība” ir vērtība saskaņā ar valsts standartu. Sk. 1. att ēlu. 
3.1.11. “ Noteikšanas punkts ” ir mērķlielums, ko cenšas sasniegt kontroles 
sistēma. 
3.1.12. “ Standartiz ēt” nozīmē pielāgot instrumentu, lai tas pareizi rea ģētu uz 
kalibrēšanas standartu, kas atspogu ļo no 75 % l īdz 100 % no maksi ­
mālās vērtības instrumenta diapazon ā vai paredzamajos lietošanas 
nosacījumos.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 479  
3.1.13. “ Visi ogļūdeņraži” (THC ) ir visi gaistošie savienojumi, kas izm ērāmi 
ar liesmas joniz ācijas detektoru ( FID). 
3.1.14. “ Verifikācija” ir mērīšanas sist ēmas rezult ātu pārbaude, lai noteiktu, 
vai tie atbilst piem ērotiem etalonsign āliem attiec ībā uz vienu vai 
vairākām iepriekš noteikt ām pieņemamības robežv ērtībām. 
3.1.15. “ Nulles gāze” ir gāze, kas nesatur analiz ējamo vielu un ko izmanto, lai 
iestatītu nulles reakciju analizator ā. 
▼M3 
3.1.16. “ Reakcijas laiks”  ir laika starp ība starp m ērāmā komponenta izmai ņām 
atskaites punkt ā un sistēmas reakciju par 90 % no gal īgā nolasījuma 
(t90), parauga ņemšanas zondi defin ējot kā atskaites punktu, ja m ērītā 
komponenta izmai ņa ir vismaz 60 % no pilnas skalas un notiek ātrāk 
nekā 0,1 sekund ē. Sistēmas reakcijas laiku veido sist ēmas kavējuma 
laiks un sist ēmas kāpumlaiks,  
3.1.17. “ Kavējuma laiks”  ir laika starp ība starp m ērāmā komponenta 
izmaiņām atskaites punkt ā un sistēmas reakciju 10 % apjom ā no galīgā 
nolasījuma (t10), paraugu ņemšanas zondi defin ējot kā atskaites 
punktu. G āzveida komponentiem tas galvenok ārt ir mērāmā kompo­
nenta pārvietošanās laiks no parauga ņemšanas zondes l īdz detektoram.  
3.1.18. “ Kāpumlaiks”  ir laika starp ība starp 10 % un 90 % no gal īgā nolasī­
juma reakcijas (t90–t10).  
▼B 
1. attēls 
Precizitātes, precīzumspējas un atskaites v ērtības defin īcija
 
3.2. Ce ļa slodzes un dinamometra iestat īšana  
3.2.1. “ Aerodinamisk ā pretestība” ir spēks, kas kav ē transportl īdzekļa kustību 
uz priekšu cauri gaisam.  
3.2.2. “ Aerodinamisk ās stagnācijas punkts ” ir virsmas punkts uz transportl ī­
dzekļa virsmas, kur v ēja ātrums ir nulle.  
3.2.3. “ Anemometra blo ķēšana ” ir ietekme uz anemometra m ērījumu, kuru 
rada transportl īdzekļa klātbūtne, ja šķietamais gaisa ātrums atšķiras no 
transportl īdzekļa ātruma kop ā ar vēja ātrumu attiec ībā pret zemi.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 480  
3.2.4. “ Ierobežota anal īze” nozīmē, ka transportl īdzekļa frontālā daļa un 
aerodinamisk ās pretestības koeficients ir noteikti atseviš ķi un ka š īs 
vērtības izmantos kust ības vienādojumā. 
3.2.5. “ Pašmasa ” ir tāda transportl īdzekļa masa, ieskaitot degvielas tvertni(- 
es), ko piepilda vismaz par 90 % no t ās (to) tilpuma, un ieskaitot 
vadītāja, degvielu un š ķidrumu masu, kurš apr īkots ar standartapr īko­
jumu saska ņā ar ražot āja specifik ācijām, kā arī ieskaitot virsb ūves, 
kabīnes, sakabes un rezerves rite ņa(-u) un instrumentu masu, ja tie ir 
uzstādīti. 
3.2.6. “Vad ītāja masa” ir masa, kura noteikta 75 kg apm ērā un kura atrodas 
vadītāja sēdvietas atskaites punkt ā. 
3.2.7. “ Maksimālā transportl īdzekļa slodze ” ir tehniski pie ļaujamā maksimālā 
pilnā masa, no kuras at ņem pašmasu, 25 kg un neoblig ātā aprīkojuma 
masu, kā noteikts 3.2.8. punkt ā. 
3.2.8. “ Neobligātā aprīkojuma masa ” ir tāda neoblig āta aprīkojuma kop ējā 
maksimālā masa, kuru var uzst ādīt transportl īdzeklī papildus standar ­
taprīkojumam saska ņā ar ražotāja specifik ācijām. 
3.2.9. “ Neobligātais aprīkojums ” ir visi elementi, kuri neietilpst standartapr ī­
kojumā un par kuru uzst ādīšanu transportl īdzeklī ir atbildīgs ražotājs, 
kā arī kurus klients var pas ūtīt. 
3.2.10. “ Atmosfēras standartapst ākļi (saistībā ar ceļa slodzes m ērījumiem) ” ir 
atmosfēras apstākļi, pēc kuriem tiek kori ģēti šie mērījumu rezult āti: 
a) atmosf ēras spiediens: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosf ēras temperat ūra: T  0 = 20 °C;  
c) sausa gaisa bl īvums: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) vēja ātrums: 0 m/s.  
3.2.11. “ Atskaites ātrums ” ir transportl īdzekļa ātrums, pie kura nosaka ce ļa 
slodzi vai verific ē šasijas dinamometra slodzi.  
3.2.12. “ Ceļa slodze ” ir spēks, kas kav ē transportl īdzekļa kustību uz priekšu 
un ko mēra ar brīvskrējiena metodi vai ar metod ēm, kuras ir l īdzvēr­
tīgas saistībā ar piedzi ņas mehānisma berzes zudumu ietveršanu m ērī­
jumos.  
3.2.13. “ Rites pretest ība” ir riepu sp ēki, kas kav ē transportl īdzekļa kustību. 
3.2.14. “ Ritošās daļas pretest ība” ir griezes moments, kas kav ē transportl ī­
dzekļa kustību uz priekšu un ko m ēra ar griezes momenta m ērītājiem, 
kuri uzstādīti uz transportl īdzekļa dzenošajiem rite ņiem. 
3.2.15. “ Imitētā ceļa slodze ” ir ceļa slodze, kas iedarbojas uz transportl īdzekli 
šasijas dinamometr ā un ar kuru paredz ēts reproduc ēt uz ceļa izmērīto 
ceļa slodzi, k ā arī ko veido sp ēks, kuru piem ēro šasijas dinamometrs, 
un spēki, kas kav ē transportl īdzekli braukšanas laik ā uz šasijas dina ­
mometra; šo ce ļa slodzi pietuvina par otr ās kārtas polinoma trim koefi ­
cientiem.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 481  
3.2.16. “ Imitētā ritošās daļas pretest ība” ir ritošās daļas pretest ība, kas iedar ­
bojas uz transportl īdzekli šasijas dinamometr ā un kam paredz ēts repro­
ducēt uz ceļa izmērīto ritošās daļas pretest ību, kā arī ko veido griezes 
moments, kuru piem ēro šasijas dinamometrs, un griezes moments, kas 
kavē transportl īdzekli braukšanas laik ā uz šasijas dinamometra; šo 
ritošās daļas pretest ību pietuvina par otr ās kārtas polinoma trim koefi ­
cientiem.  
3.2.17. “ Stacionārā anemometrija ” ir vēja ātruma un virziena m ērījums ar 
anemometru viet ā un augstum ā virs ceļa līmeņa gar testa ce ļu, kur 
pastāv reprezentat īvākie vēja apstākļi. 
3.2.18. “ Standartapr īkojums ” ir transportl īdzekļa pamata konfigur ācija, kas ir 
aprīkots ar visiem elementiem, kuri noteikti Direkt īvas 2007/46/EK IV 
un XI pielikum ā minētajos normat īvajos aktos, tostarp visi uzst ādītie 
elementi, kam nav nepieciešamas nek ādas papildu specifik ācijas attie ­
cībā uz konfigur āciju vai apr īkojuma līmeni.  
▼M2 
3.2.19. “ Plānotā ceļa slodze ” ir ceļa slodze, ko atveido dinamometriskaj ā 
stendā 
▼B 
3.2.20. “ Mērķa ritošās daļas pretest ība” ir reproduc ējamā ritošās daļas prete­
stība uz šasijas dinamometra.  
▼M3 
3.2.21. “ Transportl īdzekļa brīvskrējiena režīms” ir ekspluat ācijas sistēma, kas 
ļauj precīzi un atkārtojami noteikt ce ļa slodzi un prec īzu dinamometra 
iestatījumu.  
▼B 
3.2.22. “ Vēja korekcija ” ir vēja ietekmes uz ce ļa slodzi korekcija, pamatojoties 
uz stacion ārās vai iebūvētās anemometrijas ievaddatiem.  
3.2.23. “ Tehniski pie ļaujamā maksimālā pilnā masa ” ir uz transportl īdzekli 
attiecinātā maksimālā masa, pamatojoties uz t ā konstrukcijas rakstur ­
lielumiem un projekt ēto efektivit āti. 
3.2.24. “ Transportl īdzekļa faktiskā masa ” ir darba k ārtībā esoša transportl ī­
dzekļa masa, kam pieskaita šaj ā transportl īdzeklī uzstādītā neobligātā 
aprīkojuma masu.  
3.2.25. “ Transportl īdzekļa testa masa ” ir transportl īdzekļa faktiskās masas, 
25 kg un transportl īdzekļa slodzes reprezentat īvas masas summa.  
3.2.26. “ Transportl īdzekļa slodzes reprezentat īva masa ” ir x % no transportl ī­
dzekļa maksim ālās slodzes, kur x ir 15 % M kategorijas transportl ī­
dzekļiem un 28 % N kategorijas transportl īdzekļiem. 
3.2.27. “ Savienoto transportl īdzekļu tehniski pie ļaujamā maksim ālā pilnā 
masa ” (MC) ir uz meh ānisko transportl īdzekli un vienu vai vair ākām 
piekabēm attiecin ātā maksimālā masa, pamatojoties uz t ā konstrukcijas 
raksturlielumiem un projekt ēto efektivit āti, vai uz seglu vilc ēju un 
puspiekabi attiecin ātā maksimālā masa.  
▼M3 
3.2.28. “ n/v attiec ība” ir motora apgriezienu skaits, kas dal īts ar transportl ī­
dzekļa ātrumu konkr ētā pārnesumā. 
3.2.29. “ Viena ruļļa dinamometrs ” ir dinamometrs, uz kura katrs uz trans ­
portlīdzekļa ass uzst ādītais ritenis ir saskar ē ar vienu rulli.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 482  
3.2.30. “ Divu ruļļu dinamometrs ” ir dinamometrs, uz kura katrs uz transport ­
līdzekļa ass uzst ādītais ritenis ir saskar ē ar diviem ru ļļiem. 
3.2.31. “ Dzenošā ass” ir transportl īdzekļa ass, kas sp ēj nodot vilces ener ģiju 
un/vai rekuper ēt enerģiju neatkar īgi no tā, vai tas ir iesp ējams īslaicīgi 
vai pastāvīgi un/vai to var izraudz īties transportl īdzekļa vadītājs. 
3.2.32. “ 2WD dinamometrs ” ir dinamometrs, uz kura tikai vienas transportl ī­
dzekļa ass rite ņi ir saskar ē ar rulli/ru ļļiem. 
3.2.33. “ 4WD dinamometrs ” ir dinamometrs, uz kura abu transportl īdzekļa asu 
riteņi ir saskar ē ar rulli/ru ļļiem. 
3.2.34. “ Dinamometrs 2WD darb ībā” ir 2 WD dinamometrs vai 4 WD dinamo­
metrs, kas imit ē tikai testa transportl īdzekļa dzenošās ass inerci un ce ļa 
slodzi, savuk ārt nedzenoš ās ass rite ņi neietekm ē mērījumu rezult ātu 
neatkarīgi no tā, vai tie griežas vai negriežas.  
3.2.35. “ Dinamometrs 4WD darb ībā” ir 4 WD dinamometrs, kas imit ē testa 
transportl īdzekļa abu asu inerci un ce ļa slodzi.  
3.3. Piln ībā elektriski, hibr īdelektriski, degvielas elementa un divu 
degvielu transportl īdzekļi 
▼B 
3.3.1. “ Kopējais pilnuzl ādes nobraukums ” (AER) ir kopējais attālums, ko 
nobraucis  OVC-HEV  kopš akumul ēto enerģiju patērējoša testa s ākuma 
līdz brīdim testa laik ā, kad iekšdedzes dzin ējs sāk patērēt degvielu.  
3.3.2. “ Tīrais pilnuzl ādes nobraukums ” (PER) ir kop ējais attālums, ko 
nobraucis  PEV  kopš akumul ēto enerģiju patērējoša testa s ākuma līdz 
apstāšanās kritērija sasniegšanai.  
3.3.3. “ Faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto enerģiju patērējošā 
režīmā” (R  CDA ) ir attālums, kas nobraukts vair ākos WLTC  akumulēto 
enerģiju patērējošā ekspluat ācijas stāvoklī, līdz ir izt ērēta atkārtoti 
uzlādējamā elektroener ģijas akumul ēšanas sist ēmā (AUEAS) uzkr ātā 
enerģija. 
3.3.4. “ Cikla pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā” 
(R CDC ) ir attālums no akumul ēto enerģiju patērējoša testa s ākuma līdz 
pēdējā cikla beig ām pirms cikla vai cikliem, kas atbilst apst āšanās 
kritērijam, ietverot p ārejas ciklu, kad transportl īdzeklis, iesp ējams, 
darbojās gan akumul ēto enerģiju patērējošos, gan noturošos apst ākļos. 
3.3.5. “ Akumulēto enerģiju patērējošs ekspluat ācijas stāvoklis ” ir ekspluat ā­
cijas stāvoklis, kur ā AUEAS akumul ētā enerģija var sv ārstīties, bet 
kurā tā vidēji samazin ās transportl īdzekļa braukšanas laik ā, līdz notiek 
pāreja uz uzl ādi noturošu ekspluat āciju. 
3.3.6. “ Uzlādi noturošs ekspluat ācijas stāvoklis ” ir ekspluat ācijas stāvoklis, 
kurā AUEAS akumul ētā enerģija var sv ārstīties, bet kur ā tā vidēji tiek 
uzturēta neitrālā uzlādes līdzsvara l īmenī transportl īdzekļa braukšanas 
laikā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 483  
3.3.7. “ Lietderības koeficienti ” ir koeficienti, kas balst ās uz braukšanas statis ­
tiku atkar ībā no pilnuzl ādes nobraukuma, kurš sasniegts akumul ēto 
enerģiju patērējošā stāvoklī, un šos koeficientus izmanto, lai nov ērtētu 
akumulēto enerģiju patērējošu un uzl ādi noturošu atg āzu emisiju savie ­
nojumu, CO  2 emisiju un degvielas pat ēriņa svērtās vērtības OVC-HEV . 
3.3.8. “ Elektriska iek ārta” (EM) ir enerģijas konvertors, kas p ārveido elektro ­
enerģiju mehāniskajā enerģijā. 
3.3.9. “ Enerģijas konvertors ” ir sistēma, kurā izejas ener ģijas veids atš ķiras 
no pievad ītās enerģijas veida.  
3.3.9.1. “ Piedziņas enerģijas konvertors ” ir jaudas piedzi ņas ķēdes enerģijas 
konvertors, kas nav perif ēra ierīce, kuras izejas ener ģija tiek tieši vai 
netieši izmantota transportl īdzekļa piedziņai. 
3.3.9.2. “ Piedziņas enerģijas konvertora kategorija ” ir i) iekšdedzes dzin ējs vai 
ii) elektriska iek ārta, vai iii) degvielas elements.  
3.3.10. “ Enerģijas akumul ēšanas sist ēma” ir sistēma, kas akumul ē enerģiju un 
atbrīvo tādu pašu ener ģijas veidu, k āds tika pievad īts. 
3.3.10.1. “ Piedziņas enerģijas akumul ēšanas sist ēma” ir piedzi ņas enerģijas 
akumulēšanas sist ēma, kura nav perif ēra ierīce un kuras izejas ener ģija 
tiek tieši vai netieši izmantota transportl īdzekļa piedziņai. 
3.3.10.2. “ Piedziņas enerģijas akumul ēšanas sist ēmas kategorija ” ir i) degvielas 
glabāšanas sist ēma vai ii) atk ārtoti uzlādējama elektroener ģijas akumu ­
lēšanas sist ēma, vai iii) atk ārtoti uzlādējama meh āniskās enerģijas 
akumulēšanas sist ēma. 
3.3.10.3 “ Enerģijas veids ” ir i) elektroener ģija vai ii) meh āniskā enerģija, vai 
iii) ķīmiskā enerģija (ieskaitot degvielas).  
3.3.10.4. “ Degvielas glab āšanas sist ēma” ir piedzi ņas enerģijas akumul ēšanas 
sistēma, kurā ķīmisko ener ģiju uzglab ā šķidras vai g āzveida degvielas 
veidā. 
3.3.11. “ Līdzvērtīgs kopējais pilnuzl ādes nobraukums ” (EAER ) ir kop ējā 
faktiskā nobraukuma akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā (R  CDA ) 
daļa, kas attiecin āma uz elektroener ģijas izmantošanu no AUEAS 
akumulēto enerģiju patērējošā pilnuzlādes nobraukuma testa laik ā. 
3.3.12. “ Hibrīda elektrotransportl īdzeklis ” (HEV ) ir hibrīda transportl īdzeklis, 
kurā viens no piedzi ņas enerģijas konvertoriem ir elektriska iek ārta. 
3.3.13. “ Hibrīda transportl īdzeklis ” (HV) ir transportl īdzeklis, kas apr īkots ar 
piedziņu, kurai ir vismaz divu atš ķirīgu kategoriju piedzi ņas enerģijas 
konvertori un vismaz divu atš ķirīgu kategoriju piedzi ņas enerģijas 
akumulēšanas sist ēmas. 
3.3.14. “ Tīrā enerģijas maiņa” ir AUEAS ener ģijas maiņas attiecība, ko dala 
ar ciklā vajadzīgo testētā transportl īdzekļa enerģiju. 
3.3.15. “ Ārēji neuzlādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis ” (NOVC-HEV ) ir 
hibrīda elektrotransportl īdzeklis, ko nevar uzl ādēt no ārēja avota.  
3.3.16. “ Ārēji uzlādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis ” (OVC-HEV ) ir 
hibrīda elektrotransportl īdzeklis, ko var uzl ādēt no ārēja avota.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 484  
3.3.17. “ Transportl īdzeklis, kas ir tikai elektrotransportl īdzeklis ” (PEV) ir 
transportl īdzeklis, kas ir apr īkots ar piedzi ņu, kurā kā piedziņas ener­ 
ģijas konvertori ir tikai elektriskas iek ārtas un k ā piedziņas enerģijas 
akumulēšanas sist ēmas ir tikai atk ārtoti uzlādējamas elektroener ģijas 
akumulēšanas sist ēmas. 
3.3.18. “ Degvielas elements ” ir ener ģijas konvertors, kas ķīmisko ener ģiju 
(pievadītā enerģija) pārveido par elektroener ģiju (izvades ener ģija) 
vai otrādi. 
3.3.19. “ Ar degvielas elementiem darbin āms transportl īdzeklis ” (FCV ) ir trans­
portlīdzeklis, kas apr īkots ar piedzi ņu, kurā kā piedziņas enerģijas 
konvertors(-i) ir tikai degvielas elements(-i) un elektriska(-s) iek ārta(-s).  
3.3.20. “ Ar degvielas elementiem darbin āms hibrīda transportl īdzeklis ” 
(FCHV ) ir ar degvielas elementiem darbin āms transportl īdzeklis, kas 
aprīkots ar jaudas piedzi ņas ķēdi, kurā kā piedziņas enerģijas akumu ­
lēšanas sist ēmas ir vismaz viena degvielas uzglab āšanas sist ēma un 
vismaz viena atk ārtoti uzlādējama elektroener ģijas akumul ēšanas 
sistēma. 
▼M3 
3.3.21. “ Divu degvielu transportl īdzeklis ” ir transportl īdzeklis ar div ām atse­
višķām degvielas tvert ņu sistēmām, kas konstru ēts tā, lai to vienlaikus 
primāri darbinātu tikai ar vienu degvielu; tom ēr ierobežotu laiku un 
daudzumu vienlaikus var izmantot ar ī abas degvielas.  
3.3.22. “ Divu degvielu ar g āzi darbināms transportl īdzeklis ” ir divu degvielu 
transportl īdzeklis, kura darbin āšanai izmantot ās degvielas ir benz īns 
(benzīna režīms) un vai nu  LPG , NG/biometāns, vai ūdeņradis.  
▼B 
3.4. Jaudas piedzi ņas ķēde 
3.4.1. “ Jaudas piedzi ņas ķēde” ir visas transportl īdzekļa piedziņas enerģijas 
akumulēšanas sist ēmas, piedzi ņas enerģijas konvertori un piedzi ņas 
mehānismi, kas transportl īdzekļa piedziņas vajadz ībām pie rite ņiem 
nodrošina meh ānisko ener ģiju, kā arī perifērās ierīces. 
3.4.2. “ Palīgierīces” ir enerģiju patērējošas, pārveidojošas, akumul ējošas vai 
nodrošinošas neperif ērās ierīces vai sist ēmas, kuras transportl īdzeklī ir 
uzstādītas ar transportl īdzekļa piedzi ņas nodrošin āšanu nesaist ītā 
nolūkā un tādēļ netiek uzskat ītas par piedzi ņas daļu. 
3.4.3. “ Perifērās ierīces” ir enerģiju patērējošas, pārveidojošas, akumul ējošas 
vai nodrošinošas ier īces, kurās enerģija netiek pirm ām kārtām izman­
tota transportl īdzekļa piedziņai, vai citas deta ļas, sistēmas un vad ības 
bloki, kas ir b ūtiski jaudas piedzi ņas ķēdes darbības nodrošin āšanai.  
3.4.4. “ Piedziņas ķēde” ir savienoti jaudas piedzi ņas ķēdes elementi meh āni­
skās enerģijas pārvadīšanai starp piedzi ņas enerģijas konvertoru(-iem) 
un riteņiem. 
3.4.5. “ Manuālā transmisija ” ir transmisija, kur ā pārnesumus var p ārslēgt 
tikai vadītājs. 
3.5. Visp ārīgi jautājumi  
3.5.1. “ Emisiju krit ēriji” ir emisiju savienojumi, kuriem šaj ā regulā ir 
noteiktas robežv ērtības. 
3.5.2. Rezerv ēts 
3.5.3. Rezerv ēts 
3.5.4. Rezerv ēts 
3.5.5. Rezerv ēts 
3.5.6. “ Ciklā vajadzīgā enerģija” ir aprēķinātā pozitīvā enerģija, kas trans ­
portlīdzeklim vajadz īga, lai nobrauktu paredz ēto ciklu.  
3.5.7. Rezerv ēts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 485  
3.5.8. “ Vadītāja izvēles režīms” ir konkr ēts vadītāja izvēlēts režīms, kas var 
ietekmēt emisijas, degvielas pat ēriņu vai ener ģijas patēriņu. 
▼M3 
3.5.9. “ Dominējošais rež īms” šajā pielikum ā ir viens konkr ēts vadītāja izvē­
lēts režīms, kas ir vienm ēr iestatīts transportl īdzekļa iedarbin āšanas 
brīdī neatkarīgi no tā, kādu režīmu vadītājs bija iestat ījis brīdī, kad 
transportl īdzeklis tika iepriekš izsl ēgts; domin ējošā režīma statusu 
nevar pieš ķirt citam rež īmam. Pēc transportl īdzekļa iedarbin āšanas 
dominējošo režīmu transportl īdzekļa vadītājs var pārslēgt uz citu izv ē­
lētu režīmu tikai ar apzin ātu darbību. 
▼B 
3.5.10. “ Nominālie apstākļi (saistībā ar emisiju masas apr ēķināšanu) ” ir 
apstākļi, uz kuriem balst ās gāzu blīvumi, proti, 101,325 kPa un 
273,15 K (0 °C).  
▼M3 
3.5.11. “ Atgāzu emisijas ” ir gāzveida, cieto un š ķidro savienojumu emisijas no 
izpūtēja. 
▼B 
3.6. PM/PN  
Terminu “da ļiņa” tradicion āli lieto, aprakstot (m ērot) daļiņas gaisā 
(suspensija), un terminu “cietda ļiņa” lieto, run ājot par nogulsn ēm. 
3.6.1. “ Daļiņu skaita emisijas ” (PN) ir kopējais cieto da ļiņu skaits, kas 
emitēts ar transportl īdzekļa atgāzēm un ko kvantific ē saskaņā ar šajā 
pielikumā noteiktaj ām atšķaidīšanas, paraugu ņemšanas un m ērījumu 
metodēm. 
3.6.2. “ Cietdaļiņu skaita emisijas ” (PM) ir jebkuru cietda ļiņu masa no trans ­
portlīdzekļa atgāzēm, ko kvantific ē saskaņā ar šajā pielikum ā noteik­
tajām atšķaidīšanas, paraugu ņemšanas un m ērījumu metod ēm. 
3.7. WLTC  
▼M3 
3.7.1. “ Motora nomin ālā jauda ” (P  rated ) ir motora vai motora maksim ālā 
lietderīgā jauda kW saska ņā ar XX pielikuma pras ībām. 
▼B 
3.7.2. “ Maksimālais ātrums ” ir transportl īdzekļa maksim ālais ātrums, ko 
norādījis ražotājs. 
3.8. Proced ūra 
▼M3 
3.8.1. “ Periodiski re ģenerējama sist ēma” ir atgāzu emisiju kontroles ier īce 
(piemēram, katal ītiskais neitralizators, cietda ļiņu filtrs), kurai nepiecie ­ 
šams periodisks re ģenerēšanas process.  
▼B 
3.9. Vides temperat ūras korekcijas tests (6.a papildpielikums)  
3.9.1 “ Aktīvā siltuma uzglab āšanas ier īce” ir tehnolo ģija, kas uzglab ā 
siltumu k ādā transportl īdzekļa ierīcē un siltumu atdod jaudas piedzi ņas 
ķēdes komponentam noteikt ā laikposm ā pie dzinēja iedarbin āšanas. To 
raksturo sist ēmā uzglabātā entalpija un siltumatdeves laiks piedzi ņas 
komponentos.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 486  
3.9.2. “ Izolācijas materi āli” ir jebkurš materi āls dzinēja nodalījumā, kas pies ­
tiprināts dzinējam un/vai šasijai un kam ir termisk ās izolācijas funk ­
cija, kā arī ko raksturo maksim ālā siltumvad ītspēja 0,1 W/(mK) 
apmērā. 
4. SA ĪSINĀJUMI  
4.1. Visp ārīgi saīsinājumi  
AC Mai ņstrāva 
AUEAS Atk ārtoti uzlādējama elektroener ģijas akumul ē­ 
šanas sist ēma 
▼M3 
Augsts  2 WLTC  2. klases augsta ātruma posms  
Augsts  3a WLTC  3.a klases augsta ātruma posms  
Augsts  3b WLTC  3.b klases augsta ātruma posms  
▼B 
CFO Kritisk ās plūsmas sprausla  
CFV Kritisk ās plūsmas Venturi caurule  
CLA Hemiluminiscences analizators  
CLD Hemiluminiscences detektors  
CVS Past āvīga tilpuma paraugu ņemšanas ier īce 
DC L īdzstrāva 
ET Tvaic ēšanas caurule  
FCHV Ar degvielas elementiem darbin āms hibrīda 
transportl īdzeklis  
FID Liesmas joniz ācijas detektors  
FSD Pilnas skalas novirze  
GC G āzu hromatogr āfs 
HEPA Augstas efektivit ātes cietda ļiņu (gaisa) filtrs  
HFID Kars ētas liesmas joniz ācijas detektors  
ICE Iekšdedzes dzin ējs 
LC Š ķidrumu hromatogr āfija 
LoD Noteikšanas robeža  
LoQ Kvantitat īvās noteikšanas robeža  
LPG Saš ķidrināta naftas g āze 
▼M3 
Ļoti augsts  2 WLTC  2. klases ļoti augsta ātruma posms  
Ļoti augsts  3 WLTC  3. klases ļoti augsta ātruma posms  
▼B 
NDIR Nedispers īvs infrasarkanais (analizators)  
NDUV Nedispers īvs ultravioletais  
NG/biomet āns Dabasg āze/biomet āns 
NMC Nemet āna nošķīrējs 
NOVC Ārēji neuzlādējams ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 487  
NOVC-FCHV Ārēji neuzlādējams ar degvielas elementiem 
darbināms hibrīda transportl īdzeklis  
NOVC-HEV Ārēji neuzlādējams hibr īda elektrotransportl ī­
dzeklis  
OVC-HEV Ārēji uzlādējams hibr īda elektrotransportl īdzeklis  
P a Fona filtra uztverto cietda ļiņu masa  
PAO Poli-alfa-olef īns 
PCF Da ļiņu iepriekš ējais klasifikators  
PCRF Da ļiņu koncentr ācijas samazin ājuma koeficients  
PDP Tilpums ūknis 
P e Parauga filtra uztverto cietda ļiņu masa  
PER T īrais pilnuzl ādes nobraukums  
Per cent FS Procenti no pilnas skalas  
PM Cietda ļiņu emisijas  
PN Da ļiņu skaita emisijas  
PNC Da ļiņu skaitītājs 
PND  1 Pirmā daļiņu skaita atš ķaidīšanas ierīce 
PND  2 Otrā daļiņu skaita atš ķaidīšanas ierīce 
PTS Da ļiņu pārvades sist ēma 
PTT Da ļiņu pārvades caurule  
QCL-IR Infrasarkanais kvantu kask ādes lāzers 
R CDA Faktiskais nobraukums akumul ēto enerģiju patē­
rējošā režīmā 
RCB AUEAS uzl ādes bilance  
▼M3 
RRC  Rites pretest ības koeficients  
▼B 
SSV Zemska ņas Venturi  caurule  
USFM Ultraska ņas plūsmas mērītājs 
▼M3 
Vidējs 1 WLTC  1. klases vid ēja ātruma posms  
Vidējs 2 WLTC  2. klases vid ēja ātruma posms  
Vidējs 3a WLTC  3.a klases vid ēja ātruma posms  
Vidējs 3b WLTC  3.b klases vid ēja ātruma posms  
▼B 
VPR Gaistošo da ļiņu noņēmējs ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 488  
WLTC Vieglajiem transportl īdzekļiem paredz ētais 
pasaules m ēroga testa cikls  
▼M3 
Zems  1 WLTC  1. klases zema ātruma posms  
Zems  2 WLTC  2. klases zema ātruma posms  
Zems  3 WLTC  3. klases zema ātruma posms  
▼B 
4.2. Ķīmisko vielu simboli un sa īsinājumi  
C 1 Vienam oglek ļa atomam ekvivalents og ļūdeņradis  
CH  4 Metāns 
C 2 H 6 Etāns 
C 2 H 5 OH Etanols  
C 3 H 8 Propāns 
CO Oglek ļa monoks īds 
CO  2 Oglekļa dioksīds 
DOP Dioktilftal āts 
H 2 O Ūdens 
NH  3 Amonjaks  
NMHC Og ļūdeņraži, izņemot met ānu 
NO  x Slāpekļa oksīdi 
NO Sl āpekļa oksīds 
NO  2 Slāpekļa dioksīds 
N 2 O Sl āpekļa oksīds 
THC Visi og ļūdeņraži 
5. VISP ĀRĒJAS PRAS ĪBAS 
▼M3 
5.0. Katrai no 5.6.–5.9. punkt ā noteiktaj ām transportl īdzekļu saimēm 
piešķir unikālu identifikatoru š ādā formātā: 
FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
kur: 
FT ir saimes tipa identifikators, proti:  
— IP = interpol ācijas saime, k ā noteikts 5.6. punkt ā, 
— RL = ce ļa slodzes saime, k ā noteikts 5.7. punkt ā, 
— RM = ce ļa slodzes matricas saime, k ā noteikts 5.8. punkt ā, 
— PR = periodiski re ģenerējošu sistēmu (K  i ) saime, k ā noteikts 
5.9. punkt ā; 
— AT =  ATCT  saime, k ā noteikts 6.a papildpielikuma 2. punkt ā. 
nnnnnnnnnnnnnnn ir maksim āli piecpadsmit z īmju virkne, dr īkst 
izmantot tikai z īmes 0-9, A-Z un apakšsv ītru “_”.  
WMI  (pasaules ražot āja identifikators) ir kods, kas unik āli identific ē 
ražotāju, kā noteikts ISO 3780:2009.  
x ir “1” vai “0”, ko nosaka saska ņā ar šādiem noteikumiem:  
a) vienojoties ar apstiprin ātāju iestādi un  WMI  īpašnieku, nor āda 
ciparu “1”, ja transportl īdzekļu saimi defin ē ar mērķi iekļaut trans­
portlīdzekļus, kurus ražo:  
i) viens ražot ājs, kuram ir viens  WMI  kods;  
ii) ražotājs, kuram ir vair āki WMI  kodi, bet tikai gad ījumos, kad 
tiek izmantots viens  WMI  kods;  
iii) vairāki ražotāji, bet tikai gad ījumos, kad tiek izmantots viens  
WMI  kods.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 489  
Gadījumos, kas nor ādīti i), ii) un iii) apakšpunkt ā, saimes identifi ­
katora kods ir unik āla “n” skaita z īmju virkne un viens unik āls 
WMI  kods, pēc kura seko cipars “1”;  
b) vienojoties ar apstiprin ātāju iestādi, norāda ciparu “0”, ja transport ­
līdzekļa saime defin ēta, pamatojoties uz tiem pašiem krit ērijiem, 
kas noteikti a) punkt ā definētajai atbilstošajai transportl īdzekļu 
saimei, ta ču ražotājs ir izvēlējies izmantot atš ķirīgu WMI . Šajā 
gadījumā saimes identifikatora kods ir t āda pati “n” skaita z īmju 
virkne kā tā, kas noteikta saska ņā ar a) punktu defin ētajai trans ­
portlīdzekļu saimei, un viens unik āls WMI  kods, kas atš ķiras no 
a) punktā lietotā koda, pēc kura seko cipars “0”.  
▼B 
5.1. Transportl īdzekli un t ā komponentus, kas var ietekm ēt gāzveida savie ­
nojumu, cietda ļiņu un daļiņu skaita emisijas, projekt ē, būvē un mont ē 
tā, lai transportl īdzeklis parastas izmantošanas laik ā normālos eksplua ­
tēšanas apst ākļos, piem ēram, mitrum ā, lietū, sniegā, karstum ā, 
aukstumā, smiltīs, netīrumos, kā arī vibrāciju un nolietošan ās gadījumā 
utt., atbilst š ā pielikuma noteikumiem savas lietder īgās izmantošanas 
laikā. 
▼M3 
Tas ietver visu emisiju kontroles sist ēmās izmantoto cauru ļu, salai­
dumu un savienojumu droš ību. 
_______  
▼B 
5.2. Testa transportl īdzeklim ir reprezentat īvi ar emisij ām saistītie kompo ­
nenti un funkcionalit āte, kas atbilst paredz ētajai ražojumu s ērijai, uz 
kuru attieksies apstiprin ājums. Ražot ājs un apstiprin ātāja iestāde 
vienojas par to, kurš transportl īdzekļa testa paraugs ir reprezentat īvs. 
5.3. Transportl īdzekļu testēšanas nosac ījums  
5.3.1. Ražot ājs nosaka sm ērvielu un dzes ēšanas šķidruma tipus un daudzu ­
mus emisiju testiem transportl īdzekļa normālai ekspluat ēšanai.  
5.3.2. Degvielas tips emisiju testiem ir noteikts IX pielikum ā. 
5.3.3. Vis ām emisiju kontroles sist ēmām jābūt darba k ārtībā. 
5.3.4. Aizliegts izmantot jebk ādas pārveidošanas ier īces, kā paredz Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 5. panta 2. punkta noteikumi.  
5.3.5. Dzin ēju projekt ē tā, lai izvair ītos no kartera emisij ām. 
▼M3 
5.6. Emisiju test ēšanai izmanto riepas, k ā noteikts š ā pielikuma 6. papild ­
pielikuma 2.4.5. punkt ā. 
▼B 
5.4. Degvielas tvert ņu ieplūdes sprauslas  
5.4.1. Saska ņā ar 5.4.2. punktu degvielas vai etanola tvertnes iepl ūdes sprau ­
slai ir jābūt veidotai t ā, ka tā liedz tvertni piepild īt no benz īna tanka 
uzpildes stobra, kura ārējais diametrs ir 23,6 mm vai liel āks. 
5.4.2. Pielikuma 5.4.1. punktu nepiem ēro transportl īdzeklim, attiec ībā uz 
kuru ir sp ēkā abi šādi nosacījumi:  
a) transportl īdzeklis ir projekt ēts un būvēts tā, ka svinu saturošs 
benzīns nelabv ēlīgi neietekm ē ierīces, kas paredz ētas emisiju 
kontrolei; un  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 490  
b) transportl īdzeklis ir skaidri redzami, salas āmi un neizdz ēšami 
marķēts ar simboliem bezsvina benz īnam, kā noteikts ISO 
2575:2010 “Autotransports – Vad ības ierīču, indikatoru un signali ­
zatoru simboli”, lai persona, kas uzpilda degvielas tvertni, to uzreiz 
pamanītu. Pieļaujams papildu mar ķējums.  
▼M3 
5.5. Elektronisk ās sistēmas droš ības noteikumi  
Elektronisk ās sistēmas droš ības noteikumi ir noteikti I pielikuma 
2.3. punkt ā. 
_______  
▼B 
5.6. Interpol ācijas saime  
▼M3 
5.6.1.  Interpol ācijas saime piln ībā ICE transportl īdzekļiem 
5.6.1.1. Transportl īdzekļi var būt vienas interpol ācijas saimes sast āvdaļa šādos 
gadījumos, tostarp šo gad ījumu kombin ācijā: 
a) tie pieder daž ādām transportl īdzekļu klasēm, kā aprakstīts 1. papild ­
pielikuma 2. punkt ā; 
b) tiem ir atš ķirīgi samazin ājuma līmeņi, kā aprakstīts 1. papildpieli ­
kuma 8. punkt ā; 
c) tiem ir atš ķirīgas ātruma augst ākās robežv ērtības, kā aprakstīts 
1. papildpielikuma 9. punkt ā. 
5.6.1.2. Interpol ācijas saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzekļi, kam ir iden ­
tiski šādi transportl īdzekļa/spēka pārvada/pārnesumkārbas parametri:  
a) iekšdedzes motora tips: degvielas tips (vai tipi main āmas degvielas 
vai divu degvielu transportl īdzekļu gadījumā), sadedzes process, 
motora darba tilpums, parametri pie pilnas slodzes, motora tehno ­
loģija un uzl ādes sistēma, kā arī citas motora apakšsist ēmas vai 
parametri, kam ir v ērā ņemama ietekme uz CO  2 emisiju masu  
WLTP  apstākļos; 
b) visu CO  2 emisiju masu ietekm ējošo spēka pārvada sast āvdaļu 
darbības stratēģija; 
c) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, automātiskā, CVT ) un 
transmisijas modelis (piem ēram, griezes momenta v ērtība, pārne­
sumu skaits, saj ūgu skaits utt.);  
d) n/v attiec ība (motora apgriezienu skaits, ko dala ar transportl īdzekļa 
ātrumu). Šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja visiem transmisijas 
pārnesumskait ļiem starp ība attiecībā pret visbiež āk uzstādītās trans­
misijas veida n/v attiec ībām nepārsniedz 8 %;  
e) dzenošo asu skaits;  
f) ATCT  saime katrai standartdegvielai main āmas degvielas vai divu 
degvielu transportl īdzekļu gadījumā; 
g) riteņu skaits uz ass.  
5.6.1.3. Ja izmanto alternat īvo parametru, piem ēram, augst āku n  min_drive  , kā 
noteikts 2. papildpielikuma 2. punkta k) apakšpunkt ā, vai  ASM , kā 
noteikts 2. papildpielikuma 3.4. punkt ā, šim parametram interpol ācijas 
saimē ir jābūt vienādam. 
▼B 
5.6.2.  NOVC-HEV un OVC-HEV interpol ācijas saime  
Papildus 5.6.1. punkta pras ībām tajā pašā interpolācijas saim ē var 
ietilpt tikai t ādi OVC-HEV  un NOVC-HEV , kam ir identiski š ādi para­
metri:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 491  
a) elektrisku iek ārtu tips un skaits (konstrukcijas veids (asinhrona/sin ­
hrona utt.), dzes ētāja veids (gaiss, š ķidrums) un jebk ādi citi para ­
metri, kam ir b ūtiska ietekme uz CO  2 emisiju masu un elektro ­
enerģijas patēriņu WLTP  apstākļos; 
b) vilces AUEAS tips (modelis, jauda, nomin ālais spriegums, nomi ­
nālā jauda, dzes ētāja veids (gaiss, š ķidrums));  
▼M3 
c) tips elektroener ģijas konvertoram starp elektrisko iek ārtu un vilces  
REESS , starp vilces  REESS  un zemsprieguma barošanu un starp 
uzlādes spraudni un vilces  REESS , kā arī jebkādi citi parametri, 
kam ir b ūtiska ietekme uz CO  2 emisiju masu un elektroener ģijas 
patēriņu WLTP  apstākļos; 
▼B 
d) starpība starp akumul ēto enerģiju patērējošu ciklu skaitu kopš testa 
sākuma līdz pārejas ciklam, un to ieskaitot, nedr īkst būt lielāka par 
viens.  
5.6.3.  PEV interpol ācijas saime  
Interpolācijas saim ē var ietilpt tikai t ādi PEV , kam ir identiski š ādi 
elektriskās piedziņas/transmisijas parametri:  
a) elektrisku iek ārtu tips un skaits (konstrukcijas veids (asinhrona/sin ­
hrona utt.), dzes ētāja veids (gaiss, š ķidrums) un jebk ādi citi para ­
metri, kam ir b ūtiska ietekme uz elektroener ģijas patēriņu un 
pilnuzlādes nobraukumu  WLTP  apstākļos; 
b) vilces AUEAS tips (modelis, jauda, nomin ālais spriegums, nomi ­
nālā jauda, dzes ētāja veids (gaiss, š ķidrums));  
c) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, automātiskā, CVT ) un 
transmisijas modelis (piem ēram, griezes momenta v ērtība, pārne­
sumu skaits, saj ūgu skaits utt.);  
d) dzenošo asu skaits;  
▼M3 
e) tips elektroener ģijas konvertoram starp elektrisko iek ārtu un vilces  
REESS , starp vilces  REESS  un zemsprieguma barošanu un starp 
uzlādes spraudni un vilces  REESS , kā arī jebkādi citi parametri, 
kam ir būtiska ietekme uz elektroener ģijas patēriņu un nobraukumu  
WLTP  apstākļos; 
▼B 
f) visu elektroener ģijas patēriņu ietekm ējošo piedzi ņas komponentu 
darbības stratēģija; 
▼M3 
g) n/v attiec ība (motora apgriezienu skaits, ko dala ar transportl īdzekļa 
ātrumu). Šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja visiem transmisijas 
pārnesumskait ļiem starp ība attiecībā pret visbiež āk uzstādītās trans­
misijas veida n/v attiec ībām nepārsniedz 8 %.  
▼B 
5.7. Ce ļa slodzes saime  
Ceļa slodzes saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzekļi, kam ir iden ­
tiski šādi parametri:  
a) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, automātiskā, CVT ) un 
transmisijas modelis (piem ēram, griezes momenta v ērtība, pārne­
sumu skaits, saj ūgu skaits utt.); p ēc ražotāja piepras ījuma un ar 
apstiprinājuma iest ādes atļauju saim ē var ietver transmisiju ar 
mazākiem jaudas zudumiem;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 492  
b) dzinēja apgriezienu skaita un transportl īdzekļa ātruma (N/V) attie ­
cība (dzin ēja apgriezienu skaits, ko dala ar transportl īdzekļa 
ātrumu); šo pras ību uzskata par izpild ītu, ja visās pārnesumu attie ­
cībās starpība attiecībā pret visbiež āk uzstādītā transmisijas veida 
transmisijas attiec ībām nepārsniedz 25 %;  
c) dzenošo asu skaits;  
▼M3 
d) riteņu skaits uz ass.  
Ja vismaz viena elektrisk ā iekārta ir sasl ēgta pārnesumkārbas 
neitrālā stāvoklī un transportl īdzeklis nav apr īkots ar br īvskrējiena 
režīmu (4. papildpielikuma 4.2.1.8.5. punkts), k ā rezultātā elektri­
skajai iek ārtai nav ietekmes uz ce ļa slodzi, piem ēro 5.6.2. punkta 
a) apakšpunkta un 5.6.3. punkta a) apakšpunkta krit ērijus.  
Ja ir starp ība, izņemot transportl īdzekļa masu, rites pretest ību un 
aerodinamiku, kas v ērā ņemami ietekm ē ceļa slodzi, šo transportl ī­
dzekli neuzskata par ietilpstošu saim ē, ja vien to neapstiprina ap ­
stiprinātāja iestāde. 
5.8. Ce ļa slodzes matricas saime  
Ceļa slodzes matricas saimi var attiecin āt uz transportl īdzekļiem, kas 
projektēti tehniski pie ļaujamai maksim ālai pilnai masai ≥ 3 000 kg 
apmērā. 
Ceļa slodzes matricas saimi var piem ērot arī transportl īdzekļiem, kas 
nodoti vair ākposmu tipa apstiprin āšanai, vai ar ī vairākposmu transport ­
līdzekļiem, kas nodoti atseviš ķa transportl īdzekļa apstiprin āšanai.  
Šajos gad ījumos piem ēro XII pielikuma 2. punkta noteikumus.  
Ceļa slodzes matricas saim ē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzekļi, kam 
ir identiski š ādi parametri:  
a) transmisijas veids (piem ēram, manu ālā, automātiskā, CVT ); 
b) dzenošo asu skaits;  
c) riteņu skaits uz ass.  
5.9. Periodiski re ģenerējošu sistēmu (K  i ) saime  
Periodiski re ģenerējošu sistēmu saimē var ietilpt tikai t ādi transportl ī­
dzekļi, kam ir identiski š ādi parametri:  
a) iekšdedzes motora tips: degvielas tips, sadegšanas process;  
b) periodiski re ģenerējoša sistēma (t. i., katalizators, cietda ļiņu filtrs);  
i) konstrukcija (t. i., korpusa veids, d ārgmetāla tips, substr āta 
veids, šūnu blīvums);  
ii) tips un darb ības princips;  
iii) tilpums ±10 procenti;  
iv) atrašan ās vieta (temperat ūra ± 100 °C pie otr ā augstākā 
atskaites ātruma);  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 493  
c) katra saimes transportl īdzekļa testa masai j ābūt mazākai vai 
vienādai ar K  i demonstrācijas test ā izmantot ā transportl īdzekļa 
testa masu, kam pieskaita 250 kg.  
_______  
▼B 
6. VEIKTSP ĒJAS PRAS ĪBAS 
▼M3 
6.1. Robežv ērtības 
Emisiju robežv ērtības ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pieli ­
kuma 2. tabul ā. 
▼B 
6.2. Test ēšana  
Testēšanu veic saska ņā ar: 
a) WLTC , kā aprakstīts 1. papildpielikum ā; 
b) pārnesumu izv ēli un pārslēgšanas punktu, k ā aprakstīts 2. papild ­
pielikumā; 
c) atbilst īgu degvielu, k ā aprakstīts šīs regulas IX pielikum ā; 
d) ceļa slodzi un dinamometra iestat ījumiem, k ā aprakstīts 4. papild ­
pielikumā; 
e) testa apr īkojumu, k ā aprakstīts 5. papildpielikum ā; 
f) testa proced ūrām, kā aprakstīts 6. un 8. papildpielikum ā; 
g) aprēķinu metod ēm, kā aprakstīts 7. un 8. papildpielikum ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 494  
1. papildpielikums  
Vieglajiem transportl īdzekļiem paredz ētie pasaules m ēroga testa cikli 
(WLTC ) 
▼M3 
1. Visp ārīgas prasības 
Braukšanas cikls ir atkar īgs no testa transportl īdzekļa nominālās 
jaudas attiec ības pret pašmasu m īnus 75 kg, W/kg, un t ā maksimālā 
ātruma, v  max . 
Citās pielikuma da ļās ciklu, kas izriet no šaj ā papildpielikum ā aprak­
stītajām prasībām, sauc par “piem ērojamo ciklu”.  
2. Transportl īdzekļa klasifik ācija 
2.1. 1. klases transportl īdzekļu jaudas un masas darba k ārtībā mīnus 75 kg 
attiecība ir P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. 2. klases transportl īdzekļu jaudas un masas darba k ārtībā mīnus 75 kg 
attiecība ir > 22, bet ≤ 34 W/kg.  
2.3. 3. klases transportl īdzekļu jaudas un masas darba k ārtībā mīnus 75 kg 
attiecība ir > 34 W/kg.  
2.3.1. 3. klases transportl īdzekļus dala 2 apakšklas ēs atkarībā no to maksi ­
mālā ātruma, v  max . 
2.3.1.1. 3.a klases transportl īdzekļi ar v  max < 120 km/h.  
2.3.1.2. 3.b klases transportl īdzekļi ar v  max ≥ 120 km/h.  
2.3.2. Visus transportl īdzekļus, ko test ē saskaņā ar 8. papildpielikumu, 
uzskata par 3. klases transportl īdzekļiem. 
3. Test ēšanas cikli  
3.1. 1. klases cikls  
3.1.1. 1. klases transportl īdzekļu pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  1 ), 
vidējais posms (Vid ējs 1 ) un papildu zemais posms (Zems  1 ). 
3.1.2. Zemais  1 posms ir atainots A1/1. att ēlā un A1/1. tabul ā. 
3.1.3. Vid ējais  1 posms ir atainots A1/2. att ēlā un A1/2. tabul ā. 
3.2. 2. klases cikls  
3.2.1. Pilnu 2. klases ciklu veido zemais posms (Zems  2 ), vidējais posms 
(Vidējs 2 ), augstais posms (Augsts  2 ) un ļoti augstais posms ( Ļoti 
augsts  2 ). 
3.2.2. Zemais  2 posms ir atainots A1/3. att ēlā un A1/3. tabul ā. 
3.2.3. Vid ējais  2 posms ir atainots A1/4. att ēlā un A1/4. tabul ā. 
3.2.4. Augstais  2 posms ir atainots A1/5. att ēlā un A1/5. tabul ā. 
3.2.5. Ļoti augstais  2 posms ir atainots A1/6. att ēlā un A1/6. tabul ā. 
3.3. 3. klases cikls  
3. klases cikli ir sadal īti 2 apakšklas ēs, lai atainotu 3. klases trans ­
portlīdzekļu iedalījumu apakšklas ēs. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 495  
3.3.1. 3.a klases cikls  
3.3.1.1. Pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  3 ), vidējais posms (Vid ējs 3a ), 
augstais posms (Augsts  3a ) un ļoti augstais posms ( Ļoti augsts  3 ). 
3.3.1.2. Zemais  3 posms ir atainots A1/7. att ēlā un A1/7. tabul ā. 
3.3.1.3. Vid ējais  3a posms ir atainots A1/8. att ēlā un A1/8. tabul ā. 
3.3.1.4. Augstais  3a posms ir atainots A1/10. att ēlā un A1/10. tabul ā. 
3.3.1.5. Ļoti augstais  3 posms ir atainots A1/12. att ēlā un A1/12. tabul ā. 
3.3.2. 3.b klases cikls  
3.3.2.1. Pilnu ciklu veido zemais posms (Zems  3 ), vidējais posms (Vid ējs 3b ), 
augstais posms (Augsts  3b ) un ļoti augstais posms ( Ļoti augsts  3 ). 
3.3.2.2. Zemais  3 posms ir atainots A1/7. att ēlā un A1/7. tabul ā. 
3.3.2.3. Vid ējais  3b posms ir atainots A1/9. att ēlā un A1/9. tabul ā. 
3.3.2.4. Augstais  3b posms ir atainots A1/11. att ēlā un A1/11. tabul ā. 
3.3.2.5. Ļoti augstais  3 posms ir atainots A1/12. att ēlā un A1/12. tabul ā. 
3.4. Visu posmu ilgums  
3.4.1. Visi zema ātruma posmi ilgst 589 sekundes.  
3.4.2. Visi vid ēja ātruma posmi ilgst 433 sekundes.  
3.4.3. Visi augsta ātruma posmi ilgst 455 sekundes.  
3.4.4. Visi ļoti augsta ātruma posmi ilgst 323 sekundes.  
3.5. WLTC  pilsētas cikli  
OVC-HEV  un PEV  testē, izmantojot attiec īgos WLTC  3.a un 3.b klasi 
un WLTC  pilsētas ciklus (skat īt 8. papildpielikumu).  
WLTC  pilsētas ciklu veido tikai zema un vid ēja ātruma posmi.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 496  
4. ►M3 WLTC  1. klases cikls ◄ 
A1/1. attēls 
▼M3 
WLTC , 1. klases cikls, zemais  1 posms  
▼B
 
A1/2. attēls 
▼M3 
WLTC , 1. klases cikls, vid ējais  1 posms  
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 497  
A1/1. tabula  
▼M3 
WLTC , 1. klases cikls, zemais  1 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 498  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 499  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 500  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 501  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
A1/2. tabula  
▼M3 
WLTC , 1. klases cikls, vid ējais  1 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 502  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 503  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 504  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. ►M3 WLTC  2. klases cikls ◄ 
A1/3. attēls 
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, zemais  2 posms  
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 505  
A1/4. attēls 
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, vid ējais  2 posms  
▼B
 
A1/5. attēls 
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, augstais  2 posms  
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 506  
A1/6. attēls 
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, ļoti augstais  2 posms  
▼B
 
A1/3. tabula  
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, zemais  2 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 507  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 508  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 509  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 510  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
A1/4. tabula  
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, vid ējais  2 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 511  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 512  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 513  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/5. tabula  
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, augstais  2 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 514  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 515  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 516  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/6. tabula  
▼M3 
WLTC , 2. klases cikls, ļoti augstais  2 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 517  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 518  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 519  
6. ►M3 WLTC  3. klases cikls ◄ 
A1/7. attēls 
▼M3 
WLTC , 3. klases cikls, zemais  3 posms  
▼B
 
A1/8. attēls 
▼M3 
WLTC , 3.a. klases cikls, vid ējais  3a posms  
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 520  
A1/9. attēls 
▼M3 
WLTC , 3.b. klases cikls, vid ējais  3b posms  
▼B
 
A1/10. att ēls 
▼M3 
WLTC , 3.a. klases cikls, augstais  3a posms  
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 521  
A1/11. att ēls 
▼M3 
WLTC , 3.b. klases cikls, augstais  3b posms  
▼B
 
A1/12. att ēls 
▼M3 
WLTC , 3. klases cikls, ļoti augstais  3 posms  
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 522  
A1/7. tabula  
▼M3 
WLTC , 3. klases cikls, zemais  3 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 523  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 524  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 525  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 526  
A1/8. tabula  
▼M3 
WLTC , 3.a. klases cikls, vid ējais  3a posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 527  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 528  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 529  
A1/9. tabula  
▼M3 
WLTC , 3.b. klases cikls, vid ējais  3b posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 530  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 531  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 532  
A1/10. tabula  
▼M3 
WLTC , 3.a. klases cikls, augstais  3a posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 533  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 534  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 535  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/11. tabula  
▼M3 
WLTC , 3.b. klases cikls, augstais  3b posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 536  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 537  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 538  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/12. tabula  
▼M3 
WLTC , 3. klases cikls, ļoti augstais  3 posms  
▼B 
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 539  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 540  
Laiks, s  Ātrums, km/h  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Laiks, s  Ātrums, km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Cikla identifik ācija 
Lai pārliecinātos par to, ka ir izv ēlēta pareizā cikla versija vai ka 
testēšanas stenda ekspluat ēšanas sist ēmā ir ieviests pareizais cikls, 
A1/13. tabul ā ir norādītas transportl īdzekļa ātruma vērtību kontrol ­
summas cikla posmiem un visam ciklam.  
▼M3 
A1/13. tabula  
1 Hz kontrolsummas  
Cikla klase  Cikla posms  1 Hz transportl īdzekļa 
mērķa ātrumu 
kontrolsumma  
1. klase  Zems  11 988,4  
Vidējs 17 162,8  
Zems  11 988,4  
Kopā 41 139,6  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 541  
Cikla klase  Cikla posms  1 Hz transportl īdzekļa 
mērķa ātrumu 
kontrolsumma  
2. klase  Zems  11 162,2  
Vidējs 17 054,3  
Augsts  24 450,6  
Ļoti augsts  28 869,8  
Kopā 81 536,9  
3.a klase  Zems  11 140,3  
Vidējs 16 995,7  
Augsts  25 646,0  
Ļoti augsts  29 714,9  
Kopā 83 496,9  
3.b klase  Zems  11 140,3  
Vidējs 17 121,2  
Augsts  25 782,2  
Ļoti augsts  29 714,9  
Kopā 83 758,6  
▼B 
8. Cikla modifik ācija 
Šā papildpielikuma 8. punktu nepiem ēro OVC-HEV , NOVC-HEV  un 
NOVC-FCHV . 
8.1. Visp ārīgas piezīmes 
▼M3 _______  
▼B 
Braukšanas īpašību problēmas var rasties transportl īdzekļiem ar jaudas 
un masas attiec ību, kas ir l īdzīga robežām starp 1. un 2. klases trans ­
portlīdzekļiem, 2. un 3. klases transportl īdzekļiem vai ļoti mazjaud ī­
giem 1. klases transportl īdzekļiem. 
Tā kā šīs problēmas ir saist ītas galvenok ārt ar cikla posmiem kop ā ar 
transportl īdzekļa augstu ātrumu un augstiem pa ātrinājumiem, nevis ar 
cikla maksim ālo ātrumu, piem ēro samazin ājuma proced ūru, lai uzla ­
botu braukšanas īpašības. 
8.2. Šaj ā punktā ir aprakst īta metode cikla profila izmain īšanai, izmantojot 
samazinājuma proced ūru. 
8.2.1. Samazin ājuma proced ūra 1. klases transportl īdzekļiem 
A1/14. att ēlā kā piemērs atainots  WLTC  1. klases samazin āta vidējā 
ātruma posms.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 542  
A1/14. att ēls 
WLTC 1.  klases samazin āta vidējā ātruma posms
  
1. klases ciklam samazin ājuma periods ir laikposms no 651. sekundes 
līdz 906. sekundei. Šaj ā laikposm ā sākotnējā cikla paātrinājumu aprē­ 
ķina ar šādu vienādojumu: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kur: 
v i ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
i ir laiks no 651. l īdz 906. sekundei.  
Samazinājumu pirmo reizi piem ēro laikposm ā no 651. l īdz 848. 
sekundei. Samazin ātā ātruma līkni pēc tam apr ēķina ar šādu vienādo­
jumu: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
ar i = 651 to 847;  
i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Lai sasniegtu ori ģinālā transportl īdzekļa ātrumu 907. sekund ē, aprē­ 
ķina palēninājuma korekcijas koeficientu ar š ādu vienādojumu: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
kur 36,7 km/h ir ori ģinālā transportl īdzekļa ātrums 907. sekund ē. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 543  
Transportl īdzekļa samazin āto ātrumu no 849. l īdz 906. sekundei p ēc 
tam aprēķina ar šādu vienādojumu: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
i = 849 to 906.  
▼M3 
8.2.2. Samazin ājuma proced ūra 2. klases transportl īdzekļiem 
Tā kā braukšanas īpašību problēmas ir saist ītas tikai un vien īgi ar ļoti 
augsta ātruma posmiem 2. un 3. klases cikliem, samazin ājums ir 
saistīts ar tiem ļoti augsta ātruma posmu laikposmiem, kuros ir 
gaidāma braukšanas īpašību probl ēmu rašan ās (skatīt A1/15. un 
A1/16. att ēlu). 
▼B 
A1/15. att ēls 
WLTC 2.  klases samazin āta ļoti augsta ātruma posms
  
2. klases ciklam samazin ājuma periods ir laikposms no 1520. 
sekundes l īdz 1742. sekundei. Šaj ā laikposm ā sākotnējā cikla paātri­
nājumu aprēķina ar šādu vienādojumu: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kur: 
v i ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
i ir laiks no 1520. l īdz 1742. sekundei.  
Samazinājumu pirmo reizi piem ēro laikposmam no 1520. l īdz 1725. 
sekundei. 1725. sekund ē tiek sasniegts ļoti augsta ātruma posma 
maksimālais ātrums. Samazin ātā ātruma līkni pēc tam apr ēķina ar 
šādu vienādojumu: i = 1520 to 1724. i = 1520. 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 544  
i = 1520 to 1724.  
i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Lai sasniegtu ori ģinālā transportl īdzekļa ātrumu 1743. sekund ē, aprē­ 
ķina palēninājuma korekcijas koeficientu ar š ādu vienādojumu: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h ir ori ģinālā transportl īdzekļa ātrums 1743. sekund ē. 
Transportl īdzekļa samazin āto ātrumu no 1726. l īdz 1742. sekundei 
aprēķina ar šādu vienādojumu: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Samazin ājuma proced ūra 3. klases transportl īdzekļiem 
▼M3 
A1/16. att ēlā kā piemērs atainots  WLTC  3. klases samazin āta ļoti 
augsta ātruma posms.  
▼B 
A1/16. att ēls 
WLTC 3.  klases samazin āta ļoti augsta ātruma posms
  
3. klases ciklam samazin ājuma periods ir laikposms no 1533. 
sekundes l īdz 1762. sekundei. Šaj ā laikposm ā sākotnējā cikla paātri­
nājumu aprēķina ar šādu vienādojumu: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 545  
kur: 
v i ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
i ir laiks no 1533. l īdz 1762. sekundei.  
Samazinājumu pirmo reizi piem ēro laikposm ā no 1533. l īdz 1724. 
sekundei. 1724. sekund ē tiek sasniegts ļoti augsta ātruma posma 
maksimālais ātrums. Samazin ātā ātruma līkni pēc tam apr ēķina ar 
šādu vienādojumu: i = 1533 to 1723. i = 1533. 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
i = 1533 to 1723.  
i = 1533.  v dsc  i ¼ v orig  i 
Lai sasniegtu ori ģinālā transportl īdzekļa ātrumu 1763. sekund ē, aprē­ 
ķina palēninājuma korekcijas koeficientu ar š ādu vienādojumu: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h ir ori ģinālā transportl īdzekļa ātrums 1763. sekund ē. 
Transportl īdzekļa samazin āto ātrumu no 1725. l īdz 1762. sekundei p ēc 
tam aprēķina ar šādu vienādojumu: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
i = 1725 to 1762. i = 1725 to 1762.  
8.3. Samazin ājuma koeficienta noteikšana  
Samazinājuma koeficients f  dsc , ir cikla posmu, kuros j āpiemēro sama­
zinājums, maksim ālās vajadzīgās jaudas un transportl īdzekļa nomi­
nālās jaudas, r  max , attiecības P  rated funkcija.  
Maksimālā vajadzīgā jauda P  req,max,i  (ko izsaka kW) ir saist īta ar 
konkrētu laiku i un attiec īgo transportl īdzekļa ātrumu v  i cikla līknē, 
un to apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
kur: 
▼M3 
f 0 , f 1 , f 2 ir piemērojamie ce ļa slodzes koeficienti, attiec īgi N, 
N/(km/h) un N/(km/h)  2 ; 
TM ir piem ērojamā testa masa, kg;  
v i ir piemērojamais ātrums laik ā i, km/h;  
a i ir paātrinājums laik ā i, km/h2.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 546  
Cikla laiks i, kad ir vajadz īga maksim ālā jauda vai maksim ālajai 
jaudai tuvas jaudas v ērtības, ir: 764. sekunde 1. klases ciklam, 
1 574. sekunde 2. klases ciklam un 1 566. sekunde 3. klases ciklam.  
▼B 
Attiecīgās transportl īdzekļa ātruma vērtības, v  i , un pa ātrinājuma 
vērtības, a  i , ir šādas: 
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1. klasei;  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2. klasei;  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3. klasei,  
r max aprēķina ar šādu vienādojumu: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Samazinājuma koeficientu, f  dsc , aprēķina ar šādiem vien ādojumiem:  
ja r max< r 0 , tad f dsc ¼ 0 
un nepiem ēro nekādu samazin ājumu.  
Ja r max ã r 0 , tad f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Aprēķina parametrs/koeficienti, r  0 , a 1 un b  1 , ir šādi: 
1. klase r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2. klase r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3. klase r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Iegūto f  dsc matemātiski noapa ļo līdz 3 decim ālzīmēm aiz komata un 
piemēro tikai tad, ja tas p ārsniedz 0,010.  
Visos attiec īgajos testa zi ņojumos ietver š ādus datus:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) nobrauktais att ālums, m.  
Attālumu aprēķina kā v i summu km/h, ko dala ar 3,6 vis ā cikla līknē. 
8.4. Papildu pras ības 
Dažādām transportl īdzekļu konfigur ācijām ar atšķirīgiem testa masas 
un braukšanas pretest ības koeficientiem samazin ājumu piem ēro atse­
višķi. 
Ja pēc samazin ājuma piem ērošanas transportl īdzekļa maksim ālais 
ātrums ir maz āks nekā cikla maksim ālais ātrums, šā papildpielikuma 
9. punktā aprakstīto procesu īsteno kop ā ar piemērojamo ciklu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 547  
Ja transportl īdzeklis nevar izsekot piem ērojamā cikla ātruma līknei ar 
pielaidi ātrumā, kas zem āks par tā maksimālo ātrumu, šajos laikpo ­
smos transportl īdzekli vada ar piln ībā aktivizētu akseleratora vad ības 
ierīci. Šādos ekspluat ācijas laikposmos pie ļauj ātruma līknes pārkā­
pumus.  
9. Cikla modifik ācijas transportl īdzekļiem ar maksim ālo ātrumu, kas 
mazāks par šā papildpielikuma iepriekš ējos punktos noteikto cikla 
maksimālo ātrumu  
▼M3 
9.1. Visp ārīgas piezīmes 
Šo punktu piem ēro transportl īdzekļiem, kuri ir tehniski sp ējīgi izsekot 
šā papildpielikuma 1. punkt ā noteiktajai piem ērojamā cikla ātruma 
līknei (bāzes cikls) ātrumā, kas maz āks par to maksim ālo ātrumu, 
bet kuru maksim ālais ātrums nep ārsniedz v ērtību, kas maz āka par 
bāzes cikla maksim ālo ātrumu citu iemeslu d ēļ. Šo piem ērojamo 
ciklu sauc par “b āzes ciklu” un izmanto, lai noteiktu ātruma augst ākās 
robežvērtības ciklu.  
Gadījumā, ja piem ēro 8.2. punkt ā noteikto samazin ājumu, kā bāzes 
ciklu izmanto šo samazin ājuma ciklu.  
Bāzes cikla maksim ālo ātrumu sauc par v  max,cycle  . 
Šāda transportl īdzekļa maksim ālo ātrumu sauc par t ā ātruma augst āko 
robežvērtību, proti, v  cap . 
Ja v  cap piemēro 3.b klases transportl īdzeklim, k ā noteikts 3.3.2. punkt ā, 
3.b ciklu izmanto k ā bāzes ciklu. To piem ēro, pat ja v  cap ir zemāks 
par 120 km/h.  
Gadījumos, kad piem ēro v  cap , bāzes ciklu izmaina, k ā aprakstīts 9.2. 
punktā, lai ātruma augst ākās robežvērtības ciklam pan āktu to pašu 
cikla attālumu, kāds ir bāzes ciklam.  
▼B 
9.2. Apr ēķina posmi  
9.2.1. Att āluma starp ības noteikšana katr ā cikla posm ā 
Ātruma augst ākās robežv ērtības starpposma ciklu ieg ūst, aizstājot 
visus transportl īdzekļa ātruma paraugus v  i , kur v  i > v  cap , ar v  cap . 
▼M3 
9.2.1.1 Ja v  cap < v  max,medium  , bāzes cikla vid ējā ātruma posmu att ālumus 
d base,medium  un starpposma augst ākās robežv ērtības cikla att ālumu 
d cap,medium  aprēķina, izmantojot š ādu vienādojumu abiem cikliem:  
d medium ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, laiks i = 591 l īdz 1 022  
kur: 
v max,medium  ir vidēja ātruma posma maksim ālais transportl īdzekļa 
ātrums, kā norādīts A1/2. tabul ā 1. klases ciklam, A1/4. tabul ā 
2. klases ciklam, A1/8. tabul ā 3.a klases ciklam un A1/9. tabul ā 
3.b klases ciklam.  
9.2.1.2. Ja v  cap < v  max,high  , bāzes cikla vid ējā ātruma posmu att ālumus d  base,­
high un starpposma augst ākās robežvērtības cikla att ālumu d  cap,high  
aprēķina, izmantojot š ādu vienādojumu abiem cikliem:  
d high ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, laiks i = 1 024 l īdz 
1 477  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 548  
v max,high  ir augsta ātruma posma maksim ālais transportl īdzekļa ātrums, 
kā norādīts A1/5. tabul ā 2. klases ciklam, A1/10. tabul ā 3.a klases 
ciklam un A1/11. tabul ā 3.b klases ciklam.  
▼B 
9.2.1.3 Pamata cikla ļoti augsta ātruma posma att ālumu d  base,exhigh  un ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posma 
attālumu d  cap,exhigh  aprēķina ar šādu vienādojumu abu ciklu ļoti augsta 
ātruma posmam:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; i ¼ no 1 479 l īdz 1 800Þ: 
9.2.2. To laikposmu noteikšana, kas pievienojami ātruma augst ākās robež­
vērtības starpposma ciklam, lai kompens ētu attāluma atšķirības 
▼M3 
Lai kompens ētu attāluma atš ķirības starp b āzes ciklu un ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma ciklu, ātruma augst ākās robežvēr­
tības starpposma ciklam pievieno attiec īgos laikposmus ar v  i = v  cap , 
kā aprakstīts 9.2.2.1.–9.2.2.3. punkt ā. 
▼B 
9.2.2.1. Papildu laikposms vid ēja ātruma posmam  
Ja v  cap < v  max , medium  , papildu laikposmu, kas pievienojams ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma cikla vid ēja ātruma posmam, apr ē­ 
ķina ar šādu vienādojumu:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Laika paraugu skaits n  add,medium  ar v  i = v  cap , kas pievienojams ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma cikla vid ēja ātruma posmam, ir 
vienāds ar Δt medium  , to matem ātiski noapa ļojot līdz veselam skaitlim 
(piemēram, 1,4 noapa ļo līdz 1, 1,5 noapa ļo līdz 2).  
9.2.2.2. Papildu laikposms augsta ātruma posmam  
Ja v  cap < v  max , high , papildu laikposmu, kas pievienojams ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma cikla augsta ātruma posmiem, 
aprēķina ar šādu vienādojumu: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Laika paraugu skaits n  add,high  ar v  i = v  cap , kas pievienojams ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma cikla augsta ātruma posmam, ir 
vienāds ar Δt high , to matem ātiski noapa ļojot līdz veselam skaitlim.  
9.2.2.3 Papildu laikposmu, kas pievienojams ātruma augst ākās robežvērtības 
starpposma cikla ļoti augsta ātruma posmam, apr ēķina ar šādu vienā­
dojumu: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Laika paraugu skaits n  add,exhigh  ar v  i = v  cap , kas pievienojams ātruma 
augstākās robežvērtības starpposma cikla ļoti augsta ātruma posmam, 
ir vienāds ar Δt exhigh  , to matem ātiski noapa ļojot līdz veselam skaitlim.  
9.2.3. Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla strukt ūra ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 549  
9.2.3.1  ►M3 1. klases cikls ◄ 
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla pirmo da ļu veido ātruma 
augstākās robežv ērtības starpposma cikla transportl īdzekļa ātruma 
līkne līdz pēdējam paraugam vid ēja ātruma posm ā, kur v = v  cap . Šā 
parauga laiku sauc par t  medium  . 
Pēc tam pievieno n  add,medium  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  medium  + n  add,medium  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla 
vidēja ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks b ūtu (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2  ►M3 2. klases un 3. klases cikls ◄ 
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla pirmo da ļu veido ātruma 
augstākās robežv ērtības starpposma cikla transportl īdzekļa ātruma 
līkne līdz pēdējam paraugam vid ēja ātruma posm ā, kur v = v  cap . Šā 
parauga laiku sauc par t  medium  . 
Pēc tam pievieno n  add,medium  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  medium  + n  add,medium  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla 
vidēja ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks b ūtu (1022 + n  add,medium  ). 
Nākamajā posmā pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma 
cikla augsta ātruma posma pirmo da ļu līdz pēdējam paraugam augsta 
ātruma posm ā, kur v = v  cap . Šā parauga laiku ātruma augst ākās robež­
vērtības starpposma cikl ā sauc par t  high , lai šā parauga laiks ātruma 
augstākās robežvērtības galīgajā ciklā būtu (t  high + n  add,medium  ). 
Pēc tam pievieno n  add,high  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla 
augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai p ēdējā parauga laiks b ūtu (1477 + n  add,medium  
+ n  add,high  ). 
Nākamajā posmā pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma 
cikla ļoti augsta ātruma posma pirmo da ļu līdz pēdējam paraugam ļoti 
augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Šā parauga laiku ātruma augst ākās 
robežvērtības starpposma cikl ā sauc par t  exhigh  , lai šā parauga laiks 
ātruma augst ākās robežvērtības galīgajā ciklā būtu (t  exhigh  + n  add,me­
dium + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno n  add,exhigh  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla ļoti 
augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks b ūtu (1800 + n  add,medium  + n  add,high  
+ n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 550  
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla ilgums atbilst b āzes cikla 
ilgumam, iz ņemot atš ķirības, ko rada noapa ļošana attiec ībā uz 
n add,medium  , n add,high  un n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2  ►M3 v max, medium  ≤ v cap < v  max, high  ◄ 
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla pirmo da ļu veido ātruma 
augstākās robežv ērtības starpposma cikla transportl īdzekļa ātruma 
līkne līdz pēdējam paraugam augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Šā 
parauga laiku sauc par t  high . 
Pēc tam pievieno n  add,high  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  high + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla 
augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks b ūtu (1477 + n  add,high  ). 
Nākamajā posmā pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma 
cikla ļoti augsta ātruma posma pirmo da ļu līdz pēdējam paraugam ļoti 
augsta ātruma posm ā, kur v = v  cap . Šā parauga laiku ātruma augst ākās 
robežvērtības starpposma cikl ā sauc par t  exhigh  , lai šā parauga laiks 
ātruma augst ākās robežvērtības galīgajā ciklā būtu (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Pēc tam pievieno n  add,exhigh  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla ļoti 
augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks b ūtu (1800 + n  add,high  + n  add,ex­
high ). 
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla ilgums atbilst b āzes cikla 
ilgumam, iz ņemot atšķirības, ko rada noapa ļošana attiec ībā uz n  add,high  
un n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3  ►M3 v max, high  ≤ v cap < v  max, exhigh  ◄ 
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla pirmo da ļu veido ātruma 
augstākās robežv ērtības starpposma cikla transportl īdzekļa ātruma 
līkne līdz pēdējam paraugam ļoti augsta ātruma posm ā, kur 
v = v  cap . Šā parauga laiku sauc par t  exhigh  . 
Pēc tam pievieno n  add,exhigh  paraugus ar v  i = v  cap , lai pēdējā parauga 
laiks būtu (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Pēc tam pievieno ātruma augst ākās robežvērtības starpposma cikla ļoti 
augsta ātruma posma atlikušo da ļu, kas ir identiska tai pašai pamata 
cikla daļai, lai pēdējā parauga laiks b ūtu (1800 + n  add,exhigh  ). 
Ātruma augst ākās robežvērtības galīgā cikla ilgums atbilst b āzes cikla 
ilgumam, iz ņemot atšķirības, ko rada noapa ļošana attiec ībā uz n  add,ex­
high . 
▼M3 
10. Ciklu iedal īšana transportl īdzekļiem 
10.1. Noteiktas klases transportl īdzekli test ē, izmantojot t ādas pašas klases 
ciklu, proti, 1. klases transportl īdzekļus testē ar 1. klases ciklu, 
2. klases transportl īdzekļus testē ar 2. klases ciklu; 3.a klases trans ­
portlīdzekļus testē ar 3.a klases ciklu un 3.b klases transportl īdzekļus 
testē ar 3.b klases ciklu. Tom ēr pēc ražotāja piepras ījuma un ar ap ­
stiprinātājas iestādes apstiprin ājumu transportl īdzekli var test ēt, izman­
tojot skaitliski augst ākas klases ciklu, piem ēram, 2. klases transportl ī­
dzekli var test ēt ar 3. klases ciklu. Š ādā gadījumā ievēro 3.a un 
3.b klases atš ķirības un ciklu var samazin āt saskaņā ar 8.–8.4. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 551  
2. papildpielikums  
Pārnesumu izv ēle un pārslēgšanas punkta noteikšana transportl īdzekļiem, 
kas aprīkoti ar manu ālo transmisiju  
1. Visp ārīgā pieeja  
1.1. Šajā papildpielikum ā aprakstītās pārslēgšanas proced ūras attiecas uz trans ­
portlīdzekļiem, kas apr īkoti ar manu ālo transmisiju.  
1.2. Noteikto p ārslēgumu un p ārslēgšanas punktu pamat ā ir braukšanas pretes ­
tības pārvarēšanai un pa ātrinājumam vajadz īgās jaudas un motora nodroši ­
nātās jaudas l īdzsvars visos iesp ējamos pārslēgumos konkr ētā cikla posm ā. 
1.3. Izmantojamo p ārslēgumu noteikšanas apr ēķins balstās uz motora apgriezie ­
niem un pilnas slodzes jaudas l īknēm attiecībā pret motora apgriezieniem.  
1.4. Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar divu diapazonu transmisiju (zema un 
augsta), p ārslēgumu izmantošanas noteikšanai ņem vērā tikai to diapazonu, 
kas projekt ēts parastai ekspluat ācijai uz ce ļa. 
1.5. Sajūga darbības nosac ījumus nepiem ēro, ja sajūgu darbina autom ātiski bez 
nepieciešam ības vadītājam to atlaist vai nospiest.  
1.6. Šo papildpielikumu nepiem ēro transportl īdzekļiem, ko test ē saskaņā ar 8. 
papildpielikumu.  
2. Vajadz īgie dati un iepriekš ēji aprēķini 
Lai noteiktu cikla veikšanai dinamometriskaj ā stendā lietojamos p ārne­
sumus, ir vajadz īgi šādi dati un apr ēķini: 
a) P  rated , motora maksim ālā nominālā jauda, ko nor ādījis ražotājs, kW;  
b) n  rated , motora nomin ālie apgriezieni, k ā norādījis ražotājs, pie kuriem 
motors att īsta savu maksim ālo jaudu., min  -1 ; 
c) n  idle , brīvgaitas apgriezieni, min  -1 . 
n idle mēra vismaz 1 min ūti, paraugus no ņemot vismaz 1 Hz frekvenc ē, 
motoram darbojoties uzsild ītā stāvoklī, pārnesumu p ārslēgam esot 
neitrālā stāvoklī un sajūgam esot atlaistam. Temperat ūras apstākļi, peri­
fērās ierīces, palīgierīces utt. atbilst 6. papildpielikum ā aprakstītajam 
attiecībā uz 1. tipa testu.  
Šajā papildpielikum ā izmantot ā vērtība ir vidējā aritmētiskā vērtība, kas 
iegūta mērījumu laikposm ā un noapa ļota vai sa īsināta līdz tuvākajām 
10 min  -1 ; 
d) ng, pārnesumu skaits kust ībai uz priekšu.  
Pārnesumus kust ībai uz priekšu transmisijas diapazon ā, kas projekt ēti 
parastai ekspluat ācijai uz ce ļa, numurē dilstošā secībā saskaņā ar motora 
apgriezienu min  -1 un transportl īdzekļa ātruma km/h attiec ību. Pirmais 
pārnesums ir p ārnesums ar augst āko attiecību, ng pārnesums ir p ārne­
sums ar zem āko attiecību. ng nosaka p ārnesumu skaitu kust ībai uz 
priekšu;  
e) (n/v)  i , koeficients, ko ieg ūst, dalot motora apgriezienus n ar transportl ī­
dzekļa ātrumu v katram p ārnesumam i; p ārnesumam i pret ng  max , min  - 
1 /(km/h); (n/v)  i aprēķina, izmantojot 7. papildpielikuma 8. punkt ā 
sniegtos vien ādojumus;  
f) f  0 , f 1 , f 2 , testēšanai izv ēlētie ceļa slodzes koeficienti, attiec īgi N, 
N/(km/h) un N/(km/h)  2 ; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 552  
g) n  max 
n max1 = n  95_high  , motora maksim ālie apgriezieni, kad ir sasniegti 95 % 
no nomin ālās jaudas, min  -1 ; 
Ja n  95_high  nevar noteikt, jo motora apgriezienu skaits nedr īkst pārsniegt 
zemāko vērtību n  lim visos pārnesumos un atbilstoš ā pilna slodzes jauda 
ir lielāka par 95 % no nomin ālās jaudas, n  95_high  iestata uz n  lim . 
n max2 = (n/v)(ng  max ) × v  max,cycle  
n max3 = (n/v)(ng  max ) × v  max,vehicle  
kur: 
ng vmax ir noteikts 2. punkta i) apakšpunkt ā; 
v max,cycle  ir transportl īdzekļa ātruma līknes maksim ālais ātrums 
saskaņā ar 1. papildpielikumu, km/h;  
v max,vehicle  ir transportl īdzekļa maksim ālais ātrums saska ņā ar 
2. punkta i) apakšpunktu, km/h;  
(n/v)(ng  vmax ) ir koeficients, ko ieg ūst, dalot motora apgriezienus n ar 
transportl īdzekļa ātrumu v p ārnesumam ng  vmax , 
min  -1 /(km/h );  
n max ir n  max1 , n max2 un n  max3 maksimums, min  -1 . 
h) P  wot (n), pilnas slodzes jaudas l īkne motora apgriezienu diapazon ā 
Jaudas līkni veido pietiekams skaits datu kopu (n, P  wot ), lai starpposmu 
punktus starp sec īgām datu kop ām varētu aprēķināt ar lineāro interpo ­
lāciju. Line ārās interpol ācijas novirze no pilnas slodzes jaudas l īknes 
saskaņā ar XX pielikumu nedr īkst pārsniegt 2 %. Pirmajai datu kopai 
ir jābūt n  min_drive_set  (skatīt k) punkta 3) apakšpunktu) vai zem ākai. 
Pēdējai datu kopai j ābūt ar n  max vai augstākiem motora apgriezieniem. 
Datu kop ām nav jābūt ar vienādām atstarp ēm, bet visas datu kopas ir 
jāziņo. 
Datu kopas un v ērtības P  rated un n  rated ņem no ražot āja deklarētās jaudas 
līknes.  
Pilnas slodzes jaudu pie motora apgriezieniem, uz ko neattiecas XX 
pielikums, nosaka saska ņā ar XX pielikum ā aprakstīto metodi;  
i) ng  vmax un v  max noteikšana  
ng vmax — pārnesums, kur ā tiek sasniegts transportl īdzekļa maksim ālais 
ātrums un kuru nosaka š ādi: 
Ja v  max (ng) ≥ v max (ng-1) un v  max (ng-1) ≥ v max (ng – 2), tad:  
ng vmax = ng un v  max = v  max (ng).  
Ja v  max (ng) < v  max (ng-1) un v  max (ng-1) ≥ v max (ng – 2), tad:  
ng vmax = ng-1 un v  max = v  max (ng-1),  
pretējā gadījumā, ng  vmax = ng -2 un v  max = v  max (ng – 2)  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 553  
kur: 
v max (ng) ir transportl īdzekļa ātrums, pie kura vajadz īgā ceļa 
slodzes jauda ir vien āda ar pieejamo jaudu P  wot pārne­
sumā ng (skat īt A2/1.a att ēlu). 
v max (ng – 1) ir transportl īdzekļa ātrums, pie kura vajadz īgā ceļa 
slodzes jauda ir vien āda ar pieejamo jaudu P  wot nāka­
majā zemākā pārnesumā (pārnesums ng – 1). Skat īt 
A2/1.b att ēlu. 
v max (ng – 2) ir transportl īdzekļa ātrums, pie kura vajadz īgā ceļa 
slodzes jauda ir vien āda ar pieejamo jaudu P  wot pārne­
sumā ng – 2.  
Lai noteiktu v  max un ng  vmax , izmanto transportl īdzekļa ātruma vērtības, 
kas noapa ļotas līdz vienai z īmei aiz komata.  
Vajadzīgo ceļa slodzes jaudu, kW, apr ēķina ar šādu vienādojumu:  
P required ¼ f 0 Ü v þ f 1 Ü v 2 þ f 2 Ü v 3 
3 600  
kur: 
v ir iepriekš min ētais transportl īdzekļa ātrums, km/h.  
Pieejamo jaudu pie transportl īdzekļa ātruma v  max pārnesumā ng – 1 vai 
pārnesumā ng – 2 var noteikt no pilnas slodzes jaudas l īknes, P  wot (n), 
ar šādiem vien ādojumiem:  
n ng = (n/v)  ng × v  max (ng);  
n ng – 1  = (n/v)  ng-1 × v  max (ng – 1);  
n ng – 2  = (n/v)  ng-2 × v  max (ng – 2),  
un samazinot pilnas slodzes jaudas l īknes jaudas v ērtības par 10 %.  
Vajadzības gadījumā šo metodi attiecina ar ī uz zemākiem pārnesumiem, 
t. i., ng- 3, ng-4 utt.  
Ja maksim ālo motora apgriezienu ierobežošanas nol ūkos maksim ālie 
motora apgriezieni tiek ierobežoti l īdz n  lim , kas ir zem āka vērtība 
nekā motora apgriezienu skaits, kas atbilst ce ļa slodzes jaudas l īknes 
un pieejam ās jaudas l īknes krustojumam, tad:  
ng vmax = ng  max un v  max = n  lim / (n/v)(ng  max ). ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 554  
A2/1.a att ēls 
Piemērs, kur ng  max ir augstākais pārnesums
  
A2/1.b att ēls 
Piemērs, kur ng  max ir otrs augst ākais pārnesums
  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 555  
j) Lēngaitas pārnesuma neiek ļaušana  
Pēc ražotāja piepras ījuma 1. p ārnesumu var neiek ļaut, ja ir izpild īti visi 
turpmāk norādītie nosacījumi:  
1) transportl īdzekļa saime ir apstiprin āta piekabes vilkšanai;  
2) (n/v)  1 × (v  max / n 95_high  ) > 6,74;  
3) (n/v)  2 × (v  max / n 95_high  ) > 3,85;  
4) transportl īdzeklis, kura masa m  t atbilst turpm āk norādītajam vien ā­
dojumam, sp ēj uzsākt kustību no apst āšanās 4 sekund ēs kalnup ar 
vismaz 12 % sl īpumu piecas atseviš ķas reizes 5 min ūšu laikā. 
m t = m  r0 + 25 kg + (MC – m  r0 – 25 kg) × 0,28  
(šajā vienādojumā koeficientu 0,28 izmanto N kategorijas transport ­
līdzekļiem, kuru kop ējā masa ir l īdz 3,5 tonn ām, un to aizst āj ar 
koeficientu 0,15 M kategorijas transportl īdzekļu gadījumā), 
kur: 
v max ir maksim ālais transportl īdzekļa ātrums, kā noteikts 
2. punktā. i). Attiec ībā uz 3) un 4) punkta nosac ī­
jumiem izmanto tikai v  max vērtību, kas ieg ūta 
prasītās ceļa slodzes jaudas l īknes un attiec īgā 
pārnesuma pieejam ās jaudas l īknes krustpunkt ā. 
Neizmanto v  max vērtību, kas ieg ūta no motora 
apgriezienu skaita ierobežojuma, kurš ne ļauj abām 
šīm līknēm krustoties;  
(n/v)(ng  vmax ) ir koeficients, ko ieg ūst, dalot motora apgriezienus n 
ar transportl īdzekļa ātrumu v p ārnesumam ng  vmax , 
min  -1 /(km/h );  
m r0 ir pašmasa, kg;  
MC ir sast āva kopējā masa (transportl īdzekļa kopējā 
masa + maksim ālā piekabes masa), kg.  
Šajā gadījumā, veicot ciklu dinamometriskaj ā stendā, 1. pārnesumu 
neizmanto un p ārnesumus p ārnumurē, sākot ar 2. p ārnesumu k ā 
1. pārnesumu.  
k) n  min_drive  noteikšana  
n min_drive  ir motora minim ālie apgriezieni, transportl īdzeklim esot 
kustībā, min  -1 ; 
1) n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
2) n  gear = 2, 
i) pārejām no 1. uz 2. p ārnesumu:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
ii) palēninājumiem līdz apstāšanās stāvoklim:  
n min_drive  = n  idle . 
iii) visiem p ārējiem braukšanas apst ākļiem: 
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
3) n  gear > 2, n  min_drive  nosaka šādi: 
n min_drive  = n  idle + 0,125 ×( n  rated – n  idle ). 
Šo vērtību norāda kā n min_drive_set  . ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 556  
Galīgo n  min_drive  rezultātu noapa ļo līdz veselam skaitlim.  Piemērs: 
1 199,5 noapa ļo uz 1 200, 1 199,4 noapa ļo uz 1 199.  
Pēc ražotāja piepras ījuma var izmantot v ērtības, kas liel ākas par n  min_­
drive_set  , attiecībā uz n  gear > 2. Šajā gadījumā ražotājs var noteikt vienu 
vērtību paātrinājuma/nemain īga ātruma posmiem (n  min_drive_up  ) un citu 
vērtību palēninājuma posmiem (n  min_drive_down  ). 
Paraugi, kuru pa ātrinājuma vērtības ≥ - 0,1389 m/s  2 , pieder pie pa ātri­
nājuma/nemain īga ātruma posmiem.  
Turklāt attiecībā uz sākotnējo laika posmu (t  start_phase  ), ražotājs var 
noteikt augst ākas vērtības (n  min_drive_start  un/vai n  min_drive_up_start  ) attie­
cībā uz vērtībām n  min_drive  un/vai n  min_drive_up  attiecībā uz n  gear > 2, nekā 
norādīts iepriekš.  
Sākotnējo laika posmu nosaka ražot ājs, taču tas nedr īkst pārsniegt cikla 
zemā ātruma posmu, un tam j ābeidzas apst āšanās posmā tā, ka īsā 
braucienā nemainās n min_drive  . 
Visām individu āli izraudz ītajām n  min_drive  vērtībām jābūt vienādām vai 
augstākām par n  min_drive_set  , bet tās nedrīkst pārsniegt (2 × n  min_drive_set  ). 
Visas individu āli izraudz ītās n min_drive  vērtības un t  start_phase  iekļauj attie­
cīgajos testa zi ņojumos.  
Kā pilnas slodzes jaudas l īknes apakš ējo robežv ērtību izmanto tikai 
n min_drive_set  saskaņā ar 2. punkta h) apakšpunktu.  
l) TM, transportl īdzekļa testa masa, kg.  
3. Vajadz īgās jaudas, motora apgriezienu, pieejam ās jaudas un iesp ējami 
izmantojam ā pārnesuma apr ēķināšana 
3.1. Vajadz īgās jaudas apr ēķināšana 
Katrai cikla l īknes sekundei j braukšanas pretest ības pārvarēšanai un pa ātri­
nājumam vajadz īgo jaudu apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
kur: 
P required,j  ir vajadzīgā jauda sekund ē j, kW;  
a j ir transportl īdzekļa paātrinājums sekund ē j, m/s  2 , un to apr ēķina 
šādi: 
a j ¼ ðv jþ1 Ä v j Þ 
3,6 Ü ðt jþ1 Ä t j Þ ; 
kr ir koeficients, kas ņem vērā piedziņas mehānisma inerces pretes ­
tību paātrinājuma laik ā un kas noteikts 1,03 apm ērā. 
3.2. Motora apgriezienu noteikšana  
Ja v  j < 1 km/h, pie ņem, ka transportl īdzeklis ir apst ājies un motora apgrie ­
zienu skaits ir n  idle . Pārnesumu p ārslēga sviru ieliek neitr ālajā stāvoklī ar 
atlaistu saj ūgu, izņemot vienu sekundi pirms pa ātrinājuma uzs ākšanas no 
stāvēšanas stāvokļa, kad pirmo p ārnesumu iesl ēdz ar nospiestu saj ūgu. 
Attiecībā uz katru cikla l īknes v  j ≥ 1 km/h un katru p ārnesumu i, i = 1 pret 
ng max , motora apgriezienus, n  i,j , aprēķina ar šādu vienādojumu:  
n i,j = (n/v)  i × v  j 
Aprēķinu veic ar peldoš ā komata skait ļiem, un rezult ātus nenoapa ļo. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 557  
3.3. Iesp ējamo pārnesumu izv ēle attiecībā pret motora apgriezieniem  
Braucot pa ātruma līkni ar v  j , var izvēlēties šādus pārnesumus:  
a) Visi p ārnesumi i < ng  vmax kur n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max1 ; 
b) Visi p ārnesumi i ≥ ng  vmax kur n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max2 ; 
c) 1. pārnesums, ja n  1,j < n  min_drive  . 
Ja a  j < 0 un n  i,j ≤ n idle , n i,j iestata uz n  idle un nospiež saj ūgu. 
Ja a  j ≥ 0 un n  i,j < max(1,15 × n  idle; min. motora apgriezienu skaitu P  wot (n) 
līkne), n  i,j iestata uz maksimumu 1,15 × n  idle vai (n/v)  i x v  j un sajūgu 
iestata uz “nenoteikts”.  
“nenoteikts” ir jebkurš saj ūga statuss starp nospiests un nenospiests, atka ­
rībā no konkr ētā motora un transmisijas konstrukcijas. Šaj ā gadījumā fakti­
skais motora apgriezienu skaits var atš ķirties no apr ēķinātā apgriezienu 
skaita.  
3.4. Pieejam ās jaudas apr ēķināšana 
Katra iesp ējamā pārnesuma i pieejamo jaudu un katru cikla l īknes trans ­
portlīdzekļa ātruma vērtību v  i aprēķina ar šādu vienādojumu:  
P available_i,j  = P  wot (n i,j ) × (1 – (SM + ASM))  
kur: 
P rated ir nominālā jauda, kW;  
P wot ir pieejam ā jauda pie n  i,j pilnas slodzes st āvoklī no pilnas slodzes 
jaudas līknes;  
SM ir droš ības rezerve, kur ā ņemta vērā stacionāra stāvokļa pilnas 
slodzes jaudas l īknes un p ārejas apst ākļos pieejam ās jaudas star ­
pība. Drošības rezerve  SM ir 10 %;  
ASM  ir jaudas papildu droš ības rezerve, ko var piem ērot pēc ražotāja 
pieprasījuma.  
Pēc piepras ījuma ražot ājs sniedz  ASM  vērtības ( wot jaudas samazin ājuma 
procentos), k ā arī P wot (n) datu kopas, k ā parādīts A2/1. tabulas piem ērā. 
Staro sec īgiem datu punktiem izmanto line āro interpol āciju. ASM  nedrīkst 
pārsniegt 50 %.  
ASM  piemērošanai ir nepieciešams apstiprin ātājas iestādes apstiprin ājums.  
A2/1. tabula  
n Pwot  
SM procenti  ASM procenti  P available  
min  -1 kW kW  
700 6,3  10,0  20,0  4,4  
1 000  15,7  10,0  20,0  11,0  
1 500  32,3  10,0  15,0  24,2  
1 800  56,6  10,0  10,0  45,3  
1 900  59,7  10,0  5,0  50,8  
2 000  62,9  10,0  0,0  56,6  
3 000  94,3  10,0  0,0  84,9  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 558  
n Pwot  
SM procenti  ASM procenti  P available  
min  -1 kW kW  
4 000  125,7  10,0  0,0  113,2  
5 000  157,2  10,0  0,0  141,5  
5 700  179,2  10,0  0,0  161,3  
5 800  180,1  10,0  0,0  162,1  
6 000  174,7  10,0  0,0  157,3  
6 200  169,0  10,0  0,0  152,1  
6 400  164,3  10,0  0,0  147,8  
6 600  156,4  10,0  0,0  140,8  
3.5. Iesp ējami izmantojamo p ārnesumu noteikšana  
Iespējami izmantojamos p ārnesumus nosaka saska ņā ar šādiem nosac īju­
miem:  
a) ir izpild īti 3.3. punkta nosac ījumi un  
b) attiecībā uz n  gear > 2, ja P  available_i,j  ≥ P required,j  . 
Sākotnējais pārnesums, kas j āizmanto cikla l īknes katrā sekundē j, ir augst ā­
kais galīgais iespējamais pārnesums, i  max . Sākot braukšanu no st āvēšanas 
stāvokļa, izmanto tikai pirmo p ārnesumu.  
Zemākais galīgais iespējamais pārnesums ir i  min . 
4. Papildu pras ības pārnesumu izmantošanas korekcij ām un/vai modifik ācijām 
Sākotnējo pārnesumu izv ēli pārbauda un izmaina, lai nepie ļautu pārmērīgi 
biežu pārnesumu p ārslēgšanu un nodrošin ātu braukšanas īpašības un prak ­
tiskumu.  
Paātrinājuma posms ir par 2 sekund ēm ilgāks laikposms, kur ā transportl ī­
dzekļa ātrums ≥ 1 km/h un kur ā monotoni palielin ās transportl īdzekļa 
ātrums. Pal ēninājuma posms ir par 2 sekund ēm ilgāks laikposms, kur ā 
transportl īdzekļa ātrums ≥ 1 km/h un kur ā monotoni pal ēninās transportl ī­
dzekļa ātrums.  
Korekcijas un/vai modifik ācijas veic saska ņā ar turpm āk uzskait ītajām 
prasībām. 
a) Ja par vienu pak āpi augstāks pārnesums (n+1) ir nepieciešams tikai uz 
1 sekundi un pirms tam un p ēc tam pārnesumi ir tie paši (n) vai viens no 
tiem ir par vienu pak āpi zemāks (n-1), p ārnesumu (n+1) kori ģē uz 
pārnesumu n.  
Piemēri: 
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1;  
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i – 2 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 2;  
Pārnesumu sec ību i – 2, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 2, i – 1, i – 1.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 559  
Kad transportl īdzekļa ātrums ir ≥ 1 km/h, pa ātrinājumos lietotos p ārne­
sumus izmanto vismaz 2 sekundes (piem ēram, pārnesumu sec ību 1, 2, 3, 
3, 3, 3, 3 aizst āj ar 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Šo pras ību nepiem ēro paātrinā­
juma posm ā pārslēdzoties uz zem āku pārnesumu. P ārslēgšanos uz zem ā­
kiem pārnesumiem kori ģē saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu. Pa ātri­
nājuma posmos p ārnesumus neizlaiž.  
Savukārt pārejā no paātrinājuma posma uz nemain īga ātruma posmu ir 
atļauts pārslēgties pa diviem p ārnesumiem uz augšu, ja nemain īga 
ātruma posms ilgst vair āk par 5 sekund ēm. 
b) Ja pa ātrinājuma posm ā pārnesums ir j āsamazina, atz īmē pārnesumu 
(i DS ), uz kuru ir j āpārslēdzas šajā laikā. Koriģēšanas proced ūras sākuma 
punktu nosaka vai nu k ā pēdējo iepriekš ējo sekundi, kad tika noteikts 
i DS , vai kā paātrinājuma posma s ākuma punktu, ja visu laiku paraugiem 
pirms tam p ārnesums bija > i  DS . Tad veic š ādu pārbaudi.  
Lūkojoties no pa ātrinājuma posma beig ām, nosaka v ēlāko 10 sekunžu 
laika rāmi, kurā ir bijis iesl ēgts i  DS uz 2 vai vair ākām sekund ēm pēc 
kārtas vai uz 2 vai vair ākām atseviš ķām sekund ēm. Koriģēšanas proce ­
dūras beigu punkts ir br īdis, kad p ēdējo reizi lietots i  DS šajā laika inter ­
vālā. Laikposm ā no kori ģēšanas proced ūras sākuma līdz tās beigām 
koriģē visas pras ības, kas piem ērojamas par i  DS lielākiem pārnesumiem, 
uz prasībām, kas piem ērojamas i  DS . 
Laikposm ā no koriģēšanas proced ūras beigām līdz paātrinājuma posma 
beigām noņem visus p ārnesumus uz leju, kas ilguši tikai vienu sekundi 
un kas tika p ārslēgti par vienu p ārnesuma pak āpi. Ja pārnesums uz leju 
tika veikts par div ām pārnesuma pak āpēm, visas pras ības, kas piem ēro­
jamas i  DS un par to liel ākiem pārnesumiem l īdz brīdim, kad p ēdējo reizi 
ir veikta p ārslēgšanās uz i  DS , koriģē uz (i  DS + 1).  
Šo pēdējo korekciju veic ar ī paātrinājuma posmam no t ā sākuma līdz tā 
beigām, ja netika identific ēts 10 sekunžu laika interv āls, kurā ir bijis 
ieslēgts i  DS uz 2 vai vair ākām sekund ēm pēc kārtas vai uz 2 vai 
vairākām atseviš ķām sekund ēm. 
Piemēri: 
i) Ja sākotnēji aprēķinātais pārnesuma lietojums ir:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4], 4, 4,  3, 4, 4, 4,  
pārnesuma lietošanu kori ģē šādi: 
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4.  
ii) Ja sākotnēji aprēķinātais pārnesuma lietojums ir:  
2, 2, 3, [3, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4,  3, 4,  
pārnesuma lietošanu kori ģē šādi: 
2, 2, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4,  4, 4.  
iii) Ja sākotnēji aprēķinātais pārnesuma lietojums ir:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4,  3, 3, 4,  
pārnesuma lietošanu kori ģē šādi: 
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 4.  
Pirmais 10 sekunžu laika r āmis šajos piem ēros ir atz īmēts kvadrātie­
kavās. 
Pasvītrotie pārnesumi (piem ēram, 3) ir pārnesumi, kuri var ētu izraisīt 
pirms tiem esošo p ārnesumu kori ģēšanu.  
Šo korekciju neveic 1. p ārnesumam.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 560  
c) Ja i pārnesumu izmanto laika sec ībā no 1 līdz 5 sekund ēm un ja p ārne­
sums pirms š īs secības ir par vienu pak āpi zemāks un pārnesums p ēc šīs 
secības ir par vienu vai div ām pakāpēm zemāks nekā šīs secības laikā, 
vai ja pārnesums pirms š īs secības ir par div ām pakāpēm zemāks un pēc 
šīs secības par vienu pak āpi zemāks nekā šīs secības laikā, secības 
pārnesumu kori ģē uz pārnesumu maksimumu pirms un p ēc šīs secības. 
Piemēri: 
i) Pārnesumu sec ību i – 1, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1;  
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i – 2 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 2;  
Pārnesumu sec ību i – 2, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 2, i – 1, i – 1.  
ii) Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i – 2 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
Pārnesumu sec ību i – 2, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1.  
iii) Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i – 2 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
Pārnesumu sec ību i – 2, i, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
iv) Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i, i – 2 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
Pārnesumu sec ību i – 2, i, i, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
v) Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Pārnesumu sec ību i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 aizst āj ar šādu: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
Pārnesumu sec ību i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 aizst āj ar šādu: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Visos i)–v) apakšpunkta gad ījumos iev ēro, ka i-1 ≥ i min . 
d) Pārejā no paātrinājuma vai nemain īga ātruma posma uz pal ēninājuma 
posmu neveic p ārslēgšanos uz augst āku pārnesumu, ja p ārnesums 
posmā, kas seko p ēc palēninājuma posma, ir zem āks nekā uz augšu 
pārslēgtais pārnesums.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 561  
Piemērs: 
Ja v  i ≤ v i+1 un v  i+2 < v  i+1 un pārnesums i = 4 un p ārnesums (i + 1 = 5) 
un pārnesums ( i + 2 = 5), tad p ārnesums (i + 1) un p ārnesums (i + 2) ir 
jānorāda kā 4. pārnesums, ja p ārnesums posm ā, kas seko p ēc palēninā­
juma posma, ir 4. p ārnesums vai zem āks. Visiem turpm ākajiem cikla 
līknes punktiem, kuros pal ēninājuma posm ā ir 5. pārnesums, šo p ārne­
sumu arī norāda kā 4. pārnesumu. Ja p ārnesums p ēc palēninājuma 
posma ir 5. p ārnesums, veic p ārslēgšanu uz augšu.  
Ja pārejas un s ākotnējā palēninājuma posma laik ā notiek pārslēgšanās uz 
augšu par 2 p ārnesuma pak āpēm, veic p ārslēgšanu par 1 p ārnesuma 
pakāpi uz augšu.  
Palēninājuma posm ā neveic p ārslēgšanos uz augst āku pārnesuma pak āpi. 
e) Palēninājuma posm ā izmanto p ārnesumus ar n  gear > 2, kam ēr motora 
apgriezieni nesamazin ās zem n  min_drive  . 
Palēninājuma posm ā cikla īsa brauciena laik ā (nevis īsa brauciena 
beigās) izmanto 2. p ārnesumu, kam ēr motora apgriezieni nesamazin ās 
zem (0,9 × n  idle ). 
Ja motora apgriezieni samazin ās zem n  idle , nospiež saj ūgu. 
Ja palēninājuma posms ir īsa brauciena p ēdējā daļa neilgi pirms apst ā­ 
šanās posma, izmanto 2. p ārnesumu l īdz brīdim, kad motora ātrums 
samazinās zem n  idle . 
f) Ja pal ēninājuma posm ā pārnesumu sec ība starp div ām 3 vai vair āk 
sekunžu ilguš ām pārnesumu sec ībām ilgst tikai 1 sekundi, to aizst āj ar 
0 pārnesumu un nospiež saj ūgu. 
Ja palēninājuma posm ā pārnesumu sec ība starp div ām 3 vai vair āk 
sekunžu ilguš ām pārnesumu sec ībām ilgst 2 sekundes vai vair āk, to 
aizstāj ar 0 pārnesumu 1. sekund ē, savukārt 2. sekund ē — ar pārnesumu, 
kas seko aiz 2. sekundes laikposma. Saj ūgu nospiež 1. sekund ē. 
Piemērs: Pārnesumu sec ību 5, 4, 4, 2 aizst āj ar 5, 0, 2, 2.  
Šo prasību piemēro tikai tad, ja p ārnesums, kas seko p ēc 2. sekundes, ir 
>0. 
Ja viena p ēc otras notiek vair ākas pārnesumu sec ības ar ilgumu 1 vai 
2 sekundes, veic š ādas korekcijas:  
Pārnesumu sec ību i, i, i, i - 1, i - 1, i - 2 vai i, i, i, i - 1, i - 2, i - 2 aizst āj 
ar i, i, i, 0, i - 2, i - 2.  
Pārnesumu sec ību i, i, i, i - 1, i - 2, i - 3 vai i, i, i, i - 2, i - 2, i - 3, vai 
citu iespējamu kombin āciju aizstāj ar i, i, i, 0, i - 3, i - 3.  
Šo maiņu piemēro arī pārnesumu sec ībām gadījumos, kad pa ātrinājums 
ir ≥ 0 pirmās 2 sekundes un < 0 trešaj ā sekundē vai kad pa ātrinājums ≥ 
0 pēdējās 2 sekundes.  
Ekstremālām transmisiju konstrukcij ām ir iesp ējams, ka p ārnesumu 
secības, kas viena p ēc otras ilgst 1 vai 2 sekundes, var ilgt l īdz pat 
7 sekund ēm. Šādos gadījumos iepriekš raksturoto korekciju papildina 
ar šādām korekcij ām, kas jāveic otraj ā kārtā: 
Pārnesuma sec ību j, 0, i, i, i - 1, k ar j > (i + 1) un k ≤ (i – 1) aizst āj ar 
j, 0, i - 1, i - 1, i - 1, k, ja p ārnesums (i – 1) ir vienu vai divas pak āpes 
zemāks par i  max šīs secības trešaj ā sekundē (viena pak āpe pēc 0 pārne­
suma).  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 562  
Ja pārnesums (i – 1) ir vair āk nekā par divām pakāpēm zemāks par i  max 
šīs secības 3. sekund ē, pārnesumu sec ību j, 0, i, i, i - 1, k ar j > (i + 1) 
un k ≤ (i – 1) aizst āj ar j, 0, 0, k, k, k.  
Pārnesuma sec ību j, 0, i, i, i-2, k ar j > (i + 1) un k ≤ (i – 2) aizst āj ar j, 
0, i - 2, i - 2, i - 2, k, ja p ārnesums (i – 2) ir vienu vai divas pak āpes 
zemāks par i  max šīs secības trešaj ā sekundē (viena pak āpe pēc 0 pārne­
suma).  
Ja pārnesums (i – 2) ir vair āk nekā par divām pakāpēm zemāks par i  max 
šīs secības 3. sekund ē, pārnesumu sec ību j, 0, i, i, i - 2, k ar j > (i + 1) 
un k ≤ (i – 2) aizst āj ar j, 0, 0, k, k, k.  
Visos šaj ā apakšpunkt ā norādītajos gad ījumos uz 1 sekundi nospiež 
sajūgu (0 pārnesums), lai šaj ā sekundē nebūtu pārāk augsti motora 
apgriezieni. Ja šis nav tas gad ījums un ja ražot ājs pieprasa, ir at ļauts 
uzreiz izmantot n ākamās sekundes zem āko pārnesumu, nevis p ārslēgties 
uz 0 pārnesumu, p ārslēdzoties uz leju l īdz par 3 p ārnesumu pak āpēm. Ja 
izmanto šo iesp ēju, to reģistrē. 
Ja palēninājuma posms ir īsa brauciena p ēdējā daļa neilgi pirms apst ā­ 
šanās posma un ja p ēdējo pārnesumu, kas >0, pirms apst āšanās posma 
izmanto ne ilg āk kā 2 sekundes, t ā vietā izmanto 0 p ārnesumu un 
pārnesumu sviru ieliek neitr ālā stāvoklī un atlaiž saj ūgu. 
Piemēri: Pārnesumu sec ību 4, 0, 2, 2, 0 p ēdējās piecās sekundēs pirms 
apstāšanās posma aizst āj ar 4, 0, 0, 0, 0. P ārnesumu sec ību 4, 3, 3, 0 
pēdējās četrās sekundēs pirms apst āšanās posma aizst āj ar 4, 0, 0, 0.  
Šajos pal ēninājuma posmos nav at ļauts pārslēgties uz pirmo p ārnesumu.  
5. Papildpielikuma 4. punkta a)–f) apakšpunktu piem ēro secīgi, katrā gadījumā 
pārbaudot visu cikla l īkni. Tā kā 4. punkta a)–f) apakšpunkta izmai ņu 
rezultātā var izmantot jaunas p ārnesumu lietošanas sec ības, šīs jaunās pārne­
sumu lietošanas sec ības pārbauda trīs reizes un p ēc vajadzības izmaina.  
Lai būtu iespējams nov ērtēt aprēķina pareiz ību, aprēķina un visos attiec ī­
gajos testa zi ņojumos nor āda vidējo pārnesumu pie ātruma v ≥ 1 km/h, kas 
noapaļots līdz četrām decimālzīmēm aiz komata.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 563  
3. papildpielikums  
Rezervēts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 564  
4. papildpielikums  
Ceļa slodzes un dinamometra iestat īšana  
1. Darb ības joma  
Šajā papildpielikum ā ir aprakst īta testa transportl īdzekļa ceļa slodzes 
noteikšana un š īs ceļas slodzes p ārnešana uz šasijas dinamometru.  
2. Termini un defin īcijas 
2.1. Rezerv ēts 
2.2. Atskaites ātruma punkti s ākas pie 20 km/h ar palielin ājumiem ik pa 
10 km/h un augst āko atskaites ātrumu saska ņā ar turpm āk izklāstī­
tajiem noteikumiem.  
a) Augstākais atskaites ātruma punkts ir 130 km/h vai atskaites 
ātruma punkts tieši virs piem ērojamā testa cikla maksim ālā 
ātruma, ja š ī vērtība ir maz āka par 130 km/h. Gad ījumā, ja 
piemērojamam testa ciklam ir maz āk par 4 cikla posmiem 
(zems, vid ējs, augsts un ļoti augsts), k ā arī pēc ražotāja piepra­
sījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju augst āko atskaites 
ātrumu var palielin āt līdz atskaites ātruma punktam tieši virs 
nākamā augstākā posma maksim ālajam ātrumam, bet ne augst āk 
par 130 km/h. Šaj ā gadījumā ceļa slodzi nosaka un šasijas dina ­
mometru iestata ar t ādiem pašiem atskaites ātruma punktiem.  
b) Ja atskaites ātruma punkts, kas piem ērojams ciklam un kam 
pieskaita 14 km/h, p ārsniedz vai ir vien āds ar transportl īdzekļa 
maksimālo ātrumu v  max , šo atskaites ātruma punktu izsl ēdz no 
brīvskrējiena testa un no šasijas dinamometra iestat ījuma. Nāka­
mais zem ākais atskaites ātruma punkts k ļūst par augst āko 
atskaites ātruma punktu transportl īdzeklim.  
2.3. Ja nav nor ādīts citādi, ciklam vajadz īgo enerģiju saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 5. punktu apr ēķina piemērojamā braukšanas cikla 
mērķa ātruma līknē. 
▼M3 
2.4. f  0 , f 1 , f 2 ir ceļa slodzes koeficienti ce ļa slodzes vien ādojumā 
F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , kas noteikti saska ņā ar šo papildpieli ­
kumu.  
f 0 ir konstantas ce ļa slodzes koeficients, ko noapa ļo līdz vienai 
zīmei aiz komata, N;  
f 1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, ko noapa ļo līdz trim 
zīmēm aiz komata, N/(km/h);  
f 2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficients, ko noapa ļo līdz piecām 
zīmēm aiz komata, N/(km/h)  2 . 
Ja nav nor ādīts citādi, ceļa slodzes koeficientus apr ēķina ar maz āko 
kvadrātu regresijas anal īzi dažādos atskaites ātruma punktos.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 565  
2.5. Rot ācijas masa  
2.5.1. m  r noteikšana  
m r ir ekvivalent ā faktiskā masa, ko veido visi rite ņi un transportl ī­
dzekļa komponenti, kuri ar rite ņiem rotē uz ceļa, pārnesumu 
pārslēgam esot neitr ālā stāvoklī, un ko izsaka kilogramos (kg). m  r 
mēra vai apr ēķina, izmantojot atbilst īgu paņēmienu, ko ir at ļāvusi 
apstiprinātāja iestāde. Alternat īvi m  r var aplēst 3 % apm ērā no 
pašmasas, pieskaitot 25 kg.  
2.5.2. Rot ācijas masas piem ērošana ce ļa slodzei  
Brīvskrējiena laikus p ārvērš spēkos un otr ādi, ņemot vērā piemēro­
jamo testa masu, kam pieskaita m  r . To piem ēro mērījumiem uz ce ļa, 
kā arī uz šasijas dinamometra.  
2.5.3. Rot ācijas masas piem ērošana inerces iestat īšanai 
▼M3 
Ja transportl īdzekli test ē uz dinamometra 4 WD darbības režīmā, 
piemērojamajai testa masai nor āda ekvivalentu dinamometrisk ā 
stenda inerces masu.  
▼B 
Pretējā gadījumā šasijas dinamometra ekvivalento inerces masu 
nosaka pret piem ērojamo testa masu, kam pieskaita vai nu to rite ņu 
ekvivalento faktisko masu, kuri neietekm ē mērījumu rezult ātus, vai 
50 % no m  r . 
▼M3 
2.6. Testa masas iestat īšanai piem ēro papildu masas t ā, lai transportl ī­
dzekļa masas sadal ījums būtu apmēram tāds pats k ā masas sadal ī­
jums transportl īdzeklim ar masu nokomplekt ētā stāvoklī. N katego ­
rijas transportl īdzekļiem vai pasažieru transportl īdzekļiem, kas atva ­
sināti no N kategorijas transportl īdzekļiem, papildu masas izvieto 
reprezentat īvā veidā, un šo izvietojumu pamato p ēc apstiprin ātājas 
iestādes piepras ījuma. Transportl īdzekļa masas sadal ījumu ietver 
visos attiec īgajos testa zi ņojumos un izmanto visos turpm ākos ceļa 
slodzes noteikšanas testos.  
3. Visp ārīgas prasības 
Ražotājs ir atbild īgs par ce ļa slodzes koeficientu precizit āti un to 
nodrošina katram ce ļa slodzes saimes ietvaros ražotajam transportl ī­
dzeklim. Ce ļa slodzes noteikšan ā, simulācijā un apr ēķināšanas 
metodēs neizmanto pielaides, lai izvair ītos no pārāk zema saražoto 
transportl īdzekļu ceļa slodzes nov ērtējuma. Pēc apstiprin ātājas 
iestādes piepras ījuma pier āda atseviš ķa transportl īdzekļa ceļas 
slodzes koeficientu precizit āti. 
3.1. Visp ārīgā mērījumu precizit āte, precīzumspēja, izšķirtspēja un 
frekvence  
Vajadzīgā mērījumu visp ārējā precizitāte ir norādīta turpmāk. 
a) Transportl īdzekļa ātruma precizit āte: ± 0,2 km/h ar m ērījumu 
frekvenci vismaz 10 Hz apm ērā 
b) Laiks: min. precizit āte: ± 10 ms; min. prec īzumspēja un izšķirt­
spēja:10 ms;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 566  
c) Riteņu griezes momenta precizit āte: ± 6 Nm vai ± 0,5 % no 
maksimālā izmērītā kopējā griezes momenta atkar ībā no tā, 
kas ir liel āks, attiec ībā uz visu transportl īdzekli, ar m ērījumu 
frekvenci vismaz 10 Hz apm ērā; 
d) Vēja ātruma precizit āte: ± 0,3 m/s ar m ērījumu frekvenci vismaz 
1 Hz apm ērā; 
e) Vēja virziena precizit āte: ± 3 ar m ērījumu frekvenci vismaz 1 Hz 
apmērā. 
f) Atmosf ēras temperat ūras precizit āte: ± 1 °C ar m ērījumu 
frekvenci vismaz 0,1 Hz apm ērā; 
g) Atmosf ēras spiediena precizit āte: ± 0,3 kPa ar m ērījumu 
frekvenci vismaz 0,1 Hz apm ērā; 
h) Transportl īdzekļa masa, ko m ēra uz tiem pašiem svariem pirms 
un pēc testa: ± 10 kg (± 20 kg transportl īdzekļiem > 4 000 kg);  
i) Riepu spiediena precizit āte: ± 5 kPa;  
j) Riteņa rotācijas ātruma precizit āte: ± 0,05 s  – 1 vai 1 % atkar ībā 
no tā, kas ir liel āks. 
▼B 
3.2. Aerodinamisk ā tuneļa kritēriji 
3.2.1. V ēja ātrums  
Vēja ātrums mērījuma laik ā testa nodal ījuma centr ā saglabājas ± 
2 km/h. Iesp ējamam vēja ātrumam j ābūt vismaz 140 km/h.  
3.2.2. Gaisa temperat ūra 
Gaisa temperat ūra mērījuma laik ā testa nodal ījuma centr ā saglabājas 
± 3 °C. Gaisa temperat ūras sadalījums pie sprauslas atveres sagla ­
bājas ± 3 °C.  
3.2.3. Turbulence  
Režģī ar 3x3 nodal ījumiem ar vien ādām atstarp ēm pāri visai sprau ­
slas atverei turbulences intensit āte, Tu, nep ārsniedz 1 %. Skat īt 
A4/1. attēlu. 
A4/1. attēls 
Turbulences intensit āte
 
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
kur: 
Tu ir turbulences intensit āte; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 567  
u′ ir turbulent ās plūsmas svārstības, m/s;  
U ∞ ir brīvas plūsmas ātrums, m/s.  
3.2.4. Stabils blo ķēšanas koeficients  
Transportl īdzekļa bloķēšanas koeficients ε sb , ko izsaka k ā transport ­
līdzekļa frontālās daļas un sprauslas atveres dal ījumu, kuru apr ēķina 
ar turpmāk norādīto vienādojumu, nep ārsniedz 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
kur: 
ε sb ir transportl īdzekļa bloķēšanas koeficients;  
A f ir transportl īdzekļa frontālā daļa, m  2 ; 
A nozzle  ir sprauslas atveres da ļa, m  2 . 
▼M3 
3.2.5. Rite ņu griešan ās 
Lai pienācīgi noteiktu rite ņu aerodinamisko ietekmi, testa transport ­
līdzekļa riteņi rotē tādā ātrumā, lai rezult ātā iegūtais transportl ī­
dzekļa ātrums būtu ± 3 km/h robež ās no vēja ātruma.  
3.2.6. Kust īgā siksna  
Lai imitētu šķidrumu pl ūsmu pie testa transportl īdzekļa šasijas da ļas, 
aerodinamiskajam tunelim ir kust īgā siksna, kas stiepjas no trans ­
portlīdzekļa priekšējās daļas līdz aizmugurei. Kust īgās siksnas 
ātrumam j ābūt ± 3 km/h robež ās no vēja ātruma.  
3.2.7. Š ķidrumu pl ūsmas leņķis 
Deviņos vienm ērīgi sadalītos punktos virs sprauslas abu le ņķu – 
garensveres le ņķa α un orient ācijas leņķa β (Y-, Z-plakne) – vid ējā 
kvadrātiskā novirze pie sprauslas atveres nedr īkst pārsniegt 1°.  
▼B 
3.2.8. Gaisa spiediens  
Deviņos vienm ērīgi sadalītos punktos virs sprauslas kop ējā spie­
diena standartnovirzei pie sprauslas atveres j ābūt vienādai ar vai 
mazākai par 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
kur: 
σ ir spiediena koeficienta standartnovirze  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t ir kopējā spiediena vari ācija starp m ērījumu punktiem, N/m  2 ; 
q ir dinamiskais spiediens, N/ m  2 . 
Spiediena koeficienta cp absol ūtā starpība 3 metru garum ā uz 
priekšu un 3 metru garum ā uz aizmuguri no l īdzsvara centra tukš ā 
testa nodal ījumā un sprauslas atveres centra augstum ā nedrīkst 
atšķirties par vair āk kā ± 0,02.  ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 568  
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï  0,02  
kur: 
cp ir spiediena koeficients.  
3.2.9. Robe žslāņa biezums  
Pie x = 0 (līdzsvara centra punkts) v ēja ātrumam jābūt vismaz 99 % 
apmērā no ieplūdes ātruma 30 mm virs aerodinamisk ā tuneļa grīdas. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm 
kur: 
δ 99 ir attāluma perpendikula pret ce ļu, kur ir sasniegti 99 % no 
brīvās plūsmas ātruma (robežsl āņa biezums).  
3.2.10. Ierobe žojošais blo ķēšanas koeficients  
Ierobežotā jsistēmu nedr īkst mont ēt transportl īdzekļa priekšpus ē. 
Transportl īdzekļa frontālās daļas relatīvais bloķēšanas koeficients, 
ko rada ierobežotā jsistēma, ε restr , nedrīkst pārsniegt 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
kur: 
ε restr ir ierobežotā jsistēmas relat īvais bloķēšanas koeficients;  
A restr ir ierobežotā jsistēmas front ālā daļa, kas projic ējas uz sprauslas 
priekšē jās virsmas, m  2 ; 
A f ir transportl īdzekļa frontālā daļa, m  2 . 
3.2.11. Lī dzsvara mē rījumu precizit āte x-virzien ā 
Iegūtā spēka neprecizit āte x-virzien ā nedrīkst pārsniegt ± 5 N. Izm ē­
rītā spēka izšķ irtspējai jābūt ± 3 N robežā s. 
▼M3 
3.2.12. M ērījumu prec īzumspēja 
Izmērītā spēka precīzumspējai jābūt ± 3 N robež ās. 
▼B 
4. Ce ļa slodzes mē rījums uz ce ļa 
4.1. Ce ļa testa prasības 
4.1.1. Ce ļa testa atmosf ēras apstākļi 
▼M3 
4.1.1.1. Pie ļaujamie v ēja apstā kļi 
Maksimāli pieļaujamie v ēja apstā kļi ceļa slodzes noteikšanai ir 
aprakstīti 4.1.1.1.1. un 4.1.1.1.2. punkt ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 569  
Lai noteiktu izmantošanai paredz ētā anemometrijas veida atbilst ību, 
nosaka v ēja ātruma vid ējo aritmētisko vērtību, nepārtraukti m ērot 
vēja ātrumu ar atz ītu meteorolo ģisku instrumentu viet ā un augstum ā 
virs ceļa līmeņa gar testa ce ļu, kur past āv reprezentat īvākie vēja 
apstākļi. 
Ja tajā pašā testa trases da ļā nevar veikt testus pret ējos virzienos 
(piemēram, uz ov ālas testa trases ar oblig ātu braukšanas virzienu), 
katrā testa trases da ļā mēra vēja ātrumu un virzienu. Šaj ā gadījumā 
augstākā izmērītā vēja ātruma vid ējā aritmētiskā vērtība nosaka 
izmantojam ās anemometrijas veidu un zem ākās vēja ātruma vid ējās 
aritmētiskās vērtības kritēriju vēja korekcijas neveikšanai.  
4.1.1.1.1. Pie ļaujamie v ēja apstākļi, izmantojot stacion āro anemometriju  
Stacionāro anemometriju izmanto tikai tad, ja v ēja ātrumi 5 sekunžu 
laikposmā ir vidēji mazāki par 5 m/s un ja liel ākie vēja ātrumi ir 
mazāki par 8 m/s uz maz āk nekā 2 sekund ēm. Turklāt vēja ātruma 
vidējā vektora komponentam vis ā testa ce ļā jābūt mazākam par 
2 m/s katr ā derīgā brauciena p ārī. Analīzē neiekļauj braucienu 
pārus, kas neatbilst min ētajiem krit ērijiem. Vēja korekcijas apr ēķina 
saskaņā ar 4.5.3. punktu. V ēja korekciju var neveikt, ja maz ākai 
vidējais aritm ētiskais vēja ātrums ir 2 m/s vai maz āks. 
4.1.1.1.2. Pie ļaujamie v ēja apstākļi, izmantojot ieb ūvēto anemometriju  
Lai testā izmantotu ieb ūvēto anemometru, izmanto 4.3.2. punkt ā 
aprakstīto ierīci. Vidējam aritm ētiskajam v ēja ātrumam katra der īga 
braucienu p āra laikā virs testa ce ļa jābūt mazākam par 7 m/s, un 
vēja ātruma maksimumam j ābūt mazākam par 10 m/s vair āk nekā 
2 sekunžu period ā. Turklāt vēja ātruma vid ējā vektora komponentam 
visā ceļā jābūt mazākam par 4 m/s katr ā derīgā braucienu p ārī. 
Analīzē neiekļauj braucienu p ārus, kas neatbilst min ētajiem krit ēri­
jiem. 
▼B 
4.1.1.2. Atmosf ēras temperat ūra 
Atmosfēras temperat ūrai jābūt no 5 °C l īdz 35 °C ieskaitot.  
Ja augstākās un zem ākās izmērītās temperat ūras starpība brīvskrē­
jiena testa laik ā ir lielāka par 5 °C, katram testa braucienam atse ­
višķi piemēro temperat ūras korekciju ar š ā testa brauciena vid ējo 
aritmētisko vides temperat ūru. 
Tādā gadījumā ceļa slodzes koeficientu f  0 , f 1 un f  2 vērtības nosaka 
un koriģē katram atseviš ķam testa braucienam. Gal īgais f  0 , f 1 un f  2 
vērtību kopums ir attiec īgi atseviš ķi koriģētu koeficientu f  0 , f 1 un f  2 
vidējās aritmētiskās vērtības. 
Ražotājs var izv ēlēties veikt br īvskrējienus temperat ūrā no 1 °C l īdz 
5 °C. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 570  
4.1.2. Testa ce ļš 
Ceļa virsmai j ābūt līdzenai, vienm ērīgai, tīrai, sausai un br īvai no 
šķēršļiem, kā arī nedrīkst traucēt vējš, kas var ētu kavēt ceļa slodzes 
mērījumus, un ce ļa virsmas strukt ūrai un sast āvam jāatspoguļo 
pašreizējās pilsētas ceļu un automa ģistrāļu virsmas. Testa ce ļa 
garenvirziena sl īpums nedr īkst pārsniegt ± 1 %. Viet ējais slīpums 
starp jebkuriem punktiem 3 metru att ālumā nedrīkst par vair āk kā 
± 0,5 % atš ķirties no š ī garenvirziena sl īpum. Ja taj ā pašā testa trases 
daļā nevar veikt testus pret ējos virzienos (piem ēram, uz ov ālas testa 
trases ar oblig ātu braukšanas virzienu), paral ēlu testa trases 
segmentu garenvirziena sl īpumu summai j ābūt no 0 līdz augšupv ēr­
stam slīpumam 0,1 % apm ērā. Testa ce ļa maksim ālajam sāngā­
zumam jābūt 1,5 %.  
4.2. Sagatavošana  
4.2.1. Testa transportl īdzeklis  
Visu testa transportl īdzekļu visiem komponentiem ir j āatbilst ražo ­
jumu sērijai vai, ja transportl īdzeklis atš ķiras no ražot ā transportl ī­
dzekļa, visos attiec īgajos testa zi ņojumos jāietver pilns apraksts.  
▼M3 
4.2.1.1. Testa transportl īdzekļa atlases pras ības 
4.2.1.1.1. Neizmantojot interpol ācijas metodi  
No saimes (skat īt šā pielikuma 5.6. un 5.7. punktu) izv ēlas testa 
transportl īdzekli (transportl īdzeklis H) ar attiec īgiem ceļa slodzes 
parametriem (t. i., masu, aerodinamisko pretest ību un riepu rites 
pretestību) un augst āko ciklā vajadzīgās enerģijas rādītāju. 
Ja nav zin āma vienas interpol ācijas saimes daž ādu riteņu aerodina ­
miskā ietekme, izv ēlas augstāko paredzamo aerodinamisko pretes ­
tību. Augst ākā aerodinamisk ā pretestība paredzama rite ņiem ar 
a) lielāko platumu, b) liel āko diametru un c) atv ērtāko konstrukciju 
(minētajā secībā). 
Riteņus izvēlas, papildus iev ērojot pras ību par liel āko ciklā vaja­
dzīgās enerģijas rādītāju. 
4.2.1.1.2. Izmantojot interpol ācijas metodi  
Pēc ražotāja piepras ījuma var izmantot interpol ācijas metodi.  
Šādā gadījumā no saimes izv ēlas divus testa transportl īdzekļus, kas 
atbilst attiec īgajai saimes pras ībai. 
Testa transportl īdzeklis H ir transportl īdzeklis, kam ir liel āks 
(vēlams, visliel ākais) cikl ā vajadzīgās enerģijas rādītājs šajā izlasē, 
testa transportl īdzeklis L ir transportl īdzeklis, kam ir maz āks 
(vēlams, vismaz ākais) cikl ā vajadzīgās enerģijas rādītājs šajā izlasē. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 571  
Visiem neoblig ātā aprīkojuma elementiem un/vai virsb ūves formām, 
ko nav paredz ēts ņemt vērā, piemērojot interpol ācijas metodi, ir 
jābūt identisk ām gan testa transportl īdzeklim H, gan testa transport ­
līdzeklim L t ā, lai šie neoblig ātā aprīkojuma elementi rad ītu 
augstāko ciklā vajadzīgās enerģijas rādītāju savu attiec īgo ceļa 
slodzes parametru d ēļ (t. i., masas, aerodinamisk ās pretestības un 
riepu rites pretest ības dēļ). 
Gadījumā, ja atseviš ķus transportl īdzekļus var pieg ādāt ar standarta 
riteņiem un riep ām pilnā komplekt ācijā un ziemas riep ām (kas apz ī­
mētas ar 3 kalnu smail ēm un sniegp ārsliņu – 3PMS) piln ā komplek ­
tācijā ar vai bez rite ņiem, uzskat āms, ka šie papildu rite ņi/riepas nav 
neobligātais aprīkojums.  
Vadlīniju veidā starp transportl īdzekļiem H un L ir j āievēro šādas 
minimālās deltas attiec ībā uz šiem ce ļa slodzi raksturojošiem para ­
metriem:  
i) masa vismaz 30 kg;  
ii) rites pretest ība vismaz 1,0 kg/t;  
iii) aerodinamisk ā pretestība C  D × A vismaz 0,05 m  2 . 
Lai starp transportl īdzekļiem H un L b ūtu pietiekama delta attiec ībā 
uz konkrēto ceļa slodzi raksturojošo parametru, ražot ājs var mākslīgi 
pasliktināt transportl īdzekli H, piem ēram, piem ērojot lielāku testa 
masu.  
4.2.1.2. Saim ēm piemērojamās prasības 
4.2.1.2.1. Pras ības interpol ācijas saimes piem ērošanai, neizmantojot interpol ā­
cijas metodi  
Interpolācijas saimes noteikšanas krit ēriji sniegti š ā pielikuma 
5.6. punkt ā. 
4.2.1.2.2. Pras ības interpol ācijas saimes piem ērošanai, izmantojot interpol ā­
cijas metodi, ir š ādas: 
a) jāizpilda š ā pielikuma 5.6. punkt ā uzskaitītie interpol ācijas 
saimes krit ēriji; 
b) jāizpilda šā 6. papildpielikuma 2.3.1. un 2.3.2. punkt ā uzskaitītās 
prasības; 
c) jāveic 7. papildpielikuma 3.2.3.2. punkt ā sniegtie apr ēķini. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 572  
4.2.1.2.3. Ce ļa slodzes saimes piem ērošana  
4.2.1.2.3.1. P ēc ražotāja piepras ījuma un ja ir atbilst ība šā pielikuma 5.7. punkta 
kritērijiem, apr ēķina interpol ācijas saimes transportl īdzekļu H un L 
ceļa slodzes v ērtības. 
4.2.1.2.3.2. Saist ībā ar ceļu slodzes saimi 4.2.1.1.2. punkt ā definētos testa trans ­
portlīdzekļus H un L nor āda kā H R un L  R . 
4.2.1.2.3.3. Papildus interpol ācijas saimei piem ērojamām prasībām, kas 
noteiktas 6. papildpielikuma 2.3.1. un 2.3.2. punkt ā, ceļa slodzes 
saimes H  R un L  R ciklā vajadzīgās enerģijas starp ībai jābūt vismaz 
4 %, un š ī starpība nedrīkst pārsniegt 35 %, balstoties uz H  R visā 
WLTC  3. klases cikl ā. 
Ja ceļa slodzes saim ē ir ietverta vair āk nekā viena transmisija, ce ļa 
slodzes noteikšan ā izmanto transmisiju ar liel ākajiem jaudas zudu ­
miem.  
4.2.1.2.3.4. Ja saska ņā ar 6.8. punktu ir noteikta izv ēlētā transportl īdzekļa ceļa 
slodzes delta, kas rada berzes starp ību, aprēķina jaunu ce ļa slodzes 
saimi, kas ietver abu š īs jaunās ceļu slodzes saimes transportl ī­
dzekļu L un H ce ļa slodzes deltu.  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  
kur: 
N ir jaun ās ceļa slodzes saimes ce ļa slodzes koeficienti;  
R ir atsauces ce ļa slodzes saimes ce ļa slodzes koeficienti;  
Delta ce ļa slodzes delta koeficienti, kas noteikti 6.8.1. punkt ā. 
4.2.1.3. Testa transportl īdzekļa izvēles un saimes pras ību pieļaujamās 
kombinācijas 
A4/1. tabul ā ir parādītas testa transportl īdzekļa izvēles un saimes 
prasību pieļaujamās kombin ācijas, kā norādīts 4.2.1.1. un 
4.2.1.2. punkt ā. 
A4/1. tabula  
Testa transportl īdzekļa izvēles un saimes pras ību pieļaujamās kombin ācijas  
Prasības, kas j āizpilda:  1) neizmantojot 
interpolācijas metodi  2) izmantojot inter ­
polācijas metodi bez 
ceļa slodzes saimes  3) Piemērojot ceļa 
slodzes saimi  4) Ar interpol ācijas 
metodi, izmantojot vienu 
vai vairākas ceļa slodzes 
saimes  
Ceļa slodzes testa 
transportl īdzeklis  4.2.1.1.1. punkts  4.2.1.1.2. punkts  4.2.1.1.2. 
punkts  nepiemēro 
Saime  4.2.1.2.1. punkts  4.2.1.2.2. punkts  4.2.1.2.3. 
punkts  4.2.1.2.2. punkts  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 573  
Prasības, kas j āizpilda:  1) neizmantojot 
interpolācijas metodi  2) izmantojot inter ­
polācijas metodi bez 
ceļa slodzes saimes  3) Piemērojot ceļa 
slodzes saimi  4) Ar interpol ācijas 
metodi, izmantojot vienu 
vai vairākas ceļa slodzes 
saimes  
Papildu  nav  nav  nav  Tabulas 3. slejas 
“Piemērojot ceļa 
slodzes saimi” 
piemērošana un 
4.2.1.3.1. punkta 
piemērošana  
4.2.1.3.1. Interpol ācijas saimes ce ļa slodžu atvasin āšana no ce ļa slodzes saimes  
H R un/vai L  R ceļa slodzes nosaka saska ņā ar šo papildpielikumu.  
Ceļa slodzes saimes interpol ācijas saimes transportl īdzekļu H (un L) 
ceļa slodzi nosaka saska ņā ar 7. papildpielikuma 
3.2.3.2.2.–3.2.3.2.2.4. punktu:  
a) vienādojumos k ā ievaddatus H un L viet ā izmantojot ce ļa slodzes 
saimes H  R un L  R ; 
b) izmantojot interpol ācijas saimes transportl īdzekļa H (vai L) ce ļa 
slodzes parametrus (t. i., testa masu, Δ(C D × A  f ) salīdzinājumā ar 
transportl īdzekli L  R , un riepu rites pretest ību) kā ievaddatus attie ­
cībā uz “atseviš ķu transportl īdzekli”;  
c) atkārtojot šo apr ēķinu attiec ībā uz ceļa slodzes saimes katras 
interpolācijas saimes katru transportl īdzekli H un L.  
Ceļa slodzes interpol āciju piem ēro tikai tiem ce ļa slodzes attiec īga­
jiem parametriem, kas atš ķiras, salīdzinot testa transportl īdzekļus L  R 
un H  R . Pārējiem ceļa slodzes attiec īgajiem parametriem piem ēro 
transportl īdzekļa H  R vērtības. 
Interpolācijas saimes H un L var atvasin āt no dažādām ceļa slodzes 
saimēm. Ja šī ceļa slodzes saimju atš ķirība rodas t āpēc, ka izmantota 
delta metode, skat īt 4.2.1.2.3.4. punktu.  
_______  
▼B 
4.2.1.4. Ce ļa slodzes matricas saimes piem ērošana  
Transportl īdzekli, kas atbilst š ā pielikuma 5.8. punkta krit ērijiem un 
kas ir:  
a) ceļa slodzes matricas saimes pabeigtu transportl īdzekļu pare­
dzētās sērijas reprezentat īvs transportl īdzeklis saist ībā ar aplēsto 
sliktāko C  D vērtību un virsb ūves formu un  
b) ceļa slodzes matricas saimes transportl īdzekļu paredzētās sērijas 
reprezentat īvs transportl īdzeklis saist ībā ar aplēsto neoblig ātā 
aprīkojuma masas vid ējo rādītāju, izmanto ce ļa slodzes noteik ­ 
šanā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 574  
Ja nevar noteikt pabeigta transportl īdzekļa reprezentat īvu virsbūves 
formu, testa transportl īdzekli apr īko ar kvadr ātveida kasti ar noapa ­ 
ļotiem stūriem, kuras r ādiusi nep ārsniedz 25 mm un platums ir 
vienāds ar ceļa slodzes matricas saim ē ietverto transportl īdzekļu 
maksimālo platumu; testa transportl īdzekļa kopējais augstums — 
3 m ± 0,1 m, ietverot kasti.  
Ražotājs un apstiprin ātāja iestāde vienojas par to, kurš transportl ī­
dzekļa testa paraugs ir reprezentat īvs. 
Gan transportl īdzekļa H  M , gan transportl īdzekļa L  M parametrus 
“testa masa, riepu rites pretest ība un front ālā daļa” nosaka t ā, lai 
transportl īdzeklim H  M būtu lielākais ciklā vajadzīgās enerģijas rādī­
tājs un transportl īdzeklim L  M būtu mazākais ciklā vajadzīgās ener­ 
ģijas rādītājs no ceļa slodzes matricas saimes. Ražot ājs un apstip ­
rinātāja iestāde vienojas par to transportl īdzekļu H  M un L  M parame­
triem.  
Ceļa slodzes matricas saimes visu atseviš ķo transportl īdzekļu, 
tostarp H  M un L  M , ceļa slodze j āaprēķina saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 5.1. punktu.  
4.2.1.5. P ārvietojamas aerodinamisk ās virsbūves daļas 
Pārvietojam ās aerodinamisk ās virsbūves daļas uz testa transportl ī­
dzekļiem ceļa slodzes noteikšanas laik ā darbojas t ā, kā paredzēts 
WLTP  1. tipa testa apst ākļos (testa temperat ūra, transportl īdzekļa 
ātrums un pa ātrinājuma diapazons, dzin ēja slodze utt.).  
Visas transportl īdzekļa sistēmas, kas dinamiski izmaina transportl ī­
dzekļa aerodinamisko pretest ību (piem ēram, transportl īdzekļa 
augstuma kontrole), uzskata par p ārvietojam ām aerodinamisk ām 
virsbūves daļām. Tiks pievienotas atbilst īgas prasības, ja transportl ī­
dzekļi nākotnē tiks aprīkoti ar neoblig ātā aprīkojuma p ārvietojamiem 
aerodinamiskiem elementiem, kuru ietekme uz aerodinamisko 
pretestību pamato nepieciešam ību paredz ēt papildu pras ības. 
4.2.1.6. Sv ēršana  
Pirms un p ēc ceļa slodzes noteikšanas proced ūras izraudz īto trans­
portlīdzekli nosver, ietverot testa vad ītāju un apr īkojumu, lai 
noteiktu vid ējo aritmētisko masu, m  av . Transportl īdzekļa masai 
jābūt lielākai par vai vien ādai ar transportl īdzekļa H vai transportl ī­
dzekļa L testa masu ce ļa slodzes noteikšanas proced ūras sākumā. 
4.2.1.7. Testa transportl īdzekļa konfigur ācija 
Testa transportl īdzekļa konfigur āciju ietver visos attiec īgajos testa 
ziņojumos un izmanto visos turpm ākos brīvskrējiena testos.  
4.2.1.8. Testa transportl īdzekļa stāvoklis  
4.2.1.8.1. Iebraukšana  
Testa transportl īdzekli atbilst īgi piestrādā sekojošā testa vajadz ībām 
vismaz 10 000 km, bet ne vair āk kā 80 000 km.  
▼M3 
Pēc ražotāja piepras ījuma var izmantot transportl īdzekli ar ne maz āk 
kā 3 000 km nobraukumu.  
_______  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 575  
4.2.1.8.2. Ražot āja specifik ācijas 
Transportl īdzeklim ir j āatbilst ražot āja paredz ētā ražotā transportl ī­
dzekļa specifik ācijām attiecībā uz šā papildpielikuma 4.2.2.3. punkt ā 
aprakstīto riepu spiedienu, š ā papildpielikuma 4.2.1.8.3. punkt ā 
aprakstīto riteņu iestatījumu, garenp ārgājības klīrensu, transportl ī­
dzekļa augstumu, piedzi ņas mehānismu un rite ņu gultņu smēr­
vielām, kā arī bremžu noregul ējumu, lai nepie ļautu pretest ību, 
kura nebūtu reprezentat īva. 
4.2.1.8.3. Rite ņu iestatījuma regul ējums  
Savirzi un s āngāzumu iestata ar maksim ālu novirzi no transportl ī­
dzekļa garenass ražot āja noteiktaj ā diapazon ā. Ja ražot ājs ir noteicis 
transportl īdzekļa savirzes un s āngāzuma vērtības, tās ir jāizmanto. 
Pēc ražotāja piepras ījuma var izmantot v ērtības ar liel ākām 
novirzēm no transportl īdzekļa garenass, nek ā paredzēts. Paredz ētās 
vērtības ir atskaites v ērtības visiem apkopes darbiem transportl ī­
dzekļa darbmūža laikā. 
Citus regul ējamu riteņu iestatījumu parametrus (piem ēram, gareng ā­
zumu) iestata saska ņā ar ražotāja ieteiktaj ām vērtībām. Ja ieteikto 
vērtību nav, tos iestata k ā vidējās aritmētiskās vērtības ražot āja 
noteiktajā diapazon ā. 
Šādus regul ējamus parametrus un iestat ītās vērtības ietver vis ās 
attiecīgajās testa lap ās. 
4.2.1.8.4. Aizv ērti paneļi 
Ceļa slodzes noteikšanas laik ā dzinēja nodal ījuma pārsegam, 
bagāžas nodal ījuma vākam, manu āli darbināmām kustīgām durvīm 
un visiem logiem j ābūt aizvērtiem.  
▼M3 
4.2.1.8.5. Transportl īdzekļa brīvskrējiena režīms 
Ja dinamometra iestat ījumu noteikšana nevar nodrošin āt atbilstību šā 
8.1.3. vai 8.2.3. punkt ā aprakstītajiem krit ērijiem nereproduc ējamu 
spēku dēļ, transportl īdzekli apr īko ar brīvskrējiena režīmu. Brīvskrē­
jiena režīms ir jāapstiprina apstiprin ātājai iestādei, un tā izmantošana 
ir jānorāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar br īvskrējiena režīmu, šo rež īmu 
iedarbina gan ce ļa slodzes noteikšanas laik ā, gan dinamometriskaj ā 
stendā. 
_______  
▼B 
4.2.2. Riepas  
▼M3 
4.2.2.1. Riepu rites pretest ība 
Riepu rites pretest ību mēra saskaņā ar ANO EEK Noteikumu 
Nr. 117 02. groz ījumu sērijas 6. pielikumu). Rites pretest ības koefi­
cientus saska ņo un klasific ē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1222/2009 
rites pretest ības klasēm (skatīt A4/2. tabulu).  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 576  
A4/2. tabula  
Energoefektivit ātes klases saska ņā ar rites pretest ības koeficientiem ( RRC ) C1, C2 un C3 riep ām, un  
RRC  vērtības, kas j āizmanto š īm energoefektivit ātes klasēm interpol ācijā, kg/tonna  
Energoefektivit ātes 
klase  RRC vērtība, kas jāizmanto 
interpolācijā C1 riepām RRC vērtība, kas jāizmanto 
interpolācijā C2 riepām RRC vērtība, kas jāizmanto 
interpolācijā C3 riepām 
A RRC  = 5,9  RRC  = 4,9  RRC  = 3,5  
B RRC  = 7,1  RRC  = 6,1  RRC  = 4,5  
C RRC  = 8,4  RRC  = 7,4  RRC  = 5,5  
D Tukšs  Tukšs  RRC  = 6,5  
E RRC  = 9,8  RRC  = 8,6  RRC  = 7,5  
F RRC  = 11,3  RRC  = 9,9  RRC  = 8,5  
G RRC  = 12,9  RRC  = 11,2  Tukšs  
Ja rites pretest ībai izmanto interpol ācijas metodi, lai veiktu 7. papild ­
pielikuma 3.2.3.2. punkt ā noteiktos apr ēķinus, kā aprēķinu proce ­
dūras ievaddatus izmanto faktisk ās rites pretest ības vērtības riepām, 
kas uzstādītas testa transportl īdzekļiem L un H. Atseviš ķam interpo ­
lācijas saimes transportl īdzeklim izmanto  RRC  vērtību, kas atbilst 
uzstādīto riepu energoefektivit ātes klasei.  
Gadījumā, ja atseviš ķus transportl īdzekļus var pieg ādāt ar standarta 
riteņiem un riep ām pilnā komplekt ācijā un ziemas riep ām (kas apz ī­
mētas ar 3 kalnu smail ēm un sniegp ārsliņu – 3PMS) piln ā komplek ­
tācijā ar vai bez rite ņiem, uzskat āms, ka šie papildu rite ņi/riepas nav 
neobligātais aprīkojums.  
▼B 
4.2.2.2. Riepu st āvoklis  
Testa izmantot ās riepas:  
a) nedrīkst būt vecākas par 2 gadiem, s ākot no ražošanas datuma;  
b) nedrīkst būt speciāli sagatavotas vai apstr ādātas (piemēram, uzsil ­
dītas vai m ākslīgi vecinātas), izņemot trīšanu saska ņā ar protek ­
tora oriģinālo rakstu;  
c) ir jāpiestrādā uz ceļa vismaz 200 km pirms ce ļa slodzes noteik ­ 
šanas;  
d) ir ar vienm ērīgu protektora dzi ļumu pirms testa no 100 l īdz 80 % 
apmērā no oriģinālā protektora dzi ļuma jebkur ā vietā visā riepas 
protektora garum ā. 
▼M3 
Pēc riepu protektora dzi ļuma izmērīšanas braukšanas att ālumu iero ­
bežo līdz 500 km. Ja ir p ārsniegti 500 km, riepu protektora dzi ļumu 
izmēra vēlreiz. 
_______  
▼B 
4.2.2.3. Riepu spiediens  
Priekšējās un aizmugur ējās riepas piepump ē līdz riepu spiediena 
diapazona zem ākajai robežai izv ēlētās riepas attiec īgajai asij pie 
brīvskrējiena testa masas, k ā norādījis transportl īdzekļa ražotājs. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 577  
4.2.2.3.1. Riepu spiediena noregul ēšana 
Ja vides temperat ūras un izgarojumu uztveršanas temperat ūras star­
pība pārsniedz 5 °C, riepu spiedienu noregul ē šādi: 
a) riepas pak ļauj izgarojumu uztveršanai ilg āk par 1 stundu spie ­
dienā, kas par 10 % p ārsniedz m ērķa spiedienu;  
b) pirms test ēšanas riepu spiedienu samazina l īdz šā papildpieli ­
kuma 4.2.2.3. punkt ā noteiktajam spiedienam un noregul ē, lai 
ņemtu vērā izgarojumu uztveršanas vides temperat ūras un vides 
temperatūras starpību, proti, par 0,8 kPa uz 1 °C, izmantojot š ādu 
vienādojumu:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
kur: 
ΔP t ir noregul ētais riepu spiediens, kas pieskait īts šā papild­
pielikuma 4.2.2.3. punkt ā noteiktajam riepu spiedienam, 
kPa; 
0,8 ir spiediena korekcijas koeficients, kPa/°C;  
T soak ir riepu izgarojumu uztveršanas temperat ūra, °C;  
T amb ir testa vides temperat ūra, °C;  
c) no spiediena noregul ēšanas līdz transportl īdzekļa uzsildīšanai 
riepas aizsarg ā pret ārējiem siltuma avotiem, tostarp saules staro ­
juma.  
4.2.3. Instrumenti  
Visus instrumentus uzst āda tā, lai pēc iespējas samazin ātu to ietekmi 
uz transportl īdzekļa aerodinamiskajiem parametriem.  
Ja paredzams, ka uzst ādītā instrumenta ietekme uz (C  D × A  f ) būs 
lielāka par 0,015 m  2 , transportl īdzekli ar instrumentu un bez t ā 
nomēra aerodinamisk ā tunelī, kas atbilst š ā papildpielikuma 3.2. 
punkta krit ērijam. Attiec īgo starpību atņem no f  2 . Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju noteikto v ērtību 
var izmantot l īdzīgiem transportl īdzekļiem, kuru gad ījumā ir sagai­
dāms, ka apr īkojumam b ūs tāda pati ietekme.  
4.2.4. Transportl īdzekļa uzsildīšana 
4.2.4.1. Uz ce ļa 
Uzsildīšanu veic, tikai braucot transportl īdzekli.  
4.2.4.1.1. Pirms uzsild īšanas transportl īdzekli pal ēnina ar nospiestu saj ūgu vai 
ar autom ātisko transmisiju neitr ālā pozīcijā, mēreni bremz ējot no 
80 km/h l īdz 20 km/h 5–10 sekunžu laik ā. Pēc šīs bremzēšanas 
bremžu sist ēmu vairs nedr īkst nekādi papildus iedarbin āt vai 
manuāli regulēt. 
Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju 
bremzes var ar ī aktivizēt pēc uzsildīšanas ar t ādu pašu pal ēninā­
jumu, kā aprakstīts šajā punktā, bet tikai tad, ja tas ir vajadz īgs. 
4.2.4.1.2. Uzsild īšana un stabiliz ēšana 
▼M3 
Visus transportl īdzekļus brauc 90 % apm ērā no piemērojamā WLTC  
maksimālā ātruma. Transportl īdzekli uzsilda vismaz 20 min ūtes, līdz 
ir sasniegts stabils st āvoklis.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 578  
A4/3. tabula  
Rezervēts 
▼B 
Transportl īdzekļu 
klase  Piemērojamais  WLTC  90 % no maksi ­
mālā ātruma  Nākamais augst ākais posms  
1. klase  Zems  1 + Vidējs 1 58 km/h  Nav pieejams  
2. klase  Zems  2 + Vidējs 2 + Augsts  2 + Ļoti 
augsts  2 111 km/h  Nav pieejams  
Zems  2 + Vidējs 2 + Augsts  2 77 km/h  Ļoti augsts (111 km/h)  
3. klase  Zems  3 + Vidējs 3 + Augsts  3 + Ļoti 
augsts  3 118 km/h  Nav pieejams  
Zems  3 + Vidējs 3 + Augsts  3 88 km/h  Ļoti augsts (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabila st āvokļa kritērijs 
Skatiet šā papildpielikuma 4.3.1.4.2. punktu.  
4.3. Ce ļas slodzes m ērīšana un apr ēķins, izmantojot br īvskrējiena metodi  
Ceļa slodzi nosaka vai nu ar stacion ārās anemometrijas (š ā papild­
pielikuma 4.3.1. punkts), vai ar ieb ūvētās anemometrijas (š ā papild­
pielikuma 4.3.2. punkts) metodi.  
4.3.1. Br īvskrējiena metode ar stacion āro anemometriju  
▼M3 
4.3.1.1. Atskaites ātrumu izv ēlēšanās ceļa slodzes l īknes noteikšanai  
Ceļa slodzes noteikšanai atsauces ātrumus izraug ās saskaņā ar 
2.2. punktu.  
Testa laik ā pagājušo laiku un transportl īdzekļa ātrumu mēra vismaz 
10 Hz frekvenc ē. 
▼B 
4.3.1.3. Transportl īdzekļa brīvskrējiena proced ūra 
4.3.1.3.1. P ēc šā papildpielikuma 4.2.4. punkt ā aprakstītās transportl īdzekļa 
uzsildīšanas proced ūras un tieši pirms katra testa m ērījuma ar trans ­
portlīdzekli veic pa ātrinājumu līdz 10–15 km/h virs augst ākā 
atskaites ātruma un š ādā ātrumā to brauc ne ilg āk kā 1 minūti. 
Tūlīt pēc tam sāk brīvskrējienu.  
4.3.1.3.2. Br īvskrējiena laik ā transmisija ir neitr ālā pozīcijā. Pēc iespējas jāiz­
vairās no stūres kustin āšanas, un nedr īkst iedarbin āt transportl ī­
dzekļa bremzes.  
▼M3 
4.3.1.3.3. Testu atk ārto, līdz brīvskrējiena dati atbilst 4.3.1.4.2. punkt ā noteik­
tajām statistisk ās precīzumspējas prasībām. 
4.3.1.3.4. Lai gan ir ieteicams katru br īvskrējienu veikt bez p ārtraukuma, var 
veikt vair ākus braucienus, ja viena brauciena laik ā neizdodas 
apkopot datus par visiem atskaites ātruma punktiem. Ja braucieni 
tiek dalīti, piemēro šādas papildu pras ības: ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 579  
a) jārūpējas, lai transportl īdzekļa stāvoklis būtu pēc iespējas nemai ­
nīgs katrā pārtraukuma punkt ā; 
b) vismaz vienam ātruma punktam ir j āpārklājas ar augst ākā ātruma 
diapazona br īvskrējienu;  
c) katrā ātruma punkt ā, kas pārklājas, zemākā ātruma diapazona 
brīvskrējiena vidējā spēka novirze no augst ākā ātruma diapazona 
brīvskrējiena nedr īkst būt lielāka par ± 10 N vai ± 5 %, atkar ībā 
no tā, kura vērtība lielāka; 
d) ja trases garuma d ēļ nav iesp ējams izpild īt šā punkta b) apakš ­
punkta pras ību, pievieno papildu ātruma punktu, kas kalpo par 
pārklāšanās ātruma punktu.  
4.3.1.4. Br īvskrējiena laika m ērīšana 
4.3.1.4.1. M ēra brīvskrējiena laiku, kas atbilst atskaites ātrumam v  j kā pagā­
jušajam laikam no transportl īdzekļa ātruma (v  j + 5 km/h) l īdz 
(v j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2. Šos m ērījumus veic pret ējos virzienos, l īdz ir ieg ūti vismaz tr īs 
mērījumu pāri, kuri atbilst statistiskajai prec īzumspējai p  j , ko nosaka 
ar šādu vienādojumu: 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃ n p Ü Δt pj Ï 0,030  
kur: 
p j ir statistisk ā precīzumspēja mērījumiem, ko veic pie 
atskaites ātruma v  j ; 
n ir m ērījumu pāru skaits;  
Δt pj ir vidējais harmoniskais br īvskrējiena laiks pie 
atskaites ātruma v  j , kuru izsaka sekund ēs un iegūst 
ar šādu vienādojumu: 
Δt pj ¼ n P n 
i¼1 1 
Δt ji 
kur: 
Δt ji ir mērījumu pāra i harmoniskais vid ējais harmoni ­
skais brīvskrējiena laiks pie ātruma v  j , kuru izsaka 
sekundēs, s, un ieg ūst ar šādu vienādojumu: 
Δt ji ¼ 2 Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
kur: 
Δt jai un Δt jbi un ir mērījuma i br īvskrējiena laiki pie atskaites 
ātruma v  j , kurus izsaka sekund ēs, s, un kuri noteikti 
attiecīgi virzienos a un b;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 580  
σ j ir standartnovirze, ko izsaka sekund ēs, s, un nosaka 
ar: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h ir A4/4. tabul ā norādītais koeficients.  
A4/4. tabula  
Koeficients h atkar ībā no n  
n h  n  h  
3 4,3  17  2,1  
4 3,2  18  2,1  
5 2,8  19  2,1  
6 2,6  20  2,1  
7 2,5  21  2,1  
8 2,4  22  2,1  
9 2,3  23  2,1  
10 2,3  24  2,1  
11 2,2  25  2,1  
12 2,2  26  2,1  
13 2,2  27  2,1  
14 2,2  28  2,1  
15 2,2  29  2,0  
16 2,1  30  2,0  
4.3.1.4.3. Ja m ērījuma veikšanas laik ā vienā virzienā iedarbojas k āds ārējs 
faktors vai vad ītāja rīcība, kas ac īmredzami ietekm ē ceļa slodzes 
testu, šo m ērījumu un attiec īgo mērījumu pret ējā virzienā nepieņem. 
Visu noraid ītos datus un noraid īšanas iemeslus pieraksta, un norai ­
dīto mērījumu pāru skaits nedr īkst pārsniegt 1/3 no m ērījumu pāru 
kopējā skaita. Nov ērtē pāru maksim ālo skaitu, kas joproj ām atbilst 
statistiskajai prec īzumspējai, kā noteikts 4.3.1.4.2. punkt ā. Ja kādus 
pārus neiek ļauj novērtējumos, sāk ar tiem, kuriem ir maksim ālā 
novirze no vid ējās vērtības. 
4.3.1.4.4. Lai apr ēķinātu ceļa slodzes vid ējo aritmētisko vērtību, piem ēro 
turpmāk norādīto vienādojumu, kur ā izmanto altern ējošu brīvskrē­
jiena laiku harmonisko vid ējo vērtību. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kur: 
Δt j ir alternējošu brīvskrējiena laiku m ērījumu harmo ­
niskā vidējā aritmētiskā vērtība pie ātruma v  j , kuru 
izsaka sekund ēs, s, un ieg ūst ar: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 581  
kur: 
Δt ja un Δt jb ir brīvskrējiena laiku vid ējās aritmētiskās vērtības 
attiecīgi virzienos a un b atbilst īgi atskaites ātrumam 
v j , kuras izsaka sekund ēs, s, un ieg ūst ar šādiem 
diviem vien ādojumiem: 
Δq ja ¼ n P n 
i¼1 1 
t jai 
un: 
Δn jb ¼ n P n 
i¼1 1 
t jbi 
. 
kur: 
m av ir testa transportl īdzekļa masas ce ļa slodzes noteik ­ 
šanas sākumā un beigās vidējais aritm ētiskais, kg;  
m r ir rotējošo sast āvdaļu ekvivalent ā faktiskā masa 
saskaņā ar 2.5.1. punktu;  
Koeficientus f  0 , f 1 un f  2 , ceļa slodzes vien ādojumā aprēķina ar 
mazāko kvadrātu regresijas anal īzi. 
Ja testētais transportl īdzeklis ir ce ļa slodzes matricas saimes repre ­
zentatīvs transportl īdzeklis, koeficientu f  1 nosaka nulles apm ērā un 
koeficientus f  0 un f  2 pārrēķina ar maz āko kvadrātu regresijas anal īzi. 
▼B 
4.3.2. Br īvskrējiena metode ar ieb ūvēto anemometriju  
Transportl īdzekli uzsilda un stabiliz ē saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.2.4. punktu.  
4.3.2.1. Ieb ūvētās anemometrijas papildu instrumenti  
Iebūvēto anemometru un instrumentus kalibr ē, tos darbinot uz testa 
transportl īdzekļa, ja šādu kalibrēšanu veic laik ā, kad notiek uzsild ī­ 
šanās testam.  
4.3.2.1.1. Relat īvo vēja ātrumu mēra vismaz 1 Hz frekvenc ē un ar 0,3 m/s 
precizitāti. Kalibrējot anemometru, ņem vērā transportl īdzekļa bloķē­ 
šanu.  
4.3.2.1.2. V ēja virzienam j ābūt relatīvam transportl īdzekļa virzienam. Relat īvo 
vēja virzienu (orient āciju) mēra ar 1 gr āda izšķirtspēju un 3 gr ādu 
precizitāti. Instrumenta nej ūtības zona nedr īkst pārsniegt 10 gr ādus, 
un tai jābūt vērstai uz transportl īdzekļa aizmuguri.  
4.3.2.1.3. Pirms br īvskrējiena anemometru kalibr ē, lai kompens ētu vēja ātrumu 
un orientāciju, kā norādīts ISO 10521-1:2006(E) A pielikum ā. 
4.3.2.1.4. Anemometru blo ķēšanu kori ģē kalibrēšanas proced ūrai, kā aprakstīts 
ISO 10521-1:2006(E) A pielikum ā, lai pēc iespējas samazin ātu tās 
ietekmi.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 582  
4.3.2.2. Transportl īdzekļa ātruma diapazona izv ēlēšanās ceļa slodzes l īknes 
noteikšanai  
Testa transportl īdzekļa ātruma diapazonu izv ēlas saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2.2. punktu.  
▼M3 
4.3.2.3. Datu v ākšana  
Procedūras laikā vismaz ar 5 Hz frekvenci m ēra pagājušo laiku, 
transportl īdzekļa ātrumu un gaisa ātrumu (v ēja ātrumu, virzienu) 
attiecībā pret transportl īdzekli. Vides temperat ūru saskaņo un mēra 
vismaz 0,1 Hz frekvenc ē. 
▼B 
4.3.2.4. Transportl īdzekļa brīvskrējiena proced ūra 
Mērījumus veic pret ējos virzienos, l īdz ir iegūti vismaz desmit sec īgi 
braucieni (pieci katr ā virzienā). Ja atseviš ķs brauciens neatbilst vaja ­
dzīgajiem ieb ūvētās anemometrijas testa nosac ījumiem, šo braucienu 
un attiec īgo braucienu pret ējā virzienā nepieņem. Visus der īgos 
pārus, proti, vismaz 5 br īvskrējienu pārus, ietver gal īgajā analīzē. 
Skatiet statistisk ās validēšanas krit ērijus šā papildpielikuma 
4.3.2.6.10. punkt ā. 
Anemometru uzst āda tādā vietā, lai pēc iespējas samazin ātu ietekmi 
uz transportl īdzekļa ekspluat ācijas parametriem.  
Anemometru uzst āda saskaņā ar kādu no šādām iespējām: 
a) izmantojot izlici aptuveni 2 metrus uz priekšu no transportl ī­
dzekļa priekšējā aerodinamisk ās stagnācijas punkta;  
b) uz transportl īdzekļa jumta uz t ā centra l īnijas; ja iesp ējams, 
anemometru uzst āda 30 cm att ālumā no vējstikla augšas;  
c) uz transportl īdzekļa dzinēja nodalījuma pārsega uz t ā centra 
līnijas, to uzst ādot vidū starp transportl īdzekļa priekšpusi un 
vējstikla pamatni.  
Visos gad ījumos anemometru uzst āda paralēli ceļa virsmai. Ja 
izmanto b) vai c) apakšpunkt ā norādītās atrašanās vietas, br īvskrē­
jiena rezult ātus analītiski pielāgo anemometra rad ītajai papildu aero ­
dinamiskajai pretest ībai. Pielāgojumu veic, br īvskrējiena transportl ī­
dzekli test ējot aerodinamiskaj ā tunelī gan ar uzst ādītu anemometru, 
gan bez uzst ādīta anemometra taj ā pašā atrašanās vietā, kur to 
izmantoja uz trases. Apr ēķinātā starpība ir inkrement ālais aerodina ­
miskās pretestības koeficients C  D kopā ar frontālo daļu, ko izmanto, 
lai koriģētu brīvskrējiena rezult ātus. 
4.3.2.4.1. P ēc šā papildpielikuma 4.2.4. punkt ā aprakstītās transportl īdzekļa 
uzsildīšanas proced ūras un tieši pirms katra testa m ērījuma ar trans ­
portlīdzekli veic pa ātrinājumu līdz 10–15 km/h virs augst ākā 
atskaites ātruma, un š ādā ātrumā to brauc ne ilg āk kā 1 minūti. 
Tūlīt pēc tam sāk brīvskrējienu.  
4.3.2.4.2. Br īvskrējiena laik ā transmisija ir neitr ālā pozīcijā. Pēc iespējas jāiz­
vairās no stūres kustin āšanas, un nedr īkst iedarbin āt transportl ī­
dzekļa bremzes.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 583  
4.3.2.4.3. Lai gan ir ieteicams katru br īvskrējienu veikt bez p ārtraukuma, var 
veikt vair ākus braucienus, ja viena brauciena laik ā neizdodas 
apkopot datus par visiem atskaites ātruma punktiem. Ja braucieni 
tiek dalīti, piemēro šādas papildu pras ības: 
a) jārūpējas, lai transportl īdzekļa stāvoklis būtu pēc iespējas nemai ­
nīgs katrā pārtraukuma punkt ā; 
b) vismaz vienam ātruma punktam ir j āpārklājas ar augst ākā ātruma 
diapazona br īvskrējienu;  
c) katrā ātruma punkt ā, kas pārklājas, zemākā ātruma diapazona 
brīvskrējiena vidējā spēka novirze no augst ākā ātruma diapazona 
brīvskrējiena nedr īkst būt lielāka par ±10 N vai ±5 %, atkar ībā 
no tā, kura vērtība lielāka; 
d) ja trases garuma d ēļ nav iesp ējams izpild īt šā punkta b) apakš ­
punkta pras ību, pievieno papildu ātruma punktu, kas kalpo par 
pārklāšanās ātruma punktu.  
▼B 
4.3.2.5. Kust ības vienādojuma noteikšana  
▼M3 
A4/5. tabul ā ir norādīti simboli, ko izmanto ieb ūvētā anemometra 
kustības vienādojumos.  
A4/5. tabula  
▼B 
Simboli, ko izmanto ieb ūvētā anemometra kust ības vienādojumos  
Simbols  Vien ības Apraksts  
A f m 2 transportl īdzekļa frontālā daļa 
a 0 … a  n grādi -1 aerodinamisk ās pretest ības koeficienti k ā orientācijas 
leņķa funkcija  
A m N meh āniskās pretestības koeficients  
B m N/(km/h)  meh āniskās pretestības koeficients  
C m N/(km/h)  2 mehāniskās pretestības koeficients  
C D (Y) aerodinamisk ās pretestības koeficients orient ācijas leņķī 
Y 
D N  pretest ība 
D aero N aerodinamisk ā pretestība 
D f N priekš ējās ass pretest ība (ietverot transmisiju)  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 584  
Simbols  Vien ības Apraksts  
D grav N gravit ācijas pretest ība 
D mech N meh āniskā pretestība 
D r N aizmugur ējās ass pretest ība (ietverot transmisiju)  
D tyre N riepu rites pretest ība 
(dh/ds)  —  trases sl īpuma sinuss braukšanas virzien ā (+ apraksta 
augšupeju)  
(dv/dt)  m/s  2 paātrinājums  
g m/s  2 gravitācijas konstante  
m av kg testa transportl īdzekļa vidējā aritmētiskā masa pirms un 
pēc ceļa slodzes noteikšanas  
▼M3 
m e kg transportl īdzekļa faktisk ā inerce, ieskaitot rot ējošās 
sastāvdaļas 
▼B 
ρ kg/m  3 gaisa blīvums  
t s  laiks  
T K  temperat ūra 
v km/h  transportl īdzekļa ātrums  
v r km/h  v ēja relatīvais ātrums  
Y gr ādi š ķietamā vēja orientācijas leņķis attiecībā pret transport ­
līdzekļa braucienu  
▼M3 
4.3.2.5.1. Visp ārīgā forma  
Kustības vienādojuma visp ārīgā forma ir š āda: 
Ä m e Í d v 
d t Î 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
kur: 
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero ¼ Í 1 
2 Î 
ρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav ¼ m Ü g Ü Í dh 
ds Î 
Ja testa trases sl īpums ir vien āds ar vai maz āks par 0,1 % vis ā trases 
garumā, D  grav var noteikt k ā nulli.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 585  
4.3.2.5.2. Meh āniskās pretestības model ēšana 
Mehānisko pretest ību, ko veido atseviš ķi komponenti, kuri ietver 
riepu D  tyre un priekš ējās un aizmugur ējās ass berzes zudumus, D  f 
un D  r , kā arī transmisijas zudumus, model ē kā trīs periodu polinomu 
un kā transportl īdzekļa ātruma v funkciju, k ā norādīts šajā vienādo­
jumā: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
kur: 
A m , B  m un C  m nosaka datu anal īzē, izmantojot maz āko kvadr ātu 
metodi. Š īs konstant ās vērtības atspogu ļo kopējo transmisijas un 
riepu pretest ību. 
Ja testētais transportl īdzeklis ir ce ļa slodzes matricas saimes repre ­
zentatīvs transportl īdzeklis, koeficientu B  m nosaka nulles apm ērā un 
koeficientus A  m un C  m pārrēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas 
analīzi. 
4.3.2.5.3. Aerodinamisk ās pretestības model ēšana 
Aerodinamisk ās pretest ības koeficientu C  D (Y) model ē kā četru 
periodu polinomu un k ā orientācijas leņķa Y funkciju, k ā norādīts 
šajā vienādojumā: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 līdz a  4 ir konstanti koeficienti, kuru v ērtības nosaka datu anal īzē. 
Aerodinamisko pretest ību nosaka, apvienojot pretest ības koeficientu 
ar transportl īdzekļa frontālo daļu A  f un vēja relatīvo ātrumu. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Gal īgais kustības vienādojums  
Izmantojot aizst āšanu, galīgais kustības vienādojums ir š āds: 
▼M3 
Ä m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ þ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
▼B 
4.3.2.6. Datu reduc ēšana 
Sagatavo tr īs periodu vien ādojumu, lai aprakst ītu ceļa slodzes sp ēku 
kā ātruma funkciju, F = A + Bv + Cv  2 , kas kori ģēta, ņemot vērā 
vides temperat ūras un spiediena standartapst ākļus, un bezv ēja ap­
stākļos. Šī analīzes procesa metode ir aprakst īta šā papildpielikuma 
4.3.2.6.1.–4.3.2.6.10. punkt ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 586  
4.3.2.6.1. Kalibr ēšanas koeficientu noteikšana  
Ja kalibrēšanas koeficienti transportl īdzekļa bloķēšanas korekcijai 
nav noteikti iepriekš, tos nosaka v ēja relatīvajam ātrumam un orien ­
tācijas leņķim. Reģistrē transportl īdzekļa ātruma v, v ēja relatīvā 
ātruma v  r un orient ācijas Y m ērījumus, ko veic testa proced ūras 
uzsildīšanas posm ā. Veic braucienu p ārus altern ējošos virzienos uz 
testa trases ar nemain īgu 80 km/h ātrumu un katram braucienam 
nosaka vid ējās aritmētiskās vērtības v, v  r un Y. Izv ēlas kalibr ēšanas 
koeficientus, kas p ēc iespējas samazina kop ējās kļūdas attiec ībā uz 
pretvēju un sānvēju visos braucienu p āros, t. i., (head  i – head  i+1 ) 2 
summa utt., kur head  i un head  i+1 ir vēja ātrums un v ēja virziens no 
testa braucienu p āriem pretējos virzienos transportl īdzekļa uzsildīša­
nas/stabiliz ēšanas laik ā pirms testa.  
4.3.2.6.2. Nov ērojumi sekundi pa sekundei  
No brīvskrējienos apkopotajiem datiem nosaka v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, 
v r 2 un Y vērtības, piem ērojot kalibr ēšanas koeficientus, kas ieg ūti šā 
papildpielikuma 4.3.2.1.3. un 4.3.2.1.4. punkt ā. Izmanto datu filtru, 
lai paraugus piel āgotu 1 Hz frekvencei.  
▼M3 
4.3.2.6.3. S ākotnējā analīze 
Izmantojot vismaz ākā kvadrāta lineārās regresijas pa ņēmienu, vien ­
laikus analiz ē visus datu punktus, lai noteiktu A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , 
a 2 , a 3 un a  4 , ņemot vērā m e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , un ρ. 
▼B 
4.3.2.6.4. Datu izlecoš ās vērtības 
Aprēķina prognoz ēto spēku m e Ê dv 
dt Ì 
, ko salīdzina ar nov ērotajiem 
datu punktiem. Atz īmē datu punktus ar p ārmērīgām novirz ēm, 
piemēram, vairāk par trim standartnovirz ēm. 
4.3.2.6.5. Datu filtrs (nav oblig āti) 
Var izmantot atbilst īgus datu filtra pa ņēmienus, atlikušos datu 
punktus izl īdzinot.  
4.3.2.6.6. Datu izsl ēgšana  
Atzīmē apkopotos datu punktus, kuros orient ācijas leņķi ir lielāki 
par ± 20 gr ādiem no transportl īdzekļa braukšanas virziena. T āpat 
atzīmē apkopotos datu punktus, kuros relat īvais vējš ir maz āks par 
+ 5 km/h (lai nepie ļautu, ka pav ējš ir lielāks par transportl īdzekļa 
ātrumu). Datu anal īze jāattiecina uz transportl īdzekļa ātrumiem, kas 
ietilpst saska ņā ar šā papildpielikuma 4.3.2.2. punktu izv ēlētajā 
ātruma diapazon ā. 
▼M3 
4.3.2.6.7. Gal īgā datu anal īze 
Visus neatz īmētos datus analiz ē ar vismaz ākā kvadrāta lineārās 
regresijas pa ņēmienu. A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 un a  4 nosaka, 
ņemot vērā m e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , un ρ. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 587  
4.3.2.6.8. Ierobežota anal īze (nav oblig āti) 
Nolūkā labāk nošķirt transportl īdzekļa aerodinamisko un meh ānisko 
pretestību var piem ērot ierobežotu anal īzi, lai var ētu fiksēt trans­
portlīdzekļa frontālo daļu, A  f , un pretest ības koeficientu, C  D , ja tie 
ir noteikti iepriekš.  
4.3.2.6.9. Nomin ālo apstākļu korekcija  
Kustības vienādojumus kori ģē saistībā ar nomin āliem apstākļiem, kā 
norādīts šā papildpielikuma 4.5. punkt ā. 
4.3.2.6.10. Ieb ūvētās anemometrijas statistiskie krit ēriji 
Katra atseviš ķa brīvskrējienu pāra izslēgšana izmaina apr ēķināto 
ceļa slodzi katra br īvskrējiena atskaites ātrumam v  j , kas maz āks 
par konver ģences pras ību, kā arī visiemi unj: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
kur: 
ΔF i (v j ) ir starp ība starp apr ēķināto ceļa slodzi ar visiem br īvskrē­
jieniem un apr ēķināto ceļa slodzi, izsl ēdzot brīvskrējienu 
pāri i, N;  
F(v  j ) ir apr ēķinātā ceļa slodze ar visiem br īvskrējieniem, N;  
v j ir atskaites ātrums, km/h;  
n ir br īvskrējienu pāru skaits, ietverot visus der īgos pārus. 
Ja konver ģences pras ība netiek izpild īta, pārus izslēdz no anal īzes, 
sākot ar pāri, kas rada visliel ākās aprēķinātās ceļas slodzes izmai ņas, 
līdz ir atbilst ība konver ģences pras ībai, ja vien tiek izmantoti vismaz 
5 derīgi pāri galīgās ceļa slodzes noteikšanai.  
4.4. Ritoš ās daļas pretest ības mērīšana un apr ēķināšana, izmantojot 
griezes momenta m ērītāja metodi  
Kā alternatīvu brīvskrējienu metod ēm var izmantot ar ī griezes 
momenta m ērītāja metodi, kur ā nosaka ritoš ās daļas pretest ību, 
mērot dzenošo rite ņu griezes momentu atskaites ātruma punktos 
vismaz 5 sekunžu laikposm ā. 
▼M3 
4.4.1. Griezes momenta m ērierīces uzstādīšana 
Riteņu griezes momenta m ērītāju uzstāda starp katra dzenoš ā riteņa 
rumbu un riteni, m ērot griezes momentu, kas vajadz īgs, lai uztur ētu 
nemainīgu transportl īdzekļa ātrumu.  
Griezes momenta m ērītāju regulāri (vismaz reizi gad ā) kalibrē 
saskaņā ar valsts vai starptautiskiem standartiem, lai nodrošin ātu 
vajadzīgo precizit āti un prec īzumspēju. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 588  
4.4.2. Proced ūra un datu ņemšana  
4.4.2.1. Atskaites ātrumu izv ēlēšanās ritošās daļas pretest ības līknes noteik ­ 
šanai  
Atskaites ātruma punktus ritoš ās daļas pretest ības noteikšanai izv ēlas 
saskaņā ar šā papildpielikuma 2.2. punktu.  
Atskaites ātrumus m ēra dilstoš ā secībā. Pēc ražotāja piepras ījuma 
starp mērījumiem var b ūt stabilizēšanas periodi, bet stabiliz ēšanas 
ātrums nedr īkst pārsniegt nākamo atskaites ātrumu.  
4.4.2.2. Datu v ākšana  
Mēra datu kopas, kur ās ietilpst faktiskais ātrums v  ji , faktiskais 
griezes moments C  ji un laiks vismaz 5 sekunžu laikposm ā, attiecībā 
uz katru v  j ar paraugu ņemšanu vismaz 10 Hz frekvenc ē. Datu 
kopas, kas apkopotas vien ā laikposm ā attiecībā uz atskaites ātrumu 
v j , uzskata par vienu m ērījumu.  
4.4.2.3. Transportl īdzekļa griezes momenta m ērītāja mērījumu proced ūra 
Pirms griezes momenta m ērītāja metodes testa m ērījuma transportl ī­
dzekli uzsilda saska ņā ar šā papildpielikuma 4.2.4. punktu.  
Testa mērījuma laik ā pēc iespējas jāizvairās no stūres kustin āšanas 
un nedrīkst iedarbin āt transportl īdzekļa bremzes.  
Testu atk ārto, līdz ritošās daļas pretest ības dati atbilst š ā papildpie ­
likuma 4.4.3.2. punkt ā noteiktaj ām mērījumu prec īzumspējas 
prasībām. 
Lai gan ir ieteicams katru testa braucienu veikt bez p ārtraukuma, var 
veikt vair ākus braucienus, ja viena brauciena laik ā neizdodas 
apkopot datus par visiem atskaites ātruma punktiem. Vair āku brau­
cienu gad ījumā jāuzmanās, lai transportl īdzekļa stāvokli saglab ātu 
pēc iespējas stabilāku pie katra jauna brauciena uzs ākšanas.  
4.4.2.4. Ātruma novirze  
Mērījumu laik ā vienā atskaites ātruma punkt ā ātruma novirze no 
vidējā aritmētiskā ātruma, v  ji -v jm , kas apr ēķināts saskaņā ar šā 
papildpielikuma 4.4.3. punktu, atbilst  ►M3 A4/6. tabul ā ◄ norā­
dītajām vērtībām. 
Turklāt vidējais aritm ētiskais ātrums v  jm katrā atskaites ātruma 
punktā nedrīkst atšķirties no atskaites ātruma v  j par vairāk kā ± 
1 km/h vai 2 % no atskaites ātruma v  j atkarībā no tā, kura vērtība 
ir lielāka. 
▼M3 
A4/6. tabula  
▼B 
Ātruma novirze  
Laikposms, s  Ātruma novirze, km/h  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 589  
4.4.2.5. Atmosf ēras temperat ūra 
Testus veic t ādos pašos temperat ūras apstākļos, kā noteikts š ā 
papildpielikuma 4.1.1.2. punkt ā. 
4.4.3. Vid ējā aritmētiskā ātruma un vid ējā aritmētiskā griezes momenta 
aprēķināšana 
4.4.3.1. Apr ēķina process  
Katra mērījuma vid ējo aritmētisko ātrumu v  jm , km/h, un vid ējo 
aritmētisko griezes momentu C  jm , Nm, apr ēķina no saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.4.2.2. punktu ieg ūtajām datu kop ām, izmantojot 
šādus vienādojumus: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
un 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
kur: 
v ji ir datu kopas i transportl īdzekļa faktiskais ātrums atskaites 
ātruma punkt ā j, km/h;  
k ir datu kopu skaits vien ā mērījumā; 
C ji ir datu kopas i faktiskais griezes moments, Nm;  
C js ir kompens ējošais periods ātruma novirzei, Nm, ko ieg ūst ar 
šādu vienādojumu: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji nedrīkst būt lielāks par 0,05, un to var ne ņemt vērā, ja α j 
nav lielāks par ± 0,005 m/s  2 ; 
m st ir testa transportl īdzekļa masa m ērījumu sākumā, un to m ēra 
tieši pirms uzsild īšanas proced ūras, bet ne agr āk, kg;  
mr ir rot ējošo komponentu ekvivalent ā faktiskā masa saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
r j ir riepas dinamiskais r ādiuss, kas noteikts 80 km/h atskaites 
punktā vai transportl īdzekļa augstākā atskaites ātruma punkt ā, 
ja šis ātrums ir maz āks par 80 km/h, to apr ēķinot ar š ādu 
vienādojumu: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 590  
kur: 
n ir dzenoš ā riteņa riepas rot ācijas frekvence, s  -1 ; 
α j ir vidējais aritm ētiskais pa ātrinājums, m/s  2 , ko aprēķina, izman ­
tojot šādu vienādojumu: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
kur: 
t i ir laiks, kur ā iegūta datu kopa i, s.  
4.4.3.2. M ērījumu prec īzumspēja 
Mērījumus veic pret ējos virzienos, l īdz ir iegūti vismaz tr īs mērī­
jumu pāri pie katra no atskaites ātrumiem v  i , kuros  C j atbilst prec ī­
zumspējai ρ j , ko nosaka ar š ādu vienādojumu: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
kur: 
n ir mērījumu pāru skaits attiec ībā uz C  jm ; 
C j ir ritošās daļas pretest ība pie ātruma v  j , Nm, ko ieg ūst ar šādu 
vienādojumu:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
kur: 
C jmi ir mērījumu pāra i vidējais aritm ētiskais griezes moments pie 
ātruma v  j , Nm, ko ieg ūst ar šādu vienādojumu: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
kur: 
C jmai un C  jmbi ir mērījuma i vid ējie aritmētiskie griezes momenti pie 
ātruma v  j , kas noteikti saska ņā ar šā papildpielikuma 4.4.3.1. punktu 
katrā virzienā, proti, a un b virzien ā, Nm;  
s ir standartnovirze, Nm, ko apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
· 
▼M3 
h ir koeficients k ā n funkcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 
4.3.1.4.2. punkta A4/4. tabul ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 591  
4.4.4. Ritoš ās daļas pretest ības līknes noteikšana  
▼M3 
Vidējo aritmētisko ātrumu un vid ējo aritmētisko griezes momentu 
katrā atskaites ātruma punkt ā aprēķina ar šādiem vien ādojumiem:  
▼B 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Turpmāk norādīto vidējās aritmētiskās ritošās daļas pretest ības 
vismazākā kvadrāta regresijas l īkni piem ēro visiem datu p āriem 
(v jm , C jm ) pie visiem š ā papildpielikuma 4.4.2.1. punkt ā aprakstīta­
jiem atskaites ātrumiem, lai noteiktu koeficientus c  0 , c 1 un c  2. 
Koeficientus c  0 , c 1 un c  2 , kā arī brīvskrējiena laikus, kas izm ērīti uz 
šasijas dinamometra (skatiet š ā papildpielikuma 8.2.4. punktu), 
ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. 
Ja testētais transportl īdzeklis ir ce ļa slodzes matricas saimes repre ­
zentatīvs transportl īdzeklis, koeficientu c  1 nosaka nulles apm ērā un 
koeficientus c  0 un c  2 pārrēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas 
analīzi. 
4.5. Nomin ālo apstākļu un mēriekārtu korekcija  
4.5.1. Gaisa pretest ības korekcijas koeficients  
Gaisa pretest ības korekcijas koeficientu K  2 nosaka ar š ādu vienādo­
jumu: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
kur: 
T ir visu atseviš ķo braucienu vid ējā aritmētiskā atmosfēras tempe ­
ratūra, kelvini (K);  
P ir vid ējais aritm ētiskais atmosf ēras spiediens, kPa.  
4.5.2. Rites pretest ības korekcijas koeficients  
Rites pretest ības korekcijas koeficientu K  0 , ko izsaka kelvinos  -1 
(K -1 ), var noteikt, balstoties uz emp īriskiem datiem, un apstiprin ātāja 
iestāde var to apstiprin āt attiecībā uz konkr ētu transportl īdzekļa un 
riepu testu, vai var pie ņemt, ka tas ir š āds: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. V ēja korekcija  
4.5.3.1. V ēja korekcija ar stacion āro anemometriju  
▼M3 
4.5.3.1.1. V ēja korekciju v ēja absolūtajam ātrumam gar testa ce ļu iegūst, star­
pību, ko nevar likvid ēt ar altern ējošiem braucieniem, at ņemot no 
koeficienta f  0 , kas noteikts saska ņā ar 4.3.1.4.4. punktu, vai no c  0 , 
kas noteikts saska ņā ar 4.4.4. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 592  
4.5.3.1.2. V ēja korekcijas pretest ību w  1 brīvskrējiena metodei vai w  2 griezes 
momenta m ērītāja metodei apr ēķina ar šādiem vien ādojumiem:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
vai : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
kur: 
w 1 ir vēja korekcijas pretest ība brīvskrējiena metodei, N;  
f 2 ir aerodinamisk ā perioda koeficients, kas noteikts š ā papildpie ­
likuma 4.3.1.4.4. punkt ā; 
v w ir mazākais vidējais aritm ētiskais vēja ātrums pret ējos virzienos 
gar testa ce ļu testa laik ā, m/s;  
w 2 ir vēja korekcijas pretest ība griezes momenta m ērītāja metodei, 
Nm; 
c 2 ir aerodinamisk ā perioda koeficients griezes momenta m ērītāja 
metodei, kas noteikts š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā. 
4.5.3.2. V ēja korekcija ar ieb ūvēto anemometriju  
Ja brīvskrējiena metode balst ās uz iebūvēto anemometriju, w  1 un w  2 
vienādojumos 4.5.3.1.2. punkt ā nosaka nulles v ērtībā, jo vēja korek­
cija ir jau piem ērota saska ņā ar šā papildpielikuma 4.3.2. punktu.  
4.5.4. Testa masas korekcijas koeficients  
Testa transportl īdzekļa testa masas korekcijas koeficientu K  1 nosaka 
ar šādu vienādojumu: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
kur: 
f 0 ir nemain īgais periods, N;  
TM ir testa transportl īdzekļa testa masa, kg;  
▼M3 
m av ir testa transportl īdzekļa masas ce ļa slodzes noteikšanas 
sākumā un beigās vidējais aritm ētiskais, kg.  
▼B 
4.5.5. Ce ļa slodzes l īknes korekcija  
4.5.5.1. Š ā papildpielikuma 4.3.1.4.4. punkt ā noteikto l īkni koriģē attiecībā 
pret nomin ālajiem apst ākļiem: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 593  
kur: 
F* ir kori ģētā ceļa slodze, N;  
f 0 ir nemain īgais periods, N;  
▼M3 
f 1 ir pirmās kārtas perioda koeficients, N/(km/h);  
f 2 ir otrās kārtas perioda koeficients, N/(km/h)  2 ; 
▼B 
K 0 ir rites pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papild­
pielikuma 4.5.2. punkt ā; 
K 1 ir testa masas korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.4. 
punktā; 
K 2 ir gaisa pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papild­
pielikuma 4.5.1. punkt ā; 
T ir vid ējā aritmētiskā vides atmosf ēras temperat ūra, °C;  
v ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
w 1 ir vēja pretest ības korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 
4.5.3. punkt ā, N. 
Aprēķina ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā 
mērķa ceļa slodzes koeficientu A  t šasijas dinamometra slodzes iesta ­
tījuma aprēķinā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 8.1. punkt ā. 
Aprēķina (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā mērķa ceļa 
slodzes koeficientu B  t šasijas dinamometra slodzes iestat ījuma aprē­ 
ķinā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 8.1. punkt ā. 
Aprēķina (K  2 × f 2 ) rezultātu izmanto k ā mērķa ceļa slodzes koefi ­
cientu C  t šasijas dinamometra slodzes iestat ījuma apr ēķinā, kā 
aprakstīts šā papildpielikuma 8.1. punkt ā. 
4.5.5.2. Š ā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā noteikto l īkni koriģē attiecībā pret 
nominālajiem apst ākļiem un uzst ādītajām mēriekārtām saskaņā ar 
turpmāk izklāstīto proced ūru. 
4.5.5.2.1. Nomin ālo apstākļu korekcija 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
kur: 
C* ir kori ģētā ritošās daļas pretest ība, Nm;  
c 0 ir nemain īgais periods, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.4.4. 
punktā, Nm;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 594  
c 1 ir pirmās kārtas perioda koeficients, k ā noteikts 4.4.4. punkt ā, 
Nm/(km/h);  
c 2 ir otrās kārtas perioda koeficients, k ā noteikts 4.4.4. punkt ā 
Nm/(km/h)  2 ; 
▼B 
K 0 ir rites pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papild­
pielikuma 4.5.2. punkt ā; 
K 1 ir testa masas korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.4. 
punktā; 
K 2 ir gaisa pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papild­
pielikuma 4.5.1. punkt ā; 
v ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
T ir vid ējā aritmētiskā atmosfēras temperat ūra, °C;  
w 2 ir vēja korekcijas pretest ība, kā noteikts š ā papildpielikuma 
4.5.3. punkt ā. 
4.5.5.2.2. Korekcija uzst ādītajiem griezes momenta m ērītājiem 
Ja ritošās daļas pretest ību nosaka saska ņā ar griezes momenta m ērī­
tāja metodi, ritoš ās daļas pretest ību koriģē, lai ņemtu vērā ārpus 
transportl īdzekļa uzstādītā griezes momenta m ēriekārtu ietekmi uz 
transportl īdzekļa aerodinamiskajiem parametriem.  
Ritošās daļas pretest ības koeficientu c  2 koriģē saskaņā ar šādu 
vienādojumu: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
kur, 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ ir rezultāts, ko ieg ūst, aerodinamisk ās pretestības koefi ­
cientu reizinot ar transportl īdzekļa frontālo daļu, uz 
kuras uzst ādīta griezes momenta m ēriekārta un kuru 
mēra aerodinamiskaj ā tunelī, kas atbilst š ā papildpieli ­
kuma 3.2. punkta krit ērijiem, m  2 ; 
C D × A  f ir rezultāts, ko ieg ūst, aerodinamisk ās pretestības koefi ­
cientu reizinot ar transportl īdzekļa frontālo daļu, uz 
kuras nav uzst ādīta griezes momenta m ēriekārta un 
kuru mēra aerodinamiskaj ā tunelī, kas atbilst š ā papild­
pielikuma 3.2. punkta krit ērijiem, m  2 . 
4.5.5.2.3. M ērķa ritošās daļas pretest ības koeficienti  
Aprēķina ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā 
mērķa ritošās daļas pretest ības koeficientu a  t šasijas dinamometra 
slodzes iestat ījuma apr ēķinā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 8.2. 
punktā. 
Aprēķina (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) rezult ātu izmanto k ā mērķa 
ritošās daļas pretest ības koeficientu b  t šasijas dinamometra slodzes 
iestatījuma apr ēķinā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 8.2. punkt ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 595  
Aprēķina (c  2corr × r) rezult ātu izmanto k ā mērķa ritošās daļas pretes­
tības koeficientu c  t šasijas dinamometra slodzes iestat ījuma aprēķinā, 
kā aprakstīts šā papildpielikuma 8.2. punkt ā. 
5. Ce ļa slodzes vai ritoš ās daļas pretest ības aprēķināšanas metode, 
balstoties uz transportl īdzekļa parametriem  
5.1. Transportl īdzekļu ceļa slodzes vai ritoš ās daļas pretest ības aprēķinā­ 
šana, balstoties uz ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvu trans­
portlīdzekli  
Ja reprezentat īvā transportl īdzekļa ceļa slodzi nosaka saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.3. punkt ā aprakstīto metodi, atseviš ķa transportl ī­
dzekļa ceļa slodzi apr ēķina saska ņā ar šā papildpielikuma 5.1.1. 
punktu.  
Ja reprezentat īvā transportl īdzekļa ritošās daļas pretest ību nosaka 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.4. punkt ā aprakstīto metodi, atse ­
višķa transportl īdzekļa ritošās daļas pretest ību aprēķina saskaņā ar šā 
papildpielikuma 5.1.2. punktu.  
5.1.1. Lai apr ēķinātu ceļa slodzes matricas saimes transportl īdzekļu ceļa 
slodzi, izmanto š ā papildpielikuma 4.2.1.4. punkt ā aprakstītos trans­
portlīdzekļa parametrus un reprezentat īva testa transportl īdzekļa ceļa 
slodzes koeficientus, kas noteikti š ā papildpielikuma 4.3. punkt ā. 
▼M3 
5.1.1.1. Atseviš ķa transportl īdzekļa ceļa slodzes sp ēku aprēķina ar šādu 
vienādojumu:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
kur: 
F c ir aprēķinātais ceļa slodzes sp ēks kā transportl īdzekļa ātruma 
funkcija, N;  
f 0 ir nemain īgās ceļa slodzes koeficients, N, ko nosaka ar š ādu 
vienādojumu: 
f 0 ¼ Max ÊÊ 
0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
f 0r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzekļa 
nemainīgās ceļa slodzes koeficients, N;  
f 1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h), ko iestata 
uz nulli;  
f 2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h)  2 , ko nosaka ar 
šādu vienādojumu:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzekļa 
otrās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h)  2 ; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 596  
v ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
TM ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzekļa 
faktiskā testa masa, kg;  
TM  r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzekļa 
testa masa, kg;  
A f ir ceļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzekļa fron­
tālā daļa, m  2 ; 
A fr ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzekļa 
frontālā daļa, m  2 ; 
RR ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzekļa riepu 
rites pretest ība, kg/tonn ā; 
RR  r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl īdzekļa 
riepu rites pretest ība, kg/tonn ā. 
Atsevišķam transportl īdzeklim uzst ādītām riepām rites pretest ības 
RR vērtību nosaka piem ērojamās riepu energoefektivit ātes klases 
vērtībā saskaņā ar A4/2. tabulu.  
Ja uz priekš ējās un aizmugur ējās ass uzst ādītās riepas pieder atš ķi­
rīgām energoefektivit ātes klasēm, izmanto sv ērto vidējo vērtību, ko 
aprēķina, izmantojot 7. papildpielikuma 3.2.3.2.2.2. punkt ā sniegto 
vienādojumu.  
Ja testa transportl īdzekļiem L un H ir uzst ādītas vienādas riepas, 
izmantojot interpol ācijas metodi, v ērtību RR  ind nosaka RR  H apmērā. 
▼B 
5.1.2. Lai apr ēķinātu ceļa slodzes matricas saimes transportl īdzekļu ritošās 
daļas pretest ību, izmanto š ā papildpielikuma 4.2.1.4. punkt ā aprak­
stītos transportl īdzekļa parametrus un reprezentat īva testa transport ­
līdzekļa ritošās daļas pretest ības koeficientus, kas noteikti š ā papild­
pielikuma 4.4. punkt ā. 
▼M3 
5.1.2.1. Atseviš ķa transportl īdzekļa ritošās daļas pretest ību aprēķina ar šādu 
vienādojumu:  
C c = c  0 + c  1 × v +c  2 × v  2 
kur: 
C c ir aprēķinātā ritošās daļas pretest ība kā transportl īdzekļa 
ātruma funkcija, Nm;  
c 0 ir nemain īgās ritošās daļas pretest ības koeficients, Nm, ko 
nosaka ar š ādu vienādojumu: 
c 0 ¼ r′=1,02 Ü Max ÊÊ 
0,05 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,95 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,8 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
c 0r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl ī­
dzekļa nemain īgās ritošās daļas pretest ības koeficients, Nm;  
c 1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, Nm/(km/h), ko 
iestata uz nulli;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 597  
c 2 ir otrās kārtas ritoš ās daļas pretest ības koeficients, 
Nm/(km/h)  2 , ko nosaka ar š ādu vienādojumu:  
c 2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,95 × 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A fr ); (0,2 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,8 × 
1,02 × c  2r /r′ × A  f / A  fr )) 
c 2r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl ī­
dzekļa otrās kārtas ritoš ās daļas pretest ības koeficients, 
Nm/(km/h)  2 ; 
v ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
TM ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzekļa 
faktiskā testa masa, kg;  
TMr ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl ī­
dzekļa testa masa, kg;  
A f ir ceļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzekļa 
frontālā daļa, m  2 ; 
A fr ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl ī­
dzekļa frontālā daļa, m  2 ; 
RR ir ce ļa slodzes matricas saimes atseviš ķa transportl īdzekļa 
riepu rites pretest ība, kg/tonn ā; 
RR  r ir ceļa slodzes matricas saimes reprezentat īva transportl ī­
dzekļa riepu rites pretest ība, kg/tonn ā; 
r′ ir riepas dinamiskais r ādiuss dinamometriskaj ā stendā, kas 
noteikts pie 80 km/h, m;  
1,02 ir aptuvens koeficients, kas kompens ē piedziņas mehānisma 
zaudējumus.  
▼B 
5.2. Standarta ce ļa slodzes apr ēķināšana, balstoties uz transportl īdzekļa 
parametriem  
5.2.1. K ā alternatīvu ceļa slodzes noteikšanai ar br īvskrējiena vai griezes 
momenta m ērītāja metodi standarta ce ļa slodzes apr ēķināšanai var 
izmantot apr ēķina metodi.  
Standarta ce ļa slodzes apr ēķināšanai, balstoties uz transportl īdzekļa 
parametriem, izmanto vair ākus parametrus, piem ēram, testa masu un 
transportl īdzekļa platumu un augstumu. Standarta ce ļa slodzi F  c 
aprēķina atskaites ātruma punktos.  
5.2.2. Standarta ce ļa slodzes sp ēku aprēķina ar šādu vienādojumu:  
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kur: 
F c ir aprēķinātais standarta ce ļa slodzes sp ēks kā transportl ī­
dzekļa ātruma funkcija, N;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 598  
f 0 ir nemain īgās ceļa slodzes koeficients, N, ko nosaka ar š ādu 
vienādojumu: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
▼M3 
f 1 ir pirmās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h), ko 
iestata uz nulli;  
f 2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficients, N/(km/h)  2 , ko nosaka 
ar šādu vienādojumu: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; 
▼B 
v ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
TM testa masa, kg;  
width transportl īdzekļa platums, k ā noteikts standarta ISO 
612:1978 6.2. punkt ā, m; 
height transportl īdzekļa augstums, k ā noteikts standarta ISO 
612:1978 6.3. punkt ā, m. 
6. Aerodinamisk ā tuneļa metode  
Aerodinamisk ā tuneļa metode ir ce ļa slodzes m ērīšanas metode, kur ā 
izmanto aerodinamisko tuneli kop ā ar šasijas dinamometru vai aero ­
dinamisko tuneli kop ā ar plakansiksnas dinamometru. Test ēšanas 
stendi var b ūt atsevišķas vai savstarp ēji integrētas iekārtas. 
6.1. M ērīšanas metode  
6.1.1. Ce ļa slodzi nosaka:  
a) saskaitot aerodinamiskaj ā tunelī izmērītos ceļa slodzes sp ēkus un 
uz plakansiksnas dinamometra izm ērītos ceļa slodzes sp ēkus; vai  
b) saskaitot aerodinamiskaj ā tunelī izmērītos ceļa slodzes sp ēkus un 
uz šasijas dinamometra izm ērītos ceļa slodzes sp ēkus. 
6.1.2. Aerodinamisko pretest ību mēra aerodinamiskaj ā tunelī. 
6.1.3. Rites pretest ības un piedzi ņas mehānisma zaud ējumus mēra, izman ­
tojot plakansiksnas vai šasijas dinamometru un vienlaikus m ērot 
priekšējo asi un aizmugur ējo asi.  
6.2. Apstiprin ātājas iestādes apstiprin ājums iekārtām 
Aerodinamisk ā tuneļa metodes rezult ātus salīdzina ar rezult ātiem, 
kas iegūti ar brīvskrējiena metodi, lai pier ādītu, ka iek ārtas ir atbil ­
stīgas, un šos rezult ātus ietver visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
6.2.1. Apstiprin ātāja iestāde izvēlas trīs transportl īdzekļus. Transportl ī­
dzekļi pārstāv to transportl īdzekļu veidus (piem ēram, izm ērs, 
svars), ko pl ānots mērīt ar attiec īgajām iekārtām. 
6.2.2. Ar katru no trim transportl īdzekļiem veic divus atseviš ķus brīvskrē­
jiena testus saska ņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, un ieg ūtos 
ceļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 nosaka saska ņā ar minēto 
punktu un kori ģē saskaņā ar šā papildpielikuma 4.5.5. punktu. 
Testa transportl īdzekļa brīvskrējiena testa rezult āts ir šā transportl ī­
dzekļa divu atseviš ķu brīvskrējienu testu ce ļa slodzes koeficientu  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 599  
vidējā aritmētiskā vērtība. Ja ir vajadz īgs vairāk par diviem br īv­
skrējiena testiem, lai nodrošin ātu atbilst ību iekārtu apstiprin āšanu 
kritērijiem, visu der īgo testu rezult ātiem nosaka vid ējo vērtību. 
6.2.3. M ērījumu ar aerodinamisk ā tuneļa metodi saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 6.3.–6.7. punktu veic tiem pašiem trim transportl īdzekļiem, 
ko izraudz ījās šā papildpielikuma 6.2.1. punkt ā, un tādos pašos 
apstākļos, nosakot ieg ūtos ceļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 . 
Ja ražotājs izvēlas izmantot vienu vai vair ākas no pieejam ām proce­
dūru alternat īvām saskaņā ar aerodinamisk ā tuneļa metodi (t. i., 
6.5.2.1. punktu par sagatavošanu, 6.5.2.2. un 6.5.2.3. punktu par 
procedūru un 6.5.2.3.3. punktu par dinamometra iestat ījumiem), 
šīs procedūras izmanto ar ī iekārtu apstiprin āšanai.  
6.2.4. Apstiprin āšanas krit ēriji 
Izmantoto iek ārtu vai iek ārtu kombin āciju apstiprina, ja ir atbilst ība 
abiem šādiem krit ērijiem:  
(a) Aerodinamisk ā tuneļa metodes un br īvskrējiena metodes cikl ā 
vajadzīgās enerģijas starpība (ko izsaka k ā ε k ) nedrīkst pārsniegt 
± 0,05 katram no trim transportl īdzekļiem k saska ņā ar šādu 
vienādojumu:  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
kur: 
ε k ir transportl īdzeklim k cikl ā vajadzīgās enerģijas 
starpība visā 3. klases  WLTC  starp aerodinamisk ā 
tuneļa metodi un br īvskrējiena metodi, %;  
E k,WTM  ir transportl īdzeklim k cikl ā vajadzīgā enerģija visā 3. 
klases  WLTC , ko aprēķina ar ceļa slodzi, kura ieg ūta 
ar aerodinamisk ā tuneļa metodi ( WTM ) un aprēķināta 
saskaņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, J;  
E k,coastdown  ir transportl īdzeklim k cikl ā vajadzīgā enerģija visā 
3. klases  WLTC , ko aprēķina ar ce ļa slodzi, kura 
iegūta ar br īvskrējiena metodi un apr ēķināta 
saskaņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, J; un  
(b) trīs starpību vidējā aritmētiskā x vērtība nedrīkst pārsniegt 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
▼M3 
Apstiprin ātāja iestāde reģistrē apstiprin ājumu, tostarp m ērījumu 
datus un attiec īgo aprīkojumu.  
▼B 
Pēc apstiprin ājuma pieš ķiršanas iek ārtu drīkst izmantot ce ļa 
slodzes noteikšanai ne vair āk kā divus gadus.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 600  
Katru rot ējošā šasijas dinamometra vai kust īgās siksnas un aerodi ­
namiskā tuneļa kombin āciju apstiprina atseviš ķi. 
6.3. Transportl īdzekļa sagatavošana un temperat ūra 
Transportl īdzekļa sagatavošanu veic saska ņā ar šā papildpielikuma 
4.2.1. un 4.2.2. punktu, un t ā attiecas gan uz plakansiksnas, gan 
rotējošā šasijas dinamometra, k ā arī aerodinamisk ā tuneļa mērīju­
miem.  
Ja īsteno 6.5.2.1. punkt ā aprakstīto alternat īvo uzsild īšanas proce ­
dūru, mērķa testa masu piel āgo, transportl īdzekli sver un m ērījumu 
veic bez vad ītāja klātbūtnes transportl īdzeklī. 
Plakansiksnas vai šasijas dinamometra testa telp ās temperat ūrai jābūt 
iestatītai 20 °C apm ērā ar ± 3 °C pielaidi. P ēc ražotāja piepras ījuma 
temperatūru var iestat īt arī 23 °C apm ērā ar ± 3 °C pielaidi.  
6.4. Aerodinamisk ā tuneļa procedūra 
6.4.1. Aerodinamisk ā tuneļa kritēriji 
▼M3 
Aerodinamisk ā tuneļa struktūra, testa metodes un korekcijas nodro ­ 
šina vērtību (C  D × A  f ), kura raksturo ce ļa (C  D × A  f ) vērtību un 
kuras prec īzumspēja ir ± 0,015 m  2 . 
▼B 
Visiem (C  D × A  f ) mērījumiem nodrošina atbilst ību šā papildpieli ­
kuma 3.2. punkt ā uzskaitītajiem aerodinamisk ā tuneļa kritērijiem, 
piemērojot šādas modifik ācijas:  
a) šā papildpielikuma 3.2.4. punkt ā aprakstītajam stabilajam blo ķē­ 
šanas koeficientam j ābūt mazākam par 25 %;  
b) siksnas virsmai, kas saskaras ar k ādu no riep ām, ir jāpārsniedz 
attiecīgās riepas kontaktlaukums par vismaz 20 % un j ābūt 
vismaz tikpat platai, cik kontaktlaukumam;  
c) šā papildpielikuma 3.2.8. punkt ā aprakstītajai kopējā gaisa spie ­
diena standartnovirzei pie sprauslas atveres j ābūt mazākai par 
1 %; 
d) šā papildpielikuma 3.2.10. punkt ā aprakstītajam ierobežot ājsis­
tēmas bloķēšanas koeficientam j ābūt mazākam par 3 %.  
6.4.2. Aerodinamisk ā tuneļa mērījums  
Transportl īdzeklim j ābūt šā papildpielikuma 6.3. punkt ā aprakstītajā 
stāvoklī. 
▼M3 
Transportl īdzekli novieto paral ēli tuneļa garenvirziena centra l īnijai 
ar maksim ālo pielaidi ±10 mm apm ērā. 
Transportl īdzekli novieto 0° orient ācijas leņķī ar ± 0,1° pielaidi.  
▼B 
Aerodinamisko pretest ību mēra vismaz 60 sekundes un vismaz 5 Hz 
frekvencē. Alternat īvi pretestību var mērīt vismaz 1 Hz frekvenc ē un 
ar vismaz 300 sec īgiem paraugiem. Pretest ības vidējā aritmētiskā 
vērtība ir mērījuma rezult āts. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 601  
Ja transportl īdzeklim ir p ārvietojamas aerodinamisk ās virsbūves 
daļas, piemēro šā papildpielikuma 4.2.1.5. punktu. Ja p ārvietojam ās 
daļas ir atkar īgas no ātruma, visas piem ērotās pozīcijas mēra aero­
dinamiskaj ā tunelī un apstiprin ātājai iestādei iesniedz pier ādījumus, 
kas parāda atskaites ātruma, pārvietojamo da ļu pozīcijas un attiec īgā 
(C D × A  f ) attiecības. 
6.5. Plakansiksnas izmantošana aerodinamisk ā tuneļa metodē 
6.5.1. Plakansiksnas krit ēriji 
6.5.1.1. Plakansiksnas test ēšanas stenda apraksts  
Riteņi griežas uz plakansiksn ām, kuras neizmaina rite ņu rites para ­
metrus sal īdzinājumā ar parametriem uz ce ļa. Izmērītie spēki 
virzienā x ietver berzes sp ēkus piedzi ņas mehānismā. 
6.5.1.2. Transportl īdzekļa ierobežot ājsistēma 
Dinamometru apr īko ar centr ēšanas ier īci, kas transportl īdzekli 
novieto ar ± 0,5 gr ādu rotācijas pielaidi no z ass. Ierobežot ājsistēma 
nodrošina dzenošo rite ņu centrēto pozīciju visu ce ļa slodzes noteik ­ 
šanas brīvskrējienu laik ā, nepārsniedzot nor ādītos ierobežojumus.  
6.5.1.2.1. Š ķērsvirziena poz īcija (y ass)  
Transportl īdzeklis saglab ā pozīciju virzien ā y, un pēc iespējas iero­
bežo kust ību uz sāniem.  
6.5.1.2.2. Priekš ējā un aizmugur ējā pozīcija (x ass)  
Neskarot š ā papildpielikuma 6.5.1.2.1. punkta pras ību, abas rite ņu 
asis ir izvietotas ± 10 mm att ālumā no siksnas š ķērsvirziena centra 
līnijām. 
6.5.1.2.3. Vertik āls spēks 
Ierobežot ājsistēma ir projekt ēta tā, lai tā dzenošajiem rite ņiem nepie ­
mērotu nekādu vertikālo spēku. 
6.5.1.3. Izm ērīto spēku precizit āte 
Mēra tikai reakcijas sp ēku riteņu pagriešanai. Rezult ātā neietver 
nekādus ārējos spēkus (piem ēram, dzes ēšanas ventilatora gaisa 
spēku, transportl īdzekļa ierobežojumus, plakansiksnas aerodinami ­
skās reakcijas sp ēkus, dinamometra zaud ējumus utt.).  
Spēku virzien ā x mēra ar precizit āti ± 5 N apm ērā. 
6.5.1.4. Plakansiksnas ātruma kontrole  
Plakansiksnas ātrumu kontrol ē ar precizit āti ± 0,1 km/h apm ērā. 
6.5.1.5. Plakansiksnas virsma  
Plakansiksnas virsmai j ābūt tīrai, sausai un br īvai no sveš ķerme­ 
ņiem, kas var ētu izraisīt riepu sl īdēšanu. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 602  
6.5.1.6. Dzes ēšana 
Pret transportl īdzekli pūš gaisu ar main īgu ātrumu. Gaisa line ārais 
ātrums pie ventilatora atveres ir vien āds ar attiec īgo dinamometra 
ātrumu, pārsniedzot m ērījumu ātrumus 5 km/h apm ērā. Gaisa line ā­
rais ātrums pie ventilatora atveres ir ±5 km/h apm ērā vai ±10 % 
apmērā no attiec īgā mērījumu ātruma atkar ībā no tā, kura vērtība 
ir lielāka. 
▼B 
6.5.2. Plakansiksnas m ērījums  
Mērījumu proced ūru var veikt saska ņā ar vai nu š ā papildpielikuma 
6.5.2.2. punktu, vai 6.5.2.3. punktu.  
6.5.2.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Transportl īdzeklim j ābūt sagatavotam uz dinamometra, k ā aprakstīts 
šā papildpielikuma 4.2.4.1.1.–4.2.4.1.3. punkt ā. 
Dinamometra slodzes iestat ījums F  d, sagatavošanai ir: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
kur: 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Dinamometra ekvivalent ā inerce ir testa masa.  
Slodzes iestat ījumam izmantojamo aerodinamisko pretest ību iegūst 
no šā papildpielikuma 6.7.2. punkta un var tieši izmantot k ā ievad­
datus. Pret ējā gadījumā izmanto a  d , b d un c  d no šā punkta.  
Pēc ražotāja piepras ījuma kā alternat īvu šā papildpielikuma 
4.2.4.1.2. punktam uzsild īšanu var veikt, transportl īdzekli braucot 
ar plakansiksnu.  
Tādā gadījumā uzsildīšanas ātrums ir 110 % apm ērā no piem ēro­
jamā WLTC  maksimālā ātruma un ilgums p ārsniedz 1 200 sekundes, 
kamēr izmērītā spēka izmaiņas 200 sekunžu laikposm ā nav maz ākas 
par 5 N.  
6.5.2.2. M ērījumu proced ūra ar stabiliz ētiem ātrumiem  
6.5.2.2.1. Testu veic no augst ākā līdz zemākajam atskaites ātruma punktam.  
6.5.2.2.2. T ūlīt pēc mērījuma iepriekš ējā ātruma punkt ā veic palēninājumu no 
pašreizējā piemērojamā atskaites ātruma punkta uz n ākamo ar vien ­
mērīgu pāreju aptuveni 1 m/s  2 apmērā. 
6.5.2.2.3. Atskaites ātrumu stabiliz ē vismaz 4 sekundes un ne ilg āk kā 10 
sekundes. M ēriekārta nodrošina, ka p ēc šā laikposma izm ērītā 
spēka signāls stabiliz ējas. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 603  
6.5.2.2.4. Sp ēku pie katra atskaites ātruma mēra vismaz 6 sekundes, saglab ājot 
nemainīgu ātrumu. Ieg ūtā spēka vērtība šim atskaites ātruma 
punktam F  jDyno ir vidējais aritm ētiskais sp ēks mērījuma laik ā. 
Katram atskaites ātrumam atk ārto šā papildpielikuma 
6.5.2.2.2.–6.5.2.2.4. punkt ā aprakstītās darbības. 
6.5.2.3. M ērījumu proced ūra ar palēninājumu  
6.5.2.3.1. Sagatavošanu un dinamometra iestat īšanu veic saska ņā ar šā papild­
pielikuma 6.5.2.1. punktu. Pirms katra br īvskrējiena transportl īdzekli 
brauc liel ākajā atskaites ātrumā vai, ja izmanto alternat īvo uzsild ī­ 
šanas proced ūru, 110 % apm ērā no lielākā atskaites ātruma vismaz 1 
minūti. Pēc tam transportl īdzekļa ātrumu pa ātrina līdz vismaz 
10 km/h virs liel ākā atskaites ātruma un nekav ējoties uzs āk brīv­
skrējienu.  
6.5.2.3.2.  ►M3 Mērījumus veic saska ņā ar š ā papildpielikuma 
4.3.1.3.1.–4.3.1.4.4. punktu ieskaitot. Ja br īvskrējiens pret ējos 
virzienos nav iesp ējams, tad nepiem ēro vienādojumu, ko izmanto, 
lai aprēķinātu Δt ji šā papildpielikuma 4.3.1.4.2. punkt ā. Mērījumus 
pārtrauc pēc divām ātruma samazin āšanas reiz ēm, ja katr ā atskaites 
ātruma punkt ā abu brīvskrējienu spēks ir ±10 N, pret ējā gadījumā 
veic vismaz tr īs brīvskrējienus, izmantojot š ā papildpielikuma 
4.3.1.4.2. punkt ā noteiktos krit ērijus. ◄ 
6.5.2.3.3. Sp ēku f  jDyno pie katra atskaites ātruma v  j aprēķina, atņemot imit ēto 
aerodinamisko sp ēku: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
kur: 
f jDecel  ir spēks, kas noteikts saska ņā ar vienādojumu, ar kuru š ā 
papildpielikuma 4.3.1.4.4. punkt ā aprēķina F  j atskaites 
ātruma punkt ā j, N;  
c d ir dinamometra iestat ījuma koeficients, k ā noteikts š ā papild­
pielikuma 6.5.2.1. punkt ā, N/(km/h)  2 . 
Alternatīvi un pēc ražotāja piepras ījuma brīvskrējiena laik ā un f  jDyno 
aprēķināšanai c  d var noteikt nulles apm ērā. 
6.5.2.4. M ērīšanas apst ākļi 
Transportl īdzeklim j ābūt šā papildpielikuma 4.3.1.3.2. punkt ā aprak­
stītajā stāvoklī. 
▼M3 _______  
▼B 
6.5.3. Plakansiksnas metodes m ērījuma rezult āts 
Plakansiksnas dinamometra rezult ātu f  jDyno turpmākiem aprēķiniem 
šā papildpielikuma 6.7. punkt ā apzīmē ar f  j . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 604  
6.6. Šasijas dinamometra izmantošana aerodinamisk ā tuneļa metodē 
6.6.1. Krit ēriji 
Papildus aprakst ītajam 5. papildpielikuma 1. un 2. punkt ā piemēro 
šā papildpielikuma 6.6.1.1.–6.6.1.6. punkt ā izklāstītos kritērijus. 
▼M3 
6.6.1.1. Dinamometrisk ā stenda apraksts  
Priekšējo asi un aizmugur ējo asi apr īko ar vienu rulli, kura diametrs 
nedrīkst būt mazāks par 1,2 metriem.  
▼B 
6.6.1.2. Transportl īdzekļa ierobežot ājsistēma 
Dinamometru apr īko ar centr ēšanas ierīci, kas novieto transportl ī­
dzekli. Ierobežot ājsistēma nodrošina dzenošo rite ņu centrēto pozīciju 
turpmāk ieteiktaj ās robežās visu ce ļa slodzes noteikšanas br īvskrē­
jienu laik ā. 
6.6.1.2.1. Transportl īdzekļa atrašanās vieta  
Testējamo transportl īdzekli uzst āda uz šasijas dinamometra ru ļļa, kā 
noteikts š ā papildpielikuma 7.3.3. punkt ā. 
6.6.1.2.2. Vertik āls spēks 
Ierobežot ājsistēmai ir jāatbilst šā papildpielikuma 6.5.1.2.3. punkta 
prasībām. 
6.6.1.3. Izm ērīto spēku precizit āte 
Izmērīto spēku precizit ātei ir jāatbilst šā papildpielikuma 6.5.1.3. 
punktam, iz ņemot spēku virzien ā x, ko m ēra ar 5. papildpielikuma 
2.4.1. punkt ā aprakstīto precizit āti. 
6.6.1.4. Dinamometra ātruma kontrole  
Ruļļa ātrumus kontrol ē ar precizit āti ± 0,2 km/h apm ērā. 
▼M3 
6.6.1.5. Ru ļļa virsma  
Ruļļa virsmai j ābūt tīrai, sausai un br īvai no sveš ķermeņiem, kas 
varētu izraisīt riepu sl īdēšanu. 
▼B 
6.6.1.6. Dzes ēšana 
Dzesēšanas ventilatoram ir j āatbilst šā papildpielikuma 6.5.1.6. 
punktam.  
6.6.2. Dinamometra m ērījums  
Mērījumu veic saska ņā ar šā papildpielikuma 6.5.2. punktu.  
▼M3 
6.6.3. Izm ērīto dinamometrisk ā stenda sp ēku korekcija uz sp ēkiem, ko 
rada plakana virsma  
Dinamometriskaj ā stendā izmērītos spēkus kori ģē, ņemot vērā 
atskaites ekvivalentu attiec ībā pret ceļu (plakanu virsmu), un rezul ­
tātu norāda kā f j . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 605  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
kur: 
c1 ir riepu rites pretest ības daļa no f  jDyno ; 
c2 ir dinamometrisk ā stenda īpatnējais rādiusa korekcijas koefi ­
cients;  
f jDyno ir spēks, kas apr ēķināts 6.5.2.3.3. punkt ā attiecībā uz katru 
atskaites ātrumu j, N;  
R Wheel  ir puse no riepas nomin ālā aprēķina diametra, m;  
R Dyno ir dinamometrisk ā stenda ru ļļa rādiuss, m.  
Ražotājs un apstiprin ātāja iestāde vienojas par to, kurus c1 un c2 
koeficientus izmantot, balstoties uz korel ācijas testa liec ībām, ko 
ražotājs iesniedzis par daž ādiem riepu parametriem, kurus paredz ēts 
testēt dinamometriskaj ā stendā. 
Kā alternatīvu var izmantot š ādu konservat īvu vienādojumu: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
C2 ir 0,2, iz ņēmuma gad ījumā izmanto 2,0, ja piem ēro ceļa slodzes 
deltas metodi (skat īt 6.8. punktu) un ja saska ņā ar 6.8.1. punktu 
aprēķinātā ceļa slodzes delta ir negat īva. 
▼B 
6.7. Apr ēķini 
6.7.1. Plakansiksnas un šasijas dinamometra rezult ātu korekcija  
Šā papildpielikuma 6.5. un 6.6. punkt ā izmērītos spēkus koriģē 
attiecībā pret nomin ālajiem apst ākļiem, izmantojot š ādu vienādo­
jumu: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
kur: 
F Dj ir koriģētā pretestība, kas izm ērīta uz plakansiksnas vai šasijas 
dinamometra pie atskaites ātruma j, N;  
f j ir izmērītais spēks pie atskaites ātruma j, N;  
K 0 ir rites pretest ības korekcijas koeficients, k ā noteikts š ā papild­
pielikuma 4.5.2. punkt ā, K  -1 ; 
K 1 ir testa masas korekcija, k ā noteikts š ā papildpielikuma 4.5.4. 
punktā, N; 
T ir vid ējā aritmētiskā temperat ūra testa telp ā mērījuma laik ā, K. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 606  
6.7.2. Aerodinamisk ā spēka aprēķināšana 
Aerodinamisko pretest ību aprēķina ar turpm āk norādīto vienādo­
jumu. Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar pārvietojam ām aerodinami ­
skās virsbūves daļām, kas ir atkar īgas no ātruma, konkr ētajos 
atskaites ātruma punktos piem ēro attiecīgās (C  D × A  f ) vērtības. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
kur: 
F Aj ir aerodinamisk ā pretestība, kas izm ērīta aerodinami ­
skajā tunelī pie atskaites ātruma j, N;  
(C D × A  f ) j ir pretest ības koeficienta un front ālās daļas rezultāts 
konkrētā atskaites ātruma punkt ā j (attiecīgā gadījumā), 
m 2 ; 
ρ 0 ir sausā gaisa blīvums, kā noteikts š ā papildpielikuma 
3.2.10. punkt ā, kg/m  3 ; 
v j ir atskaites ātrums j, km/h.  
6.7.3. Ce ļa slodzes v ērtību aprēķināšana 
Kopējo ceļa slodzi k ā šā papildpielikuma 6.7.1. un 6.7.2. punkta 
rezultātu summu apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
visiem piem ērojamiem atskaites ātruma punktiem j, N.  
Visiem apr ēķinātajiem F  * 
j koeficientus f  0 , f 1 un f  2 ceļa slodzes 
vienādojumā aprēķina ar maz āko kvadr ātu regresijas anal īzi un 
izmanto k ā mērķa koeficientus š ā papildpielikuma 8.1.1. punkt ā. 
Ja transportl īdzeklis(-ļi), ko test ē saskaņā ar aerodinamisk ā tuneļa 
metodi, ir ce ļa slodzes matricas saimes reprezentat īvs(-i) transportl ī­
dzeklis(-ļi), koeficientu f  1 nosaka nulles apm ērā un koeficientus f  0 
un f  2 pārrēķina ar maz āko kvadrātu regresijas anal īzi. 
▼M3 
6.8. Ce ļa slodzes deltas koeficienta metode  
Lai iekļautu variantus, kad tiek izmantota interpol ācijas metode, kas 
nav iekļauta ceļa slodzes interpol ācijā (t. i., aerodinamika, rites 
pretestība un masa), transportl īdzekļa berzes deltu var izm ērīt, 
izmantojot ce ļa slodzes deltas koeficienta metodi (piem ēram, bremžu 
sistēmu berzes starp ību). Veic š ādas darbības: 
a) izmēra atskaites transportl īdzekļa R berzi;  
b) izmēra berzi fakultat īvajam transportl īdzeklim (transportl īdzeklim 
N), kas rada berzes starp ību; 
c) starpību aprēķina saska ņā ar 6.8.1. punktu.  
Šos mērījumus veic, izmantojot transmisijas dinamometru saska ņā ar 
6.5. punktu vai dinamometrisko stendu saska ņā ar 6.6. punktu, un 
rezultātu (izņemot aerodinamisko sp ēku) korekciju apr ēķina saskaņā 
ar 6.7.1. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 607  
Šo metodi at ļauts izmantot tikai tad, ja tiek izpild īts šāds kritērijs: 
1 
n X  n 
j¼1 ðF Dj;R Ä F Dj;N Þ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Ï 25N  
kur: 
F Dj,R ir transportl īdzekļa R koriģētā pretestība, kas izm ērīta uz 
transmisijas dinamometra vai dinamometriskaj ā stendā pie 
atskaites ātruma j, kas apr ēķināts saskaņā ar 6.7.1. punktu, 
N; 
F Dj,N ir transportl īdzekļa N kori ģētā pretestība, kas izm ērīta uz 
transmisijas dinamometra vai dinamometriskaj ā stendā pie 
atskaites ātruma j, kas apr ēķināts saskaņā ar 6.7.1. punktu, 
N; 
n ir ātruma punktu kop ējais skaits.  
Šo alternat īvo ceļa slodzes noteikšanas metodi var izmantot, ja R un 
N transportl īdzeklim ir vien āda aerodinamisk ā pretestība un ja izm ē­
rītā delta pien ācīgi aptver visu ietekmi uz transportl īdzekļa enerģijas 
patēriņu. Šo metodi neizmanto, ja N transportl īdzekļa absolūtās ceļa 
slodzes visp ārējā precizitāte jebkādā veidā tiek negat īvi ietekm ēta. 
6.8.1. Transmisijas dinamometra vai dinamometrisk ā stenda delta koefi ­
cientu noteikšana  
Ceļa slodzes deltu apr ēķina ar šādu vienādojumu:  
F Dj,Delta  = F  Dj,N – F  Dj,R 
kur: 
F Dj,Delta  ir ceļa slodzes delta pie atskaites ātruma j, N;  
F Dj,N ir transportl īdzekļa N kori ģētā pretestība, kas izm ērīta 
uz transmisijas dinamometra vai dinamometriskaj ā 
stendā pie atskaites ātruma j, kas apr ēķināts saskaņā ar 
6.7.1. punktu, N;  
F Dj,R ir atskaites transportl īdzekļa R koriģētā pretestība, kas 
izmērīta uz transmisijas dinamometra vai dinamometrisk ā 
stenda pie atskaites ātruma j, kas apr ēķināts saskaņā ar 
6.7.1. punktu, N.  
Visiem apr ēķinātajām F  Dj,Delta  , vērtībām ceļa slodzes vien ādojumā 
izmantotos koeficientus f  0,Delta  , f 1,Delta  un f  2,Delta  aprēķina, izman ­
tojot maz āko kvadrātu regresijas anal īzi. 
6.8.2. Kop ējās ceļa slodzes noteikšana  
Ja neizmanto interpol ācijas metodi (skat īt 7. papildpielikuma 
3.2.3.2. punktu), N transportl īdzeklim ce ļa slodzes deltas koeficientu 
aprēķina saska ņā ar šādiem vien ādojumiem:  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 608  
kur: 
N transportl īdzekļa N ceļa slodzes koeficienti;  
R atskaites transportl īdzekļa R ceļa slodzes koeficienti;  
Delta ce ļa slodzes delta koeficienti, kas noteikti 6.8.1. punkt ā. 
▼B 
7. Ce ļas slodzes p ārnešana uz šasijas dinamometru  
7.1. Sagatavošan ās šasijas dinamometra testam  
▼M3 
7.1.0. Dinamometra darb ības režīma izvēle 
Testu veic ar dinamometru vai nu 2 WD darbības, vai 4 WD darbības 
režīmā saskaņā ar 6. papildpielikuma 2.4.2.4. punktu.  
▼B 
7.1.1. Laboratorijas apst ākļi 
▼M3 
7.1.1.1. Rullis(- ļi) 
Dinamometrisk ā stenda rullim(- ļiem) jābūt tīram(-iem), sausam(- 
iem) un br īvam(-iem) no sveš ķermeņiem, kas var ētu izraisīt riepu 
slīdēšanu. Dinamometru darbina t ādā pašā sajūgtā vai nesaj ūgtā 
stāvokli kā sekojošaj ā 1. tipa test ā. Dinamometrisk ā stenda ātrumu 
mēra rullim, kas saj ūgts ar jaudas absorbcijas bloku.  
▼B 
7.1.1.1.1. Riepu sl īdēšana 
Uz transportl īdzekļa vai tajā var ievietot papildu svaru, lai nov ērstu 
riepu slīdēšanu. Ražot ājs šasijas dinamometr ā iestata slodzi ar 
papildu svaru. Papildu slodzi ņem vērā gan slodzes iestat īšanā, 
gan emisiju un degvielas pat ēriņa testos. Papildu svara izmantošanu 
ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. 
7.1.1.2. Istabas temperat ūra 
Laboratorijas atmosf ēras temperat ūru iestata 23 °C apm ērā, un tās 
novirze testa laik ā nedrīkst pārsniegt ± 5 °C, ja vien sekojoš ā testā 
nav nepieciešama cit āda temperat ūra. 
7.2. Šasijas dinamometra sagatavošana  
7.2.1. Inerces masas iestat ījums  
Šasijas dinamometra ekvivalento inerces masu iestata saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2.5.3. punktu. Ja šasijas dinamometrs prec īzi neat­
bilst inerces iestat ījumam, piem ēro nākamo augst āko inerces iestat ī­
jumu ar ne vair āk kā 10 kg palielin ājumu.  
7.2.2. Šasijas dinamometra uzsild īšana 
Šasijas dinamometru uzsilda saska ņā ar dinamometra ražot āja ietei­
kumiem vai atbilst īgi situācijai, lai var ētu stabiliz ēt dinamometra 
berzes zaud ējumus.  
7.3. Transportl īdzekļa sagatavošana  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 609  
7.3.1. Riepu spiediena noregul ēšana 
Riepu spiedienu 1. tipa testa izgarojumu uztveršanas temperat ūrā 
iestata ne vair āk kā 50 % apm ērā virs riepu spiediena diapazona 
zemākās robežvērtības izraudz ītajai riepai, k ā noteicis transportl ī­
dzekļa ražotājs (skatiet š ā papildpielikuma 4.2.2.3. punktu), un 
norāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
▼M3 
7.3.2. Ja dinamometra iestat ījumu noteikšana nevar nodrošin āt atbilstību šā 
8.1.3. punkt ā aprakstītajiem krit ērijiem nereproduc ējamu spēku dēļ, 
transportl īdzekli apr īko ar br īvskrējiena režīmu. Transportl īdzekļa 
brīvskrējiena rež īms ir jāapstiprina apstiprin ātājai iestādei, un t ā 
izmantošana ir j ānorāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar br īvskrējiena režīmu, šo rež īmu 
iedarbina gan ce ļa slodzes noteikšanas laik ā, gan dinamometriskaj ā 
stendā. 
_______  
7.3.3. Transportl īdzekļa novietošana uz dinamometra  
Testa transportl īdzekli novieto uz dinamometrisk ā stenda uz priekšu 
vērstā pozīcijā un droši nostiprina. Ja izmanto viena ru ļļa dinamo ­
metrisko stendu, riepas kontaktlaukuma centram uz ru ļļa jābūt 
±25 mm att ālumā vai ±2 % apm ērā no ruļļa diametra atkar ībā no 
tā, kura vērtība ir maz āka, mērot no ru ļļa augšējās malas.  
Ja izmanto griezes momenta m ērītāja metodi, riepu spiedienu nore ­
gulē tā, lai dinamiskais r ādiuss būtu 0,5 % apm ērā no dinamisk ā 
rādiusa r  j , kas aprēķināts, izmantojot vien ādojumus 4.4.3.1. punkt ā, 
pie 80 km/h atskaites ātruma punkta. Dinamisko r ādiusu dinamome ­
triskajā stendā aprēķina saska ņā ar 4.4.3.1. punkt ā aprakstīto proce­
dūru. 
Ja šis noregul ējums ir ārpus 7.3.1. punkt ā noteiktā diapazona, 
griezes momenta m ērītāja metodi nepiem ēro. 
7.3.3.1. [Rezerv ēts] 
▼B 
7.3.4. Transportl īdzekļa uzsildīšana 
▼M3 
7.3.4.1. Transportl īdzekli iesilda piem ērojamā WLTC  ietvaros.  
▼B 
7.3.4.2. Ja transportl īdzeklis ir jau uzsild īts, ar augst āko ātrumu izbrauc  
WLTC  posmu, kas izmantots š ā papildpielikuma 7.3.4.1. punkt ā. 
7.3.4.3. Alternat īva uzsildīšanas proced ūra 
7.3.4.3.1. P ēc transportl īdzekļa ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas 
iestādes atļauju var izmantot alternat īvu uzsildīšanas proced ūru. Ap­
stiprināto alternat īvo uzsild īšanas proced ūru var izmantot transport ­
līdzekļiem no t ās pašas ce ļa slodzes saimes, un tai ir j āatbilst šā 
papildpielikuma 7.3.4.3.2.–7.3.4.3.5. punkt ā izklāstītajām prasībām. 
7.3.4.3.2. Izv ēlas vismaz vienu transportl īdzekli, kas p ārstāv ceļa slodzes 
saimi.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 610  
7.3.4.3.3. Cikl ā vajadzīgā enerģija, kas alternat īvai uzsild īšanas proced ūrai 
aprēķināta saskaņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, piem ērojot kori ­ 
ģētus ceļa slodzes koeficientus f  0a , f 1a un f  2a , ir vienāda ar vai 
lielāka par cikl ā vajadzīgo enerģiju, kura katram piem ērojamam 
posmam apr ēķināta ar mērķa ceļa slodzes koeficientiem f  0 , f 1 un f  2 . 
Koriģētos ceļa slodzes koeficientus f  0a , f 1a un f  2a aprēķina ar šādiem 
vienādojumiem:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
kur: 
A d_alt , B d_alt un C  d_alt ir šasijas dinamometra iestat ī­
jumu koeficienti p ēc alterna ­
tīvās uzsildīšanas proced ūras; 
A d_WLTC  , B d_WLTC  un C  d_WLTC  ir šasijas dinamometra iestat ī­
jumu koeficienti p ēc šā papild­
pielikuma 7.3.4.1. punkt ā 
aprakstītās WLTC  uzsildīšanas 
procedūras un der īgs šasijas 
dinamometra iestat ījums 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
8. punktu.  
7.3.4.3.4. Kori ģētos ceļa slodzes koeficientus f  0a , f 1a un f  2a izmanto tikai š ā 
papildpielikuma 7.3.4.3.3. punkta vajadz ībām. Citām vajadzībām kā 
mērķa ceļa slodzes koeficientus izmanto m ērķa ceļa slodzes koefi ­
cientus f  0 , f 1 un f  2 . 
7.3.4.3.5. S īkāku inform āciju par šo proced ūru un tās līdzvērtību sniedz ap ­
stiprinātāja iestāde. 
8. Šasijas dinamometra slodzes iestat īšana 
8.1. Šasijas dinamometra slodzes iestat īšana, izmantojot br īvskrējiena 
metodi  
Šī metode ir izmantojama, ja ir noteikti ce ļa slodzes koeficienti f  0 , f 1 
un f  2 . 
Ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā šo metodi izmanto, ja repre ­
zentatīvā transportl īdzekļa ceļa slodze ir noteikta, izmantojot š ā 
papildpielikuma 4.3. punkt ā aprakstīto brīvskrējiena metodi. M ērķa 
ceļa slodzes v ērtības ir vērtības, kas apr ēķinātas, izmantojot š ā 
papildpielikuma 5.1. punkt ā aprakstīto metodi.  
8.1.1. S ākotnējais slodzes iestat ījums  
Šasijas dinamometram ar regul ējamiem koeficientiem šasijas dina ­
mometra jaudas absorbcijas bloku noregul ē uz brīvi noteiktiem 
sākotnējiem koeficientiem A  d , B d un C  d no šāda vienādojuma:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 611  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kur: 
F d ir šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;  
v ir šasijas dinamometra ru ļļa ātrums, km/h.  
Sākotnējam slodzes iestat ījumam ieteicams izmantot š ādus koefi ­
cientus:  
a) ►M3 A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t ◄ 
vienass šasijas dinamometriem vai  
▼M3 
A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t 
▼B 
divass šasijas dinamometriem, ja A  t , B  t un C  t ir mērķa ceļa 
slodzes koeficienti;  
b) empīriskās vērtības, piem ēram, vērtības, ko izmanto l īdzīga tipa 
transportl īdzekļa iestatījumiem.  
Daudzstūru regulējuma šasijas dinamometra gad ījumā tā jaudas 
absorbcijas blokam iestata atbilst īgas slodzes v ērtības pie katra 
atsauces ātruma.  
8.1.2. Br īvskrējiens  
Brīvskrējiena testu uz šasijas dinamometra īsteno, izmantojot š ā 
papildpielikuma 8.1.3.4.1. vai 8.1.3.4.2. punkt ā noteikto proced ūru, 
un to sāk ne vēlāk kā 120. sekund ē pēc uzsildīšanas proced ūras 
pabeigšanas. Nekav ējoties sāk sekojošos br īvskrējienus. Pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju laikposmu starp 
uzsildīšanas proced ūru un brīvskrējieniem, kuros izmanto iterat īvo 
metodi, var pagarin āt, lai nodrošin ātu transportl īdzekļa atbilstīgus 
iestatījumus brīvskrējienam. Ražot ājs apstiprin ātājai iestādei iesniedz 
liecības par papildu laika nepieciešam ību un liec ības, kas pier āda, ka 
netiek ietekm ēti šasijas dinamometra slodzes iestat ījumu parametri 
(piemēram, dzes ētāja un/vai e ļļas temperat ūra, spēks uz dinamo ­
metru).  
8.1.3. Verific ēšana 
8.1.3.1. M ērķa ceļa slodzes v ērtību aprēķina, izmantojot m ērķa ceļa slodzes 
koeficientu A  t , B t un C  t , katram atskaites ātrumam, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
kur: 
▼M3 
A t , B t un C  t ir ceļa slodzes m ērķa parametri;  
▼B 
F tj ir mērķa ceļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
v j ir atskaites ātrums j, km/h.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 612  
8.1.3.2. Izm ērīto ceļa slodzi apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kur: 
F mj ir izmērītā ceļa slodze pie katra atskaites ātruma v  j , N; 
TM ir transportl īdzekļa testa masa, kg;  
m r ir rotējošo komponentu ekvivalent ā faktiskā masa saska ņā ar 
šā papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
Δt j ir brīvskrējiena laiks, kas atbilst ātrumam v  j , s. 
8.1.3.3.  ►M3 Dinamometriskaj ā stendā modelēto ceļa slodzi apr ēķina 
saskaņā ar 4.3.1.4. punkt ā noteikto metodi, iz ņemot mērīšanu 
pretējos virzienos:  
F s = A  s + B  s × v + C  s × v  2 ◄ 
Imitēto ceļa slodzi katram atskaites ātrumam v  j nosaka ar turpm āk 
norādītajiem vien ādojumiem, izmantojot apr ēķinātos A  s , B  s un C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Dinamometra slodzes iestat ījumam var izmantot divas atš ķirīgas 
metodes. Ja transportl īdzekli pa ātrina dinamometrs, izmanto š ā 
papildpielikuma 8.1.3.4.1. punkt ā aprakstītās metodes. Ja transport ­
līdzekli pa ātrina ar paša transportl īdzekļa jaudu, izmanto š ā papild­
pielikuma 8.1.3.4.1. vai 8.1.3.4.2. punkt ā aprakstītās metodes. Mini ­
mālajam pa ātrinājumam, ko reizina ar ātrumu, j ābūt 6 m  
2 /sec  3 . Transportl īdzekli, ar kuru nevar pan āk 6 m  2 
/s 3 paātrinājumu, brauc ar piln ībā aktivizētu paātrinājuma vad ību. 
8.1.3.4.1. Fiks ēta brauciena metode  
8.1.3.4.1.1. Dinamometra programmat ūra kopā īsteno četrus brīvskrējienus: no 
pirmā brīvskrējiena aprēķina dinamometra iestat ījumu koeficientus 
otrajam br īvskrējienam saska ņā ar šā papildpielikuma 8.1.4. punktu. 
Pēc pirmā brīvskrējiena programmat ūra īsteno trīs papildu br īvskrē­
jienus vai nu ar fiks ētiem dinamometra iestat ījumu koeficientiem, 
kas noteikti p ēc pirmā brīvskrējiena, vai ar piel āgotiem dinamometra 
iestatījumu koeficientiem atbilst īgi šā papildpielikuma 8.1.4. 
punktam.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 613  
8.1.3.4.1.2. Gal īgos dinamometra iestat ījumu koeficientus A, B un C apr ēķina ar 
šādiem vien ādojumiem:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
kur: 
▼M3 
A t , B t un C  t ir ceļa slodzes m ērķa parametri;  
▼B 
A sn , B sn un C  sn ir n brauciena imit ētās ceļa slodzes koeficienti;  
A dn , B dn un C  dn ir n brauciena dinamometra iestat ījumu koefi ­
cienti;  
n ir br īvskrējienu, ietverot pirmo stabiliz ēšanas 
braucienu, indeksa skaitlis.  
▼M3 
8.1.3.4.2. Iterat īvā metode  
Aprēķinātajiem sp ēkiem noteiktajos ātrumu diapazonos vai nu ir 
jābūt ±10 N robež ās pēc spēku mazāko kvadrātu regresijas diviem 
secīgiem brīvskrējieniem, sal īdzinot ar m ērķvērtībām, vai ar ī jāveic 
papildu br īvskrējieni, pirms tam piel āgojot dinamometrisk ā stenda 
slodzes iestat ījumu saska ņā ar šā papildpielikuma 8.1.4. punktu, l īdz 
panāk atbilstību pielaidei.  
▼B 
8.1.4. Regul ēšana 
Šasijas dinamometra slodzes iestat ījumu regul ē saskaņā ar šādiem 
vienādojumiem: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Tādēļ: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
kur: 
F dj ir sākotnējais šasijas dinamometra slodzes 
iestatījums, N;  
F * 
dj ir regulētais šasijas dinamometra slodzes iesta ­
tījums, N;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 614  
F j ir regulētā ceļa slodze, kas vien āda ar (F  sj - 
F tj ), N;  
F sj ir imitētā ceļa slodze pie atskaites ātruma v  j , 
N; 
F tj ir mērķa ceļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
A * 
d , B * 
d un C  * 
d ir jaunie šasijas dinamometra iestat ījumu koefi ­
cienti.  
▼M3 
8.1.5. A  t , B  t un C  t izmanto k ā f 0 , f 1 un f  2 galīgās vērtības šādiem 
mērķiem: 
a) samazin ājuma noteikšanai, 1. papildpielikuma 8. punkts;  
b) pārnesumu p ārslēgšanas punktu noteikšanai, 2. papildpielikums;  
c) CO  2 un degvielas pat ēriņa interpol ācijai, 7. papildpielikuma 
3.2.3. punkts;  
d) elektrisko un hibr īda transportl īdzekļu rezultātu aprēķināšanai, 
8. papildpielikuma 4. punkts.  
▼B 
8.2. Šasijas dinamometra slodzes iestat īšana, izmantojot griezes momenta 
mērītāja metodi  
Šī metode ir piem ērojama gad ījumā, ja ritoš ās daļas pretest ību 
nosaka, izmantojot š ā papildpielikuma 4.4. punkt ā aprakstīto griezes 
momenta m ērītāja metodi.  
Ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā šo metodi izmanto, ja repre ­
zentatīvā transportl īdzekļa ritošās daļas pretest ība ir noteikta, izman ­
tojot šā papildpielikuma 4.4. punkt ā aprakstīto griezes momenta 
mērītāja metodi.  ►M2 Ritošās daļas pretest ības vērtības ir vērtības, 
kas aprēķinātas, izmantojot š ā papildpielikuma 5.1. punkt ā minēto 
metodi. ◄ 
8.2.1. S ākotnējais slodzes iestat ījums  
Šasijas dinamometram ar regul ējamiem koeficientiem šasijas dina ­
mometra jaudas absorbcijas bloku noregul ē uz brīvi noteiktiem 
sākotnējiem koeficientiem A  d , B d un C  d no šāda vienādojuma: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kur: 
F d ir šasijas dinamometra slodzes iestat ījums, N;  
v ir šasijas dinamometra ru ļļa ātrums, km/h.  
Sākotnējam slodzes iestat ījumam ieteicams izmantot š ādus koefi ­
cientus:  
a) A d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
vienass šasijas dinamometriem vai  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
divass šasijas dinamometriem, kur:  
a t , b t un c  t ir mērķa ritošās daļas pretest ības koeficienti; un  
r′ ir riepas dinamiskais r ādiuss uz šasijas dinamometra, kas 
noteikts pie 80 km/h, m; vai  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 615  
b) empīriskās vērtības, piem ēram, vērtības, ko izmanto l īdzīga tipa 
transportl īdzekļa iestatījumiem.  
Daudzstūru regulējuma šasijas dinamometra gad ījumā tā jaudas 
absorbcijas blokam iestata atbilst īgas slodzes v ērtības pie katra 
atsauces ātruma.  
8.2.2. Rite ņu griezes momenta m ērījums  
Griezes momenta m ērīšanas testu uz šasijas dinamometra īsteno, 
piemērojot šā papildpielikuma 4.4.2. punkt ā noteikto proced ūru. 
Griezes momenta m ērītājam(-iem) j ābūt identiskam(-iem) m ērī­
tājam(-iem), ko izmantoja iepriekš ējā testā uz ceļa. 
8.2.3. Verific ēšana 
8.2.3.1. M ērķa ritošās daļas pretest ības (griezes momenta) l īkni nosaka, 
izmantojot vien ādojumu š ā papildpielikuma 4.5.5.2.1. punkt ā, un 
apraksta š ādi: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2. Imit ēto ritošās daļas pretest ības (griezes momenta) l īkni uz šasijas 
dinamometra apr ēķina saskaņā ar šā papildpielikuma  ►M3 4.4.3.2. 
punktā ◄ aprakstīto metodi un noteikto m ērījumu prec īzumspēju, kā 
arī saskaņā ar ritošās daļas pretest ības (griezes momenta) l īknes 
noteikšanu, k ā aprakstīts šā papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, ar piemē­
rojamām korekcij ām atbilstīgi šā papildpielikuma 4.5. punktam, uz 
visiem gad ījumiem attiecinot iz ņēmumu par m ērījumiem pret ējos 
virzienos, k ā rezultātā iegūst imitētu ritošās daļas pretest ības līkni: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Imitētai ritošās daļas pretest ības (griezes momenta) l īknei jābūt ar ± 
10 N×r’ pielaidi no m ērķa ritošās daļas pretest ības katrā atskaites 
ātruma punkt ā, kur r’ ir riepas dinamiskais r ādiuss metros uz šasijas 
dinamometra, kas ieg ūts pie 80 km/h.  
Ja pielaide k ādā no atskaites ātrumiem neatbilst šaj ā punktā aprak­
stītās metodes krit ērijam, šasijas dinamometra slodzes iestat ījuma 
regulēšanai izmanto š ā papildpielikuma 8.2.3.3. punkt ā norādīto 
procedūru. 
▼M3 
8.2.3.3. Korekcija  
Dinamometrisk ā stenda slodzes iestat ījumu regul ē saskaņā ar šādu 
vienādojumu: 
Fä dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ ¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b s Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 616  
tādēļ: 
Aä d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
Bä d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
Cä d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
kur: 
F* dj ir jaunais dinamometrisk ā stenda slodzes iesta ­
tījums, N;  
F ej ir regulētā ceļa slodze, kas vien āda ar (F  sj –F tj ), 
Nm; 
F sj ir imitētā ceļa slodze pie atskaites ātruma v  j , 
Nm; 
F tj ir mērķa ceļa slodze pie atskaites ātruma v  j , 
Nm; 
A* d , B*  d un C*  d ir jaunie dinamometrisk ā stenda iestat ījumu 
koeficienti;  
r′ ir riepas dinamiskais r ādiuss dinamometriskaj ā 
stendā, kas noteikts pie 80 km/h, m.  
8.2.2. un 8.2.3. punkt ā noteikto proced ūru atkārto, līdz tiek ieg ūta 
8.2.3.2. punkt ā noteiktā pielaide.  
▼B 
8.2.3.4. Ja ir atbilst ība šā papildpielikuma 8.2.3.2. punkta pras ībai, 
dzenošās(-o) ass(-u) masu, riepu specifik ācijas un šasijas dinamo ­
metra slodzes iestat ījumu ietver visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
8.2.4. Ritoš ās daļas pretest ības koeficientu p ārvēršana ceļa slodzes koefi ­
cientos f  0 , f 1 , f 2 
▼M3 
8.2.4.1. Ja transportl īdzekļa brīvskrējiens nav atk ārtojams un ja br īvskrējiena 
režīms saskaņā ar 4.2.1.8.5. punktu nav iesp ējams, koeficientus f  0 , f 1 
un f  2 ceļa slodzes vien ādojumā aprēķina, izmantojot vien ādojumus, 
kas sniegti 8.2.4.1.1. punkt ā. Visos p ārējos gadījumos veic 
8.2.4.2.–8.2.4.4. punkt ā aprakstīto proced ūru. 
▼B 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 617  
kur: 
c 0 , c 1 , c 2 ir ritošās daļas pretest ības koeficienti, kas noteikti š ā 
papildpielikuma 4.4.4. punkt ā, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ; 
r ir dinamiskais r ādiuss transportl īdzekļa riepai, ar kuru 
tika noteikta ritoš ās daļas pretest ība, m;  
1,02 ir aptuvens koeficients, kas kompens ē piedziņas mehā­
nisma zaud ējumus.  
8.2.4.1.2. Noteikt ās f 0 , f 1 , f 2 vērtības nedrīkst izmantot šasijas dinamometra 
iestatījumiem un nevienam emisiju vai nobraukuma testam. T ās 
izmanto tikai š ādos gadījumos:  
a) samazin ājuma noteikšanai, 1. papildpielikuma 8. punkts;  
b) pārnesumu p ārslēgšanas punktu noteikšanai, 2. papildpielikums;  
c) CO  2 un degvielas pat ēriņa interpol ācijai, 7. papildpielikuma 
3.2.3. punkts;  
▼M3 
d) elektrisko un hibr īda transportl īdzekļu rezultātu aprēķināšana, 
8. papildpielikuma 4. punkts.  
▼B 
8.2.4.2. P ēc tam, kad šasijas dinamometrs ir iestat īts ar noteiktaj ām 
pielaidēm, īsteno transportl īdzekļa brīvskrējiena proced ūru uz šasijas 
dinamometra, k ā izklāstīts šā papildpielikuma 4.3.1.3. punkt ā. Brīv­
skrējiena laikposmus nor āda visās attiecīgajās testa lap ās. 
8.2.4.3. Ce ļa slodzi F  j pie atskaites ātruma v  j , N, nosaka ar š ādu vienādo­
jumu:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
kur: 
F j ir ceļa slodze pie atskaites ātruma v  j , N; 
TM ir transportl īdzekļa testa masa, kg;  
m r ir rotējošo komponentu ekvivalent ā faktiskā masa saska ņā ar 
šā papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
Δv = 10 km/h  
Δt j ir brīvskrējiena laiks, kas atbilst ātrumam v  j , s. 
8.2.4.4. Koeficientus f  0 , f 1 un f  2 ceļa slodzes vien ādojumā aprēķina ar 
mazāko kvadrātu regresijas anal īzi atskaites ātruma diapazon ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 618  
5. papildpielikums  
Testa apr īkojums un kalibr ēšana  
1. Testa stenda specifik ācija un iestat ījumi 
1.1. Dzes ēšanas ventilatora specifik ācijas 
▼M3 
1.1.1. Pret transportl īdzekli pūš gaisu ar main īgu ātrumu. Gaisa line ārais 
ātrums pie ventilatora atveres ir vien āds ar attiec īgo ruļļa ātrumu, 
pārsniedzot ru ļļu ātrumus 5 km/h apm ērā. Gaisa line ārais ātrums 
pie ventilatora atveres ir ± 5 km/h apm ērā vai ± 10 % apm ērā no 
attiecīgā ruļļa ātruma atkar ībā no tā, kura vērtība ir lielāka. 
▼B 
1.1.2. Min ēto gaisa ātrumu nosaka k ā vidējo vērtību no vair ākiem mērī­ 
šanas punktiem, kuri:  
a) ja izmanto ventilatorus ar taisnlen ķa atverēm, atrodas katra 
taisnstūra centrā, sadalot visu ventilatora atveri 9 laukumos 
(sadalot ventilatora atveres horizont ālo un vertik ālo plakni 3 
vienādās daļās); centrālo laukumu nem ēra (kā parādīts A5/1. 
attēlā). 
A5/1. attēls 
Ventilators ar taisnlen ķa atveri
  
b) ja izmanto ventilatorus ar apa ļām atverēm, atveri sadala 8 
vienādās daļās ar vertik ālām, horizont ālām un 45° l īnijām. 
Mērījumu punkti atrodas uz katras da ļas centra l īnijas–rādiusa 
(22.5°) divu trešda ļu attālumā no atveres r ādiusa (kā parādīts 
A5/2. attēlā). 
A5/2. attēls 
Ventilators ar apa ļu atveri
  
Šos mērījumus veic, kad ventilatora priekš ā nav transportl īdzekļa 
vai citu š ķēršļu. Ierīcei, ko lieto gaisa line ārā ātruma mērīšanai, 
jāatrodas starp 0 un 20 cm no ventilatora atveres.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 619  
1.1.3. Ventilatora atverei ir j ābūt šādiem parametriem:  
a) vismaz 0,3 m  2 laukumam; un  
b) vismaz 0,8 metru platumam/diametram.  
1.1.4. Ventilatora poz īcijai jābūt šādai: 
a) apakšējās malas augstums virs zemes: apm ēram 20 cm;  
b) attālums no transportl īdzekļa priekšas: apm ēram 30 cm;  
▼M3 
c) aptuveni uz transportl īdzekļa garenvirziena centra l īnijas.  
1.1.5. P ēc ražotāja piepras ījuma un ja apstiprin ātāj iestāde uzskata to par 
lietderīgu, var modific ēt dzesēšanas ventilatora augstumu, izvieto ­
jumu šķērsvirzienā un attālumu no transportl īdzekļa. 
Ja noteikt ā ventilatora konfigur ācija nav praktiska īpašām trans­
portlīdzekļu konstrukcij ām, piemēram, transportl īdzekļiem, kuriem 
motors ir uzst ādīts aizmugur ē vai kuriem gaisa iepl ūde ir sānos, 
vai ja ventilators nenodrošina pien ācīgu dzesēšanu, lai pareizi 
atveidotu darb ību ekspluat ācijā, pēc ražotāja piepras ījuma un ja 
apstiprinātāj iestāde uzskata to par lietder īgu, var modific ēt dzesē­ 
šanas ventilatora augstumu, jaud īgumu, izvietojumu š ķērsvirzienā 
un garenvirzien ā un var izmantot papildu ventilatorus, kuriem var 
būt atšķirīga specifik ācija (tostarp nemain īga ātruma ventilatorus).  
1.1.6. Gad ījumos, kas nor ādīti 1.1.5. punkt ā, visos attiec īgajos testa zi ņo­
jumos nor āda dzesēšanas ventilatoru novietojumu un jaud īgumu 
un apstiprin ātājai iestādei iesniegt ā pamatojuma datus. Veicot turp ­
mākos testus, izmanto l īdzīgu novietojumu un specifik ācijas, 
izvērtējot pamatojumu, lai nepie ļautu nereprezentat īvus dzesēšanas 
parametrus.  
▼B 
2. Šasijas dinamometrs  
2.1. Visp ārējas prasības 
2.1.1. Dinamometram j āspēj imitēt ceļa slodzi ar trim ce ļas slodzes 
koeficientiem, ko var piel āgot, lai veidotu slodzes l īkni. 
▼M3 
2.1.2. Dinamometriskais stends var b ūt ar vienu rulli vai divu ru ļļu 
konfigurācijā. Divu ru ļļu dinamometrisko stendu gad ījumā ruļļi 
ir vai nu past āvīgi sajūgti, vai ar ī priekšējais rullis ir dzenošais 
rullis, kas tieši vai netieši dzen jebk ādas inerces masas un jaudas 
absorbcijas ier īci. 
▼B 
2.2. Īpašas pras ības 
Ar dinamometra ražot āja specifik ācijām ir saist ītas turpm āk izklās­
tītās īpašās prasības. 
2.2.1. Ru ļļa izvirze nevien ā mērījuma punkt ā nedrīkst pārsniegt 
0.25 mm.  
2.2.2. Ru ļļa diametram visos m ērījumu punktos j ābūt noteiktās nomi­
nālās vērtības apmērā ± 1 mm.  
2.2.3. Dinamometram j ābūt laika m ērīšanas sist ēmai, ko izmanto pa ātri­
nājumu ātruma noteikšanai un transportl īdzekļa/dinamometra br īv­
skrējienu laiku m ērīšanai. Šīs laika m ērīšanas sist ēmas precizit ātei 
jābūt vismaz ± 0,001 %. To p ārbauda pie s ākotnējās uzstādīšanas.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 620  
2.2.4. Dinamometram j ābūt ātruma mērīšanas sist ēmai, kuras precizit ātei 
jābūt vismaz ± 0,080 km/h. To p ārbauda pie s ākotnējās uzstādī­ 
šanas.  
2.2.5. Dinamometra reakcijas laikam (90 % reakcija uz vilces sp ēka soļa 
izmaiņām) jābūt mazākam par 100 ms ar t ūlītējiem paātrināju­
miem, kam j ābūt vismaz 3 m/s  2 apmērā. To pārbauda pie s ākot­
nējās uzstādīšanas un p ēc būtiskām tehnisk ām apkopēm. 
2.2.6. Dinamometra pamata inerci nor āda dinamometra ražot ājs un ap­
stiprina ± 0,5 % apm ērā attiecībā uz katru izm ērīto bāzes inerci un 
± 0,2 % apm ērā attiecībā pret jebkuru vid ējo aritmētisko vērtību, 
piemērojot dinamisku atvasin ājumu rezult ātiem, kas ieg ūti izmēģi­
nājumos pie nemain īga paātrinājuma, pal ēninājuma un sp ēka. 
▼M3 
2.2.7. Ru ļļu ātrumu mēra frekvenc ē, kas nav maz āka par 10 Hz.  
2.3. Papildu īpašās prasības, kas piem ērojamas dinamometriskajam 
stendam 4 WD darbības režīmā 
2.3.1. Dinamometra četru riteņu piedziņas vadības sistēmu projekt ē tā, 
lai transportl īdzekļa testēšanas laik ā WLTC  ietvaros b ūtu atbilstība 
turpmāk norādītajām prasībām. 
2.3.1.1. Izmanto imit ēto ceļa slodzi, lai dinamometrs četru riteņu piedziņas 
režīmā reproduc ētu tādu pašu sp ēku proporcion ālo sadalījumu, ar 
kādu transportl īdzeklis saskartos, braucot par vienm ērīgu, sausu un 
līdzenu ceļa virsmu.  
▼B 
2.3.1.2. Pie s ākotnējās uzstādīšanas un p ēc būtiskām tehnisk ām apkopēm 
ir jānodrošina atbilst ība šā papildpielikuma 2.3.1.2.1. punkta un 
vai nu šā papildpielikuma 2.3.1.2.2. punkta, vai 2.3.1.2.3. punkta 
prasībām. Priekš ējā un aizmugur ējā ruļļa ātruma starp ību novērtē, 
izmantojot vid ēji 1 sekundes sl īdošo filtru ru ļļa ātruma datiem, kas 
iegūti vismaz 20 Hz frekvenc ē. 
2.3.1.2.1. Priekš ējā un aizmugur ējā ruļļa veiktā attāluma starp ība nedrīkst 
pārsniegt 0,2 % no  WLTC  ietvaros nobraukt ā attāluma. Absol ūto 
skaitli integr ē attāluma kop ējās starpības aprēķināšanai  WLTC  
ietvaros.  
2.3.1.2.2. Priekš ējā un aizmugur ējā ruļļa veiktā attāluma starp ība nedrīkst 
pārsniegt 0,1 m jebkur ā 200 ms laikposm ā. 
2.3.1.2.3. Visu ru ļļu ātrumu starp ībai jābūt +/- 0,16 km/h diapazon ā. 
2.4. Šasijas dinamometra kalibr ēšana 
▼M3 
2.4.1. Sp ēku mērīšanas sist ēma 
Spēka pārveidotāja precizit ātei jābūt vismaz ±10 N attiec ībā uz 
visiem izm ērītajiem so ļiem. To p ārbauda pie s ākotnējās uzstādī­ 
šanas, pēc būtiskām tehnisk ām apkopēm un 370 dienu laik ā pirms 
testu veikšanas.  
▼B 
2.4.2. Dinamometra lieko zudumu kalibr ēšana 
Dinamometra liekos zudumus m ēra un atjaunina, ja k āda no izm ē­
rītajām vērtībām atšķiras no pašreiz ējās zudumu l īknes par vair āk 
nekā 9 N. To p ārbauda pie s ākotnējās uzstādīšanas, pēc būtiskām 
tehniskām apkopēm un 35 dienu laik ā pirms testu veikšanas.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 621  
2.4.3. Imit ētās ceļa slodzes p ārbaudīšana bez transportl īdzekļa 
Dinamometra veiktsp ēju pārbauda, veicot nenoslogotu br īvskrē­
jiena testu pie s ākotnējās uzstādīšanas, pēc būtiskām tehnisk ām 
apkopēm un 7 dienu laik ā pirms testu veikšanas. Br īvskrējiena 
spēka vidējai aritmētiskai kļūdai katrā atskaites ātruma punkt ā 
jābūt mazākai par 10 N vai 2 % atkar ībā no tā, kura vērtība ir 
lielāka. 
3. Atg āzu atšķaidīšanas sist ēma 
3.1. Sist ēmas specifik ācija 
3.1.1. P ārskats  
3.1.1.1. Izmanto pilnas pl ūsmas atgāzu atšķaidīšanas sist ēmu. Transportl ī­
dzekļa kopējās atgāzes kontrol ētos apstākļos nepārtraukti atš ķaida 
ar apkārtējo gaisu, izmantojot konstanta tilpuma paraugu ņēmēju. 
Var izmantot kritisk ās plūsmas  Venturi  cauruli vai vair ākas para­
lēli izvietotas kritisk ās plūsmas  Venturi  caurules, pozit īvā darba 
tilpuma s ūkni ( PDP ), zemska ņas Venturi  cauruli vai ultraska ņas 
plūsmas mērītāju (UFM ). Izmēra atgāzu un atš ķaidīšanas gaisa 
sajaukuma kop ējo tilpumu, un analiz ēšanai ievāc pastāvīgi propor ­
cionālu tā paraugu. Atg āzu savienojumu daudzumus nosaka no 
paraugu koncentr ācijām, ko kori ģē saistībā ar atšķaidīšanas gaisa 
attiecīgo sastāvu un kop ējo plūsmu testa laikposm ā. 
3.1.1.2. Atg āzu atšķaidīšanas sist ēma sastāv no savienojuma caurules, 
jaukšanas ier īces un atš ķaidīšanas tune ļa, atšķaidīšanas gaisa 
kondicion ētāja, iesūkšanas ier īces un pl ūsmas mērīšanas ierīces. 
Paraugu ņemšanas zondes uzst āda atšķaidīšanas tunel ī, kā norādīts 
šā papildpielikuma 4.1., 4.2. un 4.3. punkt ā. 
3.1.1.3. Š ā papildpielikuma 3.1.1.2. punkt ā minētā jaukšanas ier īce ir 
A5/3. attēlā parādītais trauks, kur ā tiek sajauktas atg āzes un atš ķai­
dīšanas gaiss, lai paraugu ņemšanas viet ā iegūtu viendab īgu maisī­
jumu.  
3.2. Visp ārējas prasības 
3.2.1. Transportl īdzekļa atgāzes atšķaida ar pietiekamu daudzumu apk ār­
tējā gaisa, lai nov ērstu jebk ādu ūdens kondens āciju parauga 
ņemšanas un m ērīšanas sist ēmā jebkādos apstākļos, kas var ētu 
būt vērojami testa laik ā. 
3.2.2. Gaisa un atg āzu maisījumam ir j ābūt viendab īgam viet ās, kur 
atrodas paraugu ņemšanas zondes (skatiet š ā papildpielikuma 
3.3.3. punktu). Paraugu ņemšanas zondes ņem reprezentat īvus 
atšķaidītu atgāzu paraugus.  
3.2.3. Sist ēma ļauj izmērīt atšķaidīto atgāzu kopējo tilpumu.  
3.2.4. Paraugu ņemšanas sist ēma ir gāzu necaurlaid īga. Mainīgas atšķai­
dīšanas paraugu ņemšanas sist ēmas konstrukcija un taj ā izmantotie 
materiāli nodrošina, ka atš ķaidītajās atgāzēs netiek ietekm ēta 
neviena savienojuma koncentr ācija. Ja k āds sistēmas komponents 
(siltummainis, ciklona atdal ītājs, iesūkšanas ier īce u.t.t.) maina 
kādu atgāzu savienojumu koncentr āciju un šo sist ēmisko kļūdu 
nevar nov ērst, paraugu ņemšanu šim savienojumam veic pirms 
šī komponenta.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 622  
3.2.5. Vis ām atšķaidīšanas sist ēmas deta ļām, kas saskaras ar neatš ķai­
dītām vai atšķaidītām atgāzēm, jābūt konstruētām tā, lai maksim āli 
samazinātu cietdaļiņu vai daļiņu nogulsn ēšanos vai p ārveidošanu. 
Visas deta ļas ir izgatavotas no elektr ību vadošiem materi āliem, kas 
nereaģē ar atgāzu sastāvdaļām, un tās ir elektriski iezem ētas, lai 
novērstu elektrostatiskos efektus.  
3.2.6. Ja test ējamais transportl īdzeklis ir apr īkots ar izpl ūdes cauruli, kas 
sastāv no vair ākiem atzariem, savienojošaj ām caurul ēm jābūt 
savienotām, cik vien iesp ējams tuvu transportl īdzeklim, nelabv ē­
līgi neietekm ējot to darb ību. 
3.3. Īpašas pras ības 
3.3.1. Savienojums ar transportl īdzekļa izplūdes sistēmu 
3.3.1.1. Savienojuma caurules s ākums ir izp ūtēja izeja. Savienojuma 
caurules gals ir paraugu ņemšanas punkts vai pirmais atš ķaidīšanas 
punkts.  
Vairāku izpūtēju konfigur āciju gadījumā, kur visi izp ūtēji ir apvie ­
noti, par savienojuma caurules s ākumu uzskata p ēdējo savieno ­
jumu, kur ā apvienoti visi izp ūtēji. Tādā gadījumā caurulei starp 
izpūtēja izeju un savienojuma caurules s ākumu var uzst ādīt izolā­
ciju vai apsildi, bet to var ar ī nedarīt. 
3.3.1.2. Savienojuma caurulei starp transportl īdzekli un atš ķaidīšanas 
sistēmu jābūt konstru ētai tā, lai pēc iespējas samazin ātu siltuma 
zudumu.  
3.3.1.3. Savienojuma caurulei ir j āatbilst šādām prasībām: 
a) tā ir īsāka par 3,6 m vai par 6,1 m, ja t ā ir siltumizol ēta; tās 
iekšējais diametrs nep ārsniedz 105 mm; izol ēšanas materi ālu 
biezums ir vismaz 25 mm un siltumvad ītspēja nepārsniedz 
0,1 W/m  –1 K –1 pie 400 °C; optim ālā gadījumā cauruli var 
uzsildīt līdz temperat ūrai virs rasas punkta; var pie ņemt, ka 
tas ir sasniegts, ja caurule ir uzsild īta līdz 70 °C;  
b) tā nerada statisko spiedienu p ārbaudāmā transportl īdzekļa 
izplūdes izejās, kas par vair āk nekā ± 0,75 kPa pie 50 km/h 
vai vairāk nekā ± 1,25 kPa testa laik ā atšķiras no statisk ā spie­
diena, kurš re ģistrēts, kad transportl īdzekļa izplūdes caurul ēm 
nekas nav pievienots; spiedienu m ēra izplūdes izejā vai paga ­
rinājumā ar tādu pašu diametru iesp ējami tuvu izp ūtēja galam; 
ja ražotājs rakstisk ā piepras ījumā apstiprin ātājai iestādei 
pamato maz ākas pielaides nepieciešam ību, var izmantot 
paraugu ņemšanas sist ēmas, kas var uztur ēt statisko spiedienu 
± 0,25 kPa robež ās; 
c) neviens savienojuma caurules komponents nedr īkst būt izgata­
vots no materi āla, kas var ietekm ēt atgāzes gāzveida vai cieto 
sastāvu; lai nepie ļautu daļiņu veidošanos no elastom ēra savie­
notājiem, izmantotajiem elastom ēriem jābūt pēc iespējas 
termiski stabil ākiem un p ēc iespējas jāsamazina to pak ļaušana 
atgāzes iedarb ībai; lai savienotu transportl īdzekļa izplūdes 
cauruli un savienojuma cauruli, nav ieteicams izmantot elasto ­
mēra savienot ājus. 
3.3.2. Atš ķaidīšanas gaisa kondicion ēšana ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 623  
3.3.2.1. Atš ķaidīšanas gaisu, ko izmanto atg āzu primārai atšķaidīšanai  CVS  
tunelī, laiž caur l īdzekli, kas filtra materi ālā spēj samazin āt 
visbiežāk sastopam ā izmēra daļiņu skaitu par ≤ 99,95 %, vai 
vismaz caur EN 1822:2009 H13 klases filtru. T ā ir augstas efek ­
tivitātes cietda ļiņu gaisa filtru ( HEPA ) specifik ācija. Atšķaidīšanas 
gaisu pirms t ā nonākšanas  HEPA  filtrā var arī attīrīt ar kokogli. 
Ieteicams pirms  HEPA  filtra un attiec īgā gadījumā pēc kokogles 
skrubja ievietot rupjo da ļiņu filtru.  
3.3.2.2. P ēc transportl īdzekļa ražotāja piepras ījuma saska ņā ar labu inže ­
nierijas praksi var ņemt atšķaidīšanas gaisa paraugus, lai noteiktu, 
vai tunelis ietekm ē cietdaļiņu un daļiņu fona līmeņus, ko pēc tam 
var atskait īt no atš ķaidītajās atgāzēs izmērītajiem lielumiem.  
►M3 Skatīt 6. papildpielikuma 2.1.3. punktu. ◄ 
3.3.3. Atš ķaidīšanas tunelis  
3.3.3.1. Nodrošina transportl īdzekļa atgāzu un atš ķaidīšanas gaisa sajauk ­ 
šanos. Var izmantot jaukšanas ier īci 
3.3.3.2. Mais ījuma viendab īgums jebkur ā šķērsgriezum ā paraugu 
ņemšanas zondes atrašan ās vietā nedrīkst par vair āk nekā ± 2 % 
atšķirties no vid ējām aritmētiskajām vērtībām, kas ieg ūtas vismaz 
piecos punktos ar vien ādu atstatumu g āzu plūsmas diametr ā. 
3.3.3.3. Cietda ļiņu skaita un da ļiņu skaita emisiju paraugu ņemšanai 
izmanto atš ķaidīšanas tuneli:  
a) kas sast āv no taisnas caurules, kura izgatavota no elektr ību 
vadoša materi āla, kas ir sazem ēts; 
b) kas rada turbulentu pl ūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000) un ir 
pietiekami garš, lai nodrošin ātu atgāzu un atš ķaidīšanas gaisa 
pilnīgu sajaukšanos;  
c) kura diametrs ir vismaz 200 mm;  
d) kam var uzst ādīt izolāciju un/vai apsildi.  
3.3.4. Ies ūkšanas ier īce 
3.3.4.1. Šai ier īcei var b ūt virkne fiks ētu ātrumu, lai nodrošin ātu pietie­
kamu pl ūsmu ūdens kondens ēšanās novēršanai. Rezult āts ir 
panāks, ja plūsma ir:  
a) vai nu divreiz liel āka par maksim ālo atgāzes plūsmu, ko rada 
ar braukšanas cikla pa ātrinājumiem; vai  
b) pietiekama, lai nodrošin ātu, ka CO  2 koncentrācija atšķaidītu 
atgāzu paraugu ņemšanas mais ā ir mazāka par 3 procentiem 
pēc tilpuma benz īnam un d īzeļdegvielai, maz āka par 2,2 
procentiem p ēc tilpuma LPG un maz āka par 1,5 procentiem 
pēc tilpuma dabasg āzei/biomet ānam.  
3.3.4.2. Atbilst ību šā papildpielikuma 3.3.4.1. punkta pras ībām var neno ­
drošināt, ja CVS  sistēma ir konstru ēta tā, lai novērstu kondens āciju 
ar tādiem paņēmieniem vai pa ņēmienu kombin ācijām kā: ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 624  
a) ūdens satura samazin āšana atšķaidīšanas gais ā (atšķaidīšanas 
gaisa mitruma samazin āšana);  
b) CVS  atšķaidīšanas gaisa un visu komponentu uzsild īšana līdz 
atšķaidīto atgāzu plūsmas mērīšanas ier īcei un (p ēc izvēles) 
līdz maisu paraugu ņemšanas sist ēmai, ietverot paraugu maisus, 
kā arī sistēmu maisu koncentr ācijas mērīšanai.  
Tādos gadījumos  CVS  plūsmas ātruma izv ēli testam pamato, 
pierādot, ka nevien ā CVS , maisu paraugu ņemšanas sist ēmas vai 
analītiskās sistēmas punkt ā nevar rasties ūdens kondens ācija. 
3.3.5. Tilpuma m ērīšana prim ārajā atšķaidīšanas sist ēmā 
3.3.5.1. Metodei, lai izm ērītu kopējo atšķaidītas atgāzes tilpumu konstanta 
tilpuma paraugu ņemšanas ier īcē, ir jābūt tādai, lai m ērījums 
jebkādos ekspluat ācijas apst ākļos būtu ar ± 2 % precizit āti. Ja 
ierīce nespēj kompens ēt atgāzu un atš ķaidīšanas gaisa mais ījuma 
temperatūras variācijas mērījumu punkt ā, izmanto siltummaini, lai 
temperatūru uzturētu ± 6 °C robež ās no noteikt ās ekspluat ācijas 
temperatūras attiec ībā uz PDP CVS , ± 11 °C — attiec ībā uz 
CFV CVS , ± 6 °C — attiec ībā uz UFM CVS  un ± 11 °C — 
attiecībā uz SSV CVS . 
3.3.5.2. Ja vajadz īgs, var izmantot k ādu tilpuma m ērīšanas ierīces aizsar ­
dzību, piemēram, ciklona atdal ītāju, pamatpl ūsmas filtru utt.  
▼M3 
3.3.5.3. Temperat ūras devēju uzstāda uzreiz pirms tilpuma m ērīšanas 
ierīces. Šim temperat ūras devējam ir jābūt ar precizit āti ± 1 °C 
un ar reakcijas laiku 0,1 sekunde pie 62 % temperat ūras izmai ņu 
(vērtība mērīta silīcija eļļā). 
▼B 
3.3.5.4. Spiediena atš ķirības no atmosf ēras spiediena m ēra pirms un, ja 
vajadzīgs, pēc tilpuma m ērīšanas ierīces. 
3.3.5.5. Spiediena m ērījumiem testa laik ā jābūt ar precīzumspēju un preci ­
zitāti ± 0.4 kPa. Skatiet A5/5. tabulu.  
3.3.6. Ieteikt ās sistēmas apraksts  
A5/3. attēlā parādīts šā papildpielikuma pras ībām atbilstīgu atgāzu 
atšķaidīšanas sist ēmu shematisks z īmējums.  
Ir ieteicami š ādi komponenti:  
a) atšķaidīšanas gaisa filtrs, ko p ēc vajadz ības var iepriekš 
uzsildīt; šis filtrs sast āv no šādiem secīgiem filtriem: neoblig āta 
aktīvās kokogles filtra (iepl ūdes pusē) un HEPA  filtra (izpl ūdes 
pusē); ieteicams pirms  HEPA  filtra un p ēc kokogles filtra, ja to 
izmanto, ievietot v ēl vienu rupjo da ļiņu filtru; kokogles filtra 
uzdevums ir samazin āt un stabiliz ēt ogļūdeņraža koncentr āciju 
apkārtējās vides emisij ā atšķaidīšanas gais ā; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 625  
b) savienojuma caurule, ar kuru transportl īdzekļa izplūdes caurule 
ir integrēta atšķaidīšanas tunel ī; 
c) neoblig āts siltummainis saska ņā ar šā papildpielikuma 3.3.5.1. 
punktu;  
d) jaukšanas ier īce, kurā atgāze un atš ķaidīšanas gaiss tiek 
sajaukti viendab īgā masā un kura var atrasties tuvu transportl ī­
dzeklim, lai p ēc iespējas samazin ātu savienojuma caurules 
garumu;  
e) atšķaidīšanas tunelis, no kura ņem cietda ļiņu un da ļiņu 
paraugus;  
f) var izmantot k ādu mērīšanas sist ēmas aizsardz ību, piemēram, 
ciklona atdal ītāju, pamatpl ūsmas filtru utt.;  
g) iesūkšanas ier īce ar pietiekamu tilpumu kop ējā atšķaidītas 
atgāzes tilpuma apstr ādei. 
Nav būtiski nodrošin āt precīzu atbilstību šiem att ēliem. Lai nodro ­ 
šinātu papildu inform āciju un koordin ētu komponentu sist ēmu 
darbību, var izmantot t ādus papildu komponentus k ā instrumenti, 
vārsti, soleno īdi un pārslēgi. 
A5/3. attēls 
Atgāzu atšķaidīšanas sist ēma
 
▼M3 
3.3.6.1. Pozit īvā darba tilpuma s ūknis ( PDP ) 
Pilnas pl ūsmas atg āzu atšķaidīšanas sist ēma ar pozit īvā darba 
tilpuma s ūkni (PDP) atbilst š ā papildpielikuma pras ībām, mērot 
gāzes plūsmu sūknī pie past āvīgas temperat ūras un spiediena. 
Kopējo tilpumu m ēra, skaitot kalibr ēta pozitīvā darba tilpuma 
sūkņa izdarītos apgriezienus. Proporcion ālu paraugu ieg ūst, 
ņemot paraugu ar s ūkni, plūsmas mērītāju un plūsmas kontroles 
vārstu pie past āvīga plūsmas ātruma.  
_______  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 626  
3.3.6.2. Kritisk ās plūsmas  Venturi  caurule ( CFV ) 
3.3.6.2.1. Pilnas pl ūsmas atgāzu atšķaidīšanas sist ēmā CFV  izmanto, balsto ­
ties uz kritisk ās plūsmas meh āniskajiem principiem. Main īgo 
atšķaidīšanas un atg āzes mais ījuma plūsmas ātrumu uztur k ā 
skaņas ātrumu, kas ir tieši proporcion āls gāzes temperat ūras 
kvadrātsaknei. Pl ūsmu nepārtraukti p ārrauga, apr ēķina un saska ņo 
visā testa laik ā. 
3.3.6.2.2. Papildu kritisk ās plūsmas paraugu ņemšanas  Venturi  caurules 
izmantošana nodrošina atš ķaidīšanas tunel ī paņemto gāzes paraugu 
proporcionalit āti. Tā kā abu Venturi  cauruļu ieplūdēs spiediens un 
temperatūra ir vienāda, paraugu ņemšanai novirz ītās gāzes plūsmas 
tilpums ir proporcion āls kopējam radītās atšķaidītas atgāzes maisī­
juma tilpumam, t ādējādi ir izpild ītas šā papildpielikuma.  
3.3.6.2.3. Ar m ērīšanas  CFV  cauruli m ēra atšķaidītās atgāzes plūsmas 
tilpumu.  
3.3.6.3. Zemska ņas plūsmas  Venturi  caurule ( SSV) 
3.3.6.3.1. Pilnas pl ūsmas atgāzu atšķaidīšanas sist ēmā SSV  (A5/4. att ēls) izmanto, balstoties uz pl ūsmas meh āni­
skajiem principiem. Main īgo atšķaidīšanas un atg āzes maisījuma plūsmas ātrumu uztur k ā zemskaņas 
ātrumu, ko apr ēķina no zemska ņas Venturi  caurules fizik ālajiem izm ēriem un absol ūtās temperat ūras (T) 
un spiediena (P) m ērījumiem pie  Venturi  caurules iepl ūdes, kā arī no spiediena m ērījuma  Venturi  caurules 
sašaurinājumā. Plūsmu nepārtraukti p ārrauga, apr ēķina un saska ņo visā testa laik ā. 
3.3.6.3.2. Ar  SSV  mēra atšķaidītās atgāzes plūsmas tilpumu.  
A5/4. attēls 
Zemskaņas Venturi  caurules ( SSV) shematisks z īmējums
  
3.3.6.4. Ultraska ņas plūsmas mērītājs (UFM ) 
3.3.6.4.1.  UFM  mēra atšķaidītās atgāzes ātrumu  CVS  caurulēs, piemērojot 
principu par ultraska ņas plūsmas noteikšanu ar ultraska ņas raidī­
tāju/uztvērēju pāri vai vair ākiem pāriem, kas uzst ādīts(-i) caurul ē, 
kā parādīts A5/5. att ēlā. Plūstošās gāzes ātrumu nosaka atš ķirība 
starp to laiku augšup ējā virzienā un lejup ējā virzienā, kas vaja ­
dzīgs, lai ultraska ņas signāls no raid ītāja nonāktu līdz uztvērējam. 
Gāzes ātrumu pārvērš standarta tilpuma pl ūsmā, izmantojot kali ­
brēšanas koeficientu attiec ībā uz caurules diametru ar re ālā laika 
korekcijām attiecībā uz atšķaidītās atgāzes temperat ūru un abso ­
lūto spiedienu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 627  
3.3.6.4.2. Sist ēmas komponenti ietver:  
a) iesūkšanas ier īci, kas apr īkota ar ātruma kontroli, pl ūsmas 
ventili vai citu metodi  CVS  plūsmas ātruma iestat īšanai un 
nemainīgas tilpuma pl ūsmas uztur ēšanai standarta apst ākļos; 
b) UFM ; 
c) temperat ūras un spiediena m ērīšanas ierīces (T un P), kas vaja ­
dzīgas plūsmas kori ģēšanai;  
d) neoblig ātu siltummaini atš ķaidītās atgāzes temperat ūras kontro ­
lēšanai  UFM . Ja siltummaini uzst āda, tam j āspēj kontrol ēt 
atšķaidītās atgāzes temperat ūru saskaņā ar šā papildpielikuma 
3.3.5.1. punktu. Testa laik ā gaisa/atg āzes maisījuma tempera ­
tūrai, ko m ēra punktā uz augšu tieši aiz ies ūkšanas ier īces, 
jābūt ± 6 °C robež ās no vid ējās aritmētiskās ekspluat ācijas 
temperatūras testa ietvaros.  
A5/5. attēls 
Ultraskaņas plūsmas mērītāja (UFM ) shematisks z īmējums
  
3.3.6.4.3. Ultraska ņas plūsmas mērītāja tipa  CVS  projektē un izmanto 
saskaņā ar šādiem nosac ījumiem:  
a) atšķaidītās atgāzes ātrums nodrošina Reinoldsa skaitli virs 
4 000, lai pirms ultraska ņas plūsmas mērītāja uzturētu nemai­
nīgi turbulentu pl ūsmu;  
b) ultraska ņas plūsmas mērītāju uzstāda caurul ē ar nemain īgu 
diametru un garumu, kas ir 10 reizes liel āks par augšup ējās 
plūsmas iekš ējo diametru un 5 reizes liel āks par lejup ējās 
plūsmas diametru;  
▼M3 
c) tieši pirms ultraska ņas plūsmas mērītāja uzstāda atšķaidītās 
atgāzes temperat ūras devēju (T). Šim temperat ūras devējam ir 
jābūt ar precizit āti ± 1 °C un ar reakcijas laiku 0,1 sekunde pie 
62 % temperat ūras izmai ņu (vērtība mērīta silīcija eļļā); 
▼B 
d) atšķaidītās atgāzes absol ūto spiedienu (P) m ēra tieši pirms 
ultraskaņas plūsmas mērītāja ± 0,3 kPa robež ās; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 628  
e) ja virzien ā uz augšu no ultraska ņas plūsmas mērītāja neuzstāda 
siltummaini, atš ķaidītās atgāzes plūsmas ātrumu, kas kori ģēts 
attiecībā uz standarta apst ākļiem, testa laik ā uztur nemain īgu. 
To var pan ākt ar iesūkšanas ier īces kontroli, pl ūsmas ventili vai 
citu metodi.  
3.4. CVS  kalibrēšanas proced ūra 
3.4.1. Visp ārējas prasības 
3.4.1.1.  CVS  sistēmu kalibr ē, izmantojot prec īzu plūsmas mērītāju un iero ­
bežotājierīci, kalibr ēšanu veicot A5/4. tabul ā norādītajos inter ­
vālos. Plūsmu caur sist ēmu mēra ar daž ādiem spiediena r ādīju­
miem un sist ēmas kontroles parametriem, kas izm ērīti un attiecas 
uz plūsmām. Plūsmas mērīšanas ier īcei (piem ēram, kalibr ētajai 
Venturi  caurulei, lamin ārās plūsmas elementam ( LFE), kalibrē­
tajam turb īnas mērītājam) jābūt dinamiskai un piem ērotai lielajam 
plūsmas ātrumam, k āds pastāv konstanta tilpuma paraugu test ē­ 
šanas laik ā. ►M3 Ierīces precizit ātei ir jābūt sertificētai. ◄ 
3.4.1.2. N ākamajos punktos ir aprakst ītas PDP , CFV , SSV  un UFM  bloku 
kalibrēšanas metodes, izmantojot lamin ārās plūsmas mērītāju (kam 
ir nepieciešam ā precizitāte) kopā ar kalibr ēšanas der īguma termi ņa 
statistisko p ārbaudi.  
3.4.2. Tilpums ūkņa (PDP ) kalibrēšana 
3.4.2.1. Turpm āk izklāstītajā kalibrēšanas proced ūrā sniegta inform ācija 
par aprīkojumu, testa konfigur āciju un daž ādajiem parametriem, 
kurus mēra, lai noteiktu  CVS  sūkņa plūsmas ātrumu. Visus ar 
sūkni saistītos parametrus m ēra vienlaikus ar parametriem, kas 
saistīti ar plūsmas mērītāju, kura virknes sl ēgumā ir savienota ar 
sūkni. Aprēķināto plūsmas ātrumu (ko izsaka m  3 /min pie s ūkņa 
ieplūdes attiec ībā uz izmērīto absolūto spiedienu un temperat ūru) 
pēc tam apgriezti att ēlo kā korelācijas funkciju, kura ietver attie ­
cīgos sūkņa parametrus. P ēc tam nosaka line āro vienādojumu, ar 
ko izsaka s ūknētās plūsmas un korel ācijas funkcijas attiec ību. 
Gadījumā, kad  CVS  ir ar vair āku ātrumu piedzi ņu, kalibrēšanu 
veic katram izmantotajam diapazonam.  
3.4.2.2. Š ī kalibrēšanas proced ūra ir balst īta uz to s ūkņa un plūsmas mērī­
tāja parametru absol ūto vērtību mērījumu, kas attiecas uz pl ūsmas 
ātrumu katr ā punktā. Lai nodrošin ātu kalibrēšanas līknes precizit āti 
un integrit āti, ir jāievēro turpmāk uzskaitītie nosacījumi.  
3.4.2.2.1. s ūkņa spiedienu m ēra sūkņa nozarojumos, nevis ārējās sūkņa 
ieplūdes un izpl ūdes caurul ēs. Spiediena kr āni, kas piestiprin āti 
sūkņa galvenās plāksnes augš ējā centrā un apakš ējā centrā, ir 
pakļauti faktiskajiem s ūkņa dobuma spiedieniem un t āpēc atspo­
guļo absolūtās spiediena atš ķirības. 
3.4.2.2.2. Kalibr ēšanas laik ā saglabā temperat ūras stabilit āti. Lamin ārās 
plūsmas mērītājs uztver iepl ūdes temperat ūras svārstības, kuru 
rezultātā tiek izklied ēti datu punkti. Pak āpeniskas ± 1 °C izmai ņas 
temperatūrā ir pieņemamas, ja t ās notiek vair āku minūšu period ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 629  
3.4.2.2.3. Visiem savienojumiem starp pl ūsmas mērītāju un  CVS  sūkni jābūt 
bez noplūdes. 
3.4.2.3. Atg āzu emisiju testa laik ā izmērītos sūkņa parametrus izmanto, lai 
no kalibrēšanas vien ādojuma apr ēķinātu plūsmas ātrumu.  
3.4.2.4. Š ā papildpielikuma A5/6. att ēlā ir parādīta kalibrēšanas konfigur ā­
cija. Ir iesp ējamas vari ācijas, ja apstiprin ātāja iestāde apstiprina, ka 
tās nodrošin ās tikpat lielu precizit āti. Ja izmanto A5/6. att ēlā parā­
dīto konfigur āciju, šādiem datiem ir j ābūt norādītās precizit ātes 
robežās: 
barometriskais spiediens (kori ģēts) P  b ± 0,03 kPa  
vides temperat ūra, T  ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
gaisa temperat ūra LFE , ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
retinājuma spiediens augšpus  LFE , EPI  ± 0,01 kPa  
spiediena kritums  LFE  matricā, EDP  ± 0,0015 kPa  
gaisa temperat ūra pie  CVS  sūkņa ieplūdes, PTI ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
gaisa temperat ūra pie  CVS  sūkņa izplūdes, PTO  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
retinājuma spiediens pie  CVS  sūkņa ieplūdes, PPI  ± 0,22 kPa  
hidrostatiskais spiediens pie  CVS  sūkņa izplūdes, PPO  ± 0,22 kPa  
sūkņa apgriezieni testa laik ā, n ± 1 min  –1 
testa laiks (vismaz 250 s), t ± 0.1 s  
A5/6. attēls 
PDP kalibr ēšanas konfigur ācija
 
3.4.2.5. P ēc sistēmas pievienošanas saska ņā ar A5/6. att ēlu, mainīgo iero­
bežotāju iestata atv ērtā pozīcijā un 20 min ūtes pirms kalibr ēšanas 
sākšanas darbina  CVS  sūkni. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 630  
3.4.2.5.1. Ierobežot āju vārstu atiestata vair āk ierobežojoš ā stāvoklī sūkņa 
ieplūdes pazemin āšanās soļos (apmēram 1 kPa), kas ļaus iegūt 
vismaz sešus datu punktus kop ējai kalibr ēšanai. Pirms atk ārto 
datu iegūšanu sistēmai ļauj 3 min ūtes nostabiliz ēties. 
3.4.2.5.2. Gaisa pl ūsmas ātrumu Q  s katrā testa punkt ā aprēķina standarta 
m 3 /min no pl ūsmas mērītāja datiem, izmantojot ražot āja noteikto 
metodi.  
3.4.2.5.3. P ēc tam gaisa pl ūsmas ātrumu pārvērš sūkņa plūsmā V 0 , ko izsaka 
m 3 /rev, atbilst īgi absolūtajai temperat ūrai un spiedienam s ūkņa 
ieplūdes atverē: 
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15K Ü 101,325kPa 
P p 
kur: 
V 0 ir sūkņa plūsmas ātrums pie T  p un P  p , m  3 /rev; 
Q s ir gaisa pl ūsma pie 101,325 kPa un 273,15 K (0 °C), 
m 3 /min;  
T p ir temperat ūra sūkņa ieplūdes atverē, kelvini (K);  
P p ir absolūtais spiediens s ūkņa ieplūdes atverē, kPa;  
n ir sūkņa ātrums, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Lai kompens ētu sūkņa ātruma spiediena izmai ņu mijiedarb ību 
sūknī un sūkņa kļūdas koeficientu, korel ācijas funkciju x  0 starp 
sūkņa ātrumu n, diferenci ālo spiedienu s ūkņa ieplūdē un sūkņa 
izplūdē un absol ūto sūkņa izplūdes spiedienu apr ēķina ar šādu 
vienādojumu:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
kur: 
x 0 ir korelācijas funkcija;  
ΔP p ir diferenci ālais spiediens posm ā starp sūkņa ievadu un 
sūkņa izvadu, kPa;  
P e absolūtais izplūdes spiediens (PPO + P  b ), kPa.  
Izmanto vismaz āko kvadrātu lineāro metodi, lai ieg ūtu šādus kali­
brēšanas vien ādojumus: D  0 
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kur B un M ir sl īpumi un A un D  0 ir līniju krustpunkti.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 631  
3.4.2.6.  CVS  sistēmu ar vair ākiem ātrumiem kalibr ē katrā izmantotaj ā 
ātrumā. Diapazoniem izveidotaj ām kalibrēšanas līknēm ir jābūt 
apmēram paral ēlām, un ordin ātas vērtības, D  0 palielinās, kad 
samazinās sūkņa plūsmas ātrums.  
3.4.2.7. V ērtības, ko apr ēķina, izmantojot vien ādojumu, ir robež ās 0,5 % 
no izmērītās V  0 vērtības. Vērtība M katram s ūknim būs atšķirīga. 
Kalibrēšanu veic pie s ākotnējās uzstādīšanas un p ēc būtiskām 
tehniskām apkopēm. 
3.4.3. Kritisk ās plūsmas  Venturi  caurules ( CFV ) kalibrēšana 
3.4.3.1.  CFV  kalibrēšanas pamat ā ir kritisk ās plūsmas  Venturi  caurules 
plūsmas vien ādojums:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
kur: 
Q s ir plūsma, m  3 /min;  
K v ir kalibrēšanas koeficients;  
P ir absol ūtais spiediens, kPa;  
T ir absol ūtā temperat ūra, kelvini (K).  
Gāzes plūsma ir iepl ūdes spiediena un temperat ūras funkcija.  
Šā papildpielikuma 3.4.3.2.–3.4.3.3.3.4. punkt ā aprakstītā kalibrē­ 
šanas proced ūra nosaka kalibr ēšanas koeficienta v ērtību pie izm ē­
rītajām spiediena, temperat ūras un gaisa pl ūsmas vērtībām. 
3.4.3.2.  ►M3 Ir nepieciešami kritisk ās plūsmas Venturi caurules pl ūsmas 
kalibrēšanas mērījumi, un š ādiem datiem j ābūt minētās precizitātes 
robežās: ◄ 
barometriskais spiediens (kori ģēts) P  b ± 0,03 kPa,  
LFE gaisa temperat ūra, pl ūsmas m ērītājs, ETI  
►M3 ± 0,15 °C ◄, 
retinājuma spiediens augšpus  LFE , EPI  ± 0,01 kPa,  
spiediena kritums  LFE  matricā, EDP  ± 0,0015 kPa,  
gaisa plūsma, Q  s ± 0,5 %,  
CFV  ieplūdes ieplaka,  PPI  ± 0,02 kPa,  
temperatūra pie  Venturi  caurules iepl ūdes, T  v ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.3.3. Iek ārtu uzstāda, kā norādīts A5/7. att ēlā, un pārbauda, vai nav 
noplūdes. Jebk ādas noplūdes starp pl ūsmas mērīšanas ier īci un 
kritiskās plūsmas  Venturi  cauruli b ūtiski ietekm ēs kalibrēšanas 
precizitāti, tādēļ šādas noplūdes nedrīkst pieļaut. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 632  
A5/7. attēls 
CFV kalibr ēšanas konfigur ācija
 
3.4.3.3.1. Main īgās plūsmas ierobežot āju iestata atv ērtā pozīcijā, ieslēdz 
iesūkšanas ier īci un stabiliz ē sistēmu. Apkopo datus no visiem 
instrumentiem.  
3.4.3.3.2. Pl ūsmas ierobežot āja iestatījuma poz īcijas maina, un veic vismaz 
astoņus nolasījumus  Venturi  caurules kritisk ās plūsmas diapazon ā. 
3.4.3.3.3. Kalibr ēšanas laik ā reģistrētos datus izmanto turpm āk aprakst ītajā 
aprēķinā. 
3.4.3.3.3.1. Gaisa pl ūsmas ātrumu, Q  s , katrā testa punkt ā aprēķina no plūsmas 
mērītāja datiem, izmantojot ražot āja noteikto metodi.  
Katram testa punktam apr ēķina kalibr ēšanas koeficienta v ērtī­
bas:Q  s 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
kur: 
Q s ir plūsmas ātrums m  3 /min pie 273,15 K (0 °C) un 
101,325 kPa;  
T v ir temperat ūra pie  Venturi  caurules atveres, kelvini (K),  
P v ir absolūtais spiediens pie  Venturi  caurules atveres, kPa.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 633  
3.4.3.3.3.2. K  v attēlo kā Venturi  caurules atveres spiediena P  v funkciju. Attie ­
cībā uz skaņas plūsmu K  v būs relatīvi konstanta v ērtība. Kad 
spiediens samazin ās (vakuums palielin ās), Venturi  caurule atveras 
un K  v samazinās. Šīs K  v vērtības neizmanto turpm ākiem aprēķi­
niem.  
3.4.3.3.3.3. Vismaz asto ņiem punktiem kritiskaj ā apgabalā aprēķina vidējo 
aritmētisko K  v un standartnovirzi.  
3.4.3.3.3.4. Ja standartnovirze p ārsniedz 0,3 % no vid ējā aritmētiskā K v , veic 
korekcijas.  
3.4.4. Zemska ņas Venturi  caurules ( SSV) kalibrēšana 
3.4.4.1.  SSV  kalibrēšanas pamat ā ir zemska ņas Venturi  caurules pl ūsmas 
vienādojums. G āzes plūsma ir iepl ūdes spiediena un temperat ūras 
un spiediena krišan ās starp  SSV  ieplūdi un sašaurin ājumu funkcija.  
3.4.4.2. Datu anal īze 
3.4.4.2.1. Gaisa pl ūsmu, Q  SSV , atbilstīgi katram ierobežojuma iestat ījumam 
(vismaz 16 iestat ījumi) apr ēķina pēc standarta m  3 /min, izmantojot 
plūsmas mērītāja datus un ražot āja noteikto metodi. Izpl ūdes 
koeficientu, apr ēķina no katra iestat ījuma kalibr ēšanas datiem ar 
šādu vienādojumu:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Í 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Î 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
kur: 
Q SSV ir gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T ir temperat ūra pie  Venturi  caurules atveres, kelvini (K),  
d V ir SSV  sašaurinājuma diametrs, m;  
r p ir SSV  sašaurin ājuma un iepl ūdes absol ūtā statiskā 
spiediena attiec ība, 1 Ä Δp 
p p ; 
r D ir SSV  sašaurin ājuma diametra d  V un ieplūdes caurules 
iekšējā diametra D attiec ība; 
C d ir SSV  izplūdes koeficients;  
p p ir absolūtais spiediens pie Venturi caurules atveres, kPa;  
Lai noteiktu zemska ņas plūsmas diapazonu, C  d attēlo kā funkciju 
no Reinoldsa skait ļa Re pie  SSV  sašaurinājuma. Reinoldsa skaitli 
pie SSV  sašaurinājuma aprēķina ar šādu vienādojumu:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 634  
kur: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 ir 25,55152, ko izsaka SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv ir gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v ir SSV  sašaurinājuma diametrs, m;  
μ ir absol ūtā vai dinamisk ā gāzes viskozit āte, kg/ms;  
b ir 1,458 × 10  6 (empīriska konstante), kg/ms K  
0.5 ; 
S ir 110,4 (emp īriska konstante), kelvini (K).  
3.4.4.2.2. T ā kā Q SSV ir Re vien ādojuma ievaddati, apr ēķinus sāk ar sākot­
nējo pieņēmumu par kalibr ēšanas  Venturi  caurules Q  SSV vai C  d un 
atkārto, līdz Q  SSV konverģē. Konver ģences metodes precizit ātei 
jābūt vismaz 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Vismaz 16 punktiem zemska ņas plūsmas apvid ū aprēķinātās C  d 
vērtības, kas ieg ūtas pēc kalibrēšanas līknes piel āgotā vienādo­
juma, ir ± 0,5 % robež ās no izm ērītā C d katram kalibr ēšanas 
punktam.  
3.4.5. Ultraska ņas plūsmas mērītāja (UFM ) kalibrēšana 
3.4.5.1.  UFM  kalibrē attiecībā pret piem ērotu atskaites pl ūsmas mērītāju. 
3.4.5.2.  UFM  kalibrē CVS  konfigur ācijā, ko izmantos testa telp ā (atšķai­
dīto atgāzu caurules, ies ūkšanas ier īces), un p ārbauda, vai nav 
noplūžu. Skatiet A5/8. att ēlu. 
3.4.5.3. Ja  UFM  sistēmā nav siltummai ņa, uzstāda sildītāju, lai apstr ādātu 
kalibrēšanas plūsmu.  
3.4.5.4. Katram  CVS  plūsmas iestat ījumam, ko ir paredz ēts izmantot, kali ­
brēšanu īsteno temperat ūrā no istabas temperat ūras līdz maksim ā­
lajai temperat ūrai, kāda tiks sasniegta transportl īdzekļa testēšanas 
laikā. 
3.4.5.5.  UFM  elektronisko da ļu (temperat ūras (T) un spiediena (P) dev ēju) 
kalibrēšanā ievēro ražotāja ieteikto proced ūru. 
3.4.5.6.  ►M3 Ir vajadz īgi mērījumi ultraska ņas plūsmas mērītāja plūsmas 
kalibrēšanai, un š ādiem datiem (ja izmanto lamin ārās plūsmas 
elementu) ir j ābūt šādās precizit ātes robežās: ◄ 
barometriskais spiediens (kori ģēts) P  b ± 0,03 kPa,  
LFE gaisa temperat ūra, pl ūsmas m ērītājs, ETI  
►M3 ± 0,15 °C ◄, 
retinājuma spiediens augšpus  LFE , EPI  ± 0,01 kPa,  
spiediena kritums (EDP) LFE matric ā ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 635  
gaisa plūsma, Q  s ± 0,5 %,  
UFM  ieplūdes pazemin āšanās, P  act ± 0,02 kPa,  
temperatūra pie  UFM  ieplūdes, T  act ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.5.7. Proced ūra 
3.4.5.7.1. Iek ārtu uzstāda, kā norādīts A5/8. att ēlā, un pārbauda, vai nav 
noplūdes. Jebk ādas noplūdes starp pl ūsmas mērīšanas ier īci un  
UFM  būtiski ietekm ēs kalibrēšanas precizit āti. 
A5/8. attēls 
UFM  kalibrēšanas konfigur ācija
 
3.4.5.7.2. Iedarbina ies ūkšanas ier īci. Tās ātrumu un/vai pl ūsmas venti ļa 
pozīciju noregul ē, lai valid ēšanai nodrošin ātu noteiktu pl ūsmu, 
un stabiliz ē sistēmu. Apkopo datus no visiem instrumentiem.  
3.4.5.7.3.  UFM  sistēmām bez siltummai ņa iedarbina sild ītāju, lai paaugsti ­
nātu kalibrēšanas gaisa temperat ūru, stabiliz ē sistēmu un re ģistrē 
datus no visiem instrumentiem. Temperat ūru paaugstina sapr ātīgās 
pakāpēs līdz sasniedz emisiju test ā paredzēto atšķaidīto atgāzu 
maksimālo temperat ūru. 
3.4.5.7.4. P ēc tam sild ītāju izslēdz un ies ūkšanas ier īces ātrumu un/vai 
plūsmas ventili noregul ē nākamajā plūsmas iestat ījumā, ko 
izmantos transportl īdzekļa emisiju test ēšanai; tad atk ārto kalibr ē­ 
šanas sec ību. 
3.4.5.8. Kalibr ēšanas laik ā reģistrētos datus izmanto š ādos aprēķinos. 
Gaisa plūsmas ātrumu, Q  s , katrā testa punkt ā aprēķina no plūsmas 
mērītāja datiem, izmantojot ražot āja noteikto metodi.Q  s 
K v ¼ Q reference  
Q s 
kur: 
Q s ir gaisa pl ūsmas ātrums standarta apst ākļos 
(101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  ir kalibrēšanas plūsmas mērītāja gaisa pl ūsmas ātrums 
standarta apst ākļos (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), 
m 3 /s; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 636  
K v ir kalibrēšanas koeficients.  
UFM  sistēmām bez siltummai ņa K  v attēlo kā T act funkciju.  
K v maksimālā variācija nepārsniedz 0,3 % no visu m ērījumu, kas 
veikti pie daž ādām temperat ūrām, vidējās aritmētiskās K  v vērtības. 
3.5. Sist ēmas pārbaudes proced ūra 
3.5.1. Visp ārējas prasības 
3.5.1.1.  CVS  paraugu ņemšanas sist ēmas un anal ītiskās sistēmas kopējo 
precizitāti nosaka, ekspluat ācijas laik ā normālos testa apst ākļos 
sistēmā ievadot emisijas g āzes savienojuma zin āmu masu un p ēc 
tam analiz ējot un apr ēķinot emisijas g āzu savienojumus saska ņā ar 
vienādojumiem 7. papildpielikum ā. Gan š ā papildpielikuma 
3.5.1.1.1. punkt ā aprakstītā CFO  metode, gan š ā papildpielikuma 
3.5.1.1.2. punkt ā aprakstītā gravimetrisk ā metode nodrošina pietie ­
kamu precizit āti. 
Maksimālā pieļaujamā novirze starp iepl ūdušās gāzes daudzumu 
un izmērītās gāzes daudzumu ir  ►M3 ± 2 %. ◄ 
3.5.1.1.1. Kritisk ās plūsmas sprauslas ( CFO ) metode  
(CFO ) metode m ēra tīras gāzes (CO, CO  2 vai C  3 H 8 ) nemainīgu 
plūsmu, izmantojot kritisk ās plūsmas sprauslas ier īci. 
▼M3 
CVS sistēmā caur kalibr ētu kritiskās plūsmas sprauslu ievada t īra 
oglekļa monoks īda, oglek ļa monoks īda vai prop āna gāzes zināmu 
masu. Ja iepl ūdes spiediens ir pietiekami liels, pl ūsmas ātrums q, 
ko ierobežo, izmantojot kritisk ās plūsmas sprauslu, ir neatkar īgs 
no sprauslas izpl ūdes spiediena (kritisk ā plūsma).  CVS  sistēmu 
darbina k ā parastā atgāzu emisiju test ā, un sekojošai anal īzei 
nodrošina pietiekami ilgu laiku. Parauga mais ā savākto gāzi 
analizē ar parast ām iekārtām (šā papildpielikuma 4.1. punkts) un 
rezultātus salīdzina ar zin āmu gāzes paraugu koncentr āciju. Ja 
novirzes p ārsniedz 2 %, ir j ānosaka un j ālikvidē nepareiz ās 
darbības cēlonis. 
_______  
▼B 
3.5.1.1.2. Gravimetrisk ā metode  
Gravimetrisk ā metode paredz t īras gāzes (CO, CO  2 vai C  3 H 8 ) 
daudzuma sv ēršanu.  
▼M3 
Ar precīzumspēju ± 0,01 g nosaka masu mazam cilindram, kas 
piepildīts ar vai nu t īru oglekļa monoks īdu, vai oglek ļa monok­
sīdu, vai ar ī propānu. CVS  sistēma darbojas parastos atg āzu 
emisiju testa apst ākļos, un vienlaikus sist ēmā tiek pietiekami 
ilgstoši (lai b ūtu iespējama sekojoša anal īze) ievad īta tīra gāze. 
Ievadītās tīrās gāzes daudzumu nosaka, izmantojot diferenci ālo 
svēršanu. Mais ā uzkrāto gāzi analiz ē ar iekārtām, ko parasti 
izmanto atg āzu analizēšanai, kā aprakstīts 4.1. punkt ā). Rezultātus 
pēc tam sal īdzina ar iepriekš apr ēķinātajām koncentr āciju 
vērtībām. Ja novirzes p ārsniedz ±2 %, ir j ānosaka un j ālikvidē 
nepareizās darbības cēlonis. 
_______  
▼B 
4. Emisiju m ēriekārtas ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 637  
4.1. G āzveida emisiju m ēriekārtas 
4.1.1. Sist ēmas pārskats  
4.1.1.1. Anal īzēm ievāc nepārtraukti proporcion ālu atšķaidītas atgāzes un 
atšķaidīšanas gaisa paraugu.  
4.1.1.2. Rad īto gāzveida emisiju masu nosaka no proporcion ālā parauga 
koncentrācijas un kop ējā apjoma, kas izm ērīts testa laik ā. Paraugu 
koncentrācijas kori ģē, lai ņemtu vērā attiecīgo savienojumu 
koncentrācijas atšķaidīšanas gais ā. 
4.1.2. Pras ības paraugu ņemšanas sist ēmai 
4.1.2.1. Atš ķaidītu atgāzu paraugu pa ņem augšup ējā virzienā no iesūk­ 
šanas ierīces. 
▼M3 
Izņemot 4.1.3.1. punktu (Og ļūdeņražu paraugu ņemšanas sist ēma), 
4.2. punktu ( PM mēriekārtas) un 4.3. punktu ( PN mēriekārtas), 
atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu var ņemt lejpus kondicion ē­ 
šanas ierīcēm (ja ir).  
_______  
▼B 
4.1.2.2. Maisu paraugu ņemšanas pl ūsmas ātrumu nosaka t ā, lai nodroši ­
nātu pietiekamu atš ķaidīšanas gaisa un atš ķaidīto atgāzu 
daudzumu  CVS  maisos un lai b ūtu iespējams izm ērīt koncentr ā­
cijas, un šis ātrums nedr īkst pārsniegt 0,3 % no atš ķaidīto atgāzu 
plūsmas ātruma, ja vien atš ķaidīto atgāzu maisa piepild īto tilpumu 
nepieskaita integr ētajam  CVS  tilpumam.  
4.1.2.3. Atš ķaidīšanas gaisa paraugu ņem netālu no atš ķaidīšanas gaisa 
ieplūdes (aiz filtra, ja t āds ir uzst ādīts). 
4.1.2.4. Atš ķaidīšanas gaisa paraugs nedr īkst būt piesārņots ar atg āzēm no 
sajaukšan ās zonas.  
4.1.2.5. Atš ķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas ātrumam j ābūt salīdzi­
nāmam ar to, kas izmantots atš ķaidītu atgāzu gadījumā. 
4.1.2.6. Paraugu ņemšanā izmantotie materi āli nedrīkst izmain īt emisiju 
savienojumu koncentr ācijas.  
4.1.2.7. Lai no parauga pa ņemtu ciet ās daļiņas, var izmantot filtrus.  
4.1.2.8. Jebkuram v ārstam, ko izmanto, lai novirz ītu atgāzi, jābūt ātri nore­
gulējamam un ātrslēdzošam.  
4.1.2.9. Starp tr īsceļu vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem var izmantot 
ātri aizveramus un g āzi necaurlaid īgus savienojumus, kas paši 
automātiski aizveras maisa pus ē. Paraugu nog ādāšanai analizator ā 
var izmantot citas sist ēmas (piem ēram, trīsceļu pārtraukšanas 
vārstus).  
4.1.2.10. Paraugu uzglab āšana 
4.1.2.10.1. G āzes paraugus iev āc paraugu maisos ar piem ērotu tilpumu, lai 
nesamazin ātu paraugu ņemšanas ātrumu.  
4.1.2.10.2. Maisa materi ālam jābūt tādam, lai p ēc 30 minūtēm ne mērījumus, 
ne arī gāzes paraugu ķīmisko sast āvu tas neietekm ētu vairāk kā 
par ± 2 % (piem ēram, no lamin ēta polietil ēna/poliam īda plēves vai 
fluorēti poliogļūdeņraži). ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 638  
4.1.3. Paraugu ņemšanas sist ēmas 
4.1.3.1. Og ļūdeņražu paraugu ņemšanas sist ēma (karsētas liesmas joniz ā­
cijas detektors ( HFID )) 
4.1.3.1.1. Og ļūdeņraža paraugu ņemšanas sist ēma sastāv no sild āmas 
paraugu ņemšanas zondes, caurules, filtra un s ūkņa. Paraugu 
ņem augšup ējā virzienā no siltummai ņa (ja tāds ir uzst ādīts). 
Paraugu ņemšanas zondi uzst āda tādā pašā attālumā no atgāzes 
ieplūdes, kādā ir cietda ļiņu paraugu ņemšanas zonde, un t ā, lai 
kāda no tām neskar otras pa ņemtos paraugus. T ās iekšējam diame ­
tram jābūt ne mazākam par 4 mm.  
4.1.3.1.2. Visas sild āmās daļas sildīšanas sist ēma uztur pie temperat ūras 
190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Izm ērīto ogļūdeņražu vidējo aritmētisko koncentr āciju nosaka, 
integrējot katru sekundi ieg ūtos datus, ko dala ar posma vai 
testa ilgumu.  
4.1.3.1.4. Sild āmai paraugu ņemšanas caurulei uzst āda sildāmu filtru F  H ar 
99 % efektivit āti attiecībā uz ≥ 0,3 μm daļiņām, lai no anal īzei 
nepieciešam ās nepārtrauktās gāzes plūsmas izfiltr ētu cietās daļiņas. 
4.1.3.1.5. Paraugu ņemšanas sist ēmas kavējuma laiks (no zondes uz anali ­
zatora iepl ūdi) nedrīkst pārsniegt 4 sekundes.  
4.1.3.1.6. Lai nodrošin ātu reprezentat īvu paraugu, izmanto  HFID  ar nemai ­
nīgas masas pl ūsmu (siltummainis), ja vien netiek kompens ēta 
mainīgā CVS  tilpuma pl ūsma. 
4.1.3.2. NO vai NO  2 paraugu ņemšanas sist ēma (attiec īgā gadījumā) 
4.1.3.2.1. Analizatoram nodrošina atš ķaidītas atgāzes parauga nep ārtrauktu 
plūsmu.  
4.1.3.2.2. NO vai NO  2 vidējo aritmētisko koncentr āciju nosaka, integr ējot 
katru sekundi ieg ūtos datus, ko dala ar posma vai testa ilgumu.  
4.1.3.2.3. Lai nodrošin ātu reprezentat īvu paraugu, izmanto nep ārtrauktu NO 
vai NO  2 mērījumu ar nemain īgas plūsmu (siltummainis), ja vien 
netiek kompens ēta mainīgā CVS  tilpuma pl ūsma. 
4.1.4. Analizatori  
4.1.4.1. Visp ārējas prasības gāzes analīzei 
4.1.4.1.1. Analizatoriem j ābūt mērījuma diapazonam, kas ir savietojams ar 
nepieciešamo precizit āti, lai mērītu atgāzes parauga savienojumu 
koncentrāciju. 
4.1.4.1.2. Ja vien nav noteikts cit ādi, mērījuma kļūda nedrīkst pārsniegt ± 
2 % (analizatora iekš ējā kļūda) neatkar īgi no kalibr ācijas gāzu 
faktiskās vērtības 
4.1.4.1.3. Apk ārtējā gaisa paraugu m ēra ar to pašu analizatoru un diapazonu.  
4.1.4.1.4. Pirms analizatoriem nedr īkst izmantot g āzes žāvēšanas ierīci, ja 
vien nav pier ādīts, ka tai nav ietekmes uz g āzes plūsmas savieno ­
jumu saturu.  
4.1.4.2. Oglek ļa oksīda (CO) un oglek ļa dioksīda (CO  2 ) analīze 
▼M3 
Analizatoriem j ābūt nedispers īvas infrasarkan ās (NDIR) absorb ­
cijas tipa analizatoriem.  
_______  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 639  
4.1.4.3. Og ļūdeņražu (HC) anal īze visām degviel ām, izņemot dīzeļdegvielu  
▼M3 
Analizatoram j ābūt liesmu joniz ējošā tipa ( FID) kalibrētam anali ­
zatoram ar prop āna gāzi, kas izteikta oglek ļa atomu ekvivalent ā 
(C1). 
_______  
▼B 
4.1.4.4. Og ļūdeņražu (HC) anal īze dīzeļdegvielai un p ēc izvēles citām 
degvielām 
▼M3 
Analizatoram j ābūt karsētu liesmu joniz ējošā tipa analizatoram ar 
detektoru, v ārstiem, caurul ēm utt., kas sakars ētas līdz 190 °C ± 
10 °C. Tam j ābūt kalibrētam ar prop āna gāzi, kas izteikta oglek ļa 
atomu ekvivalent ā (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.5. Met āna (CH  4 ) analīze: 
▼M3 
Analizatoram j ābūt vai nu g āzes hromatogr āfam ar liesmu joniz ē­
jošo detektoru ( FID), vai liesmu joniz ējošam detektoram ( FID) ar 
nemetāna frakcijas atdal ītāju (NMC-FID ), kas kalibr ēts ar metānu 
vai propānu, kuri izteikti oglek ļa atomu ekvivalent ā (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.6. Sl āpekļa oksīdu (NO  x ) analīze 
▼M3 
Analizatoram j ābūt hemiluminiscences ( CLA) vai nedispers īvas 
ultraviolet ās rezonanses absorbcijas ( NDUVR ) tipa analizatoram.  
_______  
▼B 
4.1.5. Ieteicamo sist ēmu apraksts  
4.1.5.1. A5/9. att ēlā parādīts gāzveida emisiju paraugu ņemšanas sist ēmas 
shematisks z īmējums.  
A5/9. attēls 
Pilnas pl ūsmas atg āzu atšķaidīšanas sist ēmas shematisks z īmējums
  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 640  
4.1.5.2. Turpm āk ir uzskat īti sistēmas komponentu piem ēri. 
4.1.5.2.1. Divas paraugu ņemšanas zondes past āvīgai atšķaidīšanas gaisa un 
atšķaidītas atgāzes/gaisa mais ījuma paraugu ņemšanai.  
4.1.5.2.2. Filtrs, lai pa ņemtu ciet ās daļiņas no anal īzēm ievāktās gāzes 
plūsmas.  
4.1.5.2.3. S ūkņi un plūsmas regul ētājs, lai nodrošin ātu nepārtraukti vienm ē­
rīgu plūsmu ar atš ķaidītu atgāzu un atšķaidīšanas gaisa paraugiem, 
kas testa laik ā paņemti no paraugu ņemšanas zond ēm, un gāzes 
paraugu pl ūsmai jābūt tādai, lai katra testa beig ās paraugu 
daudzums ir pietiekams, lai veiktu anal īzi. 
4.1.5.2.4. Ātrslēdzoši vārsti, lai novirz ītu gāzes paraugu past āvīgo plūsmu 
paraugu ņemšanas maisos vai ārējā ventilācijas atver ē. 
4.1.5.2.5. G āzi necaurlaid īgi, ātrslēdzoši sakabes elementi starp ātrslēdzo­ 
šiem vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem. Sakabei ir j āaizveras 
automātiski paraugu ņemšanas maisu pus ē. Kā alternatīvu paraugu 
nogādāšanai analizator ā var izmantot citas metodes (piem ēram, 
trīsceļu krānus).  
4.1.5.2.6. Maisi atš ķaidītas atgāzes un atš ķaidīšanas gaisa paraugu iev āk­ 
šanai testa laik ā. 
4.1.5.2.7. Kritisk ās plūsmas paraugu ņemšanas  Venturi  caurule, lai no ņemtu 
atšķaidītas atgāzes proporcion ālus paraugus (tikai  CFV-CVS ). 
4.1.5.3. Papildu komponenti, kas vajadz īgi ogļūdeņražu paraugu ņemšanai, 
izmantojot kars ētas liesmas joniz ācijas detektoru ( HFID ), kā parā­
dīts A5/10. att ēlā. 
4.1.5.3.1. Sild āma paraugu ņemšanas zonde atš ķaidīšanas tunel ī, kura 
atrodas taj ā pašā vertikālajā plaknē, kur atrodas mikroda ļiņu un 
daļiņu paraugu ņemšanas zondes.  
4.1.5.3.2. Sild āms filtrs, kas atrodas aiz paraugu ņemšanas punkta un pirms  
HFID . 
4.1.5.3.3. Sild āmi atlases v ārsti starp nulles/kalibr ēšanas gāzes pieplūdi un  
HFID . 
4.1.5.3.4. Moment āno ogļūdeņražu koncentr āciju integr ēšanas un re ģistrē­ 
šanas līdzekļi. 
4.1.5.3.5. Sild āma paraugu ņemšanas caurule un sild āmi komponenti no 
sildāmās zondes l īdz HFID . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 641  
A5/10. att ēls 
Komponenti, kas vajadz īgo ogļūdeņražu paraugu ņemšanai, 
izmantojot  HFID
  
4.2. PM  mēriekārtas 
4.2.1. Specifik ācija 
4.2.1.1. Sist ēmas pārskats  
4.2.1.1.1. Cietda ļiņu paraugu ņemšanas ier īce sastāv no paraugu ņemšanas 
zondes ( PSP) atšķaidīšanas tunel ī, daļiņu pārvades caurules ( PTT), 
filtra turētāja(-iem) ( FH), sūkņa(-iem), pl ūsmas ātruma regulato ­
riem un m ērīšanas ier īcēm. Skatiet A5/11., A5/12. un A5/13. 
attēlu. 
4.2.1.1.2. Var izmantot da ļiņu iepriekš ēju separatoru ( PCF ) (piemēram, 
ciklonu vai impulsa dev ēju). Tādā gadījumā ieteicams to izmantot 
augšupējā virzienā no filtra tur ētāja. 
A5/11. att ēls 
Alternatīvas cietda ļiņu paraugu ņemšanas zondes konfigur ācija
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 642  
4.2.1.2. Visp ārējas prasības 
4.2.1.2.1. Paraugu ņemšanas zonde cietda ļiņu testa g āzes plūsmā atšķaidī­ 
šanas tunel ī ir izvietota t ā, lai no viendab īgā gaisa/atg āzu maisī­
juma varētu paņemt gāzes plūsmas reprezentat īvu paraugu un lai 
tā atrastos augšup ējā virzienā no siltummai ņa (ja tāds ir uzst ādīts). 
4.2.1.2.2. Cietda ļiņu parauga pl ūsmas ātrums ir proporcion āls atšķaidītās 
atgāzes kopējās masas pl ūsmai atšķaidīšanas tunel ī ± 5 % pielaides 
robežās no cietda ļiņu parauga pl ūsmas ātruma. Cietda ļiņu parauga 
proporcionalit āti pārbauda pie sist ēmas nodošanas ekspluat ācijā un 
pēc apstiprin ātājas iestādes piepras ījuma.  
4.2.1.2.3. Atš ķaidītās atgāzes paraugam uztur temperat ūru virs 20 °C un zem 
52 °C 20 cm augšup ējā vai lejup ējā virzienā pirms cietda ļiņu 
paraugu ņemšanas filtra. Lai to sasniegtu, ir at ļauts izmantot ciet ­
daļiņu paraugu ņemšanas sist ēmas apsildes vai izol ācijas kompo ­
nentus.  
Ja testa laik ā, kurā nenotiek periodiska atjaunošan ās, tiek pārs­
niegta 52 °C robežv ērtība, CVS  plūsmas ātrumu palielina vai 
piemēro divkāršu atšķaidīšanu (pie ņemot, ka  CVS  plūsmas ātrums 
jau ir pietiekams, lai nerad ītu kondens āciju CVS , paraugu maisos 
vai analītiskajā sistēmā). 
4.2.1.2.4. Cietda ļiņu paraugu sav āc vienā filtrā, kas atrodas tur ētājā atšķai­
dītās atgāzes parauga pl ūsmā. 
4.2.1.2.5. Visi atš ķaidīšanas sist ēmas un paraugu ņemšanas sist ēmas kompo ­
nenti, sākot no atg āzu caurules l īdz filtra tur ētājam, kas ir saskar ē 
ar neapstr ādātu vai atš ķaidītu atgāzi, ir konstru ēti tā, lai tiktu 
samazināta cietdaļiņu nogulsn ēšanās vai izmai ņas. Visi kompo ­
nenti ir izgatavoti no elektr ību vadošiem materi āliem, kas nerea ģē 
ar atgāzu sastāvdaļām, un tie ir elektriski iezem ēti, lai nov ērstu 
elektrostatiskos efektus.  
4.2.1.2.6. Ja nav iesp ējams kompens ēt izmaiņas plūsmas ātrumā, ir jābūt 
siltummainim un temperat ūras kontroles ier īcei, kā noteikts š ā 
papildpielikuma 3.3.5.1. vai 3.3.6.4.2. punkt ā, lai nodrošin ātu, ka 
plūsmas ātrums sist ēmā ir pastāvīgs un paraugu ņemšanas apjoms 
attiecīgi proporcion āls. 
▼M3 
4.2.1.2.7.  PM  mērījumam vajadz īgo temperat ūru nosaka ar ±1 °C precizit āti 
un 15 sekunžu vai maz āku reakcijas laiku (t  90 – t 10 ). 
▼B 
4.2.1.2.8. Parauga pl ūsmu no atš ķaidīšanas tune ļa mēra ar ± 2,5 % precizit āti 
no lasījuma vai ± 1,5 % precizit āti no pilnas skalas atkar ībā no tā, 
kas ir maz āks. 
Iepriekš noteikto precizit āti attiecībā uz parauga pl ūsmu no  CVS  
tuneļa piemēro arī divkāršas atšķaidīšanas gad ījumā. Tādējādi 
sekundārās atšķaidīšanas gaisa pl ūsmas un atš ķaidītās atgāzes 
plūsmas ātrumus cauri filtram m ēra un kontrol ē ar lielāku preci­
zitāti. 
4.2.1.2.9. Visus datu kan ālus, kas vajadz īgi PM  mērījumiem, re ģistrē 1 Hz 
vai ātrākā frekvenc ē. Parasti tie ietver:  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 643  
a) atšķaidītās atgāzes temperat ūru cietda ļiņu paraugu ņemšanas 
filtrā; 
b) paraugu ņemšanas pl ūsmas ātrumu;  
c) sekund ārās atšķaidīšanas gaisa pl ūsmas ātrumu (ja izmanto 
sekundāro atšķaidīšanu);  
d) sekund ārās atšķaidīšanas gaisa temperat ūru (ja izmanto sekun ­
dāro atšķaidīšanu).  
4.2.1.2.10. Divk āršās atšķaidīšanas sist ēmām precizit āti atšķaidītajai atgāzei, 
kas plūst no 7. papildpielikuma 3.3.2. punkt ā noteiktā atšķaidī­ 
šanas tune ļa V  ep , vienādojumā nemēra tieši, bet gan nosaka ar 
diferenciālu plūsmas mērījumu.  
To plūsmas mērītāju precizit ātei, ko izmanto, lai m ērītu un kontro ­
lētu divkārši atšķaidītās atgāzes, kuras pl ūst cauri cietda ļiņu 
paraugu ņemšanas filtriem, un lai m ērītu/kontrol ētu sekund āro 
atšķaidīšanas gaisu, j ābūt pietiekamai, lai diferenci ālais tilpums 
V ep atbilstu precizit ātes un proporcion ālu paraugu ņemšanas 
prasībām, kas noteiktas vienreiz ējai atšķaidīšanai.  
Arī divkāršās atšķaidīšanas sist ēmu izmantošanas gad ījumā ir 
piemērojama pras ība par to, ka  CVS  atšķaidīšanas tunel ī, atšķai­
dītās atgāzes plūsmas ātruma m ērīšanas sist ēmā, CVS  maisu 
savākšanā un anal ītiskajās sistēmās nedrīkst rasties atg āzes 
kondensācija. 
4.2.1.2.11. Visiem pl ūsmas mērītājiem, ko izmanto cietda ļiņu paraugu 
ņemšanas un divk āršās atšķaidīšanas sist ēmās, veic linearit ātes 
pārbaudi saska ņā ar iekārtas ražot āja prasībām. 
A5/12. att ēls 
Cietdaļiņu paraugu ņemšanas sist ēma
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 644  
A5/13. att ēls 
Divkāršās atšķaidīšanas cietda ļiņu parauga ņemšanas sist ēma
 
4.2.1.3. Īpašas pras ības 
4.2.1.3.1. Paraugu ņemšanas zonde  
4.2.1.3.1.1. Paraugu ņemšanas zondei ir j ānodrošina š ā papildpielikuma 
4.2.1.3.1.4. punkt ā noteiktā daļiņu izmēra separēšanu. Ieteicams, 
lai šī atbilstība tiktu pan ākta ar atv ērtu zondi ar as ām malām, kuru 
ievieto, v ēršot tieši pret pl ūsmas virzienu, k ā arī ar iepriekš ēju 
separatoru (ciklonu, impulsu dev ēju utt.). Var izmantot ar ī piemē­
rotu paraugu ņemšanas zondi, k ā, piemēram, parādīts A5/11. 
attēlā, ja tā atbilst šā papildpielikuma 4.2.1.3.1.4. punkt ā noteik­
tajām iepriekš ējas separēšanas pras ībām. 
4.2.1.3.1.2. Paraugu ņemšanas zondi uzst āda vismaz 10 tune ļa diametru att ā­
lumā lejupējā virzienā no atgāzes ieplūdes tunel ī, un zondes 
iekšējam diametram j ābūt vismaz 8 mm.  
Ja no vienas zondes vienlaic īgi ņem vairāk nekā vienu paraugu, 
plūsmu no šīs zondes sadala identisk ās apakšpl ūsmās, lai izvair ītos 
no artefaktu pa ņemšanas.  
Ja izmanto vair ākas zondes, katra no t ām ir atv ērta, ar as ām 
malām un novietota, v ēršot tieši pret pl ūsmu. Zondes izvieto 
vienādā attālumā ap atšķaidīšanas tune ļa garenvirziena centra 
līniju vismaz 5 cm vienu no otras.  
4.2.1.3.1.3. Att ālums no paraugu ņemšanas uzga ļa līdz filtram ir vismaz pieci 
zondes diametri, ta ču nepārsniedz 2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 645  
4.2.1.3.1.4. Iepriekš ējs separators (piem ēram, ciklons, impulsu dev ējs utt.) 
atrodas pirms filtra tur ētāja mezgla. Iepriekš ējā separatora 50 % 
pārvarošo da ļiņu diametrs ir starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma 
plūsmas ātruma, kas izv ēlēts PM paraugu ņemšanai. Iepriekš ējais 
separators ļauj vismaz 99 % no taj ā nonākušo 1 μm daļiņu masas 
koncentrācijas šķērsot tā izeju ar tilpuma pl ūsmas ātruma, kas 
izvēlēts PM paraugu ņemšanai.  
4.2.1.3.2. Da ļiņu pārvades caurule ( PTT) 
▼M3 
Visiem  PTT  izliekumiem j ābūt vienmērīgiem un ar p ēc iespējas 
lielāku rādiusu.  
_______  
▼B 
4.2.1.3.3. Sekund āra atšķaidīšana 
4.2.1.3.3.1. No  CVS  iegūto paraugu  PM  mērīšanai var otrreiz ēji atšķaidīt, 
ievērojot turpm āk uzskaitītās prasības. 
4.2.1.3.3.1.1. Sekund ārās atšķaidīšanas gaisu laiž caur l īdzekli, kas filtra mate ­
riālā spēj samazin āt visbiežāk sastopam ā izmēra daļiņu skaitu par 
≥ 99,95 %, vai vismaz caur H13 klases  HEPA  filtru atbilstoši 
standartam EN 1822:2009. Atš ķaidīšanas gaisu pirms t ā nonāk­ 
šanas  HEPA  filtrā var arī attīrīt ar kokogli. Ieteicams pirms  
HEPA  filtra un attiec īgā gadījumā pēc kokogles skrubja ievietot 
rupjo daļiņu filtru.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekund ārās atšķaidīšanas gaiss ir j āievada  PTT  pēc iespējas tuvāk 
vietai, kura atš ķaidītā atgāze izplūst no atšķaidīšanas tune ļa. 
4.2.1.3.3.1.3. Uztur ēšanās laikam no sekund ārās atšķaidīšanas gaisa ievad īšanas 
vietas pirms filtra j ābūt vismaz 0,25 sekund ēm, bet ne ilg ākam kā 
5 sekund ēm. 
4.2.1.3.3.1.4. Ja divk ārši atšķaidīto paraugu atgriež  CVS ; parauga atgriešanas 
vietu izvēlas tā, lai tā netraucētu citu paraugu ņemšanai no  CVS . 
4.2.1.3.4. Paraugu s ūknis un pl ūsmas mērītājs 
4.2.1.3.4.1. Parauga g āzes plūsmas mērītājs sastāv no sūkņiem, gāzes plūsmas 
regulatoriem un pl ūsmas mērierīcēm. 
4.2.1.3.4.2. G āzes plūsmas temperat ūra plūsmas mērītāja nedrīkst svārstīties 
par vairāk kā ± 3 °C, iz ņemot:  
a) ja paraugu pl ūsmas mērītājam ir re ālā laika pārraudzība un 
plūsmas kontrole, kas darbojas 1 Hz frekvenc ē vai ātrāk; 
b) reģenerācijas testos ar transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar 
periodiski re ģenerējošām pēcapstrādes ierīcēm. 
Ja plūsmas apjoms main ās pārmērīgas filtra slodzes rezult ātā, testa 
rezultātus neņem vērā. To atkārtojot, plūsmas ātrumu samazina.  
4.2.1.3.5. Filtrs un t ā turētājs 
4.2.1.3.5.1. P ēc filtra pl ūsmas virzien ā ievieto v ārstu. Vārsts atveras un 
aizveras 1 sekundes laik ā pēc testa sākuma un beig ām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 646  
4.2.1.3.5.2. Konkr ētajam testam ātrumam pirms g āzes filtra iestata s ākotnējo 
vērtību diapazon ā no 20 līdz 105 cm/s un to veic testa s ākumā, lai 
gadījumā, ja atšķaidīšanas sist ēmu darbina ar parauga pl ūsmu, 
kura ir proporcion āla CVS  plūsmas ātrumam, netiktu p ārsniegts 
ātrums 105 cm/s apm ērā. 
4.2.1.3.5.3. Izmanto ar fluorog ļūdeņradi pārklātus stiklšķiedras filtrus vai fluo ­
rogļūdeņraža membr ānfiltrus.  
Visu tipu filtriem j ābūt ar 0,3 μm DOP  (dioktilftal āta) vai  PAO  
(polialfaolef īna) CS 68649-12-7 vai CS 68037-01-4 sav ākšanas 
spēju vismaz 99 % apm ērā, ja gāzes plūsmas ātrums pirms filtra 
ir 5,33 cm/s, kas m ērīts saskaņā ar kādu no šādiem standartiem:  
a) ASV Aizsardz ības departamenta testa metodes standarta MIL- 
STD-282 metodi Nr. 102.8:  DOP  dūmu ieplūde aerosola-filtra 
elementā; 
b) ASV Aizsardz ības departamenta testa metodes standarta MIL- 
STD-282 metodi Nr. 502.1.1:  DOP  dūmu ieplūde gāzmasku 
filtros;  
c) Vides zin ātņu un tehnolo ģiju institūts, IEST-RP-CC021:  HEPA  
un ULPA  filtrējošās vides test ēšana.  
4.2.1.3.5.4. Filtra tur ētāja mezgla konstrukcija ir t āda, kas nodrošina vienm ē­
rīgu plūsmas sadal ījumu filtra laukum ā. Filtrs ir apa ļš ar filtra 
laukumu vismaz 1 075 mm  2 apmērā. 
4.2.2. Sv ēršanas kameras (vai telpas) un anal ītisko svaru specifik ācijas 
4.2.2.1. Sv ēršanas kameras (vai telpas) apst ākļi 
a) Svēršanas kamer ā (vai telp ā), kurā kondicion ē un sver cietda ­ 
ļiņu paraugu ņemšanas filtrus, uztur 22 °C ± 2 °C temperat ūru 
(22 °C ± 1 °C, ja tas ir iesp ējams) vis ā filtru kondicion ēšanas 
un svēršanas laik ā. 
b) Mitrumu uztur zem 10,5 °C rasas punkt ā, un relatīvais mitrums 
ir 45 % ± 8 %.  
c) Ir pie ļaujamas nelielas atk āpes no sv ēršanas kameras (vai 
telpas) temperat ūras un mitruma specifik ācijām, ja atk āpju 
kopējais ilgums vien ā filtra sagatavošanas period ā nepārsniedz 
30 minūtes. 
d) Kameras (vai telpas) vid ē pēc iespējas samazina apk ārtnes 
piesārņojumu, kas nogulsn ētos uz cietda ļiņu paraugu ņemšanas 
filtriem to stabiliz ēšanās laikā. 
e) Svēršanas laik ā nav pie ļaujamas atk āpes no paredz ētajiem 
nosacījumiem.  
▼M3 
4.2.2.2. Anal ītisko svaru line ārā reakcija  
Filtra masas noteikšanai izmantotajiem anal ītiskajiem svariem ir 
jāatbilst A5/1. tabulas linearit ātes pārbaudes krit ērijiem, kas paredz 
piemērot lineāro regresiju. Tas noz īmē, ka prec īzumspējai jābūt 
vismaz ±2 μg un izš ķirtspējai jābūt vismaz 1 μg (1 cipars 
= 1 μg). Testē vismaz 4 vien ādos attālumos izvietotas atskaites 
masas. Nulles v ērtībai jābūt ±1 μg robežās. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 647  
A5/1. tabula  
Analītisko svaru p ārbaudes krit ēriji 
Mērīšanas sist ēma Krustpunkts a0  Slīpums a1  Aplēses standartk ļūda 
(SEE)  Determin ācijas 
koeficients (r  2 ) 
Cietdaļiņu svari  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  ≤ 1 % maks.  ≥ 0,998  
▼B 
4.2.2.3. Statisk ās elektrības ietekmes nov ēršana  
Izslēdz statisk ās elektrības ietekmi. To var pan ākt ar svaru saze ­
mēšanu, pirms sv ēršanas novietojot tos uz antistatiska pakl āja un 
neitralizējot cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtrus ar polonija neitra ­
lizatoru vai citu ier īci, ar kuru var ieg ūt līdzīgu rezultātu. Statisk ās 
elektrības ietekmi var izsl ēgt arī, to izlādējot. 
4.2.2.4. Kori ģēšana attiec ībā uz svēršanu gais ā 
Paraugu un standartfiltra masas kori ģē attiecībā uz filtra sv ēršanu 
gaisā. Koriģēšana attiec ībā uz svēršanu gais ā ir paraugu ņemšanas 
filtra blīvuma, gaisa bl īvuma un svaru kalibr ēšanas masas bl īvuma 
funkcija un taj ā neņem vērā pašas cietda ļiņas svēršanu gais ā. 
Ja filtra materi āla blīvums nav zin āms, izmanto š ādus blīvumus:  
a) ar  PTFE  klāta stiklšķiedra: 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE  membrānfiltrs: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE  membrānfiltram ar polimetilpent āna atbalsta gredzenu: 
920 kg/m  3 . 
Attiecībā uz nerūsējošā tērauda kalibr ēšanas svariem izmanto 
8 000 kg/m  3 lielu blīvumu. Ja kalibr ēšanas svaru materi āls ir 
cits, jābūt zināmam tā blīvumam un šis bl īvums ir j āizmanto. 
Jāievēro Starptautisk ās Juridisk ās metrolo ģijas organiz ācijas starp ­
tautiskais ieteikums OIML R 111-1, izdevums 2004(E) (vai l īdz­
vērtīgs). 
Izmanto š ādu vienādojumu:  
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
kur: 
Pe f ir koriģēta cietdaļiņu parauga masa, mg;  
Pe uncorr  ir nekoriģēta cietdaļiņu parauga masa, mg;  
ρ a ir gaisa bl īvums, kg/m  3 ; 
ρ w ir svaru kalibr ēšanas masas bl īvums, kg/m  3 ; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 648  
ρ f ir cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtra bl īvums, kg/m  3 . 
Gaisa blīvumu ρ a aprēķina ar šādu vienādojumu:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b ir kopējais atmosf ēras spiediens, kPa;  
T a ir gaisa temperat ūra svēršanas vid ē, kelvini (K);  
M mix gaisa molmasa sv ēršanas vid ē, 28,836 g mol  –1 ; 
R ir g āzes konstante, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN  mēriekārtas 
4.3.1. Specifik ācija 
4.3.1.1. Sist ēmas pārskats  
4.3.1.1.1. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēma sastāv no zondes vai paraugu 
ņemšanas punkta, kas ieg ūst paraugu no viendab īgi samais ītas 
plūsmas atšķaidīšanas sist ēmā, kā arī no gaistošo da ļiņu noņēmēja 
(VPR) augšupējā virzienā no daļiņu skaitītāja (PNC ) un no piem ē­
rotām pārvades caurul ēm. Skatīt A5/14. att ēlu. 
4.3.1.1.2. Ieteicams, lai da ļiņu iepriekš ējs separators ( PCF ) (piemēram, 
ciklons vai impulsa dev ējs) atrastos pirms ieejas  VPR . PCF  
50 % pārvarošo da ļiņu diametrs ir starp 2,5 μm un 10 μm pie 
tilpuma pl ūsmas ātruma, kas izv ēlēts daļiņu paraugu ņemšanai.  
PCF  ļauj vismaz 99 % no taj ā nonākušo 1 μm daļiņu masas 
koncentrācijas šķērsot tā izeju ar tilpuma pl ūsmas ātruma, kas 
izvēlēts daļiņu paraugu ņemšanai.  
Kā alternatīvu PCF  vietā var izmantot paraugu ņemšanas zondi, 
kas funkcion ē kā atbilstīga separēšanas ierīce, piemēram, kā parā­
dīts A5/11. att ēlā. 
4.3.1.2. Visp ārējas prasības 
4.3.1.2.1. Da ļiņu paraugu ņemšanas punktam j āatrodas atš ķaidīšanas 
sistēmā. Ja izmanto divk āršās atšķaidīšanas sist ēmu, daļiņu 
paraugu ņemšanas punktam j āatrodas prim ārajā atšķaidīšanas 
sistēmā. 
4.3.1.2.1.1. Da ļiņu pārvades sist ēma ( PTS) sastāv no paraugu ņemšanas 
zondes gala jeb  PSP  un PTT . PTS  novada paraugu no atš ķaidī­ 
šanas tune ļa uz ieeju  VPR . PTS  atbilst turpm āk uzskait ītajiem 
nosacījumiem.  
a) Paraugu ņemšanas zondi uzst āda vismaz 10 tune ļa diametru 
attālumā virzienā uz leju no atg āzes ieplūdes, vēršot to tieši 
pretī tuneļa gāzes plūsmai un ar t ās gala asi paral ēli atšķaidī­ 
šanas tune ļa asij.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 649  
b) Paraugu ņemšanas zonde atrodas augšup ējā virzienā no visām 
kondicion ēšanas ierīcēm (piemēram, siltummai ņa). 
c) Paraugu ņemšanas zondei j ābūt novietotai atš ķaidīšanas tunel ī 
tā, lai paraugu ņemtu no viendab īga atšķaidītāju/atgāzu maisī­
juma.  
4.3.1.2.1.2. G āzes paraugs, ko laiž caur  PTS , atbilst turpm āk uzskait ītajiem 
nosacījumiem.  
a) Pilnas pl ūsmas atgāzu atšķaidīšanas sist ēmas gadījumā šā gāzes 
parauga pl ūsmas Reinoldsa skaitlim, Re, j ābūt mazākam par 
1 700.  
b) Divkāršās atšķaidīšanas sist ēmas gadījumā šā gāzes parauga 
plūsmas Reinoldsa skaitlim, Re, j ābūt mazākam par 1 700  
PTT, t. i., lejup ējā virzienā no paraugu ņemšanas zondes vai 
punkta.  
c) Šā gāzes parauga uztur ēšanās laikam j ābūt ≤ 3 sekund ēm. 
4.3.1.2.1.3. Par pie ņemamu uzskata ar ī jebkādu citu  PTS  konfigur āciju 
paraugu ņemšanai, ja var pier ādīt līdzvērtīgu 30 nm da ļiņu ieplūdi. 
4.3.1.2.1.4. Izejas caurule ( OT), pa kuru vada atš ķaidīto paraugu no ātri gais­
tošo daļiņu savācēja (VRP) uz daļiņu skaitītāja (PNC ) ieplūdes 
atveri, atbilst š ādām īpašībām: 
a) iekšējais diametrs ≥ 4mm apm ērā; 
b) gāzes parauga pl ūsmas uztur ēšanās laiks ≤ 0,8 sekunžu apm ērā. 
4.3.1.2.1.5. Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigur āciju izejas caurul ē (OT) 
uzskatīs par pieļaujamu, ja t ā nodrošina l īdzvērtīgu 30 nm da ļiņu 
ieplūdi. 
4.3.1.2.2. VPR iek ļauj ierīces paraugu atš ķaidīšanai un ātri gaistošo da ļiņu 
savākšanai.  
4.3.1.2.3. Visas atš ķaidīšanas sist ēmas un paraugu ņemšanas sist ēmas detaļas 
no izplūdes caurules l īdz daļiņu skaitītājam ( PNC ), kuras saskaras 
ar neatšķaidītu vai atš ķaidītu atgāzi, tiek konstru ētas tā, lai sama ­
zinātu daļiņu nogulsn ēšanos. Visas deta ļas ir izgatavotas no elekt ­
rību vadošiem materi āliem, kas nerea ģē ar atgāzu sastāvdaļām, un 
tās ir elektriski iezem ētas, lai nov ērstu elektrostatiskos efektus.  
4.3.1.2.4. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēmā izmanto labu aerosolo vielu 
ņemšanas praksi, kas ietver izvair īšanos no asiem pagriezieniem 
un pēkšņām šķērsgriezuma izmai ņām, gludu iekš ējo virsmu 
izmantošanu un paraugu ņemšanas l īnijas garuma samazin āšanu. 
Ir pieļaujamas pak āpeniskas š ķērsgriezuma mai ņas. 
4.3.1.3. Īpašas pras ības 
4.3.1.3.1. Da ļiņu paraugs nedr īkst izplūst cauri s ūknim, pirms nav izpl ūdis 
cauri daļiņu skaitītājam ( PNC ). 
4.3.1.3.2. Ieteicams iepriekš ējs parauga separators.  
4.3.1.3.3. Parauga iepriekš ējās sagatavošanas vien ība ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 650  
a) Tai jāspēj atšķaidīt paraugu vien ā vai vairākos posmos t ā, lai 
sasniegtu da ļiņu skaita koncentr āciju, kas ir zem āka par  PNC  
atsevišķu daļiņu skaitīšanas rež īma augšējo slieksni ar g āzes 
temperatūru zem 35 °C pirms iepl ūdes atveres  PNC . 
b) Tai jāiekļauj sākotnējs karstās atšķaidīšanas posms, p ēc kura 
paraugu izvada ≥ 150 °C un ≤ 350 °C ± 10 °C temperat ūrā un 
atšķaida to vismaz ar koeficientu 10.  
c) Tas kontrol ē karsēšanas posmus l īdz nemain īgai nomin ālai 
darba temperat ūrai ≥ 150 °C un ≤ 400 °C ± 10 °C diapazon ā. 
d) Tā sniedz nor ādi, vai kars ēšanas posmi ir pareiz ā darba tempe ­
ratūrā. 
e) Jābūt konstruētai tā, lai panāktu cieto da ļiņu iekļūšanas efekti ­
vitāti vismaz 70 % apm ērā daļiņām ar 100 nm elektrisk ās 
mobilitātes diametru.  
f) Tā visā VPR  nodrošina da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas 
koeficientu f  r (d i ) kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektrisk ās 
mobilitātes diametru attiec īgi nav liel āks par 30 un 20 % un 
nav mazāks par 5 % nek ā daļiņām ar 100 nm elektrisk ās mobi­
litātes diametru.  
Daļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu pie katra 
daļiņu izmēra f  r (d i ) aprēķina ar šādu vienādojumu:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kur: 
N in (d i ) ir da ļiņu skaita koncentr ācija daļiņām ar diametru d  i 
augšupējā virzienā; 
N out (d i ) ir daļiņu skaita koncentr ācija daļiņām ar diametru d  i 
lejupējā virzienā; 
d i ir daļiņu elektrisk ās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 
100 nm).  
N in (d i ) un N  out (d i ) koriģē atbilstīgi vienādiem apst ākļiem. 
Daļiņu vidējo aritmētisko koncentr ācijas samazin āšanas koefi ­
cientu pie konkr ēta atšķaidīšanas iestat ījuma  f r aprēķina ar šādu 
vienādojumu:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Ieteicams kalibr ēt un apstiprin āt VPR kā vienu mezglu.  
g) Jābūt konstruētai saskaņā ar labu inženierijas praksi, lai nodro ­ 
šinātu stabilus da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koefi ­
cientus testa laik ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 651  
h) Karsējot un samazinot tetrakont āna daļējo spiedienu, sasniedz 
> 99 % iztvaikošanu 30 nm tetrakont āna (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 
daļiņām ar ≥ 10 000 uz cm  3 ieplūdes koncentr āciju. 
4.3.1.3.4. Da ļiņu skaitītājs (PNC ) 
a) Darbojas pilnas pl ūsmas darba apst ākļos. 
b) Tā skaitīšanas precizit ātei pēc piemērota izsekojama standarta 1 
uz cm  3 diapazonā jābūt ± 10 % robež ās līdz PNC  vienotā 
daļiņu skaitīšanas rež īma augš ējam slieksnim. Ja ilgstoš ā 
laika posm ā ņemtu paraugu vid ējā koncentr ācija ir zem āka 
par 100 uz cm  3 , drīkst piepras īt, lai pier āda PNC  precizitāti 
ar augstu statistisko ticam ību. 
c) Tā izšķirtspējai ir jābūt vismaz 0,1 da ļiņai uz cm  3 koncentrā­
cijās zem 100 uz cm  3 . 
d) Izmantojot atseviš ķu daļiņu skaitīšanas rež īmu, reakcijai uz 
daļiņu koncentr ācijām visā mērījumu diapazon ā ir jābūt 
lineārai. 
e) Datu zi ņošanas frekvencei j ābūt vienādai ar 0,5 Hz vai liel ākai. 
f) t  90 reakcijas laikam m ērītajā koncentr ācijas diapazon ā jābūt 
mazākam par 5 sekund ēm. 
g) Jāiekļauj sakrit ības koriģēšanas funkcija maksim āli līdz 10 % 
korekcijai, un dr īkst izmantot iekš ējās kalibrēšanas koeficientu, 
kā noteikts š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkt ā, bet nedr īkst 
izmantot nevienu citu algoritmu, lai kori ģētu vai noteiktu skai ­
tīšanas efektivit āti. 
h) Jābūt skaitīšanas efektivit ātei daļiņām ar daž ādiem izm ēriem, 
kā norādīts A5/2. tabul ā. 
A5/2. tabula  
PNC  skaitīšanas efektivit āte 
Daļiņu izmēra elektrisk ās mobili­
tātes diametrs (nm)  PNC  skaitīšanas efektivit āte (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Ja PNC izmanto darbin āšanas šķidrumu, tas j āmaina tik bieži, cik 
norādījis ražotājs. 
4.3.1.3.6. Pie  PNC  ieplūdes ir jāveic spiediena un/vai temperat ūras mērī­
jumi, ja tos neuztur zin āmā nemainīgā līmenī punktā, kurā 
kontrolē PNC plūsmas ātrumu, un tie j ānorāda, lai var ētu koriģēt 
daļiņu skaita koncentr ācijas mērījumus, ņemot vērā standarta ap ­
stākļus. 
4.3.1.3.7. Kop ējais uztur ēšanās laiks  PTS , VPR  un OT, pieskaitot t  90 PNC  
reakcijas laiku, nedr īkst pārsniegt 20 sekundes.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 652  
4.3.1.4. Ieteikt ās sistēmas apraksts  
Nākamajā punktā aprakstīta ieteiktā prakse  PN mērīšanai. Tom ēr 
ir pieņemamas ar ī sistēmas, kas atbilst š ā papildpielikuma 4.3.1.2. 
un 4.3.1.3. punkt ā izklāstītajām veiktsp ējas specifik ācijām. 
A5/14. att ēls 
Ieteiktā daļiņu paraugu ņemšanas sist ēma
 
4.3.1.4.1. Paraugu ņemšanas sist ēmas apraksts  
4.3.1.4.1.1. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēma sastāv no paraugu ņemšanas 
zondes gala vai da ļiņu paraugu ņemšanas punkta atš ķaidīšanas 
sistēmā, kā arī no PTT , PCF  un VPR , kas atrodas augšup ējā 
virzienā no PNC  bloka.  
4.3.1.4.1.2.  VPR  ietver ier īces paraugu atš ķaidīšanai (daļiņu skaita atš ķaidītāji: 
PND  1 un PND  2 ) un daļiņu tvaicēšanai (tvaic ēšanas caurule ( ET)). 
4.3.1.4.1.3. Testa g āzes plūsmas paraugu ņemšanas zondei vai paraugu 
ņemšanas punktam atš ķaidīšanas tunel ī jābūt veidotam t ā, lai var 
paņemt reprezentat īvu gāzes plūsmas paraugu no viendab īga 
atšķaidītāju/atgāzu maisījuma.  
5. Kalibr ēšanas interv āli un proced ūras 
5.1. Kalibr ēšanas interv āli 
A5/3. tabula  
Instrumenti kalibr ēšanas interv āli 
Mērinstrumentu p ārbaudes  Interv āls Krit ērijs 
Gāzu analizatora linearit ātes 
nodrošināšana (kalibr ēšana)  Reizi 6 m ēnešos  ± 2 % no nolas ījuma  
Vid. iestat ījums  Reizi 6 m ēnešos  ± 2 %  
CO NDIR :CO  2 /H 2 O mijiedarb ība Ik mēnesi -1–3 ppm  
NO  x konvertora p ārbaude  Ik m ēnesi > 95 %  
CH  4 dalītāja pārbaude  Reizi gad ā 98 % no et āna 
FID CH  4 reakcija  Reizi gad ā Skatiet š ā papildpielikuma 5.4.3. 
punktu  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 653  
Mērinstrumentu p ārbaudes  Interv āls Krit ērijs 
FID gaisa/degvielas pl ūsma Pie b ūtiskām tehniskaj ām 
apkopēm Saskaņā ar instrumenta ražot āja 
norādēm 
Infrasarkanie l āzera spektrometri 
(modulēti augstas izš ķirtspējas, 
šaurjoslas infrasarkanie analiza ­
tori): mijiedarb ības pārbaude  Reizi gad ā vai pie b ūtiskām 
tehniskajām apkopēm Saskaņā ar instrumenta ražot āja 
norādēm 
QCL  Reizi gad ā vai pie b ūtiskām 
tehniskajām apkopēm Saskaņā ar instrumenta ražot āja 
norādēm 
GC metodes  Skatiet š ā papildpielikuma 7.2. 
punktu  Skatiet š ā papildpielikuma 7.2. 
punktu  
LC metodes  Reizi gad ā vai pie b ūtiskām 
tehniskajām apkopēm Saskaņā ar instrumenta ražot āja 
norādēm 
Fotoakustika  Reizi gad ā vai pie b ūtiskām 
tehniskajām apkopēm Saskaņā ar instrumenta ražot āja 
norādēm 
Mikrogramu svaru linearit āte Reizi gad ā vai pie b ūtiskām 
tehniskajām apkopēm Skatiet š ā papildpielikuma 
4.2.2.2. punktu  
PNC (daļiņu skaitītājs) Skatiet š ā papildpielikuma 
5.7.1.1. punktu  Skatiet š ā papildpielikuma 
5.7.1.3. punktu  
VPR (gaistošo da ļiņu noņēmējs) Skatiet š ā papildpielikuma 
5.7.2.1. punktu  Skatiet šā papildpielikuma 5.7.2. 
punktu  
A5/4. tabula  
Konstanta tilpuma paraugu ņēmēja (CVS ) kalibrēšanas interv āli 
CVS  Interv āls Krit ērijs 
CVS plūsma P ēc kapitālremonta  ± 2 %  
Atšķaidīšanas plūsma Reizi gad ā ± 2 %  
temperatūras devējs Reizi gad ā ± 1 °C  
Spiediena sensori  Reizi gad ā ± 0,4 kPa  
Iesmidzin āšanas pārbaude  Reizi ned ēļā ± 2 %  
A5/5. tabula  
Vides datu kalibr ēšanas interv āli 
Klimatiskie apst ākļi Interv āls Krit ērijs 
Temperat ūra Reizi gad ā ± 1 °C  
Mitruma rasa  Reizi gad ā ± 5 %  RH 
Gaisa spiediens  Reizi gad ā ± 0,4 kPa  
Dzesēšanas ventilators  P ēc kapitālremonta  Saska ņā ar papildpielikuma 1.1.1. 
punktu  
5.2. Analizatora kalibr ēšanas proced ūras 
5.2.1. Katru analizatoru kalibr ē saskaņā ar instrumenta ražot āja norādēm 
vai vismaz tik bieži, k ā norādīts A5/3. tabul ā. 
5.2.2. Katra parasti izmantot ā darbības diapazona linearit āti nodrošina, 
piemērojot turpm āk aprakst īto proced ūru. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 654  
5.2.2.1. Analizatora linearit ātes līkni izveido vismaz p ēc pieciem kalibr ē­ 
šanas punktiem, kas ir izvietoti p ēc iespējas vienm ērīgāk. 
Augstākās koncentr ācijas kalibr ēšanas gāzes nomin ālā koncentr ā­
cija nedrīkst būt mazāka par 80 % no pilnas skalas.  
5.2.2.2. Vajadz īgo kalibrēšanas gāzes koncentr āciju var ieg ūt ar gāzu dalī­
tāju, atšķaidot ar att īrītu N  2 vai attīrītu sintētisku gaisu.  
5.2.2.3. Linearit ātes līkni izrēķina ar maz āko kvadr ātu metodi. Ja ieg ūtā 
polinoma pak āpe ir lielāka par 3, kalibr ēšanas punktu skaitam ir 
jābūt vismaz vien ādam ar polinoma pak āpi, kam pieskait īts 2. 
5.2.2.4. Linearit ātes līkne no katras kalibr ēšanas gāzes nomin ālās vērtības 
nedrīkst atšķirties par vair āk nekā ± 2 %.  
5.2.2.5. P ēc linearit ātes līknes un linearit ātes punktiem ir iesp ējams 
pārbaudīt, vai kalibr ēšana ir izdar īta pareizi. Nor āda dažādos anali­
zatoram rakstur īgus parametrus, jo īpaši:  
a) analizatoru un g āzes komponentu;  
b) diapazonu;  
c) linearit ātes nodrošin āšanas datumu.  
5.2.2.6. Ja apstiprin āšanas iest āde uzskata, ka alternat īvas tehnolo ģijas 
(piemēram, dators, elektroniski vad īts diapazona p ārslēgs utt.) 
nodrošina l īdzvērtīgu precizit āti, šīs alternat īvas drīkst izmantot.  
5.3. Analizatora nulles un kalibr ēšanas pārbaudes proced ūra 
5.3.1. Saska ņā ar šā papildpielikuma 5.3.1.1. un 5.3.1.2. punktu katru 
parasti izmantoto darb ības diapazonu p ārbauda pirms katras 
analīzes veikšanas.  
▼M3 
5.3.1.1. Kalibr ēšanu pārbauda, izmantojot nulles g āzi un kalibr ēšanas gāzi 
saskaņā ar 6. papildpielikuma 2.14.2.3. punktu.  
5.3.1.2. P ēc testēšanas nulles g āzi un to pašu kalibr ēšanas gāzi izmanto 
atkārtotai p ārbaudei saska ņā ar 6. papildpielikuma 
2.14.2.4. punktu.  
▼B 
5.4. FID  ogļūdeņražu reakcijas p ārbaudes proced ūra 
5.4.1. Detektora reakcijas optimiz ēšana 
FID noregul ē atbilstīgi instrumenta ražot āja norādījumiem. 
Propānu gaisā izmanto visbiež āk izmantotaj ā darbības diapazon ā. 
5.4.2. HC analizatora kalibr ēšana 
5.4.2.1. Analizatoru kalibr ē, izmantojot prop āna piedevu gais ā un attīrītu 
sintētisku gaisu.  
5.4.2.2. Izveido š ā papildpielikuma 5.2.2. punkt ā aprakstīto kalibrēšanas 
līkni. 
5.4.3. Daž ādu ogļūdeņražu reakcijas koeficienti un ieteicam ās robežvēr­
tības ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 655  
5.4.3.1. Reakcijas koeficients R  f konkrētam ogļūdeņražu savienojumam ir  
FID C  1 rādījuma attiec ība pret g āzes cilindra koncentr āciju, 
izteiktu k ā ppm C  1 . 
Testa gāzes koncentr ācijas līmenis ir t āds, lai darb ības diapazon ā 
dotu reakciju aptuveni 80 procenti no pilnas skalas. Koncentr ācijas 
precizitāte ir ± 2 % attiec ībā uz gravimetrisko standartu, kas 
izteikts ar tilpumu. Turkl āt gāzes cilindram j ābūt iepriekš sagata ­
votam 24 stundas temperat ūrā starp 20 un 30 °C.  
5.4.3.2. Reakcijas koeficientus nosaka pie analizatora ekspluat ācijas uzsāk­ 
šanas un b ūtisku tehnisko apkopju interv ālos. Izmantojam ās testa 
gāzes un ieteicamie reakcijas koeficienti ir š ādi: 
Propilēns un attīrīts gaiss:  0,90 < R f< 1,10  
Toluols un att īrīts gaiss:  0,90 < R f< 1,10  
Tie ir relat īvi attiecībā pret R  f 1.00 apm ērā propānam un att īrītam 
gaisam.  
5.5. NO  x konvertora efektivit ātes pārbaudes proced ūra 
5.5.1. Izmantojot testa iek ārtu, kā parādīts A5/15. att ēlā, un turpm āk 
aprakstīto proced ūru, konvertoru efektivit āti attiecībā uz NO  2 
pārvēršanu NO p ārbauda ar ozonatoru.  
5.5.1.1. Analizatoru kalibr ē visbiežāk izmantotaj ā darbības diapazon ā atbil­
stoši ražot āja norādījumiem, izmantojot nulles g āzi un kalibr ēšanas 
gāzi (kurā NO saturs ir l īdz aptuveni 80 % no darb ības diapazona 
un NO  2 koncentrācija gāzu maisījumā ir mazāka par 5 % no NO 
koncentrācijas). NO  x analizators ir NO rež īmā tā, lai kalibr ēšanas 
gāze neplūstu caur konvertoru. Nor ādīto koncentr āciju ietver vis ās 
attiecīgajās testa lap ās. 
5.5.1.2. Sk ābekli vai sint ētisko gaisu kalibr ēšanas gāzes plūsmai nep ār­
traukti pievieno pa T veida savienot ājelementu, l īdz parādītā 
koncentrācija ir aptuveni par 10 % maz āka nekā šā papildpieli ­
kuma 5.5.1.1. punkt ā norādītā kalibrēšanas koncentr ācija. Norādīto 
koncentrāciju (c) ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. Ozonatoru 
visā procesā uztur neaktiv ētu. 
5.5.1.3. Tagad aktiviz ē ozonatoru, lai tas rad ītu pietiekami daudz ozona 
NO koncentr ācijas samazin āšanai līdz 20 % (minimums 10 %) no 
šā papildpielikuma 5.5.1.1. punkt ā norādītās kalibrēšanas koncen ­
trācijas. Nor ādīto koncentr āciju (d) ietver vis ās attiecīgajās testa 
lapās. 
5.5.1.4. P ēc tam NO  x analizatoru iesl ēdz NO  x režīmā, ar ko g āzu maisī­
jums (ko veido NO, NO  2 , O  2 un N  2 ) plūst cauri konvertoram. 
Norādīto koncentr āciju (a) ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. 
5.5.1.5. Tagad ozonatoru izsl ēdz. Šā papildpielikuma 5.5.1.2. punkt ā 
aprakstītais gāzu maisījums plūst cauri konvertoram uz detektoru. 
Norādīto koncentr āciju (b) ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 656  
A5/15. att ēls 
NO  x konvertora efektivit ātes pārbaudes konfigur ācija
 
5.5.1.6. Kad ozonators ir izsl ēgts, skābekļa vai sint ētiskā gaisa plūsma arī 
ir atslēgta. Analizatora NO  2 rādījumam tad ir j ābūt par vismaz 5 % 
lielākam par skaitli, kas nor ādīts šā papildpielikuma 5.5.1.1. 
punktā. 
5.5.1.7. NO  x konvertora procentu ālo efektivit āti aprēķina, izmantojot 
koncentrācijas a, b, c un d, kas noteiktas š ā papildpielikuma 
5.5.1.2.–5.5.1.5. punkt ā, ar šādu vienādojumu:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
▼M3 
Konvertora efektivit āte nedrīkst būt mazāka par 95 %. Konvertora 
efektivitāti pārbauda tik bieži, k ā norādīts A5/3. tabul ā. 
_______  
▼B 
5.6. Mikrogramu svaru kalibr ēšana 
▼M3 
Cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtra sv ēršanai izmantoto mikro ­
gramu svaru kalibr ēšanai ir jāatbilst valsts vai starptautiskam stan ­
dartam. Svariem ir j āatbilst 4.2.2.2. punkt ā norādītajām linearit ātes 
prasībām. Linearit āti pārbauda vismaz reizi 12 m ēnešos vai ikreiz 
pēc sistēmas remonta vai izmai ņām, kas var ietekm ēt kalibrēšanu. 
_______  
▼B 
5.7. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēmas kalibr ēšana un apstiprin āšana 
Kalibrēšanas/apstiprin āšanas metožu piem ēri ir uzskait īti: 
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 657  
5.7.1.  PNC  kalibrēšana 
5.7.1.1. Apstiprin ātāja iestāde nodrošina, ka  PNC  13 mēnešu laika period ā 
pirms emisijas testa ir izdots kalibr ēšanas sertifik āts, ar kuru aplie ­
cina atbilst ību izsekojamam standartam. Starp kalibr ēšanas 
darbībām vai nu noteikšanas nol ūkos pārrauga  PNC  skaitīšanas 
efektivitāti, vai regul āri reizi 6 m ēnešos nomaina  PNC  dakti. 
Skatiet A5/16. un A5/17. att ēlu. PNC  skaitīšanas efektivit āti var 
pārraudzīt, pamatojoties uz atskaites  PNC  vai uz vismaz diviem 
citiem mērīšanas  PNC . Ja PNC  uzrāda daļiņu skaita koncentr ācijas 
± 10 % robež ās no vidējām aritmētiskajām koncentr ācijām, kuras 
norādījis atskaites  PNC  vai divu vai vair āku PNC  grupa,  PNC  
turpmāk uzskata par stabilu; pret ējā gadījumā ir vajadz īga PNC  
apkope. Ja  PNC  pārrauga, pamatojoties uz diviem vai vair ākiem 
citiem m ērīšanas  PNC , ir atļauts izmantot atskaites transportl ī­
dzekli, ko brauc daž ādās testa telp ās, kurai katrai ir savs  PNC . 
A5/16. att ēls 
PNC  nominālā gada sec ība
 
A5/17. att ēls 
PNC  paplašin ātā gada sec ība (ja aizkav ējas PNC  pilna kalibr ēšanas)
  
5.7.1.2. P ēc jebkuras b ūtiskas apkopes veikšanas  PNC  atkārtoti jāveic 
kalibrēšana un j āsaņem jauns kalibr ēšanas sertifik āts. 
5.7.1.3. Kalibr ēšanai ir jāatbilst valsts vai starptautisk ā standartā noteiktai 
kalibrēšanas metodei, sal īdzinot kalibr ējamā PNC  reakciju ar:  
a) kalibrēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaic īgi ņemot elek ­
trostatiski klasific ētu kalibrēšanas daļiņu paraugus; vai  
b) otra  PNC  reakciju, kurš ir tieši kalibr ēts pēc iepriekš min ētās 
metodes.  
5.7.1.3.1. Š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkta a) apakšpunkt ā kalibrēšanu 
veic, izmantojot vismaz sešas standarta koncentr ācijas, kas ir p ēc 
iespējas vienm ērīgāk izvietotas  PNC  mērījumu diapazon ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 658  
5.7.1.3.2. Š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkta b) apakšpunkt ā kalibrēšanu 
veic, izmantojot vismaz sešas standarta koncentr ācijas PNC  mērī­
jumu diapazon ā. Vismaz 3 punktos koncentr ācijai jābūt mazākai 
par 1000 uz cm  3 ; pārējām koncentr ācijām ir jābūt lineāri izvie­
totām robežās no 1000 uz cm  3 līdz augstākajai  PNC  diapazona 
atsevišķu daļiņu skaitīšanas rež īma robežai.  
5.7.1.3.3. Š ā papildpielikuma 5.7.1.3. punkta a) un b) apakšpunkt ā izraudzī­
tajos punktos iek ļauj nomin ālu nulles koncentr ācijas punktu, kuru 
iegūst, pie katra instrumenta iepl ūdes atveres piestiprinot EN 
1822:2008 H13 klases vai l īdzīgas veiktsp ējas HEPA  filtrus. Ja 
kalibrējamajam  PNC  nepiemēro kalibrēšanas koeficientu, m ērīto 
koncentrāciju vērtībām jābūt ± 10 % robež ās no standarta koncen ­
trācijas katrai koncentr ācijai, izņemot nulles punktu, pret ējā gadī­
jumā kalibrējamais  PNC  jānoraida. J āaprēķina un j āreģistrē 
novirze no abu datu kopu vismaz āko kvadrātu lineārās regresijas. 
Kalibrējamam  PNC  piemēro kalibr ēšanas koeficientu, kas ir 
vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearit āti aprē­ 
ķina kā abu datu kopu P īrsona momentu reizin ājumu korel ācijas 
koeficientu kvadr ātu (r), un tai j ābūt vienādai ar 0,97 vai liel ākai. 
Aprēķinot gan novirzi, gan r  2 , lineārajai regresijai j āiet caur 
sākuma punktu (nulles koncentr āciju abiem instrumentiem).  
5.7.1.4. Kalibr ēšanā iekļauj arī PNC  atklāšanas efektivit ātes pārbaudi ar 
23 nm elektrisk ās mobilit ātes diametra da ļiņām saskaņā ar šā 
papildpielikuma 4.3.1.3.4. punkta h) apakšpunkta pras ībām. Skai­
tīšanas efektivit ātes pārbaude ar 41 nm da ļiņām nav nepieciešama.  
5.7.2.  VPR  kalibrēšana/apstiprin āšana 
5.7.2.1. Jaunam mezglam un p ēc jebkuras b ūtiskas apkopes ir nepiecie ­ 
šama kalibr ēšana VPR  daļiņu koncentr ācijas samazin ājuma koefi ­
cientiem vis ā atšķaidīšanas iestat ījumu diapazon ā instrumenta 
noteiktās nominālās darbības temperat ūrā. VPR  daļiņu koncentr ā­
cijas samazin āšanas koeficientam j āveic periodiska apstiprin āšana, 
veicot tikai viena iestat ījuma pārbaudi, kas rakstur īgs mērīšanai 
transportl īdzekļos ar cietda ļiņu filtru. Apstiprin ātāja iestāde nodro­ 
šina, ka  VPR  6 mēnešu laika period ā pirms emisijas testa ir izdots 
kalibrēšanas vai apstiprin ājuma sertifik āts. Ja  VPR  ir iebūvēti 
temperatūras uzraudz ības signaliz ētāji, ir pieļaujams 13 m ēnešu 
apstiprināšanas interv āls. 
Ieteicams kalibr ēt un apstiprin āt VPR  kā vienu mezglu.  
VPR rakstur īgs daļiņu koncentr ācijas samazin ājuma koeficients 
cietām daļiņām ar 30, 50 un 100 nm elektrisk ās mobilit ātes 
diametru. Da ļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientam f  r 
(d i ) daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektrisk ās mobilitātes diametru 
jābūt attiecīgi ne vair āk par 30 un 20 % liel ākam un ne vair āk par 
5 % maz ākam nek ā daļiņām ar 100 nm elektrisk ās mobilit ātes 
diametru. Apstiprin āšanas nol ūkā vidējam aritm ētiskajam da ļiņu 
koncentrācijas samazin āšanas koeficientam j ābūt ± 10 % robež ās 
no vidējā aritmētiskā daļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koefi ­
cienta  f r , kas noteikts prim ārajā VPR  kalibrēšanā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 659  
5.7.2.2. Šo m ērījumu testa aerosolam j ābūt cietām daļiņām ar 30, 50 un 
100 nm elektrisk ās mobilit ātes diametru un minim ālo koncentr ā­
ciju ar 5 000 da ļiņām uz cm  3 VPR ieplūdes atver ē. Alternat īvi 
apstiprināšanai var izmantot polidisper ģētu aerosolu ar elektrisk ās 
mobilitātes vidējo diametru 50 nm apm ērā. Testa aerosolam  VPR  
darbības temperat ūrās ir jāsaglabājas termiski stabilam. Da ļiņu 
skaita koncentr āciju mēra augšup ējā un lejup ējā virzienā no 
komponentiem.  
Daļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu pie katra mono ­
disperģētu daļiņu izmēra aprēķina ar šādu vienādojumu:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kur: 
N in (d i ) ir da ļiņu skaita koncentr ācija daļiņām ar diametru d  i 
augšupējā virzienā; 
N out (d i ) ir daļiņu skaita koncentr ācija daļiņām ar diametru d  i 
lejupējā virzienā; 
d i ir daļiņu elektrisk ās mobilit ātes diametrs (30, 50 vai 
100 nm).  
N in (d i ) un N  out (d i ) koriģē atbilstīgi vienādiem apst ākļiem. 
Daļiņu vidējo aritmētisko koncentr ācijas samazin āšanas koefi ­
cientu pie konkr ēta atšķaidīšanas iestat ījuma  f r aprēķina ar šādu 
vienādojumu:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ja apstiprin āšanai izmanto polidisper ģētu 50 nm aerosolu, vid ējo 
aritmētisko koncentr ācijas samazin āšanas koeficientu  f v pie apstip ­
rināšanai izmantot ā atšķaidīšanas iestat ījuma apr ēķina ar šādu 
vienādojumu:  
f v ¼ N in 
N out 
kur: 
N in ir daļiņu skaita koncentr ācija augšup ējā virzienā; 
N out ir daļiņu skaita koncentr ācija lejup ējā virzienā. 
5.7.2.3.  VPR  jānodrošina vair āk nekā 99 % tetrakont āna (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 
daļiņu atdalīšana, kuru elektrisk ās mobilitātes diametrs nav maz āks 
par 30 nm ar ≥10 000 uz cm  3 koncentrāciju ieplūdes atverē, ja to 
darbina ar zem āko atšķaidīšanas iestat ījumu ražot āja ieteiktaj ā 
darbības temperat ūrā. 
5.7.3.  PN  mērīšanas sist ēmas pārbaudes proced ūras 
▼M3 
Reizi mēnesī PNC  ienākošās plūsmas izm ērītajai vērtībai jābūt 
5 % robež ās no PNC  nominālā plūsmas ātruma, ko p ārbauda ar 
kalibrētu plūsmas mērītāju. 
_______  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 660  
5.8. Jaukšanas ier īces precizit āte 
Ja šā papildpielikuma 5.2. punkt ā noteiktās kalibrēšanas veikšanai 
izmanto g āzes dalītāju, jaukšanas ier īces precizit ātei jābūt tādai, lai 
atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentr ācijas varētu noteikt ar ± 2 % 
precizitāti. Kalibr ēšanas līkni pārbauda ar vid ēja iestatījuma 
pārbaudi, k ā aprakstīts šā papildpielikuma 5.3. punkt ā. Kalibrē­ 
šanas gāzei ar koncentr āciju zem 50 % no analizatora diapazona, 
jābūt 2 % robež ās no tās sertificētās koncentr ācijas.  
6. Standartg āzes 
6.1. T īras gāzes 
▼M3 
6.1.1. Visas v ērtības, kas izteiktas ppm, noz īmē tilpuma-ppm (vpm).  
▼B 
6.1.2. Nepieciešam ības gadījumā kalibrēšanai un darb ībai ir j ābūt 
pieejamām šādām tīrajām gāzēm. 
▼M3 
6.1.2.1. Sl āpeklis:  
Tīrība: ≤ 1 ppm C  1 , ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤0,1 ppm N  2 O, ≤0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Sint ētiskais gaiss:  
Tīrība: ≤1 ppm C  1 , ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm NO, 
≤0,1 ppm NO  2 ; skābekļa saturs starp 18 un 21 % no tilpuma;  
▼B 
6.1.2.3. Sk ābeklis:  
Tīrība: > 99,5 % no tilpuma O  2 ; 
6.1.2.4. Ūdeņradis (un mais ījums, kas satur h ēliju vai sl āpekli):  
Tīrība: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; ūdeņraža saturs starp 39 un 
41 % no tilpuma;  
6.1.2.5. Oglek ļa monoks īds: 
Min. tīrība 99,5 %;  
6.1.2.6. Prop āns: 
Min. tīrība 99,5 %.  
▼M3 
6.2. Kalibr ēšanas gāzes 
Kalibrēšanas gāzes faktisk ā koncentr ācija ir robež ās ±1 % no 
noteiktās vērtības vai no turpm āk norādītās vērtības, un tā atbilst 
valsts vai starptautiskiem standartiem.  
Gāzu maisījumiem ar turpm āk norādītajiem sast āviem ir j ābūt 
pieejamiem ar va ļējas gāzes specifik ācijām saskaņā ar 6.1.2.1. 
vai 6.1.2.2. punktu:  
a) C  3 H 8 sintētiskā gaisā (skatīt 6.1.2.2. punktu);  
b) CO sl āpeklī; 
c) CO  2 slāpeklī; 
d) CH  4 sintētiskā gaisā; 
e) NO sl āpeklī (NO  2 daudzums šaj ā kalibrēšanas gāzē nedrīkst 
pārsniegt 5 % no NO satura).  
_______  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 661  
6. papildpielikums  
1. tipa testa proced ūras un testa apst ākļi 
1. Testu apraksts  
1.1. Ar 1. tipa testu p ārbauda g āzveida savienojumu, cietda ļiņu un 
daļiņu skaita emisijas, k ā arī CO  2 emisiju masu, degvielas pat ē­
riņu, elektroener ģijas patēriņu un elektriskos pilnuzl ādes nobrau ­
kumus piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
1.1.1. Testus veic saska ņā ar šā papildpielikuma 2. punkt ā aprakstīto 
metodi vai 8. papildpielikuma 3. punkt ā aprakstīto metodi attiec ībā 
uz pilnībā elektriskiem transportl īdzekļiem, hibr īdelektriskiem un 
ar saspiesta ūdeņraža degvielas elementiem darbin āmiem hibr īda 
transportl īdzekļiem. Atgāzu, cietda ļiņu un daļiņu skaita paraugus 
ņem un analiz ē saskaņā ar noteiktaj ām metodēm. 
1.2. Testu skaitu nosaka saska ņā ar plūsmkarti A6/1. att ēlā. Robežvēr­
tība ir attiec īgā kritērija emisijas maksim ālā pieļaujamā vērtība, kā 
norādīts Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā. 
1.2.1. A6/1. att ēlā norādītā plūsmkarte ir attiecin āma tikai uz visu piem ē­
rojamā WLTP  testa ciklu, nevis uz atseviš ķiem posmiem.  
1.2.2. Testa rezult āti ir vērtības, kas ieg ūtas pēc tam, kad piem ērotas 
mērķa ātruma, uz  REESS  enerģijas maiņu balstītās, Ki,  ATCT  un 
nolietošan ās koeficienta korekcijas.  
1.2.3. Kop ējo cikla v ērtību noteikšana  
1.2.3.1. Ja k ādā no testiem tiek p ārsniegta krit ērija emisijas robežv ērtība, 
transportl īdzekli nepie ņem. 
1.2.3.2. Atkar ībā no transportl īdzekļa tipa ražot ājs par pie ņemamu pazi ņo 
CO  2 emisiju masas, elektroener ģijas patēriņa un degvielas pat ēriņa 
kopējo cikla v ērtību attiecībā uz NOVC-FCHV , kā arī PER  un 
AER saskaņā ar A6/1. tabulu.  
1.2.3.3.  OVC-HEV  elektroener ģijas patēriņa paziņoto vērtību akumul ēto 
enerģiju patērējošā ekspluat ācijas stāvoklī nenosaka saska ņā ar 
A6/1. attēlu. To pie ņem par tipa apstiprin ājuma vērtību, ja pazi ­ 
ņotā CO  2 vērtība tiek pie ņemta kā apstiprin ājuma vērtība. Ja tas t ā 
nav, par tipa apstiprin ājuma vērtību pieņem izmērīto elektroener ­ 
ģijas patēriņa vērtību. 
1.2.3.4. Ja p ēc pirmā testa ir atbilst ība visiem krit ērijiem, kas nor ādīti 
piemērojamās A6/2. tabulas 1. rind ā, visas ražot āja paziņotās 
vērtības pieņem kā tipa apstiprin ājuma vērtību. Ja nav atbilst ības 
kādam no krit ērijiem piem ērojamās A6/2. tabulas 1. rind ā, tam 
pašam transportl īdzeklim veicu otru testu.  
1.2.3.5. P ēc otrā testa apr ēķina abu testu vid ējos aritmētiskos rezult ātus. Ja 
šie vidējie aritmētiskie rezult āti atbilst visiem krit ērijiem, kas nor ā­
dīti piemērojamās A6/2. tabulas 2. rind ā, visas ražot āja paziņotās 
vērtības pieņem kā tipa apstiprin ājuma vērtību. Ja nav atbilst ības 
kādam no krit ērijiem piem ērojamās A6/2. tabulas 2. rind ā, tam 
pašam transportl īdzeklim veic trešo testu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 662  
1.2.3.6. P ēc trešā testa apr ēķina visu tr īs testu vid ējos aritmētiskos rezul ­
tātus. Visiem parametriem, kas atbilst attiec īgajiem krit ērijiem 
piemērojamās A6/2. tabulas 3. rind ā, paziņoto vērtību pieņem kā 
tipa apstiprin ājuma vērtību. Parametriem, kas neatbilst attiec īga­
jiem kritērijiem piem ērojamās A6/2. tabulas 3. rind ā, par tipa 
apstiprinājuma vērtību pieņem vidējo aritmētisko rezult ātu. 
1.2.3.7. Ja p ēc pirmā vai otrā testa nav atbilst ības kādam no piem ērojamās 
A6/2. tabulas krit ērijiem, pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstip ­
rinātājas iestādes atļauju vērtības var atk ārtoti paziņot kā augstākas 
vērtības attiec ībā uz emisij ām vai pat ēriņu vai kā zemākas vērtības 
attiecībā uz pilnuzl ādes nobraukumiem, lai samazin ātu tipa apstip ­
rinājumam vajadz īgo testu skaitu.  
1.2.3.8. Apstiprin ājuma vērtības dCO2  1 , dCO2  2 un dCO2  3 noteikšana  
1.2.3.8.1. Papildus 1.2.3.8.2. punkta pras ībai saistībā ar kritērijiem attiec ībā 
uz vairākiem A6/2. tabulas testiem izmanto š ādas dCO2  1 , dCO2  2 
un dCO2  3 vērtības: 
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.2.3.8.2. Ja akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests attiec ībā uz OVC- 
HEV  sastāv no diviem vai vair ākiem piem ērojamiem  WLTP  testa 
cikliem un dCO2x v ērtība ir maz āka par 1,0, tad dCO2x v ērtību 
aizstāj ar 1.  
1.2.3.9. Ja testa rezult ātu vai vid ējos testa rezult ātus pieņēma un apstip ­
rināja kā tipa apstiprin ājuma vērtību, šo rezult ātu turpmākos aprē­ 
ķinos sauc par “pazi ņoto vērtību”. 
A6/1. tabula  
Ražotāja paziņotajām vērtībām piemērojamiem noteikumi (kop ējās cikla v ērības) ( 1 ) 
Transportl īdzekļa tips  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elektroener ģijas 
patēriņš ( 3 ) 
(Wh/km)  Kopējais pilnuz ­
lādes nobraukums / 
Tīrais pilnuzl ādes 
nobraukums (  3 ) 
(km) 
Transportl īdzekļi, ko testē 
saskaņā ar 6. papildpieli ­
kumu (piln ībā ICE ) M CO2 
7. papildpieli ­
kuma 3. punkts  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC  CS 
4.2.1.2.1. 
punkts 8. 
papildpielikums  — —  
NOVC-HEV  M  CO2,CS  
4.1.1. punkts 8. 
papildpielikums  — —  —  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 663  
Transportl īdzekļa tips  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elektroener ģijas 
patēriņš ( 3 ) 
(Wh/km)  Kopējais pilnuz ­
lādes nobraukums / 
Tīrais pilnuzl ādes 
nobraukums (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV  CD  M  CO2,CD  
4.1.2. punkts 8. 
papildpielikums  — EC  AC,CD  
4.3.1. punkts 8. 
papildpielikums  AER 
4.4.1.1. punkts 8. 
papildpielikums  
CS M  CO2,CS  
4.1.1. punkts 8. 
papildpielikums  — —  —  
PEV  —  —  EC  WLTC  
8. papildpieli ­
kuma 4.3.4.2. 
punkts  PER  WLTC  
8. papildpieli ­
kuma 4.4.2. 
punkts  
( 1 ) Paziņotā vērtība ir vērtība, kam veiktas vajadz īgās korekcijas (t. i., Ki korekcija  ATCT  un DF korekcijas). 
( 2 ) Noapaļojums xxx,xx. 
( 3 ) Noapaļojums xxx,x.  
A6/1. attēls 
Plūsmkarte, kas att ēlo 1. tipa testu skaita noteikšanas proced ūru
 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 664  
A6/2. tabula  
Testu skaita krit ēriji 
Pilnībā ICE  transportl īdzekļu, NOVC-HEV  un OVC-HEV  uzlādi 
noturošam 1. tipa testam.  
Tests  V ērtējuma parametrs  Krit ērija emisija  M  CO2 
1. rinda  Pirmais tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Noregulējuma robež ­
vērtība × 0,9  ≤ Paziņotā vērtība × 
dCO2  1 
2. rinda  Otrais tests  Pirmā un otrā testa vid ējais 
aritmētiskais rezult āts ≤ Noregulējuma robež ­
vērtība × 1,0 (  1 ) ≤ Paziņotā vērtība × 
dCO2  2 
3. rinda  Trešais tests  Visu trīs testu vid ējais aritm ēti­
skais rezult āts ≤ Noregulējuma robež ­
vērtība × 1,0 (  1 ) ≤ Paziņotā vērtība × 
dCO2  3 
( 1 ) Katram testa rezult ātam ir arī jāatbilst noregul ējuma robežv ērtībai. 
OVC-HEV  akumulēto enerģiju patērējošam 1. tipa testam.  
Tests  V ērtējuma parametrs  Krit ērija emisijas  M  CO2,CD  AER 
1. rinda  Pirmais tests  Pirmā testa rezult āti ≤ Noregulējuma 
robežvērtība × 
0,9 (  1 ) ≤ Paziņotā vērtība × 
dCO2  1 ≥ Paziņotā 
vērtība × 1,0  
2. rinda  Otrais tests  Pirmā un otrā testa 
vidējais aritm ētiskais 
rezultāts ≤ Noregulējuma 
robežvērtība × 
1,0 (  2 ) ≤ Paziņotā vērtība × 
dCO2  2 ≥ Paziņotā 
vērtība × 1,0  
3. rinda  Trešais tests  Visu trīs testu vid ējais 
aritmētiskais rezult āts ≤ Noregulējuma 
robežvērtība × 
1,0 (  2 ) ≤ Paziņotā vērtība × 
dCO2  3 ≥ Paziņotā 
vērtība × 1,0  
( 1 ) “0,9” aizst āj ar “1,0”  OVC-HEV  akumulēto enerģiju patērējošam 1. tipa testam tikai tad, ja akumul ēto enerģiju 
patērējošais tests ietver divus vai vair ākus WLTC  ciklus. 
( 2 ) Katram testa rezult ātam ir arī jāatbilst noregul ējuma robežv ērtībai. 
PEV  
Tests  V ērtējuma parametrs  Elektroener ģijas patēriņš MOL  
1. rinda  Pirmais tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Paziņotā vērtība × 1  ≥ Paziņotā vērtība × 1  
2. rinda  Otrais tests  Pirmā un otrā testa vid ējais 
aritmētiskais rezult āts ≤ Paziņotā vērtība × 1  ≥ Paziņotā vērtība × 1  
3. rinda  Trešais tests  Visu trīs testu vid ējais aritm ēti­
skais rezult āts ≤ Paziņotā vērtība × 1  ≥ Paziņotā vērtība × 1  
NOVC-FCHV  
Tests  V ērtējuma parametrs  FC  CS 
1. rinda  Pirmais tests  Pirm ā testa rezult āti ≤ Paziņotā vērtība × 1  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 665  
Tests  V ērtējuma parametrs  FC  CS 
2. rinda  Otrais tests  Pirm ā un otrā testa vid ējais aritm ētiskais 
rezultāts ≤ Paziņotā vērtība × 1  
3. rinda  Trešais tests  Visu tr īs testu vid ējais aritm ētiskais rezult āts ≤ Paziņotā vērtība × 1  
1.2.4. Konkr ētu posmu v ērtību noteikšana  
1.2.4.1. CO  2 vērtības konkr ētā posmā 
1.2.4.1.1. Kad ir pie ņemta CO  2 emisijas masas kop ējā cikla pazi ņotā vērtība, 
testa rezult ātu konkrētu posmu vid ējās aritmētiskās vērtības (g/km) 
reizina ar korekcijas koeficientu CO2_AF, lai kompens ētu pazi­ 
ņotās vērtības un testa rezult ātu starpību. Šī koriģētā vērtība ir 
CO  2 tipa apstiprin ājuma vērtība. 
CO2_AF ¼ Declared value 
Phase combined value  
kur: 
Phase combined value  ¼ ðCO2  ave  L Ü D L Þ þ ðCO2  ave  M Ü D M Þ þ ðCO2  ave  H Ü D H Þ þ ðCO2  ave  exH Ü D exH Þ 
D L þ D M þ D H þ D exH 
kur: 
CO2  ave  L ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts 
L posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
CO2  ave  M ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts 
M posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
CO2  ave  H ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts 
H posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
CO2  ave  exH ir CO  2 emisiju masas vid ējais aritm ētiskais rezult āts 
exH posma testa rezult ātam(-iem), g/km;  
D L ir L posma teor ētiskais att ālums, km;  
D M ir M posma teor ētiskais att ālums, km;  
D H ir H posma teor ētiskais att ālums, km;  
D exH ir exH posma teor ētiskais att ālums, km.  
1.2.4.1.2. Ja CO  2 emisijas masas kop ējā cikla pazi ņotā vērtība netiek 
pieņemta, tipa apstiprin ājuma konkr ēta posma v ērtību CO  2 
emisijas masai apr ēķina kā attiecīgā posma visu testu vid ējo arit­
mētisko rezult ātu. 
1.2.4.2. Degvielas pat ēriņa vērtības konkr ētā posmā 
Degvielas pat ēriņa vērtību aprēķina ar konkr ēta posma CO  2 
emisijas masu, izmantojot vien ādojumus š ā papildpielikuma 
1.2.4.1. punkt ā un vidējās aritmētiskās emisijas.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 666  
1.2.4.3. Elektroener ģijas patēriņa vērtības konkr ētā posmā, PER  un AER . 
Elektroener ģijas patēriņu konkrētā posmā un konkr ētu posmu 
elektriskos pilnuzl ādes nobraukumus apr ēķina ar testa rezult āta(- 
u) konkrēta posma vid ējām aritmētiskajām vērtībām, nepiem ērojot 
korekcijas koeficientu.  
2. 1. tipa testa apst ākļi 
2.1. P ārskats  
2.1.1. 1. tipa tests sast āv no noteikt ās secības, kādā notiek dinamometra 
sagatavošana, degvielas uzpilde, izgarojumu uztveršana un 
ekspluatācijas apst ākļi. 
2.1.2. 1. tipa tests ietver transportl īdzekļa darbināšanu dinamometriskaj ā 
stendā interpolācijas saimei piem ērojamā WLTC  ietvaros. Nep ār­
traukti vāc proporcion ālu daudzumu atš ķaidītu atgāzu emisiju, ko 
pēc tam analiz ē ar konstanta tilpuma paraugu ņēmēju. 
2.1.3. Fona koncentr ācijas mēra visiem savienojumiem, kam veic atš ķai­
dīto emisiju masas m ērījumus. Attiec ībā uz atgāzu emisiju test ē­ 
šanu šim nol ūkam ir nepieciešama atš ķaidīšanas gaisa paraugu 
ņemšana un anal īze. 
2.1.3.1. Cieto da ļiņu fona m ērīšana 
2.1.3.1.1. Ja ražot ājs pieprasa no emisiju m ērījumiem at ņemt vai nu atš ķai­
dīšanas gaisa, vai atš ķaidīšanas tune ļa fona cietda ļiņu masu, šos 
fona līmeņus nosaka saska ņā ar š ā papildpielikuma 
2.1.3.1.1.1.–2.1.3.1.1.3. punkt ā uzskaitītajām proced ūrām. 
2.1.3.1.1.1. Maksim ālā pieļaujamā fona korekcija ir masa uz filtra, kas vien āda 
ar 1 mg/km pie testa pl ūsmas ātruma.  
2.1.3.1.1.2. Ja fons šo l īmeni pārsniedz, at ņem konstantu skaitli 1 mg/km.  
2.1.3.1.1.3. Ja p ēc fona devuma atskait īšanas ieg ūst negatīvu rezult ātu, 
uzskata, ka fona l īmenis ir nulle.  
2.1.3.1.2. Atš ķaidīšanas gaisa fona cietda ļiņu masas l īmeni nosaka, laižot 
filtrētu atšķaidīšanas gaisu cauri cietda ļiņu fona filtram. To ņem 
no vietas, kas lejup ējā virzienā ir tūlīt aiz atšķaidīšanas gaisa 
filtriem. Fona l īmeņus, ko izsaka μg/m  3 , nosaka k ā vismaz 
14 mērījumu (veicot vismaz vienu m ērījumu ned ēļā) mainīgo 
vidējo aritmētisko rezult ātu. 
2.1.3.1.3. Atš ķaidīšanas tune ļa fona cietda ļiņu masas l īmeni nosaka, laižot 
filtrētu atšķaidīšanas gaisu cauri cietda ļiņu fona filtram. To ņem 
no tās pašas vietas, kur ņem cietda ļiņu paraugu. Ja testam izmanto 
sekundāro atšķaidīšanu, fona m ērījuma veikšanai ir j ābūt aktivi­
zētai sekund ārās atšķaidīšanas sist ēmai. Vienu m ērījumu var veikt 
testa dien ā, proti, vai nu pirms, vai p ēc testa.  
2.1.3.2. Fona da ļiņu skaita noteikšana  
2.1.3.2.1. Ja ražot ājs pieprasa fona korekciju, šos fona l īmeņus nosaka 
saskaņā ar turpm āk aprakst īto. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 667  
2.1.3.2.1.1. Fona v ērtību var vai nu apr ēķināt, vai izm ērīt. Maksim ālā pieļau­
jamā fona korekcija ir saist īta ar daļiņu skaita m ērīšanas sist ēmas 
maksimālo pieļaujamo nopl ūdes ātrumu (0,5 da ļiņas uz cm  3 ), kas 
iegūts no daļiņu koncentr ācijas samazin āšanas koeficienta,  PCRF , 
un CVS  plūsmas ātruma, kuru izmanto faktiskaj ā testā. 
2.1.3.2.1.2. Vai nu apstiprin ātāja iestāde, vai ražot ājs var piepras īt, lai aprēķi­
nāto vērtību vietā izmanto faktiskos fona m ērījumus.  
2.1.3.2.1.3. Ja p ēc fona devuma atskait īšanas ieg ūst negatīvu rezult ātu, 
uzskata, ka  PN rezultāts ir nulle.  
2.1.3.2.2. Atš ķaidīšanas gaisa fona da ļiņu skaita l īmeni nosaka, ņemot 
filtrēta atšķaidīšanas gaisa paraugus. To ņem no vietas, kas  PN 
mērīšanas sist ēmā atrodas lejup ējā virzienā tūlīt aiz atšķaidīšanas 
gaisa filtriem. Fona l īmeņus, ko izsaka da ļiņās uz cm  3 , nosaka k ā 
vismaz 14 m ērījumu (veicot vismaz vienu m ērījumu ned ēļā) 
mainīgo vidējo aritmētisko rezult ātu. 
2.1.3.2.3. Atš ķaidīšanas gaisa fona da ļiņu skaita l īmeni nosaka, ņemot 
filtrēta atšķaidīšanas gaisa paraugus. To ņem no tās pašas vietas, 
kur ņem PN paraugu. Ja testam izmanto sekund āro atšķaidīšanu, 
fona mērījuma veikšanai ir j ābūt aktivizētai sekund ārās atšķaidī­ 
šanas sist ēmai. Vienu m ērījumu var veikt testa dien ā, proti, vai nu 
pirms, vai p ēc testa, ar faktisko  PCRF  un CVS  plūsmas ātrumu, 
kuru izmanto test ā. 
2.2. Testa telpas visp ārējais aprīkojums  
2.2.1. M ērāmie parametri  
2.2.1.1. Ar precizit āti ± 1,5 °C m ēra šādas temperat ūras: 
a) apkārtējā gaisa temperat ūru testa telp ā; 
b) atšķaidīšanas sist ēmas un paraugu ņemšanas sist ēmas tempera ­
tūru, kā noteikts attiec ībā uz emisijas m ērīšanas sist ēmām, 
kuras defin ētas 5. papildpielikum ā. 
2.2.1.2. Atmosf ēras spiedienam j ābūt izmērāmam ar prec īzumspēju 
±0,1 kPa apm ērā. 
2.2.1.3. Īpatnējam mitrumam H j ābūt izmērāmam ar prec īzumspēju ± 1 g 
H 2 O/kg sausa gaisa.  
2.2.2. Testa telpa un izgarojumu uztveršanas zona  
2.2.2.1. Testa telpa  
2.2.2.1.1. Testa telp ā jābūt 23 °C temperat ūrai. Faktisk ās vērtības pielaide ir 
± 5 °C. Gaisa temperat ūru un mitrumu m ēra pie testa telpas dzes ē­ 
šanas ventilatora atveres vismaz 0,1 Hz frekvenc ē. Saistībā ar 
temperatūru testa s ākumā skatīt šā papildpielikuma 2.8.1. punktu.  
2.2.2.1.2. Vai nu testa telpas gaisa, vai motora iepl ūdes gaisa īpatnējam 
mitrumam H ir j ābūt tādam, lai:  
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H  2 O/kg sausa gaisa)  
2.2.2.1.3. Mitrumu nep ārtraukti m ēra vismaz 0,1 Hz frekvenc ē. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 668  
2.2.2.2. Izgarojumu uztveršanas zona  
Izgarojumu uztveršanas zon ā iestata 23 °C temperat ūru. Faktisk ās 
vērtības pielaidei j ābūt ± 3 °C robež ās 5 minūšu ilgas braukšanas 
vidējā aritmētiskajā laikposm ā. Temperat ūra nedrīkst sistem ātiski 
novirzīties no iestat ītās temperat ūras. Temperat ūru nepārtraukti 
mēra vismaz 0,033 Hz frekvenc ē (ik pēc 30 s).  
2.3. Testa transportl īdzeklis  
2.3.1. Visp ārīgi 
Visām testa transportl īdzekļa sastāvdaļām ir jāatbilst ražojumu 
sērijai vai, ja transportl īdzeklis atš ķiras no ražojumu s ērijas, 
visos attiec īgajos testa zi ņojumos jāietver pilns apraksts. Atlasot 
testa transportl īdzekli, ražot ājs un apstiprin ātāja iestāde vienojas, 
kurš transportl īdzekļa modelis p ārstāv interpol ācijas saimi.  
Emisiju m ērījumiem piem ēro ceļa slodzi, kas noteikta ar testa 
transportl īdzekli H. Ce ļas slodzes matricas saimes gad ījumā, lai 
izmērītu emisijas, izmanto ce ļa slodzi, kas apr ēķināta transportl ī­
dzeklim H  M saskaņā ar 4. papildpielikuma 5.1. punktu.  
Ja pēc ražotāja piepras ījuma izmanto interpol ācijas metodi (skat īt 
7. papildpielikuma 3.2.3.2. punktu), papildus veic emisiju m ērī­
jumu, izmantojot ce ļa slodzi, kas noteikta ar testa transportl ī­
dzekli L. Testi ar transportl īdzekļiem H un L ir j āveic ar vienu 
un to pašu testa transportl īdzekli un j āpārbauda ar interpol ācijas 
saimes īsāko n/v attiec ību (ar ±1,5 % pielaidi). Ce ļas slodzes 
matricas saimes gad ījumā attiecībā uz emisij ām veic papildu m ērī­
jumu, izmantojot ce ļa slodzi, kas apr ēķināta transportl īdzeklim L  M 
saskaņā ar 4. papildpielikuma 5.1. punktu.  
Ceļa slodzes koeficientus un testa transportl īdzekļu L un H testa 
masas var ņemt no daž ādām ceļa slodzes saim ēm, ja ceļu slodzes 
saimju atš ķirības rodas 4. papildpielikuma 6.8. punkta piem ēro­ 
šanas rezult ātā un tiek nodrošin āta šā papildpielikuma 2.3.2. punkta 
prasību izpilde.  
2.3.2. CO  2 interpolācijas diapazons  
2.3.2.1. Interpol ācijas metodi izmanto tikai tad, ja:  
a) testa transportl īdzekļu L un H CO  2 atšķirības piem ērojamajā 
ciklā, kas rodas, piem ērojot 7. papildpielikuma A7/1. tabulas 
9. posmu, ir vismaz 5 g/km un nep ārsniedz 2.3.2.2. noteikto 
maksimālo vērtību; 
b) visām piemērojamajām posma v ērtībām CO  2 vērtības, kas 
rodas, piem ērojot 7. papildpielikuma A7/1. tabulas 9. posmu, 
transportl īdzeklim H ir liel ākas nekā transportl īdzeklim L.  
Ja šīs prasības netiek izpild ītas, testu var uzskat īt par neizietu un 
atkārtot, vienojoties ar apstiprin ātāju iestādi. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 669  
2.3.2.2. L un H testa transportl īdzekļu maksim ālā CO  2 delta, kas pie ļau­
jama, piem ērojot 7. papildpielikuma A7/1. tabulas 9. posmu, ir 
20 % pluss 5 g/km CO  2 emisiju no transportl īdzekļa H, bet vismaz 
15 g/km un nep ārsniedzot 30 g/km.  
Šis ierobežojums neattiecas, piem ērojot ceļa slodzes matricas 
saimi.  
2.3.2.3. P ēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju 
interpolācijas līniju var ekstrapol ēt līdz ne vair āk kā 3 g/km virs 
transportl īdzekļa H CO  2 emisijām un/vai zem transportl īdzekļa L 
CO  2 emisijām. Šis paplašin ājums ir piem ērojams tikai 
2.3.2.2. punkt ā noteiktā interpol ācijas diapazona absol ūtajās 
robežās. 
Piemērojot ceļa slodzes matricas saimi, ekstrapol ācija nav at ļauta.  
Ja divas vai vair ākas interpol ācijas saimes ir identiskas attiec ībā uz 
šā pielikuma 5.6. punkta pras ībām, bet atš ķiras ar to, ka to kop ē­
jais CO  2 diapazons var ētu būt augstāks nekā 2.3.2.2. punkt ā norā­
dītā maksimālā delta, tad visiem atseviš ķiem transportl īdzekļiem, 
kuriem ir identiska specifik ācija (piem ēram, marka, modelis, 
neobligātais aprīkojums) ir j āpieder tikai vienai no interpol ācijas 
saimēm. 
2.3.3. Iebraukums  
Testa transportl īdzekli pieg ādā labā tehniskā stāvoklī. Tas ir 
iebraukts un pirms testa nobraucis 3 000–15 000 km. Motoru, 
transmisiju un transportl īdzekli iebrauc saska ņā ar ražotāja ietei­
kumiem.  
2.4. Iestat ījumi 
2.4.1. Dinamometra iestat īšanu un verifik āciju veic saska ņā ar 4. papild ­
pielikumu.  
2.4.2. Dinamometra darb ība 
2.4.2.1. Dinamometra darb ības laikā palīgierīces izslēdz vai deaktiv ē, ja 
vien tiesību aktos nav pras īta to darbin āšana.  
2.4.2.2. Transportl īdzekļa dinamometra darb ības režīmu (ja tāds ir) akti ­
vizē saskaņā ar ražot āja norādījumiem (piem ēram, izmantojot 
transportl īdzekļa stūres pogas konkr ētā secībā, izmantojot ražot āja 
noteiktu īpašu secību, izmantojot ražot āja darbnīcas testa ier īci, 
noņemot drošin ātāju). 
Ražotājs apstiprin ātājai iestādei iesniedz sarakstu ar deaktiv ētajām 
ierīcēm un pamato deaktiv ēšanas nepieciešam ību. Dinamometra 
darbības režīms ir jāapstiprina apstiprin ātājai iestādei, un tā izman­
tošana ir j ānorāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
2.4.2.3. Transportl īdzekļa dinamometra darb ības režīms nedrīkst aktiviz ēt, 
modulēt, aizkavēt un deaktiv ēt nevienas t ādas daļas darbību, kas 
testa apstākļos ietekm ē emisijas un degvielas pat ēriņu. Visas da ļas, 
kas ietekm ē darbību dinamometriskaj ā stendā, iestata tā, lai nodro ­ 
šinātu pienācīgu darbību. 
2.4.2.4. Dinamometra tipa iedal īšana testa transportl īdzeklim  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 670  
2.4.2.4.1. Ja testa transportl īdzeklim ir divas dzenoš ās asis un  WLTP  apstāk­ 
ļos tas da ļēji vai past āvīgi tiek darbin āts ar div ām dzenošaj ām 
asīm vai arī piemērojamā cikla laik ā notiek ener ģijas rekuper ācija, 
transportl īdzekli test ē ar dinamometru 4 WD darbības režīmā, ievē­
rojot 5. papildpielikuma 2.2. un 2.3. punkt ā noteiktās specifik ā­
cijas.  
2.4.2.4.2. Ja testa transportl īdzekli test ē tikai ar vienu dzenošo asi, test ēšanu 
veic ar dinamometru 2 WD darbības režīmā, ievērojot 5. papildpie ­
likuma 2.2. punkt ā noteiktās specifik ācijas.  
Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes apstipri ­
nājumu transportl īdzekli, kuram ir viena dzenoš ā ass, var test ēt ar 
4WD dinamometru 4 WD darbības režīmā. 
2.4.2.4.3. Ja testa transportl īdzekli darbina ar div ām dzenoš ām asīm, kuras 
tiek darbin ātas noteiktos transportl īdzekļa vadītāja izraudz ītos 
režīmos, kuri nav paredz ēti parastiem ikdienas darb ības apstāk­ 
ļiem, bet tikai ierobežotiem m ērķiem, piem ēram, “kalnu rež īmā” 
vai “apkopes rež īmā”, vai ja divu dzenošo asu rež īmu ieslēdz tikai 
bezceļa apstākļos, transportl īdzekli test ē ar dinamometru 2 WD 
režīmā, ievērojot 5. papildpielikuma 2.2. punkt ā noteiktās specifi­
kācijas.  
2.4.2.4.4. Ja transportl īdzekli test ē ar 4 WD dinamometru 2 WD režīmā, 
nedzenošās ass rite ņi testa laik ā var griezties, ar nosac ījumu, ka 
šāda veida darb ību nodrošina transportl īdzekļa dinamometra 
darbības režīms un transportl īdzekļa brīvskrējiena režīms. 
A6/1.a att ēls 
2WD un 4 WD dinamometra iesp ējamās testa konfigur ācijas
  
2.4.2.5. Dinamometra 2 WD darbības režīmā un dinamometra 4 WD 
darbības režīmā ekvivalences apliecin āšana 
2.4.2.5.1. P ēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes apstipri ­
nājumu transportl īdzekli, kas ir j ātestē dinamometra 4 WD režīmā, 
var testēt arī dinamometra 2 WD režīmā, ja tiek izpild īti šādi nosa­
cījumi:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 671  
a) testa transportl īdzeklis ir p ārveidots t ā, ka tam ir tikai viena 
dzenošā ass;  
b) ražotājs apstiprin ātājai iestādei iesniedz apliecin ājumus, ka 
pārveidotā transportl īdzekļa CO  2 emisijas, degvielas pat ēriņš 
un/vai elektroener ģijas patēriņš atbilst vai p ārsniedz v ērtības, 
ko uzrāda nepārveidots transportl īdzeklis, kuru test ē uz 
4WD dinamometra.  
c) nodrošin āta droša ekspluat ācija testa laik ā (piemēram, noņemts 
drošinātājs vai no ņemta piedzi ņas vārpsta) un ir sniegti nor ā­
dījumi par dinamometra darb ības režīmu; 
d) pārveidošanu veic tikai transportl īdzeklim, ko test ē dinamome ­
triskajā stendā; ceļa slodzes noteikšanas proced ūru veic nep ār­
veidotam testa transportl īdzeklim.  
2.4.2.5.2. Ekvivalences apliecin āšana ir veicama visiem transportl īdzekļiem, 
kas iekļauti vienā ceļa slodzes saim ē. Pēc ražotāja piepras ījuma un 
ar apstiprin ātājas iestādes apstiprin ājumu ekvivalences apliecin ā­ 
šanu paplašina uz cit ām ceļa slodzes saim ēm, ja gūts pierādījums, 
ka par testa transportl īdzekli tika izraudz īts transportl īdzeklis no 
sliktākā scenārija ceļa slodzes saimes.  
2.4.2.6. Visos attiec īgajos testa zi ņojumos nor āda, vai transportl īdzeklis 
tika testēts ar 2 WD dinamometru vai ar 4 WD dinamometru, un 
vai tas test ēts ar dinamometru 2 WD vai 4 WD režīmā. Ja trans ­
portlīdzeklis test ēts ar 4 WD dinamometru 2 WD režīmā, norāda arī 
to, vai nedzenoš ās ass riteņi griezās vai negriez ās. 
2.4.3. Transportl īdzekļa izplūdes sistēmai nedrīkst būt nekādas noplūdes, 
kas, visticam āk, samazin ātu savāktās gāzes daudzumu.  
2.4.4. Sp ēka pārvada un transportl īdzekļa vadības iestat ījumiem j ābūt 
saskaņā ar ražotāja norādījumiem s ērijas ražojumiem.  
2.4.5. Riepas ir t āda tipa riepas, ko transportl īdzekļa ražotājs norādījis kā 
oriģinālo aprīkojumu. Riepu spiedienu var paaugstin āt par ne 
vairāk kā 50 % virs 4. papildpielikuma 4.2.2.3. punkt ā noteiktā 
spiediena. Dinamometra iestat ījumiem un visiem sekojošajiem 
testiem izmanto to pašu riepu spiedienu. Izmantoto riepu spiedienu 
norāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
2.4.6. Standartdegviela  
Testiem izmanto atbilst īgās standartdegvielas, kas noteiktas 
IX pielikum ā. 
2.4.7. Testa transportl īdzekļa sagatavošana  
2.4.7.1. Transportl īdzeklim testa laik ā ir jāatrodas aptuveni horizont āli, lai 
izvairītos no degvielas anom āla sadalījuma.  
2.4.7.2. Ja vajadz īgs, ražotājs nodrošina papildu piederumus un adapterus, 
kas vajadz īgi, lai būtu iespējama degvielas notecin āšana viszem ā­
kajā iespējamajā punktā no transportl īdzeklī uzstādītās(-ajām) 
tvertnes(- ēm) un lai tiktu nodrošin āta atgāzu paraugu v ākšana.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 672  
2.4.7.3.  PM  paraugu ņemšanai test ā, kad reģenerējošā ierīce ir stabil ā pilnā 
stāvoklī (t. i., transportl īdzeklim nenotiek re ģenerācija), ieteicams, 
lai transportl īdzeklis būtu nobraucis > 1/3 no att āluma starp pl āno­
tajām reģenerācijām vai lai periodiski re ģenerējošajai ier īcei būtu 
veikta līdzvērtīga uzpilde ārpus transportl īdzekļa. 
2.5. Iepriekš ējas testēšanas cikli  
Ja to pieprasa ražot ājs, nolūkā izsekot ātruma līknei noteiktaj ās 
robežās var īstenot iepriekš ējas testēšanas ciklus.  
2.6. Testa transportl īdzekļa iepriekš ēja sagatavošana  
2.6.1. Transportl īdzekļa sagatavošana  
2.6.1.1. Degvielas tvertnes uzpilde  
Degvielas tvertni (vai tvertnes) piepilda ar noteikto testa degvielu. 
Ja degvielas tvertn ē (vai tvertn ēs) esošā degviela neatbilst š ā 
papildpielikuma 2.4.6. punkt ā minētajām prasībām, to pirms 
degvielas uzpildes notecina. Iztvaikošanas emisiju kontroles 
sistēmu nedrīkst pārmērīgi izpūst vai noslogot.  
2.6.1.2.  REESS  uzlāde 
Pirms iepriekš ējas sagatavošanas testa cikla piln ībā uzlādē REESS . 
Pēc ražotāja piepras ījuma uzl ādi var neveikt pirms iepriekš ējas 
sagatavošanas. Pirms ofici ālās testēšanas  REESS  nedrīkst uzlādēt 
atkārtoti.  
2.6.1.3. Riepu spiediens  
Dzenošo rite ņu riepu spiedienam ir j ābūt saskaņā ar šā papildpie ­
likuma 2.4.5. punktu.  
2.6.1.4. Ar g āzveida degvielu darbin āmie transportl īdzekļi 
Starp pirm ās gāzveida standartdegvielas un otr ās gāzveida stan ­
dartdegvielas testiem transportl īdzekļus, kam ir dzirkste ļaizdedzes 
motors un ko darbina ar  LPG  vai NG/biometānu vai kas apr īkoti 
tā, lai tos var ētu darbin āt vai nu ar benz īnu, vai  LPG , vai arī 
NG/biometānu, pirms otr ās gāzveida standartdegvielas testa v ēlreiz 
iepriekšēji sagatavo.  
2.6.2. Testa telpa  
2.6.2.1. Temperat ūra 
Iepriekšējas sagatavošanas laik ā testa telpas temperat ūrai jābūt 
tādai pašai, k āda noteikta 1. tipa testam (š ā papildpielikuma 
2.2.2.1.\1. punkts).  
2.6.2.2. Fona m ērīšana 
Testēšanas iekārtā, kur zema cietda ļiņu emisiju l īmeņa transportl ī­
dzekļa testa rezult āti var tikt pies ārņoti ar atliek ām no iepriekš ējā 
testa, kas veikts transportl īdzeklim ar augstu cietda ļiņu emisiju 
līmeni, paraugu ņemšanas apr īkojuma iepriekš ējas sagatavošanas 
nolūkos ieteicams, ar zema cietda ļiņu emisiju l īmeņa transportl ī­
dzekli veikt 20 min ūšu vienm ērīgas braukšanas ciklu ar ātrumu  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 673  
120 km/h. Lai iepriekš ēji sagatavotu iek ārtas, ir pie ļaujama ilg āka 
braukšana un/vai braukšana liel ākā ātrumā, ja tas ir vaja ­
dzīgs. Attiec īgā gadījumā atšķaidīšanas tune ļa fona m ērījumus 
veic pēc tuneļa iepriekš ējas sagatavošanas un pirms n ākamā trans­
portlīdzekļa testa.  
2.6.3. Proced ūra 
2.6.3.1. Testa transportl īdzekli uzbrauc vai uzstumj uz dinamometra un 
darbina ar piem ērojamiem  WLTC . Transportl īdzeklim nav j ābūt 
aukstam, un to var izmantot, lai iestat ītu dinamometra slodzi.  
2.6.3.2. Dinamometra slodzi iestata saska ņā ar 4. papildpielikuma 7. un 
8. punktu. Ja test ēšanai izmanto dinamometru 2 WD darbības 
režīmā, ceļa slodzes iestat ījumus veic dinamometram 2 WD režīmā, 
bet ja test ēšanu veic ar dinamometru 4 WD darbības režīmā, ceļa 
slodzes iestat ījumus veic dinamometram 4 WD režīmā. 
2.6.4. Transportl īdzekļa darbināšana 
2.6.4.1. Sp ēka pārvada iedarbin āšanas proced ūras uzsāk ar šim nol ūkam 
paredzētām ierīcēm saskaņā ar ražotāja norādēm. 
Ja vien nav noteikts cit ādi, testa laik ā nav atļauts ieslēgt darbības 
režīmu, kuru neaktiviz ē pats transportl īdzeklis.  
2.6.4.1.1. Ja sp ēka pārvada iedarbin āšana ir nesekm īga, piemēram, motors 
neuzsāk darbību tā, kā paredzēts, vai transportl īdzeklis uzr āda 
palaišanas k ļūdu, testu anul ē, atkārto iepriekš ējas sagatavošanas 
testus un veic jaunu braukšanas testu.  
2.6.4.1.2. Ja izmanto  LPG  vai NG/biometānu, ir pie ļaujams, ka motors tiek 
iedarbināts ar benz īnu un tad p ārslēgts uz  LPG  vai NG/biometānu 
pēc iepriekš noteikta laika posma, kuru vad ītājs nevar main īt. Šis 
laika posms nedr īkst pārsniegt 60 sekundes.  
Darbinot transportl īdzekli gāzes režīmā, atļauts izmantot ar ī tikai 
benzīnu vai to vienlaikus ar g āzi, ar nosac ījumu, ka g āzes ener­ 
ģijas patēriņš ir vismaz 80 % no kop ējās patērētās enerģijas 1. tipa 
testa laik ā. Šo procentu ālo daudzumu apr ēķina saska ņā ar šā 
papildpielikuma 3. papildin ājumā sniegto metodi.  
2.6.4.2. Cikls s ākas ar sp ēka pārvada iedarbin āšanas proced ūras sākumu.  
2.6.4.3. Iepriekš ējas sagatavošanas nol ūkā izbrauc piem ērojamo  WLTC . 
Pēc ražotāja vai apstiprin ātājas iestādes piepras ījuma var veikt 
papildu WLTC, lai nostabiliz ētu transportl īdzekli un t ā vadības 
sistēmas. 
Šādas papildu iepriekš ējas sagatavošanas ilgums ir j āreģistrē visos 
attiecīgajos testa zi ņojumos.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 674  
2.6.4.4. Pa ātrinājumi 
Transportl īdzeklim nodrošina atbilst īgu akseleratora vad ības 
ierīces darbību, kas vajadz īga, lai prec īzi izsekotu ātruma līknei.  
Transportl īdzekli brauc vienm ērīgi, ievērojot reprezentat īvus 
pārnesumu ātrumus un proced ūras. 
Manuālu transmisiju gad ījumā pārnesumu p ārslēgšanas laik ā akse­
leratora vad ības ierīci atlaiž un p ārslēgšanu veic p ēc iespējas ātrāk. 
Ja transportl īdzeklis nesp ēj izsekot ātruma līknei, to darbina ar 
maksimālo pieejamo jaudu, l īdz transportl īdzekļa ātrums atkal 
sasniedz attiec īgo mērķa ātrumu.  
2.6.4.5. Pal ēninājums  
Cikla pal ēninājumu laik ā vadītājs deaktiv ē akseleratora vad ības 
ierīci, bet manu āli nenospiež saj ūgu ātrāk kā 2. papildpielikuma 
4. punkta d), e) vai f) apakšpunkt ā noteiktaj ā brīdī. 
Ja transportl īdzekļa ātrums samazin ās ātrāk, nekā noteikts ātruma 
līknē, iedarbina akseleratora vad ības ierīci, lai transportl īdzeklis 
precīzi izsekotu ātruma līknei.  
Ja transportl īdzekļa ātrums samazin ās pārāk lēni, lai nodrošin ātu 
paredzēto palēninājumu, iedarbina bremzes, lai b ūtu iespējams 
precīzi izsekot ātruma līknei.  
2.6.4.6. Bremz ēšana 
Stacionāru/brīvgaitas posmu laik ā ar atbilst īgu spēku iedarbina 
transportl īdzekļa bremzes, lai nepie ļautu dzenošo rite ņu griešanos.  
2.6.5. Transmisijas lietošana  
2.6.5.1. Manu ālā transmisija  
2.6.5.1.1. Iev ēro 2. papildpielikum ā izklāstītos pārnesumu p ārslēgšanas nor ā­
dījumus. Transportl īdzekļus, ko test ē saskaņā ar 8. papildpieli ­
kumu, brauc atbilst īgi minētā papildpielikuma 1.5. punktam.  
2.6.5.1.2. P ārnesumus s āk un pabeidz main īt ± 1,0 sekundes robež ās no 
noteiktā pārnesumu p ārslēgšanas punkta.  
2.6.5.1.3. Saj ūgu nospiež ± 1,0 sekundes robež ās no noteikt ā sajūga darbi­
nāšanas punkta.  
2.6.5.2. Autom ātiskā transmisija  
2.6.5.2.1. P ēc pārslēga sākotnējās iedarbin āšanas to testa laik ā vairs neiz ­
manto. Sākotnējo iedarbin āšanu veic 1 sekundi pirms pirm ā paātri­
nājuma sākšanas.  
2.6.5.2.2. Transportl īdzekļus, kuriem ir autom ātiskā transmisija ar manu ālo 
režīmu, netest ē manuālā režīmā. 
2.6.6. Rež īmi, ko var izv ēlēties vadītājs 
2.6.6.1. Transportl īdzekļus, kas apr īkoti ar domin ējošā režīma iestat īju­
miem, test ē šajā dominējošajā režīmā. Pēc ražotāja piepras ījuma 
transportl īdzekli var test ēt arī vadītāja izvēlētajā režīmā, piemē­
rojot slikt āko CO  2 emisiju scen āriju. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 675  
2.6.6.2. Ražot ājs apstiprin ātājai iestādei iesniedz pier ādījumus par to, ka 
pastāv režīms, ko var izv ēlēties vadītājs, kas atbilst š ā pielikuma 
3.5.9. punkta pras ībām. Saņemot apstiprin ātājas iestādes atļauju, 
dominējošo režīmu var izmantot k ā vienīgo režīmu, ko var izv ē­
lēties vadītājs attiecīgajai sistēmai vai ier īcei, lai noteiktu krit ērija 
emisijas, CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu. 
2.6.6.3. Ja transportl īdzeklim nav domin ējošā režīma vai ja apstiprin ātāja 
iestāde nav atzinusi piepras īto režīmu par domin ējošo režīmu, 
transportl īdzekli test ē labākajā režīmā un slikt ākajā režīmā, lai 
noteiktu krit ērija emisijas, CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu. 
Labāko un slikt āko režīmu nosaka saska ņā ar pierādījumiem, 
kuri iesniegti par CO  2 emisijām un degvielas pat ēriņu visos 
režīmos. CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņš ir abos rež īmos veiktu 
testu vidējais aritm ētiskais rezult āts. Abos rež īmos veikto testu 
rezultātus pieraksta.  
Pēc ražotāja piepras ījuma transportl īdzekli var test ēt arī vadītāja 
izvēlētajā režīmā, piemērojot slikt āko CO  2 emisiju scen āriju. 
2.6.6.4. Pamatojoties uz ražot āja iesniegtiem tehniskiem pier ādījumiem un 
apstiprinātājas iestādes atļauju, neņem vērā konkrētus režīmus, ko 
var izvēlēties vadītājs un kas paredz ēti ļoti ierobežotiem nol ūkiem 
(piemēram, apkopes rež īms, lēngaitas rež īms). Izv ērtē visus 
pārējos vadītāja izvēlētos režīmus, ko izmanto braukšanai uz 
priekšu, un visos šajos rež īmos izpilda emisiju robežv ērtību kritē­
rijus.  
2.6.6.5. Š ā papildpielikuma 2.6.6.1.–2.6.6.4. punktu piem ēro visām trans­
portlīdzekļu sistēmām, kurām ir režīmi, ko var izv ēlēties vadītājs, 
tostarp ne tikai ar transmisiju saist ītām sistēmām. 
2.6.7. 1. tipa testa anul ēšana un cikla pabeigšana  
Ja motors negaid īti noslāpst, iepriekš ēju sagatavošanu vai 1. tipa 
testu anul ē. 
Pēc cikla pabeigšanas motoru izsl ēdz. Transportl īdzekli atk ārtoti 
iedarbina tikai tad, kad s ākas tests, kam transportl īdzeklis ir 
iepriekšēji sagatavots.  
2.6.8. Nepieciešamie dati, kvalit ātes kontrole  
2.6.8.1. Ātruma mērījumi 
Iepriekšējas sagatavošanas laik ā ātrumu m ēra attiec ībā pret 
faktisko laiku vai nosaka ar datu ieguves sist ēmu vismaz 1 Hz 
frekvencē, lai varētu novērtēt faktisko braukšanas ātrumu.  
2.6.8.2. Nobrauktais att ālums  
Transportl īdzekļa faktisko nobraukto att ālumu ietver vis ās attiecī­
gajās testa lap ās katram  WLTC  posmam.  
2.6.8.3. Ātruma līknes pielaides  
Transportl īdzekļus, kuri nevar sasniegt piem ērojamā WLTC  nepie­
ciešamās paātrinājuma un maksim ālās ātruma vērtības, darbina ar 
pilnībā aktivizētu akseleratora vad ības ierīci, līdz tie v ēlreiz 
sasniedz nepieciešamo ātruma līkni. Šajos apst ākļos testu neanul ē 
ātruma līknes pārkāpumu dēļ. Braukšanas cikla novirzes ietver 
visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 676  
2.6.8.3.1. Starp transportl īdzekļa faktisko ātrumu un piem ērojamo testa ciklu 
paredzēto ātrumu ir pie ļaujamas turpm āk uzskaitītās pielaides.  
Pielaides nedr īkst parādīt vadītājam. 
a) Augšējā robeža: 2,0 km/h virs l īknes augst ākā punkta 
± 1,0 sekundes robež ās no konkr ētā brīža; 
b) Apakš ējā robeža: 2,0 km/h zem l īknes zem ākā punkta 
± 1,0 sekundes robež ās no konkr ētā brīža. 
Skatīt A6/2. att ēlu. 
Ātruma pielaides, kas p ārsniedz nor ādītās, ir pieņemamas ar nosa ­
cījumu, ka pielaides nekad jebkur ā vienā gadījumā netiek p ārs­
niegtas ilg āk kā 1 sekundi.  
Testa cikla laik ā drīkst būt ne vairāk kā desmit š ādas novirzes.  
2.6.8.3.2.  IWR  un RMSEE  braukšanas l īknes rādītājus aprēķina saska ņā ar 
7. papildpielikuma 7. punktu.  
Ja IWR  vai RMSEE  ir ārpus attiec īgā derīguma diapazona, brauk ­ 
šanas testu uzskata par neder īgu. 
A6/2. attēls 
Ātruma līknes pielaides
  
2.7. Izgarošana  
2.7.1. P ēc iepriekš ējas sagatavošanas un pirms test ēšanas testa transport ­
līdzekli tur viet ā, kurā ir šā papildpielikuma 2.2.2.2. punkt ā 
noteiktie apk ārtējās vides apst ākļi. 
2.7.2. Transportl īdzekli vismaz 6 stundas un ne ilg āk kā 36 stundas 
pakļauj izgarojumu uztveršanai ar atv ērtu vai aizv ērtu motora 
nodalījuma pārsegu. Ja konkr ētam transportl īdzeklim piem ēro­
jamie īpašie noteikumi to neizsl ēdz, dzesēšanu nodrošina ar 
piespiedu atdzes ēšanu līdz temperat ūras iestat ījuma punktam. Ja 
dzesēšanu paātrina ar ventilatoru pal īdzību, ventilatorus izvieto 
tā, lai vienm ērīgi tiktu pan ākta piedzi ņas mehānisma, motora un 
atgāzu pēcapstrādes sistēmas dzes ēšana. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 677  
2.8. Emisiju un degvielas pat ēriņa tests (1. tipa tests)  
2.8.1. Testa s ākumā testa telp ā temperat ūrai ir jābūt 23 °C ± 3 °C. 
Motora e ļļas un dzes ēšanas šķidruma (ja t āds ir) temperat ūrai 
jābūt ± 2 °C no iestat ījuma temperat ūras 23 °C.  
2.8.2. Testa transportl īdzekli uzstumj uz dinamometra.  
2.8.2.1. Transportl īdzekļa dzenošos rite ņus novieto uz dinamometra, neie ­
darbinot motoru.  
2.8.2.2. Dzenošo rite ņu riepu spiedienu noregul ē saskaņā ar šā papildpie ­
likuma 2.4.5. punkta noteikumiem.  
2.8.2.3. Motora nodal ījumam jābūt aizvērtam.  
2.8.2.4. Tieši pirms motora iedarbin āšanas transportl īdzekļa izpūtējam(- 
iem) piestiprina izpl ūdes savienojuma cauruli.  
2.8.3. Sp ēka pārvada iedarbin āšanas un braukšana  
2.8.3.1. Sp ēka pārvada iedarbin āšanas proced ūras uzsāk ar šim nol ūkam 
paredzētām ierīcēm saskaņā ar ražotāja norādēm. 
2.8.3.2. Transportl īdzekli piem ērojamā WLTC  (kā aprakstīts 1. papildpieli ­
kumā) brauc saska ņā ar šā papildpielikuma 2.6.4.–2.6.7. punktu.  
2.8.4.  RCB  datus mēra katram  WLTC  posmam, k ā noteikts š ā papildpie ­
likuma 2. papildin ājumā. 
2.8.5. Transportl īdzekļa faktisko ātrumu mēra 10 Hz frekvenc ē. Aprēķina 
un dokument ē 7. papildpielikuma 7. punkt ā aprakstītos braukšanas 
līknes rādītājus. 
2.8.6. Ņemot vērā faktisko transportl īdzekļa ātrumu, kas ņemts ar 10 Hz 
mērījumu frekvenci, k ā arī faktisko laiku, kori ģē CO  2 rezultātus 
attiecībā uz mērķa ātrumu un att ālumu, kā noteikts 6.b papildpie ­
likumā. 
2.9. G āzveida paraugu ņemšana  
Gāzveida paraugus apkopo maisos un savienojumus analiz ē testa 
vai testa posma beig ās; savienojumus var ar ī nepārtraukti un inte ­
grēti analizēt cikla gait ā. 
2.9.1. Pirms katra testa veic turpm āk aprakst ītos pasākumus.  
2.9.1.1. Att īrītos un izs ūknētos paraugu maisus piestiprina pie atš ķaidīto 
atgāzu un atš ķaidīšanas gaisa paraugu v ākšanas sist ēmām. 
2.9.1.2. Iedarbina m ērinstrumentus saska ņā ar instrumentu ražot āja 
norādēm. 
2.9.1.3.  CVS  siltummaini (ja t āds ir uzst ādīts) uzsilda vai atdzes ē līdz 
ekspluatācijas testa temperat ūras pielaidei, k ā noteikts 5. papildpie ­
likuma 3.3.5.1. punkt ā. 
2.9.1.4. T ādas sastāvdaļas kā caurulītes, filtrus, dzes ētājus un sūkņus pēc 
vajadzības uzsilda vai atdzes ē līdz sasniedz stabiliz ētu ekspluat ā­
cijas temperat ūru. 
2.9.1.5.  CVS  plūsmas ātrumus iestata saska ņā ar 5. papildpielikuma 
3.3.4. punktu; paraugu pl ūsmas ātrumus iestata vajadz īgajā līmenī. 
2.9.1.6. Visas elektronisk ās integrēšanas ierīces iestata uz nulli. T ās var 
atkārtoti iestat īt uz nulli pirms katra cikla posma s ākuma.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 678  
2.9.1.7. Visiem nep ārtrauktajiem g āzes analizatoriem iestata atbilst īgos 
diapazonus. Testa laik ā tos var p ārslēgt tikai tad, ja p ārslēgšanu 
veic, mainot kalibr ētos iestat ījumus, kam piem ēro instrumenta 
digitālo izšķirtspēju. Testa laik ā nedrīkst pārslēgt analizatora 
analogā darba pastiprin ātāju iestatījumus.  
2.9.1.8. Visus nep ārtrauktos g āzes analizatorus iestata uz nulli un kalibr ē, 
izmantojot g āzes, kas atbilst 5. papildpielikuma 6. punkta 
prasībām. 
2.10. Paraugu ņemšana  PM noteikšanai  
2.10.1. Pirms katra testa veic š ā papildpielikuma 
2.10.1.1.–2.10.1.2.2. punkt ā aprakstītās darbības. 
2.10.1.1. Filtra izv ēle 
Visam piem ērojamam  WLTC  izmanto vienu cietda ļiņu filtru bez 
rezerves filtra. Lai ņemtu vērā cikla re ģionālās variācijas, var 
izmantot vienu filtru pirmajiem tr īs posmiem un citu filtru cetur ­
tajam posmam.  
2.10.1.2. Filtra sagatavošana  
2.10.1.2.1. Vismaz 1 stundu pirms testa filtru ievieto Petri trauk ā, kurš 
aizsargā pret putek ļu piesārņojumu un kur ā notiek gaisa apmai ņa, 
un to ievieto sv ēršanas kamer ā (vai telp ā) stabilizācijai.  
Stabilizācijas laikposma beig ās filtru nosver un t ā masu nor āda 
visās attiecīgajās testa lap ās. Līdz izmantošanai test ā filtru uzglab ā 
slēgtā Petri trauk ā vai hermetiz ētā filtra tur ētājā. Pēc filtra iz ņem­ 
šanas no sv ēršanas kameras (vai telpas) tas j āizmanto 8 stundu 
laikā. 
Filtru atk ārtoti novieto stabiliz ēšanas telp ā 1 stundas laik ā pēc 
testa un pirms sv ēršanas vismaz 1 stundu apstr ādā. 
2.10.1.2.2. Cietda ļiņu filtru uzman īgi uzstāda filtra tur ētājā. Filtru tur tikai ar 
pinceti vai knaibl ēm. Neuzman īgas lietošanas rezult ātā masa tiks 
noteikta k ļūdaini. Filtra tur ētāju uzstāda uz paraugu caurul ītes, 
kurā nav plūsmas.  
2.10.1.2.3. Ieteicams katra sv ēršanas posma s ākumā 24 stundu laik ā no 
paraugu sv ēršanas br īža pārbaudīt mikrosvarus, nosverot vienu 
atskaites priekšmetu ar aptuveno masu 100 mg. Šo priekšmetu 
nosver tr īs reizes un vid ējo aritmētisko rezult ātu norāda visās 
attiecīgajās testa lap ās. Ja svēršanas vid ējais aritm ētiskais rezult āts 
ir ±5 μg no iepriekš ējā svēršanas posma rezult āta, svēršanas posma 
rezultātus un svarus uzskata par der īgiem.  
2.11.  PN  paraugu ņemšana  
2.11.1. Pirms katra testa veic š ā papildpielikuma 2.11.1.1. un 
2.11.1.2. punkt ā aprakstītās darbības. 
2.11.1.1. Konkr ētajām daļiņām piemēroto atšķaidīšanas sist ēmu un m ērie­
kārtas iedarbina un sagatavo paraugu ņemšanai.  
2.11.1.2. Da ļiņu paraugu ņemšanas sist ēmas PNC  un VPR  elementu pareizu 
funkciju apstiprina saska ņā ar š ā papildpielikuma 
2.11.1.2.1.–2.11.1.2.4. punkt ā izklāstītajām proced ūrām. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 679  
2.11.1.2.1. Nopl ūžu pārbaudē, ko veic, izmantojot atbilst īgas veiktsp ējas 
filtru, kurš piestiprin āts pie visas  PN mērīšanas sist ēmas, VPR  
un PNC  ieplūdes atveres, j āiegūst izmērītās koncentr ācijas rezul ­
tāts par maz āk nekā 0,5 daļiņām uz cm  3 . 
2.11.1.2.2. Katru dienu  PNC  nulles pārbaudē, ko veic, izmantojot atbilst īgas 
veiktspējas filtru, kurš piestiprin āts pie  PNC  ieplūdes atveres, j āie­
gūst koncentr ācijas rezult āts ≤ 0,2 da ļiņu apmērā uz cm  3 . 
Noņemot filtru,  PNC  ir jāuzrāda izmērītās koncentr ācijas palieli ­
nājums par vismaz 100 da ļiņām uz cm  3 , ņemot apk ārtējā gaisa 
paraugus, un j āatgriežas pie ≤ 0,2 daļiņām uz cm  3 , atkārtoti pies­
tiprinot filtru.  
2.11.1.2.3. Ir j āpārliecinās, ka mērīšanas sist ēma rāda, ka tvaic ēšanas caurule 
(ja sistēmai tāda ir uzst ādīta) ir sasniegusi pareizo ekspluat ācijas 
temperatūru. 
2.11.1.2.4. Ir j āpārliecinās, ka mērīšanas sist ēma rāda, ka atš ķaidīšanas  PND  1 
ir sasniedzis pareizo ekspluat ācijas temperat ūru. 
2,12. Paraugu ņemšana testa laik ā 
2.12.1. Palaiž atš ķaidīšanas sist ēmu, paraugu s ūkņus un datu apkopošanas 
sistēmu. 
2.12.2. Palaiž  PM un PN paraugu ņemšanas sist ēmas. 
2.12.3. Nep ārtraukti m ēra daļiņu skaitu. Vid ējo aritmētisko koncentr āciju 
nosaka, integr ējot katrā posmā saņemtos analizatora sign ālus. 
2.12.4. Paraugu ņemšana sākas pirms sp ēka pārvada iedarbin āšanas proce ­
dūras vai tās palaišanas br īdī un beidzas cikla nosl ēgumā. 
2.12.5. Paraugu p ārslēgšana  
2.12.5.1. G āzveida emisijas  
Ja vajadz īgs, katra piem ērojamā un izbraucam ā WLTC  posma 
beigās paraugu ņemšanu no atš ķaidītajām atgāzēm un atš ķaidī­ 
šanas gaisa p ārslēdz no viena paraugu maisa p āra uz sec īgiem 
maisu pāriem.  
2.12.5.2. Ciet ās daļiņas 
Piemēro šā papildpielikuma 2.10.1.1. punkt ā noteiktās prasības. 
2.12.6. Dinamometra att ālumu ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās katram 
posmam.  
2.13. Testa pabeigšana  
2.13.1. T ūlīt pēc testa pēdējas daļas izslēdz motoru.  
2.13.2. Izsl ēdz konstanta tilpuma paraugu ņēmēju, CVS  vai citu ies ūk­ 
šanas ierīci vai no transportl īdzekļa izpūtēja(-iem) atvieno izpl ūdes 
cauruli.  
2.13.3. Transportl īdzekli no ņem no dinamometra.  
2.14. P ēctesta proced ūras 
2.14.1. G āzu analizatora p ārbaude  
Pārbauda nep ārtrauktajai m ērīšanai izmantoto analizatoru nulles 
gāzes un kalibr ēšanas gāzes rādījumus. Testu uzskata par pie ņe­
mamu, ja starp ība starp pirmstesta un p ēctesta rezult ātiem ir 
mazāka par 2 % no kalibr ēšanas gāzes vērtības. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 680  
2.14.2. Maisa satura anal īze 
2.14.2.1. Mais ā esošās atgāzes un atš ķaidīšanas gaisu analiz ē cik vien iesp ē­
jams drīz. Atgāzes vienm ēr analizē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc 
cikla posma beig ām. 
Ņem vērā gāzes reakcijas laiku attiec ībā uz maisā esošajiem savie ­
nojumiem.  
2.14.2.2. Cik vien ātri tas ir praktiski iesp ējams pirms anal īzes, attiec ībā uz 
katru savienojumu izmantojamo analizatora diapazonu iestata uz 
nulli ar attiec īgo nulles g āzi. 
2.14.2.3. Analizatoru kalibr ēšanas līknes iestata, izmantojot kalibr ēšanas 
gāzes ar nomin ālo koncentr āciju 70–100 % apm ērā no diapazona.  
2.14.2.4. P ēc tam atk ārtoti pārbauda analizatoru nulles iestat ījumus: ja k āds 
rādītājs no iepriekš š ā papildpielikuma 2.14.2.2. punkt ā noteiktās 
vērtības atšķiras par vair āk nekā 2 % no diapazona, proced ūru šim 
analizatoram atk ārto. 
2.14.2.5. Tad analiz ē paraugus.  
2.14.2.6. P ēc analīzes, nulles un kalibr ēšanas punktus atk ārtoti pārbauda, 
izmantojot t ās pašas g āzes. Testu uzskata par pie ņemamu, ja star ­
pība ir maz āka par 2 % no kalibr ēšanas gāzes vērtības. 
2.14.2.7. Analizatoram cauri pl ūstošo daž ādo gāzu plūsmas ātrumi un spie ­
dieni neatš ķiras no ātrumiem un spiedieniem, ko izmanto analiza ­
toru kalibr ēšanai.  
2.14.2.8. P ēc mērīšanas ier īces stabiliz ācijas katra izm ērītā savienojuma 
saturu nor āda visās attiecīgajās testa lap ās. 
2.14.2.9. Visu emisiju masu un skaitu attiec īgā gadījumā aprēķina saska ņā 
ar 7. papildpielikumu.  
2.14.2.10. Kalibr ēšanu un p ārbaudes veic vai nu:  
a) pirms un p ēc katra maisu p āra analīzes; vai  
b) pirms un p ēc visa testa.  
Šā punkta b) apakšpunkta gad ījumā kalibrēšanu un p ārbaudes veic 
visiem analizatoriem attiec ībā uz visiem test ā izmantotajiem diapa ­
zoniem.  
Gan a), gan b) apakšpunkta gad ījumā attiecīgajam apk ārtējam 
gaisam un atg āzu maisiem izmanto vienu un to pašu analizatora 
diapazonu.  
2.14.3. Cietda ļiņu parauga filtra sv ēršana  
2.14.3.1. Cietda ļiņu paraugu filtru atliek atpaka ļ svēršanas kamer ā (vai 
telpā) ne vēlāk kā 1 stundu p ēc testa pabeigšanas. To vismaz 1 
stundu apstr ādā Petri trauk ā, kurš ir aizsarg āts pret putek ļu piesār­ 
ņojumu un kur ā notiek gaisa apmai ņa, un tad nosver. Filtra bruto 
masu ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. 
2.14.3.2. Vismaz divus nelietotus standartfiltrus nosver 8 stundu laik ā pēc 
parauga filtru sv ēršanas, bet v ēlams svērt vienlaikus ar parauga 
filtru. Standartfiltriem ir t ādi paši izm ēri un materi āls kā paraugu 
ņemšanas filtriem.  
2.14.3.3. Ja k āda standartfiltra īpatnējā masa starp paraugu ņemšanas filtru 
svēršanas reiz ēm mainās par vair āk nekā ±5 μg, paraugu ņemšanas 
filtru un standartfiltrus no jauna sagatavo sv ēršanas kamer ā (vai 
telpā) un tad atkal nosver.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 681  
2.14.3.4. Standartfiltra sv ērumu salīdzinājums ir starp ība starp konkr ētām 
masām un šī standartfiltra konkr ēto masu main īgo vidējo aritmē­
tisko lielumu. Main īgo vidējo aritmētisko lielumu apr ēķina no 
konkrētām masām, kas ieg ūtas laikposm ā pēc tam, kad standart ­
filtri tika ievietoti sv ēršanas kamer ā (vai telp ā). Vidējošanas 
periods ir vismaz viena diena, bet nep ārsniedz 15 dienas.  
2.14.3.5. Ir at ļauta paraugu ņemšanas un standartfiltru vair ākkārtēja iepriek ­ 
šēja sagatavošana un p ārsvēršana, līdz pagājušas 80 stundas kopš 
gāzes mērījumiem emisiju test ā. Ja laikā līdz šīm 80 stund ām 
vairāk nekā puse standartfiltru atbilst ±5 μg kritērijam, paraugu 
filtra svērumu var uzskat īt par der īgu. Ja pēc šīm 80 stund ām 
tiek izmantoti divi standartfiltri un viens no tiem neatbilst ±5 μg 
kritērijam, paraugu filtra sv ērumu var uzskat īt par der īgu, ja 
summa absol ūtajām atšķirībām starp abu standartfiltru īpatnējo 
un mainīgo vidējo masu ir 10 μg vai maz āka. 
2.14.3.6. Ja maz āk nekā puse standartfiltru atbilst ±5 μg kritērijam, paraugu 
filtru likvid ē un emisiju testu atk ārto. Visus standartfiltrus likvid ē 
un aizstāj 48 stundu laik ā. Visos citos gad ījumos standartfiltrus 
aizstāj vismaz reizi 30 dien ās, un tas notiek t ā, ka nevienu paraugu 
filtru nesver bez sal īdzināšanas ar standartfiltru, kurš ir atradies 
svēršanas kamer ā (vai telp ā) vismaz vienu dienu.  
2.14.3.7. Ja nav izpild īti 5. papildpielikuma 4.2.2.1. punkt ā norādītie svēr­ 
šanas kameras (vai telpas) stabilit ātes kritēriji, bet standartfiltru 
svērumi atbilst iepriekš min ētajiem krit ērijiem, transportl īdzekļa 
ražotājam ir iesp ēja akceptēt paraugu filtru masu vai anul ēt testus, 
salabojot sv ēršanas kameras (vai telpas) kontroles sist ēmu un 
atkārtojot testu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 682  
6. papildpielikuma 1. papildin ājums  
Emisiju testa proced ūra visiem transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar 
periodiski re ģenerējošām sistēmām 
1. Visp ārīgi 
1.1. Šaj ā papildin ājumā izklāstīti īpaši noteikumi par t āda transportl īdzekļa 
testēšanu, kurš apr īkots ar periodiski re ģenerējošām sistēmām, kā 
noteikts š ā pielikuma 3.8.1. punkt ā. 
1.2. Ciklos, kuru laik ā noris reģenerācija, nav j āpiemēro emisiju standarti. Ja 
1. tipa testa laik ā vismaz vienu reizi notiek periodisk ā reģenerācija un ja 
tā jau ir vismaz vienu reizi notikusi transportl īdzekļa sagatavošanas 
laikā, vai ja att ālums starp div ām secīgām periodisk ām reģenerācijām 
ir lielāks par 4 000 km, braucot atk ārtotus 1. tipa testus, nav vajadz īga 
īpaša testa proced ūra. Šajā gadījumā šo papildin ājumu nepiem ēro un 
izmanto koeficientu K  i = 1,0.  
1.3. Š ā papildinājuma noteikumus piem ēro tikai  PM  mērījumiem un nepie ­
mēro PN mērījumiem.  
1.4. P ēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju testa 
procedūru, ko īpaši piem ēro periodiski re ģenerējošām sistēmām, nepie­
mēro reģenerējošai ierīcei, ja ražot ājs iesniedz datus, kas pier āda, ka to 
ciklu laik ā, kuros notiek re ģenerācija, emisijas nep ārsniedz attiec īgās 
transportl īdzekļu kategorijas emisiju robežv ērtības. Šādā gadījumā CO  2 
un degvielas pat ēriņa vērtībām izmanto K  i vērtību 1,05.  
1.5. P ēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju no 2. un 
3. klases transportl īdzekļu reģenerācijas koeficienta K  i noteikšanas var 
izslēgt ļauti augst ā ātruma posmu.  
2. Testa proced ūra 
Testa transportl īdzeklis sp ēj nepieļaut vai at ļaut reģenerācijas procesu ar 
nosacījumu, ka š āda darbība neietekm ē motora s ākotnējo kalibrāciju. 
Reģenerācijas nepie ļaušana ir at ļauta tikai re ģenerācijas slogošanas 
laikā un iepriekš ējas sagatavošanas ciklu laik ā. Tā nav atļauta emisiju 
mērīšanas laik ā reģenerācijas posma ietvaros. Emisiju testu veic ar neiz ­
mainīta oriģinālā aprīkojuma ražot āja (OEM ) vadības bloku. P ēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju K  i noteikšanas laik ā 
var izmantot “apr īkojuma vad ības bloku”, kas neietekm ē motora s ākot­
nējo kalibrāciju. 
2.1. Atg āzu emisiju m ērīšana starp diviem  WLTC  ar reģenerācijas notiku ­
miem  
2.1.1. Vid ējās aritmētiskās emisijas starp re ģenerācijas notikumiem un re ģene­
rējošās ierīces slogošanas laik ā nosaka, apr ēķinot vidējo aritmētisko no 
vairākiem aptuveni vien ādā attālumā (ja to ir vair āk par diviem) 1. tipa 
testiem. K ā alternatīvu ražotājs var sniegt datus, lai pier ādītu, ka emisijas 
starp reģenerācijas notikumiem ir konstantas (±15 %). Š ādā gadījumā var 
izmantot emisiju m ērījumus, kas ieg ūti 1. tipa testa laik ā. Visos citos 
gadījumos veic emisiju m ērījumus vismaz diviem 1. tipa cikliem: vienu 
uzreiz pēc reģenerācijas (pirms jaunas slogošanas) un vienu p ēc iespējas 
tuvāk pirms re ģenerācijas fāzes. Visus emisiju m ērījumus veic saska ņā 
ar šo papildpielikumu un visus apr ēķinus veic saska ņā ar šā papildinā­
juma 3. punktu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 683  
2.1.2. Slogošanas procesu un K  i noteikšanu veic 1. tipa braukšanas cikla laik ā 
dinamometriskaj ā stendā vai uz motora testa stenda, izmantojot ekviva ­
lentu testa ciklu. Šos testus var veikt nep ārtraukti (t. i., bez nepiecieša ­
mības izslēgt motoru starp cikliem). P ēc jebkura skaita pabeigtu ciklu, 
transportl īdzekli var iz ņemt no dinamometrisk ā stenda un testu turpin āt 
vēlāk. Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju 
ražotājs var līdzvērtības pierādīšanai izstr ādāt alternat īvu proced ūru, 
ietverot filtra temperat ūru, slodzes apm ēru un nobraukto att ālumu. To 
var īstenot uz motora stenda vai dinamometriskaj ā stendā. 
2.1.3. Vis ās attiecīgajās testa lap ās norāda D ciklu skaitu starp diviem WLTC, 
kuros notiek re ģenerācija, to ciklu skaitu, kuru laik ā veic emisiju m ērī­
jumus (n), un emisijas masas m ērījumu M′ sij attiecībā uz katru savieno ­
jumu (i) katr ā ciklā (j). 
2.2. Emisiju m ērīšana reģenerācijas notikumu laik ā 
2.2.1. Transportl īdzekļa sagatavošanu, ja t ā ir vajadz īga, emisiju testam re ģe­
nerācijas fāzē var veikt, izmantojot iepriekš ējas sagatavošanas ciklus, k ā 
aprakstīts šā papildpielikuma 2.6. punkt ā, vai ekvivalentus motora testa 
ciklus stend ā atkarībā no šā papildinājuma 2.1.2. punkt ā izvēlētās slogo­ 
šanas proced ūras. 
2.2.2. Šaj ā pielikum ā aprakstītos testa un transportl īdzekļa nosacījumus 1. tipa 
testa veikšanai piem ēro pirms pirm ā derīgā emisiju testa veikšanas.  
2.2.3. Re ģenerācija nedrīkst sākties transportl īdzekļa sagatavošanas laik ā. To 
iespējams nodrošin āt, izmantojot vienu no turpm āk aprakst ītajām 
metodēm. 
2.2.3.1. Iepriekš ējas sagatavošanas ciklu veikšanai var uzst ādīt “neīstu” reģene­
rācijas sistēmu vai da ļēju sistēmu. 
2.2.3.2. Var izmantot jebkuru citu metodi, par kuru vienojušies ražot ājs un ap­
stiprinātāja iestāde. 
2.2.4. Saska ņā ar piem ērojamo  WLTC  veic aukst ās iedarbin āšanas atg āzu 
emisiju testu, ietverot re ģenerācijas procesu.  
2.2.5. Ja re ģenerācijas procesam ir vajadz īgs vairāk par vienu  WLTC , veic 
visus  WLTC . Vairākiem cikliem, kas vajadz īgi reģenerācijas pabeigšanai, 
ir atļauts izmantot vienu mikroda ļiņu filtru.  
Ja ir vajadz īgs vairāk par vienu  WLTC , sekojošos  WLTC  veic nekav ē­
joties, neizsl ēdzot motoru, l īdz ir sasniegta piln īga reģenerācija. Ja vair ā­
kiem cikliem vajadz īgo gāzveida emisiju maisu skaits p ārsniegtu 
pieejamo maisu skaitu, p ēc iespējas samazina laiku, kas vajadz īgs 
jauna testa sagatavošanai. Šaj ā laikā motoru nedr īkst izslēgt. 
2.2.6. Emisijas v ērtības reģenerācijas laikā M ri katram savienojumam (i) apr ē­ 
ķina saska ņā ar šā papildin ājuma 3. punktu. Piem ērojamo testa ciklu 
skaitu d, kas noteikts pilnai re ģenerācijai, ietver vis ās attiecīgajās testa 
lapās. 
3. Apr ēķini 
3.1. Vienas re ģenerējošās sistēmas atgāzu emisiju, CO  2 emisiju un degvielas 
patēriņa aprēķināšana ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 684  
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n for n ≥ 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d for d ≥ 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kur katram attiec īgajam savienojumam i:  
M′ sij ir savienojuma i emisiju masa testa cikl ā j bez re ģenerācijas, 
g/km;  
M′ rij ir savienojuma i emisiju masa testa cikl ā j reģenerācijas laik ā, 
g/km (ja d > 1, pirmo  WLTC  testu veic aukst ā stāvoklī un seko­
jošos ciklus veic silt ā stāvoklī); 
M si ir savienojuma i emisiju vid ējā masa bez re ģenerācijas, g/km;  
M ri ir savienojuma i emisiju vid ējā masa reģenerācijas laik ā, g/km;  
M pi ir savienojuma i emisiju vid ējā masa, g/km;  
n ir testa ciklu skaits starp cikliem ar re ģenerācijas notikumiem, 
kuru laik ā veic emisiju m ērījumus attiec ībā uz 1. tipa  WLTC , 
≥ 1; 
d ir pilno piem ērojamo testa ciklu skaits, kas vajadz īgi reģenerā­
cijai;  
D ir pilno piem ērojamo testa ciklu skaits starp diviem cikliem ar 
reģenerācijas notikumiem.  
M pi aprēķins ir grafiski par ādīts A6.App1/1. att ēlā. 
A6.App1/1. att ēls 
Parametri, ko m ēra emisiju testa laik ā un starp cikliem, kuros noris 
reģenerācija (shematisks piem ērs, emisijas D laik ā var palielin āties 
vai samazin āties)
 
3.1.1. Re ģenerācijas koeficienta K  i aprēķināšana katram attiec īgajam savieno ­
jumam i.  
Ražotājs var izv ēlēties katram savienojumam atseviš ķi noteikt vai nu 
pieskaitāmo nobīdes, vai piereizin āmos koeficientus.  
K i koeficients:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i nobīde: K  i = M  pi – M  si ▼M3
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 685  
M si , M  pi un K  i rezultātus, kā arī ražotā ja izvēlēto koeficienta tipu doku ­
mentē . K i rezultātus ietver visos attiec īgajos testa zi ņojumos. M  si , M  pi un 
K i rezultātus ietver vis ās attiecīgajās testa lap ās. 
K i var noteikt, pabeidzot vienu re ģenerācijas secību, kurā ietverti mē rī­
jumi pirms un p ēc reģenerācijas notikumiem, k ā arī to laikā, kā parādīts 
A6.App1/1. att ēlā. 
3.2. Vair āku periodiski reģenerējošo sistēmu atgā zu emisiju, CO  2 emisiju un 
degvielas pat ēriņa aprēķināšana 
Turpmāk norādīto aprēķina vienam 1. tipa darb ības ciklam attiec ībā uz 
kritērija emisij ām un CO  2 emisijām. Šiem apr ēķiniem izmanto CO  2 
emisijas, kas ņemtas no 7. papildpielikuma A7/1/ tabul ā aprakst ītā 
3. posma rezult āta. 
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik ;j 
n k attiecībā uz n  j ≥ 1 
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik ;j 
d k for d ≥ 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i koeficientu:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i nobīdi: K  i = M  pi – M  si 
kur: 
M si ir savienojuma i visu notikumu k emisiju vid ējā masa bez 
reģenerācijas, g/km;  
M ri ir savienojuma i visu notikumu k emisiju vid ējā masa re ģene­
rācijas laikā, g/km; 
M pi ir savienojuma i visu notikumu k emisiju vid ējā masa, g/km;  
M sik ir savienojuma i notikuma k emisiju vid ējā masa bez re ģene­
rācijas, g/km;  
M rik ir savienojuma i notikuma k emisiju vid ējā masa re ģenerācijas 
laikā, g/km;  
M′ sik,j ir savienojuma i notikuma k emisiju masa (g/km) bez re ģene­
rācijas, ko mē ra punktā j, kur 1 ≤ j ≤ n  k , g/km;  
M′ rik,j ir savienojuma i notikuma k emisiju masa re ģenerācijas laik ā 
(ja j > 1, pirmo 1. tipa testu veic aukst ā stāvoklī un sekojošos 
ciklus veic silt ā stāvoklī), o mēra punktā j, kur1 ≤ j ≤ d  k , g/km;  
n k ir notikuma k pilnu testa ciklu skaits starp diviem cikliem ar 
reģenerācijas fāzēm, kuru laik ā veic emisiju mē rījumus (1. tipa  
WLTC vai l īdzvērtīgus motora testa ciklus stend ā), ≥ 2; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 686  
d k ir notikuma k pilno piem ērojamo testa ciklu skaits, kas vaja ­
dzīgi pilnīgai reģenerācijai;  
D k ir notikuma k pilno piem ērojamo testa ciklu skaits starp diviem 
cikliem ar re ģenerācijas fāzēm; 
x ir piln īgas reģenerācijas notikumu skaits.  
M pi aprēķins ir grafiski par ādīts A6.App1/2. att ēlā. 
A6.App1/2. att ēls 
Parametri, ko m ēra emisiju testa laik ā ciklos, kuros noris 
reģenerācija, un starp tiem (shematisks piem ērs)
 
K i vairākām periodiski re ģenerējošām sistēmām var apr ēķināt tikai pēc 
noteikta re ģenerācijas notikumu skaita katrai sist ēmai. 
Pēc visas proced ūras pabeigšanas (no A l īdz B, skat īt A6.App1/2. att ēlu) 
atkal jāsasniedz s ākuma stāvoklis A.  
3.3. Ki koeficientus (pieskait āmos vai piereizin āmos) noapa ļo līdz četrām 
zīmēm aiz komata, par pamatu ņemot emisiju standartv ērtības fizikālo 
vienību. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 687  
6. papildpielikuma 2. papildin ājums  
Atkārtoti uzlādējamas elektroener ģijas akumul ēšanas sist ēmas pārraudzības 
testa proced ūra 
1. Visp ārīgi 
Ja testē NOVC-HEV  un OVC-HEV , piemēro 8. papildpielikuma 2. un 
3. papildin ājumu.  
Šajā papildinājumā ir izklāstīti īpaši noteikumi par to, k ā koriģē rezultātus, 
kuri iegūti testos par CO  2 emisiju masu k ā enerģijas bilances funkciju 
ΔE REESS  visiem REESS.  
CO  2 emisiju masas kori ģētajām vērtībām jāatbilst nulles ener ģijas bilancei 
(ΔE REESS  =0), un t ās aprēķina, izmantojot korekcijas koeficientu, kas 
noteikts saska ņā ar turpm āk norādīto. 
2. Mērierīces un kontrolaparat ūra 
2.1. Str āvas mērīšana 
REESS  izlādi definē kā negatīvu strāvu. 
2.1.1.  REESS  strāvu(-s) testa laik ā mēra, izmantojot str āvas pārveidotāju ar 
spailēm vai slēgta tipa str āvas pārveidotāju. Strāvas mērīšanas sist ēmai 
ir jāatbilst A8/1. tabul ā noteiktaj ām prasībām. Strāvas pārveidotājs(-i) 
spēj izturēt maksim ālās strāvas pie motora iedarbin āšanas un temperat ūras 
apstākļus mērījumu punkt ā. 
Lai iegūtu precīzus mērījumus, pirms testa ieregul ē nulles stāvokli un veic 
demagnetiz ēšanu saska ņā ar instrumenta ražot āja norādījumiem.  
2.1.2. Str āvas pārveidotājus uzstāda visām REESS  pie viena no kabe ļiem, kas ir 
tieši savienots ar  REESS , un tie ietver  REESS  kopējo strāvu. 
Aizsargātu vadu gad ījumā izmanto atbilst īgas metodes, ko pie ņēmusi ap­
stiprinātāja iestāde. 
Lai ar ārējām ierīcēm būtu vienkārši izmērīt REESS  strāvu, ir ieteicams, ka 
ražotāji transportl īdzeklī iebūvē piemērotus, drošus un pieejamus savieno ­
juma punktus. Ja tas nav iesp ējams, ražot ājs atbalsta apstiprin ātāju iestādi, 
nodrošinot pa ņēmienus str āvas pārveidotāja savienošanai ar  REESS  kabe­ 
ļiem, kā aprakstīts iepriekš.  
2.1.3. Izm ērīto jaudu integr ē laikā vismaz 20 Hz frekvenc ē, iegūstot izmērīto 
vērtību Q, kas izteikta amp ērstundās Ah. Jaudu var integr ēt strāvas mērī­ 
šanas sist ēmā. 
2.2. No transportl īdzekļa iegūtie dati  
2.2.1. Alternat īvi REESS  strāvu nosaka, izmantojot transportl īdzekļa datus. Lai 
izmantotu šo m ērījumu metodi, par testa transportl īdzekli jābūt pieejamai 
šādai inform ācijai:  
a) integrētā uzlādes līdzsvara v ērtība kopš p ēdējās aizdedzes iesl ēgšanas, 
Ah; 
b) integrētā uzlādes līdzsvara v ērtība saskaņā ar transportl īdzekļa datiem, 
ko aprēķina vismaz 5 Hz paraugu ņemšanas frekvenc ē; 
c) uzlādes līdzsvara v ērtība no  OBD  savienotāja, kā aprakstīts SAE J1962.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 688  
2.2.2. Ražot ājs apstiprin ātājai iestādei pierāda transportl īdzekļa REESS  uzlādes 
un izlādes datu precizit āti. 
Ražotājs var izstr ādāt REESS  pārraudzības transportl īdzekļa saimi, lai 
pierādītu, ka transportl īdzekļa REESS  uzlādes un izl ādes dati ir pareizi. 
Datu precizit āti pierāda uz reprezentat īva transportl īdzekļa. 
Derīgi ir šādi saimes krit ēriji: 
a) identiski sadedzes procesi (t. i., dzirkste ļaizdedze, kompresijaizdedze, 
divtaktu aizdedze, četrtaktu aizdedze);  
b) identiska uzl ādes un/vai rekuper ācijas strat ēģija (programmat ūras 
REESS  datu modulis);  
c) transportl īdzekļa datu pieejam ība; 
d) identisks uzl ādes līdzsvars, ko m ēra ar  REESS  datu moduli;  
e) identiska transportl īdzekļa uzlādes līdzsvara simul ācija. 
2.2.3. Pārraudzībā neiekļauj visas t ās REESS , kas neietekm ē CO  2 emisijas masu.  
3. REESS  korekcijas proced ūra, balstoties uz ener ģijas izmai ņām 
3.1. REESS  strāvas mērījumus sāk vienlaikus ar testa s ākumu un beidz tieši 
pēc tam, kad transportl īdzeklis ir nobraucis pilnu braukšanas ciklu.  
3.2. Elektroener ģijas līdzsvaru Q, kas izm ērīts elektroapg ādes sistēmā, izmanto 
kā REESS  enerģijas satura atš ķirības vērtību cikla beig ās salīdzinājumā ar 
cikla sākumu. Elektroener ģijas līdzsvaru nosaka visam nobrauktajam  
WLTC . 
3.3. Braukšanas cikla posmiem ieraksta atseviš ķas Q  phase vērtības. 
3.4. Visa cikla CO  2 emisiju masas korekcija k ā korekcijas krit ērija c funkcija.  
3.4.1. Korekcijas krit ērija c apr ēķināšana 
Korekcijas krit ērijs c ir elektroener ģijas izmai ņu ΔEREESS ,j absolūtās 
vērtības un degvielas ener ģijas starpība un to apr ēķina ar šādiem vien ādo­
jumiem: 
c ¼ ΔE REESS ;j 
E fuel Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ 
kur: 
c ir korekcijas krit ērijs; 
ΔE REESS,j  ir visu  REESS  elektroener ģijas izmai ņas laikposm ā j, ko 
nosaka saska ņā ar šā papildinājuma 4.1. punktu, Wh;  
j šaj ā punktā ir viss piem ērojamais  WLTP  testa cikls;  
E Fuel ir degvielas ener ģija saskaņā ar šādu vienādojumu:  
E fuel = 10 × HV × FC  nb × d 
kur: 
E fuel ir patērētās degvielas ener ģijas sastāvs piemērojamā WLTP  
testa ciklā, Wh;  
HV ir siltumsp ēja saskaņā ar A6.App2/1. tabulu, kWh/l;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 689  
FC nb ir 1. tipa testa nesabalans ētais degvielas pat ēriņš, kas nav 
koriģēts attiecībā pret ener ģijas bilanci un kas noteikts 
saskaņā ar 7. papildpielikuma 6. punktu un izmantojot krit ē­
rija emisiju un CO  2 rezultātus, kas apr ēķināti saskaņā ar 
A7/1 tabulas 2. darb ību, l/100 km;  
d ir att ālums, kas nobraukts attiec īgajā piemērojamā WLTP  
testa ciklā, km;  
10 ir koeficients p ārrēķināšanai uz Wh.  
3.4.2. Korekciju veic, ja ΔE REESS  ir negatīva vērtība (kas atbilst  REESS  izlādei) 
un ja korekcijas krit ērijs c, kas apr ēķināts saskaņā ar šā papildin ājuma 
3.4.1. punktu, ir liel āks par piem ērojamo robežv ērtību saska ņā ar 
A6.App2/2. tabulu.  
3.4.3. Korekciju neveic un izmanto nekori ģētas vērtības, ja korekcijas krit ērijs c, 
kas aprēķināts saskaņā ar šā papildinājuma 3.4.1. punktu, ir maz āks par 
piemērojamo robežv ērtību saskaņā ar A6.App2/2. tabulu.  
3.4.4. Korekciju var neveikt un var izmantot nekori ģētas vērtības, ja:  
a) ΔE REESS  ir pozitīva vērtība (kas atbilst  REESS  uzlādei) un ja korekcijas 
kritērijs c, kas apr ēķināts saskaņā ar šā papildinājuma 3.4.1. punktu, ir 
lielāks par piem ērojamo robežv ērtību saskaņā ar A6.App2/2. tabulu;  
b) ražotājs var apstiprin ātājai iestādei ar m ērījumiem pier ādīt, ka nav 
saistības starp attiec īgi ΔE REESS  un CO  2 emisiju masu un ΔE REESS  
un degvielas pat ēriņu. 
A6.App2/1. tabula  
Degvielas ener ģijas saturs  
Degviela  Benz īns D īzeļdegviela  
Etanola/biod īzeļdeg­
vielas saturs, %  E10 E85  B7  
Siltumspēja 
(kWh/l)  8,64 6,41  9,79  
A6.App2/2. tabula  
RCB  korekcijas krit ēriju robežv ērtības 
Cikls  zems + vid ējs) zems + vid ējs + augsts  zems + vid ējs + 
augsts + ļoti augsts  
Korekcijas krit ērija c robežv ērtības 0,015  0,01  0,005  
4. Korekcijas funkcijas piem ērošana  
4.1. Lai piem ērotu korekcijas funkciju, no izm ērītās strāvas un nomin ālā sprie­
guma apr ēķina visu  REESS  laikposma j elektroener ģijas izmai ņas 
ΔT REESS,j  : 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
kur: 
ΔE REESS,j,i  ir REESS  (i) elektroener ģijas izmai ņas attiecīgajā laik­
posmā j, Wh;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 690  
un: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
kur: 
U REESS  ir REESS  nominālais spriegums, kas noteikts saska ņā ar 
IEC 60050-482, V;  
I(t) j,i ir REESS  (i) elektrisk ā strāva attiec īgajā laikposm ā j, ko 
nosaka saska ņā ar šā papildinājuma 2. punktu, A;  
t 0 ir laiks attiec īgā laikposma j s ākumā, s; 
t end ir laiks attiec īgā laikposma j beig ās, s; 
i ir attiec īgās REESS  indeksa skaitlis;  
n ir  REESS  kopējais daudzums;  
j ir attiec īgā laikposma indeksa skaitlis, kur laikposms ir jebkurš 
piemērojamais cikla posms, vair āki cikla posmi vai viss piem ē­
rojamais cikls;  
1 
3 600  ir koeficients p ārrēķināšanai no Ws uz kWh.  
4.2. CO  2 emisiju masas, g/km, kori ģēšanai izmanto sadedzes procesu  Willans  
koeficientus no A6.App2/3. tabulas.  
4.3. Korekciju veic un piem ēro visam ciklam un katram cikla posmam atse ­
višķi, kā arī to norāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
4.4. Šim konkr ētajam apr ēķinam izmanto fiks ētu elektroapg ādes sistēmas 
maiņstrāvas ģeneratora efektivit āti: 
η alternator  = 0.67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5. Ieg ūtās CO  2 emisiju masas atš ķirību attiecīgajā laikposm ā j maiņstrāvas 
ģeneratora slodzes īpašību dēļ saistībā ar REESS  uzlādi aprēķina ar šādu 
vienādojumu: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
kur: 
ΔM CO2,j ir iegūtā CO  2 emisiju masas atš ķirība laikposmam j, g/km;  
ΔE REESS,j  ir REESS  enerģijas izmai ņas attiecīgajā laikposm ā j, ko 
aprēķina saska ņā ar šā papildinājuma 4.1. punktu, Wh;  
d j ir attiecīgajā laikposm ā j nobrauktais att ālums, km;  
j ir attiec īgā laikposma indeksa skaitlis, kur laikposms ir 
jebkurš piem ērojamais cikla posms, vair āki cikla posmi 
vai viss piem ērojamais cikls;  
0,0036 ir koeficients p ārrēķināšanai no Wh uz MJ;  
η alternator  ir maiņstrāvas ģeneratora efektivit āte saskaņā ar šā papil­
dinājuma 4.4. punktu;  
Willans  factor ir sadedzes procesa Willans koeficients, k ā noteikts 
A6.App2/3. tabul ā, gCO  2 /MJ. 
4.5.1. Katra posma un visa cikla CO  2 vērtības koriģē šādi: 
M CO2,p,3  = M  CO2,p,1  – ΔM CO2,j ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 691  
M CO2,c,3  = M  CO2,c,2  – ΔM CO2,j 
kur: 
ΔM CO2,j ir rezultāts no šā papildin ājuma 4.5. punkta laikposmam j, 
g/km.  
4.6. CO  2 emisiju, g/km, kori ģēšanai izmanto  Willans  koeficientus no 
A6.App2/3. tabulas.  
A6.App2/3. tabula  
Willans koeficienti  
Atmosfēriskais  Turbop ūte 
Dzirksteļaizdedze  
Benzīns (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG  (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Kompresijaizdedze  
dīzeļdegviela (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 692  
6. pielikuma 3. papildin ājums  
Gāzes enerģijas patēriņa rādītāja aprēķināšana gāzveida degviel ām (LPG  un 
NG/biometānam)  
1. 1. tipa testa cikla laik ā patērētās gāzveida degvielas masas m ērīšana 
1. tipa testa cikl ā patērētās gāzes masu m ēra, izmantojot degvielas sv ēr­ 
šanas sist ēmu, ar kuru var izm ērīt uzglabāšanas tvertnes masu testa laik ā 
atbilstoši š ādiem nosac ījumiem:  
a) precizit āte ± 2 % vai lab āka no starp ības starp nolas ījumiem testa 
sākumā un testa beig ās; 
b) veic piesardz ības pasākumus, lai nepie ļautu mērījumu kļūdas. 
Šādi piesardz ības pasākumi ietver vismaz ier īces rūpīgu uzstādīšanu 
saskaņā ar instrumenta ražot āja ieteikumiem un labu tehnisko praksi;  
c) ir atļautas citas m ērīšanas metodes, ja iesp ējams pier ādīt, ka to preci ­
zitāte ir līdzvērtīga. 
2. Gāzes enerģijas patēriņa rādītāja aprēķināšana 
Degvielas pat ēriņa vērtību aprēķina no og ļūdeņražu, oglek ļa monoks īda un 
oglekļa dioksīda emisij ām, kas noteiktas, izmantojot m ērījumu rezult ātus, 
pieņemot, ka testa laik ā tiek sadedzin āta tikai g āzveida degviela.  
Gāzes enerģijas patēriņa rādītāju ciklā nosaka, izmantojot š ādu vienādo­
jumu: 
G gas ¼ A 
M gas Ü cf Ü 10 4 
FC norm Ü dist Ü ρ ! 
kur: 
G gas ir gāzes enerģijas patēriņa rādītājs, %;  
M gas ir ciklā patērētās gāzveida degvielas masa, kg;  
FC norm ir degvielas pat ēriņš (l/100 km attiec ībā uz LPG , m  3 /100 km 
attiecībā uz NG/biometānu), kas apr ēķināts saskaņā ar 7. papild ­
pielikuma 6.6. un 6.7. punktu;  
dist ir cikl ā reģistrētais attālums, km;  
ρ ir g āzes blīvums:  
ρ = 0,654 kg/m  3 NG/biometānam;  
ρ = 0,538 kg/litrs attiec ībā uz LPG ; 
cf ir korekcijas koeficients, pie ņemot šādas vērtības: 
cf = 1, ja izmanto  LPG  vai G20 standartdegvielu;  
cf = 0,78, ja izmanto G25 standartdegvielu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 693  
6.a papildpielikums  
Vides temperat ūras korekcijas tests, lai reprezentat īvos reģionālās 
temperat ūras apstākļos noteiktu CO  2 emisijas  
1. Ievads  
Šajā papildpielikum ā ir aprakst īta papildinoša vides temperat ūras korek ­
cijas testa ( ATCT ) procedūra, lai reprezentat īvos reģionālās temperat ūras 
apstākļos noteiktu CO  2 emisijas.  
1.1. ICE  transportl īdzekļu un  NOVC-HEV  CO  2 emisijas, k ā arī OVC-HEV  
uzlādi noturošu v ērtību koriģē saskaņā ar šā papildpielikuma pras ībām. 
Akumulēto enerģiju patērējoša testa CO  2 vērtība nav jākoriģē. Pilnuz­
lādes nobraukums nav j ākoriģē. 
2. Vides temperat ūras korekcijas testa ( ATCT ) saime  
2.1. Vien ā ATCT  saimē var ietilpt tikai t ādi transportl īdzekļi, kam ir identiski 
šādi parametri:  
a) spēka pārvada arhitekt ūra (t. i., iekšdedze, hibr īds, degvielas elementi 
vai elektrisk ā); 
b) sadedzes process (piem ēram, divtaktu vai četrtaktu);  
c) cilindru skaits un izk ārtojums;  
d) motora iekšdedzes metode (t. i., netieš ā vai tiešā iesmidzin āšana);  
e) dzesēšanas sist ēmas veids (piem ēram, gaiss, ūdens, eļļa); 
f) iesūkšanas metode (t. i., atmosf ēriskā vai ar turbop ūti); 
g) degviela, kas paredz ēta motora konstrukcij ā (t. i., benz īns, dīzeļdeg­
viela,  NG, LPG  utt.);  
h) katalītiskais neitralizators (tr īskomponentu katalizators, vienk āršs 
NOx uztv ērējs, SCR, vienk āršs NOx katalizators vai cits(-i));  
i) ir vai nav uzst ādīts cietdaļiņu filtrs; un  
j) atgāzu recirkul ācija (ar vai bez, dzes ēta vai nedzes ēta). 
Papildus transportl īdzekļiem jābūt līdzīgiem šādiem parametriem:  
k) transportl īdzekļu motora cilindra tilpuma vari ācija nedrīkst pārsniegt 
30 % no transportl īdzekļa ar zemāko tilpumu; un un  
l) jābūt līdzīgiem motora nodal ījuma izol ācijas materi āliem, daudzu ­
mam un to atrašan ās vietai. Ražot āji apstiprin ātājai iestādei iesniedz 
pierādījumus (piem ēram, CAD  rasējumus), ka visiem saim ē iekļauta­
jiem transportl īdzekļiem tiks uzst ādīts izolācijas materi āls, kura 
tilpums un masa b ūs vismaz 90 % no t ā, kas ir ar  ATCT  izmērītajam 
atskaites transportl īdzeklim.  
Ir arī pieļaujams, ka vienai  ATCT  saimei ir atš ķirības izolācijas materi āla 
un tā novietojuma zi ņā, ar nosac ījumu, ka var pier ādīt, ka testa trans ­
portlīdzeklis ir slikt ākais gadījums attiec ībā uz motora nodal ījuma izol ā­
ciju. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 694  
2.1.1. Ja ir uzst ādītas aktīvās siltuma uzglab āšanas ierīces, par t ās pašas  ATCT  
saimes p ārstāvjiem uzskata tikai t ādus transportl īdzekļus, kuri atbilst 
šādām prasībām: 
i) siltumsp ēja, ko nosaka sist ēmā uzglabātā entalpija, ir 0–10 % diapa ­
zonā virs testa transportl īdzekļa entalpijas; un  
ii) OEM  spēj tehniskajam dienestam pier ādīt, ka saimes ietvaros siltu ­
matdeves laiks pie motora iedarbin āšanas ir 0–10 % diapazon ā zem 
testa transportl īdzekļa siltumatdeves laika.  
2.1.2. Par vienas  ATCT  saimes transportl īdzekļiem uzskata tikai t ādus trans ­
portlīdzekļus, kas atbilst š ā papildpielikuma 3.9.4. punkt ā noteiktajiem 
kritērijiem.  
3. ATCT  procedūra 
Šīs regulas 6. papildpielikum ā noteikto 1. tipa testu īsteno, piem ērojot 
izņēmumu attiec ībā uz prasībām, kas noteiktas 3.1.–3.9. punkt ā, ietverot 
šo ATCT  6.a papildpielikumu. Ir j āveic arī jauns apr ēķins un jāpiemēro 
pārnesuma p ārslēgšanas punkti saska ņā ar 2. papildpielikumu, ņemot 
vērā atšķirīgu ceļa slodzi, k ā noteikts š ā 6.a papildpielikuma 3.4. punkt ā. 
3.1. ATCT  vajadzīgie apkārtējās vides apst ākļi 
3.1.1. Temperat ūru (T  reg ), kurā transportl īdzeklis ir j āpakļauj izgarojumu 
uztveršanai un j ātestē ATCT  vajadzībām, ir 14 °C.  
3.1.2. Minim ālais izgarojumu uztveršanas laiks (t  soak_ATCT  ) ATCT  vajadzībām 
ir 9 stundas.  
3.2. Testa telpa un izgarojumu uztveršanas zona  
3.2.1. Testa telpa  
3.2.1.1. Testa telp ā iestata temperat ūru, kas vien āda ar T  reg . Faktiskā tempera­
tūras vērtība ir ± 3 °C robež ās testa sākumā un ± 5 °C robež ās testa 
laikā. 
3.2.1.2. Vai nu testa telpas gaisa, vai motora iepl ūdes gaisa īpatnējam mitrumam 
(H) ir jābūt tādam, lai: 
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H  2 O/kg sausa gaisa)  
3.2.1.3. Gaisa temperat ūru un mitrumu m ēra pie transportl īdzekļa dzesēšanas 
ventilatora atveres ar 0,1 Hz ātrumu.  
3.2.2. Izgarojumu uztveršanas zona  
3.2.2.1. Izgarojumu uztveršanas zon ā iestata temperat ūru T  reg , un faktisk ās 
temperatūras vērtībai jābūt ± 3 °C robež ās 5 minūšu ilgas braukšanas 
vidējā aritmētiskajā laikposm ā. Temperat ūra nedrīkst sistem ātiski novir ­
zīties no iestat ītās temperat ūras. Temperat ūru nepārtraukti m ēra vismaz 
0,033 Hz frekvenc ē. 
3.2.2.2. Temperat ūras devēja atrašan ās vieta izgarojumu uztveršanas zon ā ir 
reprezentat īva, lai izm ērītu vides temperat ūru ap transportl īdzekli, un 
to pārbauda tehniskais dienests.  
Devējam ir jāatrodas vismaz 10 cm att ālumā no izgarojumu uztveršanas 
zonas sienas, un tas j āaizsargā no tiešas gaisa pl ūsmas.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 695  
Gaisa plūsmas apst ākļi izgarojumu uztveršanas telp ā transportl īdzekļa 
tuvumā atspoguļo dabiskās konvekcijas pl ūsmu, kas ir reprezentat īva 
attiecībā uz telpas izm ēru (bez piespiedu konvekcijas).  
3.3. Testa transportl īdzeklis  
3.3.1. Testa transportl īdzeklim j ābūt tās saimes reprezentat īvam transportl īdze­
klim, par kuru ieg ūs ATCT  datus (k ā aprakstīts šā 6.a papildpielikuma 
2.1. punkt ā). 
3.3.2. No  ATCT  saimes izv ēlas interpol ācijas saimi ar maz āko motora tilpumu 
(skatīt šā 6.a papildpielikuma 2. punktu); testa transportl īdzeklim j ābūt 
šīs saimes “transportl īdzekļa H” konfigur ācijā. 
3.3.3. Attiec īgos gadījumos no  ATCT  saimes izv ēlas transportl īdzekli ar akt īvās 
siltuma uzglab āšanas ierīces zemāko entalpiju un l ēnāko siltumatdevi 
aktīvai siltuma uzglab āšanas ierīcei. 
3.3.4. Testa transportl īdzeklim ir j āatbilst pras ībām, kas noteiktas 6. papildpie ­
likuma 2.3. punkt ā un šā 6.a papildpielikuma 2.1. punkt ā. 
3.4. Iestat ījumi 
3.4.1. Ce ļa slodzes un dinamometra iestat ījumiem ir j ābūt, kā noteikts 4. papild ­
pielikumā, tostarp telpas temperat ūrai ir jābūt 23 °C.  
Lai ņemtu vērā gaisa blīvuma atš ķirības pie 14 °C, sal īdzinot ar gaisa 
blīvumu pie 20 °C, dinamometrisk ā stenda iestat ījumiem ir j āatbilst 
4. papildpielikuma 7. un 8. punktam, iz ņemot to, ka k ā mērķa koefi­
cientu C  t izmanto f  2_TReg  no šā vienādojuma:  
f 2_TReg  = f 2 × (T  ref + 273)/(T  reg + 273)  
kur: 
f 2 ir otrās kārtas ceļa slodzes koeficients nomin ālos apstākļos, 
N/(km/h)  2 ; 
T ref ir ceļa slodzes standarttemperat ūra, kā noteikts š ā pielikuma 
3.2.10. punkt ā, C; 
T reg ir reģionālā temperat ūra, kā noteikts 3.1.1. punkt ā, C. 
Ja ir pieejams der īgs dinamometrisk ā stenda iestat ījums 23 °C testa 
apmērā, otrās kārtas šasijas dinamometra koeficientu, C  d , pielāgo 
saskaņā ar šādu vienādojumu:  
C d_Treg  = C  d + (f  2_TReg  – f 2 ) 
3.4.2. Ja attiec īgā 1. tipa testa veikšanai tika izmantots dinamometrs 2 WD 
darbības režīmā, ATCT  testu un ce ļa slodzes iestat ījumus veic ar dina ­
mometru 2 WD režīmā; bet ja attiec īgais 1. tipa tests tika veikts ar dina ­
mometru 4 WD darbības režīmā, ATCT  testu un ce ļa slodzes iestat ījumus 
veic ar dinamometru 4 WD režīmā. 
3.5. Iepriekš ēja sagatavošana  
Pēc ražotāja piepras ījuma iepriekš ēju sagatavošanu var veikt pie T  reg . 
Motora temperat ūrai jābūt ± 2 °C no iestat ītās temperat ūras 23 °C vai no 
T reg , atkarībā no tā, kura temperat ūra tika izraudz īta iepriekš ējai sagata ­
vošanai.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 696  
3.5.1. Piln ībā ICE  transportl īdzekļus iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar 6. papild ­
pielikuma 2.6. punktu.  
3.5.2.  NOVC-HEV  iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar 8. papildpielikuma 
3.3.1.1. punktu.  
3.5.3.  OVC-HEV  iepriekšēji sagatavo saska ņā ar 8. papildpielikuma 2.1.1. vai 
2.1.2. punktu.  
3.6. Izgarojumu uztveršanas proced ūra 
3.6.1. P ēc iepriekš ējas sagatavošanas un pirms test ēšanas transportl īdzekļus tur 
izgarojumu uztveršanas zon ā, kurā ir šā 6.a papildpielikuma 3.2.2. punkt ā 
aprakstītie apkārtējās vides apst ākļi. 
3.6.2. No iepriekš ējas sagatavošanas pabeigšanas br īža līdz izgarojumu uztver ­ 
šanas proced ūrai T reg temperatūrā, transportl īdzekli drīkst pakļaut citai 
temperatūrai, kas nav  T reg , ne ilgāk par 10 min ūtēm. 
3.6.3. P ēc tam transportl īdzekli tur izgarojumu uztveršanas zon ā tā, lai laiks no 
iepriekšējas sagatavošanas testa beig ām līdz ATCT  testa sākumam b ūtu 
vienāds ar t  soak_ATCT  ar papildu 15 min ūšu pielaidi. P ēc ražotāja piepra­
sījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju t  soak_ATCT  var pagarin āt par 
ne vairāk kā 120 min ūtēm. Tādā gadījumā laika pagarin ājumu izmanto 
šā 6.a papildpielikuma 3.9. punkt ā noteiktajai atdzes ēšanai.  
3.6.4. Izgarojumu uztveršanu veic bez dzes ēšanas ventilatora un ar vis ām virs­
būves daļām tādā pozīcijā, kāda ir paredz ēta parastiem transportl īdzekļa 
novietošanas apst ākļiem. Reģistrē laiku, kas paiet no iepriekš ējas saga­
tavošanas pabeigšanas l īdz ATCT  testa sākšanai.  
3.6.5. P ārvešanu no izgarojumu uztveršanas zonas uz testa telpu veic p ēc 
iespējas īsākā laikā. Transportl īdzekli nedr īkst pakļaut temperat ūrai, 
kas atšķiras no T  reg , ilgāk par 10 min ūtēm. 
3.7. ATCT  tests  
3.7.1. Testa cikls ir piem ērojamais  WLTC , kā attiecībā uz šīs klases transport ­
līdzekli noteikts 1. papildpielikum ā. 
3.7.2. Iev ēro emisiju testa veikšanas proced ūras, kas noteiktas 6. papildpieli ­
kumā pilnībā ICE  transportl īdzekļiem, un kas noteiktas 8. papildpieli ­
kumā NOVC-HEV  transportl īdzekļiem un  OVC-HEV  transportl īdzekļiem 
uzlādi noturoša 1. tipa testa veikšanai, iz ņemot to, ka testa telp ā apkār­
tējās vides apst ākļiem jāatbilst šā 6.a papildpielikuma 3.2.1. punkt ā 
aprakstītajiem apst ākļiem. 
3.7.3. Proti, izp ūtēja emisijas, kas noteiktas ar A7/1. tabulas 1. posmu piln ībā 
ICE transportl īdzekļiem un A8/5. tabulas 2. darb ību HEV  transportl ī­
dzekļiem, ATCT  testā nedrīkst pārsniegt Euro 6 emisiju robežv ērtības, 
kas piem ērojamas test ētajam transportl īdzeklim, k ā noteikts Regulas 
(EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabul ā. 
3.8. Apr ēķini un dokument ācija 
3.8.1. Saimes korekcijas koeficientu  FCF  aprēķina šādi: 
FCF = M  CO2,Treg  / M  CO2,23°  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 697  
kur 
M CO2,23°  ir vidējā CO  2 emisiju masa, kas ieg ūta, veicot visus piem ē­
rojamos 1. tipa testus H transportl īdzeklim 23 °C tempera ­
tūrā, pēc 7. papildpielikuma A7/1. tabulas 3. posma piln ībā 
ICE transportl īdzekļiem un p ēc A8/5. tabulas 3. darb ības 
OVC-HEV  un  NOVC-HEV  transportl īdzekļiem, bet 
neveicot turpm ākas korekcijas, g/km;  
M CO2,Treg  vidējā CO  2 emisiju masa vis ā WLTC  testa cikl ā, kas veikts 
reģionālajā temperat ūrā, pēc 7. papildpielikuma 
A7/1. tabulas 3. posma piln ībā ICE  transportl īdzekļiem 
un pēc A8/5. tabulas 3. darb ības OVC-HE V un  NOVC- 
HEV  transportl īdzekļiem, bet neveicot turpm ākas korek ­
cijas, g/km.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  transportl īdzekļiem 
izmanto 8. papildpielikuma 2. papildin ājumā noteikto K  CO2 
koeficientu.  
Gan M  CO2,23°  , gan M  CO2,Treg  mēra vienam testa transportl īdzeklim.  
FCF  norāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
FCF  noapaļo līdz 4 zīmēm aiz komata.  
3.8.2. CO  2 vērtības katram  ATCT  saimes piln ībā ICE  transportl īdzeklim (k ā 
noteikts š ā 6.a papildpielikuma 2.3. punkt ā) aprēķina ar šādiem vien ā­
dojumiem:  
M CO2,c,5  = M  CO2,c,4  × FCF  
M CO2,p,5  = M  CO2,p,4  × FCF  
kur 
M CO2,c,4  un M  CO2,p,4  ir CO  2 emisiju masa vis ā WLTC, c, un cikla 
posmos, p, kas izriet no iepriekš ējās aprēķināšanas darb ības, g/km;  
M CO2,c,5  un M  CO2,p,5  ir CO  2 emisiju masa vis ā WLTC, c, un cikla 
posmos, p, ietverot  ATCT  korekciju, un to izmanto jebk ādām turpmākām 
korekcijām vai jebk ādiem turpm ākiem aprēķiniem, g/km.  
3.8.3. CO  2 vērtības katram  ATCT  saimes  OVC-HEV  un NOVC-HEV  transport ­
līdzeklim (k ā noteikts š ā 6.a papildpielikuma 2.3. punkt ā) aprēķina ar 
šādiem vien ādojumiem:  
M CO2,CS,c,5  = M  CO2,CS,c,4  × FCF  
M CO2,CS,p,5  = M  CO2,CS,p,4  × FCF  
kur 
M CO2,CS,c,4  un M CO2,CS,p,4  ir CO  2 emisiju masa vis ā WLTC, c, un cikla 
posmos, p, kas izriet no iepriekš ējās aprēķināšanas darb ības, g/km;  
M CO2,CS,c,5  un M CO2,CS,p,5  ir CO  2 emisiju masa vis ā WLTC, c, un cikla 
posmos, p, ietverot  ATCT  korekciju, un to izmanto jebk ādām turpmākām 
korekcijām vai jebk ādiem turpm ākiem aprēķiniem, g/km.  
3.8.4. Ja  FCF  ir mazāks par 1, uzskat āms, ka tas ir vien āds ar viens, ja izmanto 
sliktākā gadījuma pieeju saska ņā ar šā papildpielikuma 4.1. punktu.  
3.9. Atdzes ēšana ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 698  
3.9.1. Testa transportl īdzeklim, kas ir  ATCT  saimes atskaites transportl īdzeklis, 
un visiem  ATCT  saimes interpol ācijas saimes transportl īdzekļiem H 
motora dzes ētāja beigu temperat ūru mēra pēc attiecīgā 1. tipa testa 
izbraukšanas 23 °C temperat ūrā un pēc izgarojumu uztveršanas 23 °C 
temperatūrā laikposm ā t soak_ATCT  ar papildu 15 min ūšu pielaidi. Ilgumu 
mēra, sākot no attiec īgā 1. tipa testa pabeigšanas br īža. 
3.9.1.1. Ja attiec īgajā ATCT  testā t soak_ATCT  tika pagarin āts, izmanto to pašu 
izgarojumu uztveršanas laiku ar papildu 15 min ūšu pielaidi.  
3.9.2. Atdzes ēšanas proced ūru īsteno pēc iespējas ātrāk pēc 1. tipa testa 
pabeigšanas ar ne ilg āk kā ar 20 min ūšu kavēšanos. Izm ērītais izgaro ­
jumu uztveršanas laiks ir laiks starp beigu temperat ūras mērīšanu un 
1. tipa testa beig ām 23 °C temperat ūrā, un to nor āda visās attiecīgajās 
testa lapās. 
3.9.3. P ēdējo 3 stundu vid ējā temperat ūra izgarojumu uztveršanas zon ā ir 
jāatņem no izm ērītās motora dzes ētāja temperat ūras 3.9.1. punkt ā 
noteiktā izgarojumu uztveršanas laika beig ās. To apz īmē ar Δ T_ATCT  , 
kas noapa ļots līdz tuvākajam veselajam skaitlim.  
3.9.4. Ja Δ T_ATCT  ir vienāda ar – 2 °C no testa transportl īdzekļa Δ T_ATCT  vai 
augstāka, uzskat āms, ka š ī interpolācijas saime ietilpst vien ā ATCT  
saimē. 
3.9.5. Visiem  ATCT  saimes transportl īdzekļiem dzes ētāja temperat ūru mēra 
vienā dzesēšanas sist ēmas vietā. Šai vietai j ābūt pēc iespējas tuvāk 
motoram, lai dzes ētāja temperat ūra pēc iespējas reprezentat īvāk rakstu­
rotu motora temperat ūru. 
3.9.6. Izgarojumu uztveršanas zonas temperat ūras mērīšana ir noteikta š ā 
6.a papildpielikuma 3.2.2.2. punkt ā. 
4. M ērījumu procesa alternat īvas 
4.1. Slikt ākā režīma pieeja transportl īdzekļa atdzesēšanā: 
Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātāja iestādes atļauju šā 
6.a papildpielikuma 3.6. punkt ā minēto pasākumu viet ā atdzesēšanai 
var izmantot 1. tipa testa proced ūru. Šim nol ūkam:  
a) piemēro 6. papildpielikuma 2.7.2. punkta noteikumus, k ā arī papildu 
prasību, ka minim ālais izgarojumu uztveršanas laiks ir 9 stundas;  
b) pirms  ATCT  testa sākšanas motora temperat ūrai ir jābūt ± 2 °C no 
iestatījuma punkta T  reg . Šo temperat ūru ietver vis ās attiecīgajās testa 
lapās. Šajā gadījumā visiem saimes transportl īdzekļiem var izlaist 
atdzesēšanas pas ākumus, kas nor ādīti šā 6.a papildpielikuma 
3.9. punkt ā, un motora nodal ījuma izol ācijas kritērijus.  
Šo alternat īvu nevar izmantot, ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar akt īvo 
siltuma uzglab āšanas ierīci. 
Ja izmanto šo pieeju, to nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 699  
4.2. ATCT  saime, kur ā ietilpst viena interpol ācijas saime  
Gadījumā, ja ATCT  saimē ietilpst tikai viena interpol ācijas saime, var 
izlaist šā 6.a papildpielikuma 3.9. punkt ā noteiktos atdzes ēšanas pas ā­
kumus. To nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  
4.3. Alternat īvi motora temperat ūras mērījumi 
Ja nav iesp ējams izm ērīt dzesēšanas šķidruma temperat ūru, pēc ražotāja 
pieprasījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju var izmantot motora 
eļļas temperat ūru, nevis dzes ēšanas šķidruma temperat ūru, veicot š ā 
6.a papildpielikuma 3.9. punkt ā minētos atdzes ēšanas pas ākumus. Š ādā 
gadījumā visiem saimes transportl īdzekļiem izmanto motora e ļļas tempe­
ratūru. 
Ja izmanto šo proced ūru, to nor āda visos attiec īgajos testa zi ņojumos.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 700  
6.b papildpielikums  
CO  2 rezultātu korekcija attiec ībā pret mērķa ātrumu un att ālumu  
1. Visp ārīgi 
Šajā 6.b papildpielikum ā ir sniegti konkr ēti noteikumi saist ībā ar CO  2 testa 
rezultātu korekciju, ņemot vērā pielaides, kas attiecas uz m ērķa ātrumu un 
attālumu.  
Šis 6.b papildpielikums attiecas tikai uz piln ībā ICE  transportl īdzekļiem. 
2. Transportl īdzekļa ātruma mērījumi 
2.1. Ar m ērījumu frekvenci 10 Hz nosaka faktisko/izm ērīto ātrumu (v  mi ; km/h), 
ko iegūst dinamometrisk ā stenda ru ļļa ātruma, kā arī faktisko laiku, kas 
atbilst faktiskajam ātrumam.  
2.2. Mērķa ātrumu (v  i ; km/h) starp laika punktiem 1. papildpielikuma 
A1/1.–A1/12. tabul ās nosaka ar line ārās interpol ācijas metodi 10 Hz 
frekvencē. 
3. Korekciju proced ūra 
3.1. Rite ņu faktiskās/izmērītās un mērķa jaudas apr ēķināšana 
Jaudu un sp ēku uz rite ņiem, kas izriet no m ērķa un faktisk ā/izmērītā 
ātruma, apr ēķina, izmantojot š ādus vienādojumus:  
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a i 
P i ¼ F i Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
F mi ¼ f 0 þ f 1 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a mi 
P mi ¼ F mi Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
a i ¼ ðV i Ä V iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
a mi ¼ ðVm  i Ä Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kur: 
F i ir mērķa braukšanas sp ēks laikposm ā no (i – 1) l īdz (i), N;  
F mi ir faktiskais/izm ērītais braukšanas sp ēks laikposm ā no (i – 1) 
līdz (i), N;  
P i ir mērķa jauda laikposm ā no (i – 1) l īdz (i), kW;  
P mi ir faktisk ā/izmērītā jauda laikposm ā no (i – 1) l īdz (i), kW;  
f 0 , f 1 , f 2 ir ceļa slodzes koeficienti, kas ņemti no 4. papildpielikuma, N, 
N/(km/h), N/(km/h)  2 ; 
V i ir mērķa ātrums laik ā (i); km/h;  
Vm  i ir faktiskais/izm ērītais ātrums laik ā (i); km/h;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 701  
TM ir transportl īdzekļa testa masa, kg;  
m r ir rotējošo sast āvdaļu ekvivalent ā faktiskā masa saska ņā ar 
4. papildpielikuma 2.5.1. punktu, kg;  
a i ir mērķa paātrinājums laikposm ā no (i – 1) l īdz (i), m/s  2 ; 
a mi ir faktiskais/izm ērītais paātrinājums laikposm ā no (i – 1) l īdz 
(i), m/s  2 ; 
t i ir laiks, s.  
3.2. Nākamajā posmā aprēķina sākotnējo P  OVERRUN,1  , izmantojot š ādu vienā­
dojumu:  
P OVERRUN,1  = – 0,02 × P  RATED  
kur: 
P OVERRUN,1  ir sākotnējā pārsnieguma jauda, kW;  
P RATED  ir transportl īdzekļa nominālā jauda, kW.  
3.3. Visas apr ēķinātās P i un P mi vērtības, kas ir zem ākas par P  OVERRUN,1  , 
iestata uz P  OVERRUN,1  , lai nebūtu negatīvu vērtību, kas neattiecas uz CO  2 
emisijām. 
3.4. Vērtības P m,j aprēķina katram atseviš ķam WLTC posmam, izmantojot š ādu 
vienādojumu:  
P m;j ¼ X  t end 
t 0 P mi=n 
kur: 
P m,j ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda apl ūkotajā posmā (j), kW;  
P mi ir faktiskā/izmērītā jauda laikposm ā no (i-1) l īdz (i), kW;  
t 0 ir laiks attiec īgā posma (j) s ākumā, s; 
t end ir laiks attiec īgā posma (j) beig ās s; 
n ir laika posmu skaits apl ūkotajā posmā; 
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
3.5. Vid ējās RCB  koriģētās CO  2 masas emisijas (g/km) katram piem ērojamajam  
WLTC  posmam izsaka g/s m ērvienībās saskaņā ar šādu vienādojumu:  
M CO2;j ¼ M CO2;RCB;j Ü d m;j 
t j 
kur: 
M CO2,j ir vidējā CO  2 emisiju masa posm ā (j), g/s;  
M CO2,RCB,j ir CO  2 emisiju masa no 7. papildpielikuma A7/1. tabulas 
1. darbības aplūkotajam  WLTC  posmam (j), kas kori ģēta 
saskaņā ar 6. papildpielikuma 2. papildin ājumu un kur ā 
ņemta vērā prasība piemērot RCB  korekciju, neizv ērtējot 
korekcijas krit ēriju c;  
d m,j ir faktiskais/izm ērītais aplūkotā posma (j) att ālums, km;  
t j ir aplūkotā posma (j) ilgums, s.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 702  
3.6. Nākamajā posmā šī CO  2 emisiju masa (g/s), kas attiecas uz katru WLTC 
posmu, korel ē ar vidējām P m,j1 vērtībām, kas apr ēķinātas saska ņā ar šā 
6.b papildpielikuma 3.4. punktu.  
Vispiemērotākos datus apr ēķina, izmantojot maz āko kvadr ātu regresijas 
metodi. Š īs regresijas l īnijas ( Veline  līnija) piem ērs ir sniegts A6.b/1. att ēlā. 
A6.b/1. att ēls 
Veline  lineārās regresijas piem ērs.
 
3.7. Konkr ēta transportl īdzekļa Veline  vienādojums-1, kas apr ēķināts šā 
6.b papildpielikuma 3.6. punkt ā, nosaka CO  2 emisiju (g/s) apl ūkotajā 
posmā (j) korel āciju ar vid ējo izmērīto jaudu uz riteni šaj ā pašā posmā 
(j), un to izsaka ar š ādu vienādojumu:  
M CO2,j = (k  v,1 × P m,j1 ) + D  v,1 
kur: 
M CO2,j ir vidējā CO  2 emisiju masa posm ā (j), g/s;  
P m,j1 ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda apl ūkotajā posmā (j), kas apr ē­ 
ķināta, izmantojot P  OVERRUN,1  , kW;  
k v,1 ir Veline  vienādojuma-1 sl īpums, g CO  2 /kWs;  
D v,1 ir Veline  vienādojuma-1 konstante, g CO  2 /s. 
3.8. Nākamajā posmā aprēķina otro P  OVERRUN,2  , izmantojot š ādu vienādojumu:  
P OVERRUN,2  = – D  v,1 / k v,1 
kur: 
P OVERRUN,2  ir otrā pārsnieguma jauda, kW;  
k v,1 ir Veline  vienādojuma-1 sl īpums, g CO  2 /kWs;  
D v,1 ir Veline  vienādojuma-1 konstante, g CO  2 /s. 
3.9. Visas š ā 6.b papildpielikuma 3.1. punkt ā aprēķinātās P i un P mi vērtības, 
kas ir zem ākas par P  OVERRUN,2  , iestata uz P  OVERRUN,2  , lai nebūtu negatīvu 
vērtību, kas neattiecas uz CO  2 emisijām. 
3.10. Katram atseviš ķam WLTC  posmam atkal apr ēķina P m,j2 vērtības, izman ­
tojot šā 6.b papildpielikuma 3.4. punkt ā sniegtos vien ādojumus.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 703  
3.11. Apr ēķina jaunu konkr ēta transportl īdzekļa Veline  vienādojumu-2, izman ­
tojot 6.b papildpielikuma 3.6. punkt ā aprakstīto mazāko kvadrātu regresijas 
metodi.  Veline  vienādojumu-2 izsaka ar š ādu vienādojumu:  
M CO2,j = (k  v,2 × P m,j2 ) + D  v,2 
kur: 
M CO2,j ir vidējā CO  2 emisiju masa posm ā (j), g/s;  
P m,j2 ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda apl ūkotajā posmā (j), kas apr ē­ 
ķināta, izmantojot P  OVERRUN,2  , kW;  
k v,2 ir Veline  vienādojuma-2 sl īpums, g CO  2 /kWs;  
D v,2 ir Veline  vienādojuma-2 konstante, g CO  2 /s. 
3.12. Nākamajā posmā katram atseviš ķam WLTC posmam apr ēķina P i,j vērtības, 
kas izriet no m ērķa ātruma profila, izmantojot š ādu vienādojumu:  
P i;j2 ¼ X  t end 
t 0 P i;2=n 
kur: 
P i,j2 ir vidējā mērķa jauda apl ūkotajā posmā (j), kas apr ēķināta, izman ­
tojot P  OVERRUN,2  , kW;  
P i,2 ir mērķa jauda laikposm ā no (i-1) l īdz (i), kas apr ēķināta, izmantojot 
P OVERRUN,2  , kW;  
t 0 ir laiks attiec īgā posma (j) s ākumā, s; 
t end ir laiks attiec īgā posma (j) beig ās s; 
n ir laika posmu skaits apl ūkotajā posmā; 
j ir attiec īgā WLTC posma indeksa skaitlis.  
3.13. Pēc tam apr ēķina posma (j) CO  2 emisiju masas deltu, kas izteikta g/s, 
izmantojot š ādu vienādojumu:  
ΔCO  2,j = k  v,2 × (P i,j2 – P m,j2 ) 
kur: 
ΔCO  2,j posma (j) CO  2 emisiju masu delta, g/s;  
k v,2 ir Veline  vienādojuma-2 sl īpums, g CO  2 /kWs;  
P i,j2 ir vidējā mērķa jauda apl ūkotajā posmā (j), kas apr ēķināta, 
izmantojot P  OVERRUN,2  , kW;  
P m,j2 ir vidējā faktiskā/izmērītā jauda apl ūkotajā posmā (j), kas apr ē­ 
ķināta, izmantojot P  OVERRUN,2  , kW;  
j ir apl ūkotais posms (j), kas var b ūt cikla posms vai viss cikls.  
3.14. Gal īgās CO  2 emisijas masas posm ā (j), kas kori ģētas, ņemot vērā attālumu 
un ātrumu, apr ēķina ar šādu vienādojumu:  
M CO2;j;2b ¼ Í 
ΔCO  2;j þ M CO2;j;1 Ü d m;j 
t j Î 
Ü t j=d i;j 
kur: 
M CO2,j,2,b ir CO  2 emisijas masas posm ā (j), kas kori ģētas, ņemot vērā 
attālumu un ātrumu, g/km;  
M CO2,j,1 ir CO  2 emisijas masas no posma (j) 1. darb ības, sk. 7. papild ­
pielikuma A7/1/ tabulu, g/km;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 704  
ΔCO  2,j posma (j) CO  2 emisiju masu delta, g/s;  
t j ir aplūkotā posma (j) ilgums, s;  
d m,j ir faktiskais/izm ērītais aplūkotā posma (j) att ālums, km;  
d i,j ir attiecīgā posma (j) m ērķa attālums, km;  
j ir apl ūkotais posms (j), kas var b ūt cikla posms vai viss 
cikls.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 705  
7. papildpielikums  
Aprēķini 
1. Visp ārējas prasības 
1.1. Apr ēķini, kuri attiecas tieši uz hibr īdiem transportl īdzekļiem, trans ­
portlīdzekļiem, kas ir tikai elektrotransportl īdzekļi, un saspiesta 
ūdeņraža ar degvielas elementiem darbin āmiem transportl īdzek­ 
ļiem, ir aprakst īti 8. papildpielikum ā. 
▼M3 
Testa rezult ātu pakāpeniska apr ēķinu proced ūra ir aprakst īta 
8. papildpielikuma 4. punkt ā. 
▼B 
1.2. Šaj ā papildpielikum ā aprakstītos aprēķinus izmanto transportl ī­
dzekļiem ar sadedzes dzin ējiem.  
1.3. Testa rezult ātu noapaļošana  
1.3.1. Apr ēķinu starpposma darb ības nenoapa ļo. 
1.3.2.. Gal īgos kritērija emisiju rezult ātus noapa ļo līdz tādam pašam deci ­
mālzīmju skaitam, k āds izmantots piem ērojamajā emisijas stan ­
dartā, paturot vienu papildu z īmīgo ciparu.  
1..3.3. NO  x korekcijas koeficientu, KH, noapa ļo līdz divām zīmēm aiz 
komata.  
1.3.4. Atš ķaidīšanas koeficientu, DF, noapa ļo līdz divām zīmēm aiz 
komata.  
1.3.5. Saist ībā ar inform āciju, kas nav saist īta ar standartiem, pie ņem 
kompetentu inženiertehnisko spriedumu.  
1.3.6. CO  2 un degvielas pat ēriņa rezultātu noapaļošana ir aprakst īta šā 
papildpielikuma 1.4. punkt ā. 
1.4. ►M3 Galīgo testa rezult ātu pakāpeniska apr ēķinu proced ūra 
attiecībā uz transportl īdzekļiem ar iekšdedzes motoriem ◄ 
Rezultātus aprēķina A7/1. tabul ā norādītajā secībā. Reģistrē visus 
attiecināmos rezult ātus slejā “Rezultāts”. Slejā “Process” ir nor ā­
dīti punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu 
aprēķini. 
Šajā tabulā vienādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenkla ­
tūru: 
c pilns piem ērojamais cikls;  
p katrs piem ērojamais cikla posms;  
i katrs piem ērojamais krit ērija emisijas komponents bez CO  2 ; 
CO  2 CO  2 emisijas.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 706  
A7/1. tabula  
Galīgo testa rezult ātu aprēķināšanas proced ūra 
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
6. papildpie- 
likums  Faktiskie testa 
rezultāti Emisiju masa 
Saskaņā ar šā papildpielikuma 
3.–3.2.2. punktu  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1 
1. darbības 
rezultāts M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Kombinētā cikla vērtību aprēķi­
nāšana: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
kur: 
M i/CO2,c,2  ir emisiju rezult āti visā 
ciklā; 
d p ir cikla posmos p nobrauktie 
attālumi.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Rezultāts 1. 
un 2. darb ība M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  CO  2 rezultātu korekcija attiec ībā 
pret mērķa ātrumu un att ālumu. 
6.b papildpielikums 
Piezīme. Tā kā attālums arī ir 
koriģēts, sākot no š ā aprēķina 
posma, visas atsauces uz 
nobraukto att ālumu interpret ē kā 
atsauci uz m ērķa attālumu.  M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km.  2.b 
2.b darbības 
rezultāts M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km.  RCB korekcija 
6. papildpielikuma 2. 
papildinājums  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Rezultāts 2. 
un 3. darb ība M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Emisiju testa proced ūra visiem 
transportl īdzekļiem, kas apr īkoti 
ar periodiski re ģenerējošām 
sistēmām, K  i . 
6. papildpielikuma 1. papildin ā­
jums 
M i,c,4 = K  i × M  i,c,2 
vai 
M i,c,4 = K  i + M  i,c,2 
un 
M CO2,c,4  = K  CO2 × M  CO2,c,3  
vai 
M CO2,c,4  = K  CO2 + M  CO2,c,3  
Pieskaitāmo nobīdes vai piereizi ­
nāmie koeficienti, kas j āizmanto 
saskaņā ar K  i noteikšanu.  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4.a ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 707  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
Ja K  i nav piem ērojams: 
M i,c,4 = M  i,c,2 
M CO2,c,4  = M  CO2,c,3  
3. un 4.a 
darbības 
rezultāts M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ja K  i ir piemērojams, j āsaskaņo 
CO  2 posma vērtības ar kombin ētā 
cikla vērtību: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  ×AF  Ki 
katram cikla posmam p; 
kur: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ja K  i nav piem ērojams: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  M CO2,p,4  , g/km.  4.b  
4. darbības 
rezultāts M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT  korekcija saska ņā ar 6.a 
papildpielikuma 3.8.2. punktu. 
Nolietošan ās koeficienti, kas 
aprēķināti saskaņā ar VII pieli ­
kumu un piem ēroti krit ērija 
emisiju v ērtībām. M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
Viena testa 
rezultāts 
5. darbības 
rezultāts Katram testam: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Testu vid ējās vērtības iegūšana 
un paziņotā vērtība. 
6. papildpielikuma 1.2–1.2.3. 
punkts  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/ 
km. 6 
6. darbības 
rezultāts M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Posma vērtību saskaņošana. 
6. papildpielikuma 1.2.4. punkts 
un: 
M CO2,c,7  = M  CO2,c,declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
6. un 7. 
darbības 
rezultāti M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Degvielas pat ēriņa aprēķināšana. 
Šā papildpielikuma 6. punkts. 
Degvielas pat ēriņu atsevišķi aprē­ 
ķina piemērojamam ciklam un t ā 
posmiem. Šim nol ūkam: 
a) izmanto piem ērojamā posma 
vai cikla CO  2 vērtības; 
b) izmanto krit ērija emisijas vis ā 
ciklā. 
un: 
M i,c,8 = M  i,c,6 
M CO2,c,8  = M  CO2,c,7  
M CO2,p,8  = M  CO2,p,7  FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
Testa trans ­
portlīdzekļa 
1. tipa testa 
rezultāts. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 708  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
8. posms  Katram testa 
transportl īdze­
klim H un L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Ja papildus testa transportl īdze­
klim H test ē testa transportl ī­
dzekli L, par krit ērija emisijas 
vērtības rezult ātu uzskata liel āko 
no abām vērtībām un to apz īmē 
ar M  i,c . 
Kombinētu THC+NOx emisiju 
gadījumā jāizmanto liel ākā 
summas v ērtība vai nu saist ībā 
ar VH, vai VL. 
pretējā gadījumā, ja transportl ī­
dzeklis L netika test ēts: 
M i,c = M  i,c,8 
Attiecībā uz CO  2 un degvielas 
patēriņu izmanto v ērtības, kas 
iegūtas 8. posm ā, un CO  2 
vērtības noapa ļo līdz divām 
zīmēm aiz komata, savuk ārt 
degvielas pat ēriņa (FC) vērtības 
noapaļo līdz trim z īmēm aiz 
komata.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
testēts: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
Interpolā­
cijas saimes 
rezultāts. 
Galīgais 
kritērija 
emisiju 
rezultāts. 
9. darbība M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/ 
100 km; 
un ja transport ­
līdzeklis L tika 
testēts: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Degvielas pat ēriņa un CO  2 aprē­ 
ķini atseviš ķiem transportl īdzek­ 
ļiem interpol ācijas saim ē. 
Šā papildpielikuma 3.2.3. punkts. 
CO  2 emisijas ir j āizsaka gramos 
uz kilometru (g/km), noapa ļojot 
līdz tuv ākajam veselajam 
skaitlim. 
Degvielas pat ēriņu noapaļo līdz 
vienai zīmei aiz komata un izsaka 
l/100 km.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC p,ind , l/100 km.  10 
Atsevišķa 
transportl ī­
dzekļa rezul­
tāts 
Galīgā CO  2 
un degvielas 
patēriņa 
rezultāts. 
▼B 
2. Atš ķaidīto atgāzu tilpuma noteikšana  
2.1. Tilpuma apr ēķināšana main īgas atšķaidīšanas ier īcei, kas sp ēj 
darboties ar nemain īgu vai main īgu plūsmas ātrumu  
▼M3 
Tilpuma pl ūsmu mēra nepārtraukti. Kop ējo tilpumu m ēra visā 
testa laikā. 
_______  
▼B 
2.2. Tilpuma apr ēķināšana main īgas atšķaidīšanas ierīcei, kas izmanto 
tilpumsūkni 
2.2.1. Tilpumu apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
V ¼ V 0 Ü N 
kur: 
V ir atš ķaidītās gāzes tilpums litros uz testu (pirms kori ģēšanas);  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 709  
V 0 ir gāzes tilpums, ko pieg ādā tilpumsūknis testa apst ākļos, 
litros uz vienu s ūkņa apgriezienu;  
N ir apgriezienu skaits uz testu.  
2.2.1.1. Tilpuma kori ģēšana attiec ībā pret standarta apst ākļiem 
Atšķaidītās atgāzes tilpumu, V, kori ģē attiecībā pret standarta 
apstākļiem saska ņā ar šādu vienādojumu: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
kur: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B ir barometriskais spiediens testa telp ā, kPa;  
P 1 ir starpība starp spiedienu pie tilpums ūkņa ieplūdes atveres 
un apkārtējās vides barometrisko spiedienu, kPa;  
T p ir vidējā aritmētiskā temperat ūra atšķaidītajai atgāzei, kas 
ieplūst tilpums ūknī testa laik ā, kelvini (K).  
3. Emisiju masa  
3.1. Visp ārējas prasības 
3.1.1. Pie ņemot, ka nav nek ādas saspiežam ības ietekmes, visas dzin ēja 
ieplūdes, sadedzes un izpl ūdes procesos iesaist ītās gāzes var 
uzskatīt par ideālo gāzi saskaņā ar Avogadro  hipotēzi. 
3.1.2. Testa laik ā transportl īdzekļa izvadīto gāzveida savienojumu masu 
M nosaka, reizinot attiec īgās gāzes tilpuma koncentr āciju un 
atšķaidītās atgāzes tilpumu, pien ācīgi ņemot vērā turpmāk norā­
dītos blīvumus nomin ālos apstākļos, proti, pie 273,15 K (0 °C) un 
101,325 kPa:  
oglekļa monoks īds (CO);  ρ ¼ 1,25g =l 
oglekļa dioksīds (CO  2 ); ρ ¼ 1,964g =l 
ogļūdeņraži: 
benzīns (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ), ρ ¼ 0,646g =l 
dīzeļdegviela (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ), ρ ¼ 0,625g =l 
sašķidrinātā naftas gāze (C  1 H 2.525 ), ρ ¼ 0,649g =l 
dabasgāze/biomet āns (CH  4 ), ρ ¼ 0,716g =l 
etanols (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ); ρ ¼ 0,934g =l 
slāpekļa oksīdi (NO  x ). ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 710  
Blīvums  NMHC  masas apr ēķiniem ir vien āds ar visu og ļūdeņražu 
blīvumu pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa un atkar īgs no 
degvielas. Bl īvums prop āna masas apr ēķiniem (skatiet 5. papild ­
pielikuma 3.5. punktu) ir 1,967 g/l standarta apst ākļos. 
Ja degvielas veids nav uzskait īts šajā punktā, šīs degvielas 
blīvumu apr ēķina ar vien ādojumu š ā papildpielikuma 3.1.3. 
punktā. 
3.1.3. Visu og ļūdeņražu blīvuma apr ēķināšanas visp ārējais vienādojums 
katrai etalondegvielai ar vid ējo sastāvu — C  X H Y O Z — ir šāds: 
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
kur: 
ρ THC ir visu og ļūdeņražu un nemet āna ogļūdeņražu blīvums, g/l;  
MW  C ir oglekļa molmasa (12,011 g/mol);  
MW  H ir ūdeņraža molmasa (1,008 g/mol);  
MW  O ir skābekļa molmasa (15,999 g/mol);  
V M ir ideālās gāzes molārais tilpums pie 273,15 K (0 °C) un 
101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C ir ūdeņraža un oglek ļa attiecība konkr ētai degvielai 
C X H Y O Z ; 
O/C ir sk ābekļa un oglek ļa attiecība konkr ētai degvielai 
C X H Y O Z . 
3.2. Emisiju masas apr ēķināšana 
3.2.1. G āzveida savienojumu emisiju masu uz cikla posmu apr ēķina ar 
šādu vienādojumu: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
kur: 
M i ir savienojuma i emisiju masa test ā vai posm ā, g/km;  
V mix ir atšķaidītās atgāzes tilpums test ā vai posm ā, kas izteikts 
litros uz testu/posmu un kori ģēts atbilstoši standarta apst āk­ 
ļiem (273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa);  
ρ i ir savienojuma i bl īvums gramos uz litru pie standarta 
temperatūras un spiediena (273,15 K (0 °C) un 
101,325 kPa);  
KH ir mitruma korekcijas koeficients, kas piem ērojams tikai 
slāpekļa oksīdu NO  2 un NO  x emisiju masai test ā vai 
posmā; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 711  
C i ir savienojuma i koncentr ācija (testā vai posm ā) atšķaidī­
tajā atgāzē, kas izteikta ppm un kori ģēta ar savienojuma i 
daudzumu atš ķaidīšanas gais ā; 
d ir att ālums, kas nobraukts piem ērojamā WLTC , km;  
n ir piem ērojamā WLTC  posmu skaits.  
3.2.1.1. G āzveida savienojuma koncentr āciju atšķaidītajā atgāzē koriģē ar 
gāzveida savienojuma daudzumu atš ķaidīšanas gais ā, izmantojot 
šādu vienādojumu 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
kur: 
C i ir gāzveida savienojuma i koncentr ācija atšķaidītajā atgāzē, 
kas koriģēta ar gāzveida savienojuma i daudzumu atš ķaidī­ 
šanas gais ā, ppm;  
C e ir gāzveida savienojuma i izm ērītā koncentr ācija atšķaidītajā 
atgāzē, ppm;  
C d ir gāzveida savienojuma i koncentr ācija atšķaidīšanas gais ā, 
ppm;  
DF ir atš ķaidīšanas koeficients.  
3.2.1.1.1. Atš ķaidīšanas koeficientu DF apr ēķina ar vien ādojumu attiec īgajai 
degvielai:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 benzīnam (E10);  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dīzeļdegvielai (B7);  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 sašķidrinātajai naftas g āzei; 
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dabasgāzei/biomet ānam;  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanolam (E85);  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 ūdeņradim.  
Attiecībā uz ūdeņraža vien ādojumu:  
C H2O ir H  2 O koncentr ācija atšķaidītajā atgāzē parauga mais ā, 
kas izteikta % no tilpuma;  
C H2O-DA  ir H  2 O koncentr ācija atšķaidīšanas gais ā, % no 
tilpuma;  
C H2 ir H  2 koncentrācija atšķaidītajā atgāzē parauga mais ā, 
ppm.  
Ja degvielas veids nav uzskait īts šajā punktā, šīs degvielas DF 
aprēķina ar vien ādojumiem š ā papildpielikuma 3.2.1.1.2. punkt ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 712  
Ja ražotājs izmanto DF, kas attiecas uz vair ākiem posmiem, ražo ­
tājam ir jāaprēķina degvielas pat ēriņš, izmantojot g āzveida savie ­
nojumu vid ējo koncentr āciju attiec īgajos posmos.  
Gāzveida savienojuma vid ējo koncentr āciju aprēķina ar š ādu 
vienādojumu:  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
kur: 
C i ir gāzveida savienojuma vid ējā koncentr ācija; 
C i,phase  ir katra posma koncentr ācija; 
V mix,phase  ir attiecīgā posma V  mix . 
3.2.1.1.2. Atš ķaidīšanas koeficienta DF apr ēķināšanas visp ārējais vienādo­
jums katrai etalondegvielai ar vid ējo aritmētisko sast āvu — 
C x H y O z — ir šāds: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
kur: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 ir CO  2 koncentrācija atšķaidītajā atgāzē paraugu mais ā, kas 
izteikta % no tilpuma;  
C HC ir HC koncentr ācija atšķaidītajā atgāzē paraugu mais ā, ko 
izsaka kā oglekļa ekvivalenta ppm;  
C CO ir CO koncentr ācija atšķaidītajā atgāzē paraugu mais ā, 
ppm.  
3.2.1.1.3. Met āna mērīšana 
3.2.1.1.3.1. Met āna mērīšanai ar  GC-FID NMHC  aprēķina ar šādu vienādo­
jumu: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
kur: 
C NMHC  ir NMHC  koriģētā koncentr ācija atšķaidītajā atgāzē, kas 
izteikta k ā oglekļa ekvivalenta ppm;  
C THC ir THC  koncentr ācija atšķaidītajā atgāzē, kas izteikta k ā 
oglekļa ekvivalenta ppm un kori ģēta atbilst īgi THC  
daudzumam atš ķaidīšanas gais ā; 
C CH4 ir C  CH4 koncentrācija atšķaidītajā atgāzē, kas izteikta k ā 
oglekļa ekvivalenta ppm un kori ģēta atbilst īgi CH  4 
daudzumam atš ķaidīšanas gais ā; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 713  
Rf CH4 ir FID  reakcijas koeficients attiec ībā pret met ānu, kā 
noteikts un aprakst īts 5. papildpielikuma 
5.4.3.2. punkt ā. 
3.2.1.1.3.2. Met āna mērīšanai ar  NMC-FID NMHC  aprēķināšana ir atkar īga no 
kalibrēšanas gāzes/metodes, ko izmanto nulles/kalibr ēšanas kori ­ 
ģēšanai.  
THC  mērīšanai izmantoto  FID  (bez  NMC ) parastā veidā kalibrē ar 
propānu/gaisu.  
FID kalibrēšanai virkn ē ar NMC  ir pieļaujamas š ādas metodes:  
a) kalibrēšanas gāze, kas sast āv no prop āna/gaisa, nepl ūst caur 
NMC;  
b) kalibrēšanas gāze, kas sast āv no metāna/gaisa, pl ūst caur NMC.  
Ļoti ieteicams kalibr ēt metāna FID  ar metānu/gaisu, kas pl ūst caur  
NMC . 
Šā punkta a) apakšpunkta gad ījumā CH  4 un NMHC  koncentr āciju 
aprēķina ar šādiem vien ādojumiem:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Ja R  fCH4 < 1,05, to var neiek ļaut minētajā vienādojumā attiecībā 
uz C  CH4 . 
Šā punkta b) apakšpunkta gad ījumā CH  4 un NMHC  koncentr āciju 
aprēķina ar šādiem vien ādojumiem:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
kur: 
C HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija ar parauga g āzi, kas pl ūst cauri 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  ir HC koncentr ācija ar parauga g āzi, kas apiet NMC, 
ppm C;  
R fCH4 ir metāna reakcijas koeficients, k ā noteikts 5. papild ­
pielikuma 5.4.3.2. punkt ā; 
E M ir metāna efektivit āte, kā noteikts š ā papildpielikuma 
3.2.1.1.3.3.1. punkt ā; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 714  
E E ir etāna efektivit āte, kā noteikts š ā papildpielikuma 
3.2.1.1.3.3.2. punkt ā. 
Ja R  fCH4 < 1,05, to š ā punkta b) apakšpunkta gad ījumā var neie­
kļaut minētajā vienādojumā attiecībā uz C  CH4 un C  NMHC  . 
▼B 
3.2.1.1.3.3. Nemet āna frakcijas atdal ītāja (NMC ) konversijas efektivit āte 
NMC  izmanto, lai no parauga g āzes atdalītu nemetāna ogļūdeņ­
ražus, oksid ējot visus og ļūdeņražus, izņemot met ānu. Ideālā gadī­
jumā metāna konversija ir 0 %, un citiem og ļūdeņražiem, ko 
pārstāv etāns, tā ir 100 %. Lai prec īzi izmērītu NMHC , nosaka 
abas efektivit ātes vērtības un tās izmanto  NMHC  emisiju apr ēķi­
nāšanai.  
3.2.1.1.3.3.1. Met āna konversijas efektivit āte, E  M 
Metānam/gaisa kalibr ēšanas gāzei liek pl ūst uz  FID  caur  NMC , un 
apejot  NMC ; abas koncentr ācijas reģistrē. Efektivit āti nosaka ar 
šādu vienādojumu: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kur: 
C HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija, CH  4 plūstot caur  NMC , ppm 
C; 
C HC(w/oNMC)  ir HC koncentr ācija, CH  4 apejot  NMC , ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Et āna konversijas efektivit āte, E  E 
Etānam/gaisa kalibr ēšanas gāzei liek pl ūst uz  FID  caur  NMC , un 
apejot  NMC ; abas koncentr ācijas reģistrē. Efektivit āti nosaka ar 
šādu vienādojumu: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kur: 
C HC(w/NMC)  ir HC koncentr ācija, C  2 H 6 plūstot caur  NMC , ppm 
C; 
C HC(w/oNMC)  ir HC koncentr ācija, C  2 H 6 apejot  NMC , ppm C.  
Ja etāna NMC  konversijas efektivit āte ir 0,98 vai liel āka, visiem 
turpmākiem aprēķiniem E  E nosaka 1 v ērtībā. 
3.2.1.1.3.4. Ja met āna FID  kalibrē caur atdal ītāju, E  M ir 0. 
▼M3 
Vienādojums C  CH4 aprēķināšanai 3.2.1.1.3.2. punkt ā (b) apakšpun ­
kta gadījums) šaj ā papildpielikum ā kļūst šāds: ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 715  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Vienādojums C  NMHC  aprēķināšanai šā papildpielikuma 3.2.1.1.3.2. 
punktā (b) apakšpunkt ā) kļūst šāds: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Blīvums, ko izmanto  NMHC  masas apr ēķiniem, ir vien āds ar visu 
ogļūdeņražu blīvumu pie 273,15 K (0 °C) un 101,325 kPa un ir 
atkarīgs no degvielas.  
3.2.1.1.4. Pl ūsmas svērtās vidējās aritmētiskās koncentr ācijas aprēķināšana 
Turpmāk izklāstīto metodi piem ēro tikai tādām CVS  sistēmām, kas 
nav aprīkotas ar siltummaini, vai  CVS  sistēmām ar siltummaini, 
kurš neatbilst 5. papildpielikuma 3.3.5.1. punktam.  
Ja CVS  plūsmas ātrums qvcvs testa laik ā mainās par vair āk nekā ± 
3 % no vid ējā aritmētiskā plūsmas ātruma, visiem nep ārtraukta­
jiem atšķaidīšanas mērījumiem, tostarp  PN , izmanto pl ūsmas 
svērto vidējo aritmētisko vērtību: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
kur: 
C e ir plūsmas svērtā vidējā aritmētiskā koncentr ācija; 
qvcvs(i) ir  CVS  plūsmas ātrums laik ā t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) ir koncentr ācija laikāt ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt paraugu ņemšanas interv āls, s;  
V kop ējais CVS  tilpums, m  3 . 
3.2.1.2. NO  x mitruma korekcijas koeficienta apr ēķināšana 
Lai koriģētu mitruma ietekmi uz sl āpekļa oksīdu rezult ātiem, 
piemēro šādus aprēķinus: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
kur: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
un: 
H ir īpatnējais mitrums, ko izsaka ūdens tvaika gramos uz kilo ­
gramu sausa gaisa;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 716  
R a ir apkārtējā gaisa relat īvais mitrums, %;  
P d ir piesātināta tvaika spiediens vides temperat ūrā, kPa;  
P B ir atmosfēras spiediens telp ā, kPa.  
KH koeficientu apr ēķina katram testa cikla posmam.  
Vides temperat ūru un relat īvo mitrumu nosaka k ā katra posma 
laikā nepārtraukti m ērītu vērtību vidējo aritmētisko vērtību. 
3.2.2. Kompresijaizdedzes dzin ēju HC emisiju masas noteikšana  
3.2.2.1. Vid ējo aritmētisko HC koncentr āciju, ko izmanto, lai noteiktu HC 
emisiju masu no kompresijaizdedzes dzin ējiem, aprēķina ar šādu 
vienādojumu:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
kur: 
R t 2 
t 1 C HC dt ir testā apsildāma FID  vērtību integrālis (t  1 to t  2 ); 
C e ir HC koncentr ācija, kas izm ērīta atšķaidītajās atgāzēs, 
izteikta ppm no C  i un ar ko aizvieto C  HC visos attie ­
cīgajos vien ādojumos.  
3.2.2.1.1. HC koncentr āciju atšķaidīšanas gais ā nosaka no atš ķaidīšanas 
gaisa maisiem. Korekcijas veic saska ņā ar šā papildpielikuma 
3.2.1.1. punktu.  
3.2.3. Degvielas pat ēriņa un CO  2 aprēķini atseviš ķiem transportl īdzek­ 
ļiem interpol ācijas saim ē 
▼M3 
3.2.3.1. Degvielas pat ēriņš un CO  2 emisijas, neizmantojot interpol ācijas 
metodi (t. i., izmantojot tikai transportl īdzekli H)  
CO  2 vērtību, kas apr ēķināta saskaņā ar šā papildpielikuma 
3.2.1.–3.2.1.1.2. punktu, un degvielas pat ēriņu, kurš apr ēķinās 
saskaņā ar šā papildpielikuma 6. punktu, attiecina uz visiem atse ­
višķiem interpol ācijas saimes transportl īdzekļiem, un interpol ācijas 
metode nav piem ērojama.  
▼B 
3.2.3.2. Degvielas pat ēriņš un CO  2 emisijas, izmantojot interpol ācijas 
metodi  
CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu katram atseviš ķam interpol ā­
cijas saimes transportl īdzeklim var apr ēķināt saskaņā ar šā papild­
pielikuma 3.2.3.2.1.–3.2.3.2.5. punkt ā izklāstīto interpol ācijas 
metodi.  
3.2.3.2.1. Degvielas pat ēriņš un CO  2 emisijas testa transportl īdzekļiem L un 
H 
Testa transportl īdzekļu L un H CO  2 emisiju masu  M  CO  2 ÄL , un 
M CO  2 ÄH , un tās posmus p,  M  CO  2 ÄL;p un M  CO2ÄH;p , ko izmanto 
turpmāk norādītajos aprēķinos, ņem no A7/1. tabulas 9. darb ības. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 717  
Arī degvielas pat ēriņa vērtības ņem no A7/1. tabulas 9. darb ības 
un sauc par FC  L,p un FC  H,p . 
▼M3 
3.2.3.2.2. Ce ļa slodzes apr ēķināšana atseviš ķam transportl īdzeklim  
Ja interpol ācijas saime ir atvasin āta no vienas vai vair ākām ceļa 
saimēm, atseviš ķu ceļa slodzi var apr ēķināt tikai šim atseviš ķam 
transportl īdzeklim piem ērojamās ceļa slodzes saimes ietvaros.  
▼B 
3.2.3.2.2.1. Atseviš ķa transportl īdzekļa masa  
Testa transportl īdzekļu H un L testa masas izmanto k ā ievaddatus 
interpolācijas metodei.  
TM  ind kilogramos ir transportl īdzekļa atsevišķā testa masa saska ņā 
ar šā pielikuma 3.2.25. punktu.  
Ja to pašu testa masu izmanto testa transportl īdzekļiem L un H, 
interpolācijas metodei testa transportl īdzeklim H nosaka masu 
TM  ind vērtībā. 
▼M3 
3.2.3.2.2.2. Atseviš ķā transportl īdzekļa rites pretest ība 
3.2.3.2.2.2.1. K ā interpolācijas metodes ievaddatus izmanto izraudz īto riepu 
faktiskās RRC  vērtības testa transportl īdzeklim L (RR  L ) un testa 
transportl īdzeklim H (RR  H ). Skatīt 4. papildpielikuma 
4.2.2.1. punktu.  
Ja transportl īdzekļa L vai H priekš ējās ass un aizmugur ējās ass 
riepām ir atšķirīgas RRC  vērtības, svērtās vidējās rites pretest ības 
vērtības aprēķina ar š ā papildpielikuma 3.2.3.2.2.2.3. sniegto 
vienādojumu:  
3.2.3.2.2.2.2. Atseviš ķam transportl īdzeklim uzst ādītām riepām RRC  vērtībai 
piemēro rites pretest ības koeficientu RR  ind atbilstoši piem ēroja­
majai riepu energoefektivit ātes klasei saska ņā ar 4. papildpielikuma 
A4/2. tabulu.  
Gadījumā, ja atseviš ķus transportl īdzekļus var pieg ādāt ar stan­
darta rite ņiem un riep ām pilnā komplekt ācijā un ziemas riep ām 
(kas apzīmētas ar 3 kalnu smail ēm un sniegp ārsliņu – 3PMS) piln ā 
komplekt ācijā ar vai bez rite ņiem, uzskat āms, ka šie papildu rite ­ 
ņi/riepas nav neoblig ātais aprīkojums.  
Ja uz priekš ējās un aizmugur ējās ass uzst ādītās riepas pieder atš ķi­
rīgām energoefektivit ātes klasēm, izmanto sv ērto vidējo vērtību, 
ko aprēķina, izmantojot š ā papildpielikuma 3.2.3.2.2.2.3. punkt ā 
sniegto vien ādojumu.  
Ja testa transportl īdzekļiem L un H ir uzst ādītas vienādas riepas 
vai riepas, kur ām ir viens rites pretest ības koeficients, interpol ā­
cijas metodei v ērtību RR  ind nosaka RR  H apmērā. 
3.2.3.2.2.2.3. Rites pretest ības svērtās vidējās vērtības aprēķināšana 
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 718  
kur: 
x ir transportl īdzeklis L, H vai atseviš ķs 
transportl īdzeklis;  
RR  L,FA un RR  H,FA uz priekš ējās ass uzst ādīto riepu faktisk ās 
RRC vērtības attiecīgi transportl īdzeklim L 
un H, kg/tonna;  
RR  ind,FA  ir uz priekš ējās ass uzst ādītām riepām 
piemērojamās riepu energoefektivit ātes 
klases  RRC  vērtība atbilstoši 4. papildpie ­
likuma A4/2. tabulai atseviš ķam trans ­
portlīdzeklim, kg/tonna;  
RR  L,RA un RR  H,RA uz aizmugur ējās ass uzst ādīto riepu fakti ­
skās RRC  vērtības attiec īgi transportl īdze­
klim L un H, kg/tonna;  
RR  ind,RA  ir uz aizmugur ējās ass uzst ādītām riepām 
piemērojamās riepu energoefektivit ātes 
klases  RRC  vērtība atbilstoši 4. papildpie ­
likuma A4/2. tabulai atseviš ķam trans ­
portlīdzeklim, kg/tonna;  
mp x,FA transportl īdzekļa masas nokomplekt ētā 
stāvoklī daļa uz priekš ējo asi;  
RRx nenoapa ļo un neklasific ē atkarībā no riepu energoefektivi ­
tātes klases.  
3.2.3.2.2.3. Atseviš ķa transportl īdzekļa aerodinamisk ā pretestība 
3.2.3.2.2.3.1. Neoblig ātā aprīkojuma aerodinamisk ās ietekmes noteikšana  
Aerodinamisko pretest ību mēra katram neoblig ātā aprīkojuma 
elementam un virsb ūves form ām, kas ietekm ē pretestību, un to 
veic aerodinamiskaj ā tunelī, kurš atbilst 4. papildpielikuma 
3.2. punkta pras ībām un kuru p ārbaudījusi apstiprin ātāja iestāde. 
3.2.3.2.2.3.2. Alternat īva metode neoblig ātā aprīkojuma aerodinamisk ās 
ietekmes noteikšanai  
Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju 
Δ(C D × A  f ) noteikšanai var izmantot alternat īvu metodi 
(piemēram, simul āciju, aerodinamisko tuneli, kas neatbilst 
4. papildpielikuma krit ērijiem), ja ir atbilst ība šādiem krit ērijiem:  
a) alternat īvā noteikšanas metode atbilst Δ(C D × A  f ) precizitātei ± 
0,015 m  2 apmērā; turklāt, ja izmanto simul āciju, ir detaliz ēti 
jāapstiprina skait ļošanas šķidruma dinamikas metode, lai pier ā­
dītu, ka faktisk ās gaisa pl ūsmas ap virsb ūvi, tostarp pl ūsmas 
ātrumi, spēki vai spiedieni, atbilst p ārbaudes testa rezult ātiem; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 719  
b) alternat īvo metodi izmanto tikai t ām aerodinamiku ietekm ējo­ 
šajām daļām (piemēram, riteņiem, virsb ūves form ām, dzesē­ 
šanas sist ēmai), kam var pier ādīt līdzvērtību; 
c) apliecin ājumus par l īdzvērtību apstiprin ātājai iestādei iesniedz 
laikus attiec ībā uz katru ce ļa slodzes saimi, ja izmanto mate ­
mātisku metodi, vai reizi četros gados, ja izmanto m ērījumu 
metodi, un vienm ēr balstās uz aerodinamisk ā tuneļa mērīju­
miem, kas atbilst š ā pielikuma krit ērijiem;  
d) ja neoblig ātā aprīkojuma konkr ētās vienības Δ(C D × A  f ) vairāk 
nekā divreiz p ārsniedz tā neobligātā aprīkojuma v ērtību, par 
kuru iesniegti pier ādījumi, aerodinamisko pretest ību nedrīkst 
noteikt ar alternat īvo metodi; un  
e) ja izmain ās simulācijas modelis, ir vajadz īga atkārtota apstip ­
rināšana.  
3.2.3.2.2.3.3. Aerodinamisk ās ietekmes piem ērošana atseviš ķam transportl īdze­
klim 
Δ(C D × A  f ) ind ir rezultāta atšķirība starp aerodinamisk ās pretes­
tības koeficienta reizin ājumu ar front ālo daļu, salīdzinot atseviš ķu 
transportl īdzekli un testa transportl īdzekli L, un šo atš ķirību izraisa 
varianti un transportl īdzekļa virsbūves formas, kas atš ķiras no testa 
transportl īdzekļa L, m  2 ; 
Šīs aerodinamisk ās pretestības atšķirības Δ(C D × A  f ) nosaka ar 
0,015 m  2 precizitāti. 
Saskaņā ar turpm āk norādīto vienādojumu Δ(C D × A  f )ind var 
aprēķināt (saglabājot 0,015 m  2 precizitāti) arī attiecībā uz neobli ­
gāta aprīkojuma elementu un virsb ūves formu summu: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
kur: 
C D ir aerodinamisk ās pretestības koeficients;  
A f ir transportl īdzekļa frontālā daļa, m  2 ; 
n ir to transportl īdzeklī uzstādīto neoblig ātā aprīko­
juma elementu skaits, kas atseviš ķam transportl ī­
dzeklim atš ķiras salīdzinājumā ar transportl ī­
dzekli L;  
Δ(C D × A  f ) i ir rezultāta atšķirība starp aerodinamisk ās pretes­
tības koeficienta reizin ājumu ar front ālo daļu, un 
šo atšķirību izraisa k āds transportl īdzekļa indivi­
duāls raksturlielums i un t ā ir pozit īva kādam 
neobligātā aprīkojuma elementam, kas papildina 
aerodinamisko pretest ību attiecībā uz testa trans ­
portlīdzekli L un otr ādi, m  2 . 
Testa transportl īdzekļu L un H visu atš ķirību 
Δ(C D × A  f ) i summai ir j āatbilst Δ(C D × A  f ) LH . 
3.2.3.2.2.3.4. Testa transportl īdzekļu L un H piln īgas aerodinamisk ās deltas 
noteikšana  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 720  
Δ(C D × A  f ) LH ir testa transportl īdzekļa H front ālās daļas reizinā­
juma ar aerodinamisk ās pretestības koeficientu un testa transport ­
līdzekļa L tāda paša reizin ājuma kop ējā atšķirība, un to ietver 
visos attiec īgajos testa zi ņojumos, m2.  
3.2.3.2.2.3.5. Aerodinamisk ās ietekmes dokument ēšana 
Aerodinamisk ās pretestības koeficienta reizin ājuma ar front ālo 
daļu Δ(C D ×A f ) palielin āšanos vai samazin āšanos attiec ībā uz 
visiem interpol ācijas saimes neoblig ātā aprīkojuma elementiem 
un virsbūves formām, kas:  
a) ietekm ē transportl īdzekļa aerodinamisko pretest ību; un  
b) ir jāietver interpol ācijā, 
norāda visos attiec īgajos testa zi ņojumos, m  2 . 
3.2.3.2.2.3.6. Papildu noteikumi attiec ībā uz aerodinamiskaj ām ietekm ēm 
Transportl īdzekļa H aerodinamisko pretest ību piemēro visai inter ­
polācijas saimei un Δ(C D ×A f ) LH nosaka nulles v ērtībā, ja: 
a) aerodinamisk ā tuneļa iekārta nespēj precīzi noteikt Δ(C D ×A f ); 
vai 
b) transportl īdzekļiem H un L nav neoblig ātā aprīkojuma 
elementu, kas ietekm ē pretestību un kas ir j āietver interpol ā­
cijas metod ē. 
3.2.3.2.2.4. Ce ļa slodzes koeficientu apr ēķināšana atseviš ķiem transportl īdzek­ 
ļiem 
Ceļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 (kā noteikts 4. papildpieli ­
kumā) testa transportl īdzekļiem H un L nor āda attiecīgi kā f 0,H , 
f 1,H un f  2,H , un f  0,L , f 1,L un f  2,L . Transportl īdzekļa L koriģētu ceļa 
slodzes līkni definē šādi: 
F L ððvÞÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;H Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
▼B 
Piemērojot maz āko kvadr ātu regresijas metodi atskaites ātruma 
punktu diapazon ā, nosaka kori ģētos ceļa slodzes koeficientus  
f ä 
0;L un f ä 
2;L attiecībā uz F L ðvÞ, lineāro koeficientu  f ä 
1;L nosakot 
kā f 1,H . Atseviš ķa interpol ācijas saimes transportl īdzekļa ceļa 
slodzes koeficientus f  0,ind , f 1,ind un f  2,ind aprēķina ar šādiem vien ā­
dojumiem: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
vai, ja ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, piemēro turpm āk 
norādīto f 0;ind vienādojumu: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 721  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
vai, ja  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, piemēro turpm āk norādīto F 2;ind 
vienādojumu 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
kur: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Ceļa slodzes matricas saimes gad ījumā atsevišķa transportl īdzekļa 
ceļa slodzes koeficientus f  0 , f 1 un f  2 aprēķina saska ņā ar vienādo­
jumiem 4. papildpielikuma 5.1.1. punkt ā. 
3.2.3.2.3. Cikl ā vajadzīgās enerģijas aprēķināšana 
Piemērojamā WLTC  ciklā vajadzīgo enerģiju, E  k , un vajadz īgo 
enerģiju visiem piem ērojamā cikla posmiem E  k,p aprēķina saskaņā 
ar proced ūru šā papildpielikuma 5. punkt ā attiecībā uz šādiem ceļa 
slodzes koeficientu un masu kopumiem k:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(testa transportl īdzeklis L)  
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(testa transportl īdzeklis H)  
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(atsevišķs interpol ācijas saimes transportl īdzeklis)  
▼M3 
Šīs trīs ceļa slodžu kopas var ieg ūt no daž ādām ceļa slodzes 
saimēm. 
▼B 
3.2.3.2.4. Atseviš ķa interpol ācijas saimes transportl īdzekļa CO  2 vērtības 
aprēķināšana, izmantojot interpol ācijas metodi  
Katra piem ērojamā cikla posmam p atseviš ķa transportl īdzekļa 
CO  2 emisiju masu (g/km) apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Atsevišķa transportl īdzekļa CO  2 emisiju masu (g/km) vis ā ciklā 
aprēķina ar šādu vienādojumu: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
▼M3 
Locekļus attiecīgi E  1,p , E 2,p un E  3,p un E  1 , E 2 un E  3 aprēķina, kā 
noteikts š ā papildpielikuma 3.2.3.2.3. punkt ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 722  
3.2.3.2.5. Atseviš ķa interpol ācijas saimes transportl īdzekļa degvielas pat ēriņa 
vērtības aprēķināšana, izmantojot interpol ācijas metodi  
Katra piem ērojamā cikla posmam p atseviš ķa transportl īdzekļa 
degvielas pat ēriņu (l/100 km) apr ēķina ar šādu vienādojumu:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Atsevišķa transportl īdzekļa degvielas pat ēriņu (l/100 km) vis ā 
ciklā aprēķina ar šādu vienādojumu: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
▼M3 
Locekļus attiecīgi E  1,p , E 2,p un E  3,p , un E  1 , E 2 un E  3 aprēķina, kā 
noteikts š ā papildpielikuma 3.2.3.2.3. punkt ā. 
3.2.3.2.6.  OEM  var palielin āt atsevišķu CO  2 vērtību, kas noteikta saska ņā ar 
šā papildpielikuma 3.2.3.2.4. punktu. Š ādos gadījumos:  
a) CO  2 posma vērtību palielina par v ērtību, kas ir palielin ātās 
CO  2 vērtības un apr ēķinātās CO  2 vērtības dalījums;  
b) degvielas pat ēriņa vērtības palielina par v ērtību, kas ir palieli ­
nātās CO  2 vērtības un apr ēķinātās CO  2 vērtības dalījums.  
Šādi nekompens ē tehniskos elementus, kuru d ēļ transportl ī­
dzekli faktiski nedr īkst iekļaut interpol ācijas saim ē. 
▼B 
3.2.4. Degvielas pat ēriņa un CO  2 aprēķini atseviš ķiem transportl īdzek­ 
ļiem ceļa slodzes matricas saim ē 
CO  2 emisijas un degvielas pat ēriņu katram atseviš ķam ceļa slodzes 
matricas saimes transportl īdzeklim apr ēķina saska ņā ar šā papild­
pielikuma 3.2.3.2.3.–3.2.3.2.5. punkt ā izklāstīto interpol ācijas 
metodi. Attiec īgā gadījumā atsauces uz transportl īdzekli L un/vai 
H aizstāj ar attiec īgām atsauc ēm uz transportl īdzekli L  M un/vai 
H M . 
3.2.4.1. Transportl īdzekļu L  M un H  M degvielas pat ēriņa un CO  2 emisiju 
noteikšana  
Transportl īdzekļu L  M un H  M CO  2 emisiju masu M  CO2 saskaņā ar 
aprēķiniem šā papildpielikuma 3.2.1. punkt ā nosaka attiec ībā uz 
piemērojamā WLTC  atsevišķiem cikla posmiem p un attiec īgi sauc 
par M  CO  2 –LM ;p un M  CO  2 –HM ;p . Degvielas pat ēriņu piemērojamā 
WLTC  atsevišķos cikla posmos nosaka saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 6. punktu un attiec īgi sauc par FC  LM,p un FC  HM,p . ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 723  
3.2.4.1.1. Ce ļa slodzes apr ēķināšana atseviš ķam transportl īdzeklim  
Ceļa slodzes sp ēku aprēķina saska ņā ar 4. papildpielikuma 5.1. 
punktā aprakstīto proced ūru. 
3.2.4.1.1.1. Atseviš ķa transportl īdzekļa masa  
Transportl īdzekļu H  M un L  M testa masas, kas izraudz ītas saskaņā 
ar 4. papildpielikuma 4.2.1.4. punktu, izmanto k ā ievaddatus.  
TM  ind kilogramos ir atseviš ķā transportl īdzekļa testa masa saska ņā 
ar testa masas defin īciju šā pielikuma 3.2.25. punkt ā. 
Ja to pašu testa masu izmanto transportl īdzekļiem L  M un H  M , ceļa 
slodzes matricas metodei transportl īdzeklim H  M nosaka masu 
TM  ind vērtībā. 
▼M3 
3.2.4.1.1.2. Atseviš ķā transportl īdzekļa rites pretest ība 
3.2.4.1.1.2.1. K ā ievaddatus izmanto transportl īdzekļa L  M rites pretest ības koefi­
cienta ( RRC ) vērtības RR  LM un transportl īdzekļa H  M rites pretes ­
tības koeficienta v ērtības RR  HM , kas izraudz ītas saska ņā ar 
4. papildpielikuma 4.2.1.4. punktu.  
Ja transportl īdzekļa L  M vai H  M priekšējās ass un aizmugur ējās ass 
riepām ir atšķirīgas RRC  vērtības, svērtās vidējās rites pretest ības 
vērtības aprēķina ar š ā papildpielikuma 3.2.4.1.1.2.3. punkt ā 
sniegto vien ādojumu.  
3.2.4.1.1.2.2. Atseviš ķam transportl īdzeklim uzst ādītām riepām RRC  vērtībai 
piemēro rites pretest ības koeficientu RR  ind atbilstoši piem ēroja­
majai riepu energoefektivit ātes klasei saska ņā ar 4. papildpielikuma 
A4/2. tabulu.  
Gadījumā, ja atseviš ķus transportl īdzekļus var pieg ādāt ar stan­
darta rite ņiem un riep ām pilnā komplekt ācijā un ziemas riep ām 
(kas apzīmētas ar 3 kalnu smail ēm un sniegp ārsliņu – 3PMS) piln ā 
komplekt ācijā ar vai bez rite ņiem, uzskat āms, ka šie papildu rite ­ 
ņi/riepas nav neoblig ātais aprīkojums.  
Ja uz priekš ējās un aizmugur ējās ass uzst ādītās riepas pieder atš ķi­
rīgām energoefektivit ātes klasēm, izmanto sv ērto vidējo vērtību, 
ko aprēķina, izmantojot š ā papildpielikuma 3.2.4.1.1.2.3. punkt ā 
sniegto vien ādojumu.  
Ja to pašu rites pretest ību izmanto transportl īdzekļiem L  M un H  M , 
ceļa slodzes matricas metodei v ērtību RR  ind nosaka RR  HM apmērā. 
3.2.4.1.1.2.3. Rites pretest ības svērtās vidējās vērtības aprēķināšana 
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 724  
kur: 
x ir transportl īdzeklis L, H vai atseviš ķs 
transportl īdzeklis;  
RR  LM,FA  un RR  HM,FA  uz priekš ējās ass uzst ādīto riepu 
faktiskās RRC  vērtības attiec īgi trans­
portlīdzeklim L un H;  
RR  ind,FA  ir uz priekš ējās ass uzst ādītām riepām 
piemērojamās riepu energoefektivi ­
tātes klases  RRC  vērtība atbilstoši 
4. papildpielikuma A4/2. tabulai atse ­
višķam transportl īdzeklim, kg/tonna;  
RR  LM,RA  un RR  HM,RA  uz aizmugur ējās ass uzst ādīto riepu 
faktiskās rites pretest ības koeficientu 
vērtības attiec īgi transportl īdzeklim L 
un H, kg/tonna;  
RR  ind,RA  ir uz aizmugur ējās ass uzst ādītām 
riepām piemērojamās riepu energoe ­
fektivitātes klases  RRC  vērtība atbil­
stoši 4. papildpielikuma A4/2. tabulai 
atsevišķam transportl īdzeklim, 
kg/tonna;  
mp x,FA transportl īdzekļa masas nokomplek ­
tētā stāvoklī daļa uz priekš ējo asi;  
RR  x nenoapaļo un neklasific ē atkarībā no riepu energoefektivit ātes 
klases.  
▼B 
3.2.4.1.1.3. Atseviš ķa transportl īdzekļa frontālā daļa 
Transportl īdzekļa L  M frontālo daļu A  fLM un transportl īdzekļa H  M 
frontālo daļu A  fHM , kas izraudz ītas saskaņā ar 4. papildpielikuma 
4.2.1.4. punktu, izmanto k ā ievaddatus.  
A f,ind , m  2 , ir atseviš ķa transportl īdzekļa frontālā daļa. 
Ja to pašu front ālo daļu izmanto transportl īdzekļiem L  M un H  M , 
ceļa slodzes matricas metodei transportl īdzeklim H  M nosaka fron ­
tālo daļu A  f,ind vērtībā. 
3.3. PM  
3.3.1. Apr ēķins 
PM aprēķina ar šādiem diviem vien ādojumiem: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 725  
ja atgāzes izplūst no tune ļa; 
un: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
ja atgāzes atgriežas tunel ī; 
kur: 
V mix ir atšķaidīto atgāzu tilpums (skatiet š ā papildpielikuma 2. 
punktu) standarta apst ākļos; 
V ep ir tilpums atš ķaidītajām atgāzēm, kas pl ūst caur cietda ļiņu 
paraugu ņemšanas filtru standarta apst ākļos; 
P e ir cietdaļiņu masa, ko sav ācis viens vai vair āki paraugu 
ņemšanas filtri, mg;  
d ir nobrauktais att ālums, kas atbilst testa ciklam, km.  
3.3.1.1. Ja ir kori ģēta cietdaļiņu fona masa no atš ķaidīšanas sist ēmas, to 
nosaka saska ņā ar ►M3 6. papildpielikuma 2.1.3.1. punktu ◄. 
Tādā gadījumā cietdaļiņu masu (g/km) apr ēķina ar šādiem vien ā­
dojumiem;  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
ja atgāzes izplūst no tune ļa; 
un: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
ja atgāzes atgriežas tunel ī; 
kur: 
V ap ir caur cietda ļiņu fona filtru pl ūstošā tuneļa gaisa tilpums 
standarta apst ākļos; 
P a ir cietdaļiņu masa no atš ķaidīšanas gaisa vai no atš ķaidīšanas 
tuneļa fona gaisa, k ā noteikts ar vienu no  ►M3 6. papildpie ­
likuma 2.1.3.1. punkt ā ◄ aprakstītajām metodēm; 
DF ir atš ķaidīšanas koeficients, kas noteikts š ā papildpielikuma 
3.2.1.1.1. punkt ā. 
Ja fona korekcijas piem ērošanas rezult ātā iegūst negatīvu skaitli, 
uzskata, ka rezult āts ir nulle g/km.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 726  
3.3.2.  PM  aprēķināšana, izmantojot divk āršās atšķaidīšanas metodi 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
kur: 
V ep ir caur cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtru pl ūstošās atšķai­
dītās atgāzes tilpums standarta apst ākļos; 
V set ir caur cietda ļiņu paraugu ņemšanas filtriem pl ūstošās 
divkārši atšķaidītās atgāzes tilpums standarta apst ākļos; 
V ssd ir sekund ārās atšķaidīšanas gaisa tilpums standarta apst āk­ 
ļos. 
Ja sekund āri atšķaidīto parauga g āzi PM  mērīšanai neatgriež 
tunelī, CVS  tilpumu apr ēķina tāpat, kā to dara vienreiz ējai atšķai­
dīšanai, t. i.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
kur 
:V mix indicated  ir izmērītais tilpums atš ķaidītajai atgāzei atšķaidī­ 
šanas sist ēmā pēc cietdaļiņu parauga pa ņemšanas 
standarta apst ākļos. 
▼M3 
4. PN  noteikšana  
PN aprēķina ar šādu vienādojumu: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
kur: 
PN ir daļiņu skaita emisija, da ļiņas uz kilometru;  
V ir atš ķaidītās atgāzes tilpums litros test ā (pēc primārās atšķai­
dīšanas tikai divk āršās atšķaidīšanas gad ījumā), kas kori ģēts 
atbilstoši standarta apst ākļiem (273,15 K (0 °C) un 
101,325 kPa);  
k ir kalibr ēšanas koeficients, lai kori ģētu PNC  mērījumus līdz 
attiecīgā standarta instrumenta l īmenim, ja tas nenotiek paš ā 
PNC ; ja kalibr ēšanas koeficientu piem ēro pašā PNC , kalibrē­ 
šanas koeficients ir 1;  
C s ir koriģētā daļiņu skaita koncentr ācija no atš ķaidītās atgāzes, 
kas izteikta k ā vidējais aritm ētiskais da ļiņu skaits uz kubik ­
centimetru emisijas test ā, ieskaitot visu braukšanas cikla 
ilgumu. ja tilpuma vid ējos koncentr ācijas rezult ātus C no 
PNC  nemēra standarta apst ākļos (273,15 K (0 °C) un 
101,325 kPa), koncentr ācijas kori ģē attiecībā pret šiem 
apstākļiem C s ; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 727  
C b ir vai nu atš ķaidīšanas gaisa, vai atš ķaidīšanas tune ļa fona 
daļiņu skaita koncentr ācija, ko at ļāvusi apstiprin ātāja iestāde, 
kas izteikta da ļiņās uz kubikcentimetru un kas kori ģēta attie­
cībā pret sakrit ību un standarta apst ākļiem (273,15 K (0 °C) 
un 101,325 kPa);  
f r ir VPR da ļiņu vidējās koncentr ācijas samazin āšanas koefi ­
cients pie test ā izmantot ā atšķaidīšanas iestat ījuma;  
f rb ir VPR da ļiņu vidējās koncentr ācijas samazin āšanas koefi ­
cients pie fona m ērījumam izmantot ā atšķaidīšanas iestat ī­
juma;  
d ir nobrauktais att ālums, kas atbilst piem ērojamam testa 
ciklam, km.  
C aprēķina, izmantojot š ādu vienādojumu:  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
kur: 
C i ir daļiņu skaita koncentr ācijas atseviš ķs mērījums atšķaidītajā 
atgāzē no PNC ; daļiņas uz cm  3 , kas kori ģētas attiecībā uz 
sakritību; 
n ir da ļiņu skaita koncentr ācijas atseviš ķu mērījumu kop ējais 
skaits, kas veikti piem ērojamā testa cikla laik ā un ko apr ē­ 
ķina ar šādu vienādojumu:  
n = t × f  
kur: 
t ir piem ērojamā testa cikla ilgums, s;  
f ir da ļiņu skaitītāja datu re ģistrēšanas frekvence, Hz.  
_______  
▼B 
5. Cikl ā vajadzīgās enerģijas aprēķināšana 
Ja nav nor ādīts citādi, aprēķina pamat ā ir mērķa ātruma līkne, kas 
noteikta atseviš ķos laika paraugu punktos.  
Aprēķinam katru laika parauga punktu interpret ē kā laikposmu. Ja 
nav norādīts citādi, šo laikposmu ilgums Δt ir 1 sekunde.  
Visā ciklā vai konkr ētā cikla posm ā kopējo vajadz īgo enerģiju E 
aprēķina, saskaitot E  i attiecīgajā cikla laik ā starp t  start un t  end 
saskaņā ar šādu vienādojumu: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 728  
kur: 
E i ¼ F i Ü d i ако F i> 0 
E i ¼ 0 ако F i Ï 0 
un: 
t start ir laiks, kad s ākas piem ērojamais testa cikls vai posms, s;  
t end ir laiks, kad beidzas piem ērojamais testa cikls vai posms, s;  
E i ir vajadzīgā enerģija laikposm ā no (i-1) l īdz (i), Ws;  
F i ir braukšanas sp ēks laikposm ā no (i-1) l īdz (i), N;  
d i ir nobrauktais att ālums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
kur: 
F i ir braukšanas sp ēks laikposm ā no (i-1) l īdz (i), N;  
▼M3 
v i ir mērķa ātrums laik ā t i , km/h;  
▼B 
TM ir testa masa, kg;  
a i ir paātrinājums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 ir attiecīgā transportl īdzekļa (TM  L , TM  H vai TM  ind ) ceļa 
slodzes koeficienti, ko attiec īgi izsaka N, N/km/h un N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kur: 
d i ir nobrauktais att ālums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m;  
▼M3 
v i ir mērķa ātrums laik ā t i , km/h;  
▼B 
t i ir laiks, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kur: 
a i ir paātrinājums laikposm ā no (i-1) l īdz (i), m/s  2 ; 
▼M3 
v i ir mērķa ātrums laik ā t i , km/h;  
▼B 
t i ir laiks, s.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 729  
6. Degvielas pat ēriņa aprēķināšana.  
6.1. Degvielas parametrus, kas vajadz īgi degvielas pat ēriņa vērtību 
aprēķināšanai, ņem no IX pielikuma.  
6.2. Degvielas pat ēriņa vērtības aprēķina no og ļūdeņražu, oglek ļa 
monoksīda un oglek ļa dioksīda emisijām, izmantojot A7/1. tabulas 
6. darbības rezult ātus attiecībā uz kritērija emisij ām un 7. darb ības 
rezultātus attiecībā uz CO  2 . 
▼M3 
6.2.1. Degvielas pat ēriņa aprēķināšanai izmanto š ā papildpielikuma 
6.12. punkt ā sniegto visp ārējo vienādojumu, izmantojot H/C un 
O/C attiec ības. 
▼B 
6.2.2. Visos š ā papildpielikuma 6. punkta vien ādojumos:  
FC ir konkr ētas degvielas pat ēriņš, l/100 km (vai m  3 uz 
100 km dabasg āzes gadījumā vai kg/100 km ūdeņraža 
gadījumā); 
H/C ir ūdeņraža un oglek ļa attiecība konkr ētai degvielai 
C X H Y O Z ; 
O/C ir sk ābekļa un oglek ļa attiecība konkr ētai degvielai 
C X H Y O Z ; 
MW  C ir oglekļa molmasa (12,011 g/mol);  
MW  H ir ūdeņraža molmasa (1,008 g/mol);  
MW  O ir skābekļa molmasa (15,999 g/mol);  
ρ fuel ir testa degvielas bl īvums, kg/l; g āzveida degviel ām 
degvielas bl īvums pie 15 °C;  
HC ir og ļūdeņraža emisijas, g/km;  
CO ir oglek ļa monoks īda emisijas, g/km;  
CO  2 ir oglekļa dioksīda emisijas, g/km;  
H 2 O ir ūdens emisijas, g/km;  
H 2 ir ūdeņraža emisijas, g/km;  
p 1 ir gāzes spiediens degvielas tvertn ē pirms piem ērojamā 
testa cikla, Pa;  
p 2 ir gāzes spiediens degvielas tvertn ē pēc piemērojamā testa 
cikla, Pa;  
T 1 ir gāzes temperat ūra degvielas tvertn ē pirms piem ērojamā 
testa cikla, K;  
T 2 ir gāzes temperat ūra degvielas tvertn ē pēc piemērojamā 
testa cikla, K;  
Z 1 ir gāzveida degvielas saspiežam ības koeficients pie p  1 un 
T 1 ; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 730  
Z 2 ir gāzveida degvielas saspiežam ības koeficients pie p  2 un 
T 2 ; 
V ir g āzveida degvielas tvertnes iekš ējais tilpums, m  3 ; 
d ir piem ērojamā posma vai cikla teor ētiskais ilgums, km.  
6.3. Rezerv ēts 
6.4. Rezerv ēts 
6.5. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms 
ar benzīnu (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms 
ar sašķidrināto naftas g āzi 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Ja testam izmantot ās degvielas sast āvs atšķiras no sast āva, kas 
pieņemts normaliz ētā patēriņa aprēķinam, pēc ražotāja piepras ī­
juma var piem ērot korekcijas koeficientu cf, izmantojot š ādu 
vienādojumu: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Korekcijas koeficientu cf, ko var piem ērot, nosaka ar š ādu vienā­
dojumu: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
kur: 
n actual ir faktiskā H/C attiec ība izmantotaj ā degvielā. 
6.7. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms 
ar dabasg āzi/biomet ānu 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezerv ēts 
6.9. Rezerv ēts 
6.10. Transportl īdzeklim ar kompresijaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms 
ar dīzeļdegvielu (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 731  
6.11. Transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, kurš darbin āms 
ar etanolu (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Jebkuras testa degvielas pat ēriņu var apr ēķināt ar šādu vienādo­
jumu: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Degvielas pat ēriņš transportl īdzeklim ar dzirkste ļaizdedzes dzin ēju, 
kurš darbin āms ar ūdeņradi: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
▼M3 
Ar apstiprin ātājas iestādes atļauju un attiec ībā uz transportl īdzek­ 
ļiem, kas darbin āmi ar gāzveida vai š ķidro ūdeņradi, ražot ājs var 
izvēlēties degvielas pat ēriņu aprēķināt vai nu ar turpm āk norādīto 
degvielas pat ēriņa vienādojumu, vai ar metodi, kur ā izmanto stan ­
darta protokolu, piem ēram, SAE J2572.  
▼B 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Saspiežam ības koeficientu, Z, ieg ūst no turpm āk sniegtās tabulas.  
A7/2. tabula  
Saspiežam ības koeficients Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 732  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Gadījumā, ja vajadz īgās ievaddatu v ērtības attiec ībā uz p un T nav 
norādītas tabulā, saspiežam ības koeficientu apr ēķina ar line āro 
interpolāciju starp saspiežam ības koeficientiem, kas nor ādīti 
tabulā, izvēloties tos, kas ir tuv ākie meklētajai vērtībai. 
▼M3 
7. Braukšanas l īknes rādītāji 
7.1. Visp ārīga prasība 
Paredzēto ātrumu starp laika punktiem A1/1.–A1/12. tabul ās 
nosaka ar line āro interpol āciju 10 Hz frekvenc ē. 
Ja ir piln ībā aktivizēta akseleratora vad ība, šādos darb ības 
periodos braukšanas l īknes rādītāju aprēķināšanai transportl īdzekļa 
faktiskā ātruma viet ā izmanto paredz ēto ātrumu.  
PEV transportl īdzekļiem braukšanas l īknes rādītāju aprēķināšanu 
iekļauj visos  WLTC  ciklos un posmos, kas pabeigti pirms apst ā­ 
šanās kritērija sasniegšanas, k ā norādīts 8. papildpielikuma 
3.2.4.5. punkt ā. 
7.2. Braukšanas l īknes rādītāju aprēķināšana 
Jāaprēķina šādi rādītāji saskaņā ar SAE J2951 (p ārskatīts 
2014. gada janv ārī): 
a) IWR : inerces darba r ādītājs, %;  
b) RMSSE : vidējā kvadrātiskā ātruma kļūda, km/h.  
7.3. Krit ēriji attiecībā uz braukšanas l īknes rādītājiem 
Tipa apstiprin ājuma testa gad ījumā šiem rādītājiem ir j āatbilst 
šādiem krit ērijiem:  
a) IWR  jābūt robežās no -2,0 l īdz +4,0 %;  
b) RMSSE  jābūt mazākai par 1,3 km/h.  
8. n/v attiec ības aprēķināšana 
n/v attiec ību aprēķina, izmantojot š ādu vienādojumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 733  
Ê n 
v Ì 
i ¼ ðr i Ü r axle Ü 60 000Þ=ðU dyn Ü 3,6Þ 
kur: 
n ir motora apgriezienu skaits, min  -1 ; 
v ir transportl īdzekļa ātrums, km/h;  
r i ir transmisijas p ārnesumskaitlis p ārnesumā i; 
r axle ir ass pārnesumskaitlis.  
U dyn ir uz dzenoš ās ass uzst ādīto riepu dinamiskais ripošanas 
perimetrs, ko apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
U dyn ¼ 3,05 Ü Í 
2 Í H=W 
100 Î 
Ü W þ ðR Ü 25,4Þ Î 
kur: 
H/W ir riepas sam ērs, piemēram, “45” riepai 225/45 R17;  
W ir riepas platums, mm; piem ēram, “225” riepai 225/45 
R17;  
R ir rite ņa diametrs, coll ās; piemēram, “17” riepai 225/45 
R17.  
U dyn noapaļo līdz veseliem milimetriem.  
Ja priekšējās un aizmugur ējās ass U  dyn atšķiras, piem ēro galveno ­
kārt dzenoš ās ass n/v v ērtību. Pēc piepras ījuma apstiprin ātājai 
iestādei iesniedz nepieciešamo inform āciju, kāpēc tāda izvēle izda­
rīta. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 734  
8. papildpielikums  
Transportl īdzekļi, kas ir tikai elektrotransportl īdzekļi, hibr īda 
elektrotransportl īdzekļi un saspiesta ūdeņraža ar degvielas elementiem 
darbināmi hibrīda transportl īdzekļi 
1. Visp ārējas prasības 
Testējot NOVC-HEV , OVC-HEV  un NOVC-FCHV , šā papildpieli ­
kuma 2. un 3. papildin ājums aizst āj 6. papildpielikuma 2. papildi ­
nājumu.  
Ja nav noteikts cit ādi, visas š ā papildpielikuma pras ības attiecas uz 
transportl īdzekļiem ar un bez rež īmiem, ko var izv ēlēties vadītājs. Ja 
vien šajā papildpielikum ā nav nepārprotami nor ādīts citādi, visas 6. 
papildpielikum ā noteiktās prasības un proced ūras arī turpmāk 
attiecas uz  NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FCHV  un PEV . 
▼M3 
1.1. Elektrisko parametru m ērvienības, precizit āte un izšķirtspēja 
Mērījumu parametriem, m ērvienībām un precizit ātei ir jāatbilst 
A8/1. tabulai.  
A8/1. tabula  
Mērījumu parametri, m ērvienības, precizit āte un izš ķirtspēja 
Parametrs  M ērvienības Precizit āte Izš ķirtspēja 
Elektroener ģija (  1 ) Wh  ± 1 procents  0,001 kWh (  2 ) 
Elektriskā strāva A  ± 0,3 procenti FSD vai 
± 1 procenti no nolas ījuma (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektriskais spriegums  V  ± 0,3 procenti FSD vai 
± 1 procenti no nolas ījuma (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Iekārta: aktīvās enerģijas statisks m ērītājs. 
( 2 ) Maiņstrāvas vatstundu m ērītājs, 1. klase saska ņā ar IEC 62053-21 vai l īdzvērtīgu standartu. 
( 3 ) Izvēlas lielāko no šīm vērtībām. 
( 4 ) Strāvas integr ēšanas frekvence: 20 Hz vai liel āka. 
1.2. Emisiju un degvielas pat ēriņa testēšana 
Mērījumu parametri, m ērvienības un precizit āte atbilst parametriem, 
vienībām un precizit ātei, kas vajadz īga pilnībā ICE  transportl īdzek­ 
ļiem. 
▼B 
1.3. Gal īgo testa rezult ātu vienības un prec īzumspēja 
Vienības un to prec īzumspēja galīgo testu pazi ņošanai atbilst 
norādēm A8/2. tabul ā. Aprēķinam šā papildpielikuma 4. punkt ā 
izmanto nenoapa ļotās vērtības. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 735  
A8/2. tabula  
Galīgo testa rezult ātu mērvienības un prec īzumspēja 
Parametrs  M ērvienības Gal īgo testa rezult ātu precīzumspēja 
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
EAER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Noapa ļots līdz tuvākajam vese ­
lajam skaitlim  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  attiecībā uz HEV  l/100 km  Noapa ļots līdz vienai decim ālzīmei 
aiz komata  
FC CS(,p)  ( 2 ) attiecībā uz FCHV  kg/100 km  Noapa ļots līdz divām decim āl­
zīmēm aiz komata  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 ,svērtais g/km  Noapa ļots līdz tuvākajam vese ­
lajam skaitlim  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Noapa ļots līdz tuvākajam vese ­
lajam skaitlim  
E AC kWh  Noapa ļots līdz vienai decim ālzīmei 
aiz komata  
( 1 ) Nav transportl īdzekļa individu āla parametra. 
( 2 ) (p) ir attiec īgais laikposms, kas var b ūt posms, vair āki posmi vai viss cikls.  
▼B 
1.4. Transportl īdzekļu klasifik ācija 
Visi OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  ir 3. klases 
transportl īdzekļi. Piemērojamo testa ciklu 1. tipa testa proced ūrai 
nosaka saska ņā ar šā papildpielikuma 1.4.2. punktu, pamatojoties 
uz atbilst īgo atskaites testa ciklu, kas aprakst īts šā papildpielikuma 
1.4.1. punkt ā. 
1.4.1. Atskaites testa cikls  
▼M3 
1.4.1.1. Atskaites testa cikli 3. klases transportl īdzekļiem ir noteikti 1. papild ­
pielikuma 3.3. punkt ā. 
1.4.1.2. Testa ciklos atbilst īgi 1. papildpielikuma 3.3. punktam attiec ībā uz 
PEV var piem ērot samazin ājuma proced ūru saskaņā ar 1. papildpie ­
likuma 8.2.3. un 8.3. punktu, aizst ājot nomin ālo jaudu ar maksim ālo 
jaudu saska ņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 85. T ādā gadījumā 
samazinātais cikls ir atskaites testa cikls.  
▼B 
1.4.2. Piem ērojamais testa cikls  
1.4.2.1. Piem ērojamais  WLTP  testa cikls  
Atskaites testa cikls saska ņā ar šā papildpielikuma 1.4.1. punktu ir 
piemērojamais  WLTP  testa cikls ( WLTC ) 1. tipa testa proced ūrai. 
Ja piemēro 1. papildpielikuma 9. punktu, pamatojoties uz atskaites 
testa ciklu, k ā aprakstīts šā papildpielikuma 1.4.1. punkt ā, šis izmai ­
nītais testa cikls ir piem ērojamais  WLTP  testa cikls ( WLTC ) 1. tipa 
testa proced ūrai. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 736  
1.4.2.2. Piem ērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls  
3. klases  WLTP  pilsētas testa cikls (WLTC  city ) ir noteikts 1. papild ­
pielikuma 3.5. punkt ā. 
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV  un PEV  ar manu ālu transmisiju  
Ar transportl īdzekļiem brauc saska ņā ar pārnesuma p ārslēgšanas 
tehnisko r ādītāju, ja tāds ir, vai saska ņā ar ražot āja rokasgr āmatā 
sniegtajiem nor ādījumiem.  
2. Testa transportl īdzekļa piestrāde 
Saskaņā ar šo pielikumu test ētajam transportl īdzeklim ir j ābūt labā 
tehniskā stāvoklī un jābūt iebrauktam saska ņā ar ražotāja norādīju­
miem. Ja  REESS  ekspluat ē temperat ūrā virs parast ās ekspluat ācijas 
temperatūras diapazona, operatoram ir j āievēro transportl īdzekļa 
ražotāja ieteikt ā procedūra, lai  REESS  temperat ūru saglab ātu tās 
parastās ekspluat ācijas diapazon ā. Ražotājs iesniedz pier ādījumus, 
ka REESS  siltuma vad ības sistēma nav ne atsp ējota, ne ierobežota.  
2.1. OVC-HEV  un NOVC-HEV  jābūt iebrauktiem saska ņā ar 6. papildpie ­
likuma 2.3.3. punkta pras ībām. 
2.2. NOVC-FCHV  transportl īdzekļiem jābūt iebrauktiem vismaz 300 km 
ar uzstādītām degvielas elementu un  REESS  sistēmām. 
2.3. PEV  iebrauc vismaz 300 km vai vienu pilnuzl ādes attālumu, atkar ībā 
no tā, kas ir ilg āks. 
2.4. P ārraudzībā neiekļauj visas t ās REESS , kas neietekm ē CO  2 emisiju 
masu vai H  2 patēriņu. 
▼B 
3. Testa proced ūra 
3.1. Visp ārējas prasības 
3.1.1. Uz visiem  OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  attiecīgos 
gadījumos attiecas turpm āk uzskaitītais. 
3.1.1.1. Transportl īdzekļus testē saskaņā ar šā papildpielikuma 1.4.2. punkt ā 
aprakstītajiem piem ērojamiem testa cikliem.  
▼M3 
3.1.1.2. Ja transportl īdzeklis nesp ēj izbraukt piem ērojamo testa ciklu ar 
ātruma l īknes pielaid ēm saska ņā ar 6. papildpielikuma 
2.6.8.3. punktu, piln ībā aktivizē akseleratora vad ību (ja nav noteikts 
citādi), līdz ir atkārtoti sasniegta vajadz īgā ātruma līkne. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 737  
3.1.1.3. Piedzi ņas palaišanas proced ūras uzsāk ar šim nol ūkam paredz ētām 
ierīcēm saskaņā ar ražotāja norādēm. 
3.1.1.4. Attiec ībā uz OVC-HEV , NOVC-HEV  un PEV  atgāzu emisiju 
paraugu ņemšanu un elektroener ģijas patēriņa mērīšanu katram 
piemērojamam testa ciklam s āk pirms vai pie transportl īdzekļa palai­ 
šanas proced ūras uzsākšanas un beidz pie katra piem ērojamā testa 
cikla pabeigšanas.  
3.1.1.5. Attiec ībā uz OVC-HEV  un NOVC-HEV  gāzveida emisiju savieno ­
jumus analiz ē katram atseviš ķajam testa posmam. Ir at ļauts neveikt 
posmu anal īzi posmiem, kuros nedarbojas sadedzes dzin ējs. 
3.1.1.6. Da ļiņu skaitu analiz ē katram atseviš ķajam posmam; cietda ļiņu 
emisijas analiz ē katram piem ērojamam testa ciklam.  
▼M3 
3.1.2. Š īs regulas 6. papildpielikuma 2.7.2. punkt ā aprakstītā piespiedu 
dzesēšana attiecas tikai uz uzl ādi noturošu 1. tipa testu attiec ībā 
uz OVC-HEV  saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2. punktu un uz  
NOVC-HEV  testēšanu saska ņā ar šā papildpielikuma 3.3. punktu.  
▼B 
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Transportl īdzekļus testē akumulēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas 
stāvoklī (CD stāvoklis) un uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas stāvoklī 
(CS stāvoklis).  
3.2.2. Transportl īdzekļus var test ēt saskaņā ar četrām iespējamām testa 
secībām: 
3.2.2.1. 1. iesp ēja — akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests bez sekojoša 
uzlādi noturoša 1. tipa testa;  
3.2.2.2. 2. iesp ēja — uzl ādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto 
enerģiju patērējoša 1. tipa testa;  
3.2.2.3. 3. iesp ēja — akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu 
uzlādi noturošu 1. tipa testu;  
3.2.2.4. 4. iesp ēja — uzl ādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumul ēto 
enerģiju patērējošu 1. tipa testu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 738  
A8/1. attēls 
Iespējamās testu sec ības OVC-HEV  testēšanas gad ījumā
 
3.2.3. Rež īmu, ko var izv ēlēties vadītājs, iestata saska ņā ar aprakst īto 
turpmāk izklāstītajās testu sec ībās (no 1. l īdz 4. iesp ējai). 
3.2.4. Akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzl ādi notu­
roša 1. tipa testa (1. iesp ēja) 
Testu sec ība saskaņā ar 1. iesp ēju (kā aprakstīts šā papildpielikuma 
3.2.4.1.–3.2.4.7. punkt ā), kā arī attiecīgais AUEAS uzl ādes stāvokļa 
profils ir par ādīti šā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/1. 
attēlā. 
3.2.4.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Transportl īdzekli sagatavo saska ņā ar šā papildpielikuma 4. papildi ­
nājuma 2.2. punkta proced ūrām. 
3.2.4.2. Testa apst ākļi 
3.2.4.2.1. Testu veic ar piln ībā uzlādētu AUEAS saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 4. papildin ājuma 2.2.3. punkt ā aprakst ītajām uzlādes 
prasībām, transportl īdzekli darbinot akumul ēto enerģiju patērējošā 
ekspluatācijas stāvoklī, kā noteikts š ā pielikuma 3.3.5. punkt ā. 
3.2.4.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadī­
tājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 2. punktu 
iestata rež īmu akumul ēto enerģiju patērējošam 1. tipa testam.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 739  
3.2.4.3. Akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa proced ūra 
3.2.4.3.1. Akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa proced ūru veido vair āki 
secīgi cikli, kam katram seko ne vair āk kā 30 minūšu ilgs izgaro ­
jumu uztveršanas laikposms, l īdz ir sasniegts uzl ādi noturošs 
ekspluatācijas stāvoklis.  
3.2.4.3.2. Izgarojumu uztveršanas laik ā starp atseviš ķiem piem ērojamiem testa 
cikliem piedzi ņu deaktiv ē un AUEAS nedr īkst atkārtoti uzlādēt no 
ārēja elektroener ģijas avota. Laikposmos starp testa cikla posmiem 
nedrīkst izslēgt mērinstrumentus visu AUEAS elektrisk ās strāvas 
mērīšanai un visu AUEAS elektrisk ā sprieguma noteikšanai saska ņā 
ar šā papildpielikuma 3. papildin ājumu. Amp ērstundas m ērītāja 
mērījumu gad ījumā integrāciju patur aktiviz ētu visa testa laik ā līdz 
testa pabeigšanai.  
Atkārtoti iedarbinot p ēc izgarojumu uztveršanas, transportl īdzekli 
darbina rež īmā, ko var izv ēlēties vadītājs, saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 3.2.4.2.2. punktu.  
3.2.4.3.3. Atk āpjoties no 5. papildpielikuma 5.3.1. punkta un neskarot 5. 
papildpielikuma 5.3.1.2. punktu, analizatorus var kalibr ēt un 
pārbaudīt ar nulles g āzēm pirms un p ēc akumul ēto enerģiju patērē­
joša 1. tipa testa.  
3.2.4.4. Akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa beigas  
Uzskata, ka ir sasniegtas akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
beigas, kad pirmo reizi tiek sasniegts apst āšanās kritērijs saska ņā ar 
šā papildpielikuma 3.2.4.5. punktu. Piem ērojamo  WLTP  testa ciklu 
skaitu līdz apstāšanās kritērija pirmajai sasniegšanai, ietverot ciklu, 
kurā tas notika, nosaka k ā n+1.  
Piemērojamo  WLTP  testa ciklu n defin ē kā pārejas ciklu.  
Piemērojamo  WLTP  testa ciklu n+1 defin ē kā apstiprin āšanas ciklu.  
▼M3 
Transportl īdzekļiem bez uzl ādi noturošas sp ējas visā piemērojamā 
WLTP  testa cikl ā akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa beigas 
ir sasniegtas ar indik āciju uz standarta ieb ūvētā kontrolm ērinstru­
mentu pane ļa, ka transportl īdzeklis ir j āaptur, vai kad transportl ī­
dzeklis novirz ās no paredz ētās ātruma līknes pielaides uz 4 sec īgām 
sekundēm vai ilg āk. Deaktiv ē akseleratora vad ību un 60 sekunžu 
laikā ar bremz ēm samazina transportl īdzekļa ātrumu līdz apstāšanās 
stāvoklim.  
▼B 
3.2.4.5. Apst āšanāš kritērijs ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 740  
3.2.4.5.1. Nov ērtē, vai katr ā piemērojamā WLTP  braukšanas testa cikl ā ir 
sasniegts apst āšanās kritērijs. 
3.2.4.5.2. Apst āšanās kritērijs akumul ēto enerģiju patērējošam 1. tipa testam ir 
sasniegts, kad relat īvās elektroener ģijas izmai ņas REEC  i , kas aprē­ 
ķinātas ar turpm āk norādīto vienādojumu, ir maz ākas par 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
kur: 
REEC  i ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa attiec īgā 
piemērojamā testa cikla i relat īvās elektroener ģijas 
izmaiņas; 
ΔE REESS,i  ir attiecīgā akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
cikla i visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas, ko apr ē­ 
ķina saska ņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh;  
E cycle ir attiecīgā piemērojamā WLTP  testa cikl ā vajadzīgā 
enerģija, ko apr ēķina saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. 
punktu, Ws;  
i ir attiec īgā piemērojamā WLTP  testa cikla indeksa 
skaitlis;  
1 
3 600 ir koeficients cikl ā vajadzīgās enerģijas pārrēķināšanai 
uz Wh.  
3.2.4.6. AUEAS uzl āde un atk ārtoti uzlādētās elektroener ģijas mērīšana 
3.2.4.6.1. Transportl īdzekli pievieno elektrot īklam 120 min ūšu laikā pēc 
piemērojamā WLTP  testa cikla n+1, kur ā pirmo reizi ir sasniegts 
akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa apst āšanās kritērijs. 
AUEAS ir piln ībā uzlādēta, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas 
kritērijs, kā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. 
punktā. 
3.2.4.6.2. Elektroener ģijas mēriekārta, kas atrodas starp transportl īdzekļa 
uzlādes ierīci un elektrot īklu, mēra no elektrot īkla plūstošo atk ār­
totas uzlādes elektroener ģiju E  AC , kā arī tās ilgumu. Elektroener ģijas 
mērīšanu var p ārtraukt, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ērijs, 
kā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. punkt ā. 
▼M3 
3.2.4.7. Katram atseviš ķam piemērojamajam  WLTP  testa ciklam akumul ēto 
enerģiju patērējošā 1. tipa test ā ir jāatbilst piem ērojamiem emisiju 
robežvērtību kritērijiem atbilst īgi 6. papildpielikuma 1.2. punktam.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 741  
3.2.5. Uzl ādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto enerģiju patē­
rējoša 1. tipa testa (2. iesp ēja) 
Testu sec ība saskaņā ar 2. iesp ēju (kā aprakstīts šā papildpielikuma 
3.2.5.1.–3.2.5.3.3. punkt ā), kā arī attiecīgais AUEAS uzl ādes 
stāvokļa profils ir par ādīti šā papildpielikuma 1. papildin ājuma 
A8.App1/2. att ēlā. 
3.2.5.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Transportl īdzekli sagatavo saska ņā ar šā papildpielikuma 4. papildi ­
nājuma 2.1. punkta proced ūrām. 
3.2.5.2. Testa apst ākļi 
3.2.5.2.1. Testus veic, transportl īdzekli darbinot uzl ādi noturoš ā ekspluatācijas 
stāvoklī, kā noteikts š ā pielikuma 3.3.6. punkt ā. 
3.2.5.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadī­
tājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu 
iestata rež īmu uzlādi noturošam 1. tipa testam.  
3.2.5.3. 1. tipa testa proced ūra 
3.2.5.3.1. Transportl īdzekļus testē saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstītajām 
1. tipa testa proced ūrām. 
3.2.5.3.2. Ja vajadz īgs, CO  2 emisiju masu kori ģē saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 2. papildin ājumu.  
▼M3 
3.2.5.3.3. Testam saska ņā ar šā papildpielikuma 3.2.5.3.1. punktu ir j āatbilst 
piemērojamām kritērija emisiju robežv ērtībām saskaņā ar 6. papild ­
pielikuma 1.2. punktu.  
▼B 
3.2.6. Akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi notu­
rošu 1. tipa testu (3. iesp ēja) 
Testu sec ība saskaņā ar 3. iesp ēju (kā aprakstīts šā papildpielikuma 
3.2.6.1.–3.2.6.3. punkt ā), kā arī attiecīgais AUEAS uzl ādes stāvokļa 
profils ir par ādīti šā papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/3. 
attēlā. 
3.2.6.1. Attiec ībā uz akumul ēto enerģiju patērējošu 1. tipa testu iev ēro šā 
papildpielikuma 3.2.4.1.–3.2.4.5. punkt ā un 3.2.4.7. punkt ā aprak­
stīto proced ūru. 
3.2.6.2. P ēc tam iev ēro proced ūru, kas attiecas uz uzl ādi noturošu 1. tipa 
testu, kā aprakstīts šā papildpielikuma 3.2.5.1.–3.2.5.3. punkt ā. 
Nepiemēro šā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1.1. un 2.1.2. 
punktu.  
3.2.6.3. AUEAS uzl āde un atk ārtoti uzlādētās elektroener ģijas mērīšana ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 742  
3.2.6.3.1. Transportl īdzekli pievieno elektrot īklam 120 min ūšu laikā pēc uzlādi 
noturoša 1. tipa testa pabeigšanas.  
AUEAS ir piln ībā uzlādēta, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas 
kritērijs, kā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. 
punktā. 
3.2.6.3.2. Ener ģijas mēriekārta, kas atrodas starp transportl īdzekļa uzlādes 
ierīci un elektrot īklu, mēra no elektrot īkla plūstošo atk ārtotas 
uzlādes elektroener ģiju E  AC , kā arī tās ilgumu. Elektroener ģijas 
mērīšanu var p ārtraukt, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ē­
rijs, kā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. punkt ā. 
3.2.7. Uzl ādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumul ēto enerģiju patērē­
jošu 1. tipa testu (4. iesp ēja) 
Testu sec ība saskaņā ar 4. iesp ēju (kā aprakstīts šā papildpielikuma 
3.2.7.1. un 3.2.7.2. punkt ā), kā arī attiecīgais AUEAS uzl ādes 
stāvokļa profils ir par ādīti šā papildpielikuma 1. papildin ājuma 
A8.App1/4. att ēlā. 
3.2.7.1. Attiec ībā uz uzlādi noturošu 1. tipa testu iev ēro šā papildpielikuma 
3.2.5.1.–3.2.5.3. punkt ā un 3.2.6.3.1. punkt ā aprakstīto proced ūru. 
3.2.7.2. P ēc tam iev ēro proced ūru, kas attiecas uz akumul ēto enerģiju patē­
rējošu 1. tipa testu, k ā aprakstīts šā papildpielikuma 3.2.4.2.–3.2.4.7. 
punktā. 
3.3. NOVC-HEV  
Testu sec ība, kā aprakstīts šā papildpielikuma 3.3.1.–3.3.3. punkt ā, 
kā arī attiecīgais AUEAS uzl ādes stāvokļa profils ir par ādīti šā 
papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/5. att ēlā. 
3.3.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
▼M3 
3.3.1.1. Transportl īdzekļus iepriekš sagatavo saska ņā ar 6. papildpielikuma 
2.6. punktu.  
Papildus 6. papildpielikuma 2.6. punkta pras ībām pirms iepriekš ējas 
sagatavošanas saska ņā ar ražot āja ieteikumu var iestat īt vilces  
REESS  uzlādes stāvokļa līmeni uzl ādi noturošam testam, lai 
panāktu, ka tests notiek uzl ādi noturoš ā ekspluatācijas stāvoklī. 
3.3.1.2. Transportl īdzekļus notur izgarojumu uztveršanas zon ā saskaņā ar 
6. papildpielikuma 2.7. punktu.  
▼B 
3.3.2. Testa apst ākļi 
3.3.2.1. Transportl īdzekļus testē uzlādi noturoš ā ekspluat ācijas stāvoklī, kā 
noteikts š ā pielikuma 3.3.6. punkt ā. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 743  
3.3.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadī­
tājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu 
iestata rež īmu uzlādi noturošam 1. tipa testam.  
3.3.3. 1. tipa testa proced ūra 
3.3.3.1. Transportl īdzekļus testē saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstīto 1. 
tipa testa proced ūru. 
3.3.3.2. Ja vajadz īgs, CO  2 emisiju masu kori ģē saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 2. papildin ājumu.  
▼M3 
3.3.3.3. Uzl ādi noturošam 1. tipa testam ir j āatbilst piem ērojamām atgāzu 
emisiju robežv ērtībām atbilstīgi 6. papildpielikuma 1.2. punktam.  
▼B 
3.4. PEV  
▼M3 
3.4.1. Visp ārīgas prasības 
Testa proced ūru tīrā pilnuzlādes nobraukuma un elektroener ģijas 
patēriņa noteikšanai izv ēlas saskaņā ar testa transportl īdzekļa aplēsto 
tīro pilnuzl ādes nobraukumu ( PER) no A8/3. tabulas. Ja izmanto 
interpolācijas metodi, piem ērojamo testa proced ūru izvēlas saskaņā 
ar konkrētas interpol ācijas saimes transportl īdzekļa H PER . 
A8/3. tabula  
Procedūras tīrā pilnuzlādes nobraukuma un elektroener ģijas patēriņa noteikšanai  
Piemērojamais testa cikls  Apl ēstais PER ir…  Piem ērojamā testa proced ūra 
Testa cikls saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2.1. 
punktu.  …mazāks par 3 piem ērojamo  
WLTP  testa ciklu ilgumu.  Secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
(saskaņā ar š ā papildpielikuma 
3.4.4.1. punktu).  
…vienāds ar vai liel āks par 3 
piemērojamo  WLTP  testa ciklu 
ilgumu.  Saīsināta 1. tipa testa proced ūra 
(saskaņā ar š ā papildpielikuma 
3.4.4.2. punktu).  
Pilsētas cikls saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2.2. 
punktu.  …nav pieejams pieejam ā WLTP  
testa ciklā. Secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
(saskaņā ar š ā papildpielikuma 
3.4.4.1. punktu).  
Ražotājs apstiprin ātājai iestādei pirms testa iesniedz pier ādījumus 
par aplēsto tīro pilnuzl ādes nobraukumu ( PER). Ja izmanto interpo ­
lācijas metodi, piem ērojamo testa proced ūru izvēlas, pamatojoties uz 
interpolācijas saimes transportl īdzekļa H aplēsto PER . Ar piem ēroto 
testa proced ūru noteiktais  PER  apstiprina, ka ir izmantota pareiza 
testa proced ūra. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 744  
Secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras testu sec ība, kā aprakstīts šā 
papildpielikuma 3.4.2., 3.4.3. un 3.4.4.1. punkt ā, kā arī attiecīgais 
REESS  uzlādes stāvokļa profils ir par ādīti šā papildpielikuma 
1. papildin ājuma A8.App1/6. att ēlā. 
Saīsinātas 1. tipa testa proced ūras testu sec ība, kā aprakstīts šā 
papildpielikuma 3.4.2., 3.4.3. un 3.4.4.2. punkt ā, kā arī attiecīgais 
REESS  uzlādes stāvokļa profils ir par ādīti šā papildpielikuma 
1. papildin ājuma A8.App1/7. att ēlā. 
▼B 
3.4.2. Iepriekš ēja sagatavošana  
Transportl īdzekli sagatavo saska ņā ar šā papildpielikuma 4. papildi ­
nājuma 3. punkta proced ūrām. 
▼M3 
3.4.3. Rež īma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana 
Ja transportl īdzeklis ir apr īkots ar rež īmu, ko var izv ēlēties vadītājs, 
testa režīmu izvēlas saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 
4. punktu.  
▼B 
3.4.4.  PEV  1. tipa testa proced ūra 
3.4.4.1. Sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūra 
3.4.4.1.1. Ātruma līkne un p ārtraukumi  
Testu veic, braucot sec īgus piem ērojamos testa ciklus, l īdz tiek 
sasniegts apst āšanās kritērijs saska ņā ar šā papildpielikuma 
3.4.4.1.3. punktu.  
▼M3 
Pārtraukumi vad ītājam un/vai operatoram ir at ļauti tikai starp testa 
cikliem, un maksim ālais kopējais pārtraukumu ilgums nedr īkst būt 
ilgāks par 10 min ūtēm. Pārtraukuma laik ā izslēdz spēka pārvadu.  
▼B 
3.4.4.1.2. AUEAS str āvas un sprieguma m ērīšana 
No testa s ākuma līdz apstāšanās kritērija sasniegšanai visu AUEAS 
elektrisko str āvu mēra saskaņā ar šā papildpielikuma 3. papildin ā­
jumu un elektrisko spriegumu nosaka saska ņā ar šā papildpielikuma 
3. papildin ājumu.  
▼M3 
3.4.4.1.3. Apst āšanās kritērijs 
Apstāšanās kritērijs ir sasniegts, kad transportl īdzeklis 4 sec īgas 
sekundes vai ilg āk pārsniedz paredz ēto ātruma līknes pielaidi, k ā 
noteikts 6. papildpielikuma 2.6.8.3. punkt ā. Deaktiv ē akseleratora 
vadību; 60 sekunžu laik ā ar bremz ēm samazina transportl īdzekļa 
ātrumu līdz apstāšanās stāvoklim.  
▼B 
3.4.4.2. Sa īsināta 1. tipa testa proced ūra 
3.4.4.2.1. Ātruma līkne 
Saīsinātai 1. tipa testa proced ūrai ir divi dinamiski segmenti (DS  1 un 
DS 2 ), kas apvienoti ar diviem nemain īga ātruma segmentiem (CSS  M 
un CSS  E ), kā parādīts A8/2. att ēlā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 745  
A8/2. attēls 
Saīsinātas 1. tipa testa proced ūras ātruma līkne
 
▼M3 
Izmanto dinamiskos segmentus DS  1 un DS  2 , lai aprēķinātu enerģijas 
patēriņu aplūkotajā posmā, piemērojamajā WLTP  pilsētas ciklā un 
piemērojamajā WLTP  testa cikl ā. 
▼B 
Nemainīgā ātruma segmenti CSS  M un CSS  E ir paredz ēti testa 
ilguma samazin āšanai, AUEAS pat ērējot ātrāk nekā tas notiek 
secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūrā. 
▼M3 
3.4.4.2.1.1. Dinamiskie segmenti  
Katrs dinamiskais segments DS  1 un DS  2 sastāv no piem ērojamā 
WLTP  testa cikla saska ņā ar šā papildpielikuma 1.4.2.1. punktu, 
pēc kura seko piem ērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls saska ņā ar 
šā papildpielikuma 1.4.2.2. punktu.  
▼B 
3.4.4.2.1.2. Nemain īga ātruma segments  
▼M3 
Nemainīga ātruma segmentiem CSS  M un CSS  E ir jābūt identiskiem. 
Ja piemēro interpol ācijas metodi, interpol ācijas saimes ietvaros 
izmanto to pašu nemain īgo ātrumu.  
▼B 
a) Ātruma specifik ācija 
Nemainīga ātruma segmentu minim ālais ātrums ir 100 km/h. P ēc 
ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju var 
izvēlēties nemain īga ātruma segmentu liel āku nemain īgo ātrumu.  
Paātrinājumam līdz nemain īgā ātruma līmenim jābūt vienmē­
rīgam, sasniedzot vajadz īgo līmeni 1 min ūtes laikā pēc dina­
misko segmentu pabeigšanas un, ja ir izmantots p ārtraukums 
saskaņā ar A8/4. tabulu, p ēc piedziņas palaišanas proced ūras 
uzsākšanas.  
Ja transportl īdzekļa maksim ālais ātrums ir maz āks par nemain īga 
ātruma segmentiem vajadz īgo minim ālo ātrumu saska ņā ar 
ātruma specifik āciju šajā punktā, vajadzīgais ātrums nemain īga 
ātruma segmentos ir vien āds ar transportl īdzekļa maksim ālo 
ātrumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 746  
b) CSS  E un CSS  M attāluma noteikšana  
Nemainīga ātruma segmenta CSS  E garumu nosaka, pamatojoties 
uz lietder īgās AUEAS ener ģijas UBE  STP īpatsvaru saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.4.2.1. punktu. Atlikušajai ener ģijai vilces 
AUEAS p ēc dinamisk ā ātruma segmenta DS  2 ir jābūt vienādai 
ar vai maz ākai par 10 % no UBE  STP . Pēc testa ražot ājs apstip­
rinātājai iestādei iesniedz pier ādījumus par to, ka š ī prasība ir 
izpildīta. 
Nemainīga ātruma segmenta CSS  M garumu var apr ēķināt ar šādu 
vienādojumu:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
kur: 
PER  est ir attiecīgā PEV  aplēstais tīrais pilnuzl ādes nobraukums, 
km; 
d DS1 ir dinamisk ā ātruma segmenta 1 garums, km;  
d DS2 ir dinamisk ā ātruma segmenta 2 garums, km;  
d CSSE ir dinamisk ā ātruma segmenta CSS  E garums, km.  
3.4.4.2.1.3. P ārtraukumi  
Pārtraukumi vad ītājam un/vai operatoram ir at ļauti tikai nemain īga 
ātruma segmentos, k ā noteikts A8/4. tabul ā. 
A8/4. tabula  
Pārtraukumi vad ītājam un/vai operatoram  
▼M3 
Nemainīga ātruma segment ā 
nobrauktais att ālums CSS  M 
(km)  Maksimālais kopējais pārtraukums (min)  
▼B 
Līdz 100  10  
Līdz 150  20  
Līdz 200  30  
Līdz 300  60  
Vairāk par 300  Balstoties uz ražot āja ieteikumu  
Piezīme. Pārtraukuma laik ā izslēdz piedzi ņu. 
3.4.4.2.2. AUEAS str āvas un sprieguma m ērīšana 
No testa s ākuma līdz apstāšanās kritērija sasniegšanai visu AUEAS 
elektrisko str āvu un visu AUEAS elektrisko spriegumu nosaka 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3. papildin ājumu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 747  
3.4.4.2.3. Apst āšanās kritērijs 
Apstāšanās kritērijs ir sasniegts, kad transportl īdzeklis 4 sec īgas 
sekundes vai ilg āk otrajā nemainīga ātruma segment ā CSS  E pār­
sniedz paredz ēto ātruma līknes pielaidi, k ā noteikts 6. papildpieli ­
kuma 2.6.8.3. punkt ā. Deaktiv ē akseleratora vad ību; 60 sekunžu 
laikā ar bremz ēm samazina transportl īdzekļa ātrumu līdz apstāšanās 
stāvoklim.  
▼B 
3.4.4.3. AUEAS uzl āde un atk ārtoti uzlādētās elektroener ģijas mērīšana 
3.4.4.3.1. P ēc apstāšanās saskaņā ar šā papildpielikuma 3.4.4.1.3. punktu 
secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūrai un saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 3.4.4.2.3. punktu sa īsinātajai 1. tipa testa proced ūrai trans­
portlīdzekli 120 min ūšu laikā pieslēdz elektrot īklam.  
AUEAS ir piln ībā uzlādēta, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas 
kritērijs, kā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. 
punktā. 
3.4.4.3.2. Ener ģijas mēriekārta, kas atrodas starp transportl īdzekļa uzlādes 
ierīci un elektrot īklu, mēra no elektrot īkla plūstošo atk ārtotas 
uzlādes elektroener ģiju E  AC , kā arī tās ilgumu. Elektroener ģijas 
mērīšanu var p ārtraukt, kad ir sasniegts uzl ādes pabeigšanas krit ē­
rijs, kā noteikts š ā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.2.3.2. punkt ā. 
3.5. NOVC-FCHV  
Testu sec ība, kā aprakstīts šā papildpielikuma 3.5.1.–3.5.3. punkt ā, 
kā arī attiecīgais AUEAS uzl ādes stāvokļa profils ir par ādīti šā 
papildpielikuma 1. papildin ājuma A8.App1/5. att ēlā. 
3.5.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Transportl īdzekļus sagatavo un pak ļauj izgarojumu uztveršanai 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.3.1. punktu.  
3.5.2. Testa apst ākļi 
3.5.2.1. Transportl īdzekļus testē uzlādi noturošos ekspluat ācijas stāvokļos, 
kā noteikts š ā pielikuma 3.3.6. punkt ā. 
3.5.2.2. Rež īma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadī­
tājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu 
iestata rež īmu uzlādi noturošam 1. tipa testam.  
3.5.3. 1. tipa testa proced ūra 
3.5.3.1. Transportl īdzekļus testē saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstīto 1. 
tipa testa proced ūru un degvielas pat ēriņu aprēķina saska ņā ar šā 
papildpielikuma 7. papildin ājumu.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 748  
3.5.3.2. Ja vajadz īgs, papildpielikum ā koriģē saskaņā ar šā papildpielikuma 
2. papildin ājumu.  
4. Apr ēķini hibrīdiem elektrotransportl īdzekļiem, transportl īdzekļiem, 
kas ir tikai elektrotransportl īdzekļi, un saspiesta ūdeņraža ar 
degvielas elementiem darbin āmiem transportl īdzekļiem 
4.1. G āzveida emisiju savienojumu, cietda ļiņu emisijas un da ļiņu skaita 
emisijas apr ēķini 
4.1.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  gāzveida emisiju savienojumu uzl ādi 
noturošas emisijas masa, cietda ļiņu emisija un da ļiņu skaita emisija  
Uzlādi noturošu cietda ļiņu emisiju PM  CS aprēķina saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 3.3. punktu.  
Uzlādi noturošu da ļiņu skaita emisiju PN  CS aprēķina saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 4. punktu.  
4.1.1.1.  ►M3 Galīgo testa rezult ātu pakāpeniska apr ēķinu proced ūra attie­
cībā uz OVC-HEV  un NOVC-HEV  uzlādi noturošu 1. tipa testu ◄ 
Rezultātus aprēķina A8/5. tabul ā norādītajā secībā. Reģistrē visus 
attiecināmos rezult ātus slejā “Rezultāts”. Slejā “Process” ir nor ādīti 
punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ē­ 
ķini. 
Šajā tabulā vienādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
c viss piem ērojamais testa cikls;  
p katrs piem ērojamais cikla posms;  
i piem ērojamais krit ērija emisijas komponents (iz ņemot CO  2 ); 
CS uzlādi noturošs;  
CO  2 CO  2 emisiju masa.  
▼M3 
A8/5. tabula  
Galīgo uzlādi noturošu g āzveida emisiju v ērtību aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
6. papildpi ­
elikums  Neapstrādāti testa 
rezultāti Uzlādi noturošu emisiju masa 
7. papildpielikuma 3.–3.2.2. 
punkts.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 749  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
Šīs tabulas 
1. darbības 
rezultāts M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Kombinētā uzlādi noturoša cikla 
vērtību aprēķināšana: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
kur: 
M i,CS,c,2  ir uzlādi noturošu emisiju 
masas rezult āts visā ciklā; 
M CO2,CS,c,2  ir uzlādi noturošu CO  2 
emisiju masas rezult āts visā ciklā; 
d p ir cikla posmos p nobrauktie 
attālumi.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2 
Šīs tabulas 
1. un 
2. darbības 
rezultāts M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  REESS elektroener ģijas izmai ņu 
korekcija 
Šā papildpielikuma 4.1.1.2.–4.1.1.5. 
punkts.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Šīs tabulas 
2. un 
3. darbības 
rezultāts M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Uzlādi noturošu emisiju masas 
korekcija visiem transportl īdzek­ 
ļiem, kas apr īkoti ar periodiski 
reģenerējošām sistēmām K  i saskaņā 
ar 6. papildpielikuma 1. papildin ā­
jumu. 
M i,CS,c,4  = K  i × M  i,CS,c,2  
vai 
M i,CS,c,4  = K  i + M  i,CS,c,2  
un 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
vai 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Pieskaitāmais nob īdes vai piereizi ­
nāmais koeficients, kas j āizmanto 
saskaņā ar K  i noteikšanu. 
Ja K  i nav piem ērojams: 
M i,CS,c,4  = M  i,CS,c,2  
M CO2,CS,c,4  = M  CO2,CS,c,3  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 750  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
Šīs tabulas 
3. un 
4.a darbīb­
as rezultāts M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Ja K  i ir piemērojams, j āsaskaņo 
CO  2 posma vērtības ar kombin ētā 
cikla vērtību: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  × AF  Ki 
katram cikla posmam p; 
kur: 
AF Ki ¼ M CO2 ;CS;c;4 
M CO2 ;CS;c;3 
Ja K  i nav piem ērojams: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  M CO2,CS,p,4  , g/km.  4b  
Šīs tabulas 
4. darbības 
rezultāts M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT  korekcija saska ņā ar 6.a 
papildpielikuma 3.8.2. punktu. 
Nolietošan ās koeficienti, kas apr ē­ 
ķināti un piem ēroti saska ņā ar VII 
pielikumu.  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
Viena testa 
rezultāts 
Šīs tabulas 
5. darbības 
rezultāts Katram testam: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  Testu vid ējās vērtības iegūšana un 
paziņotā vērtība saska ņā ar 6. 
papildpielikuma 1.2.–1.2.3. punktu.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
M i,CS Testa 
transportl ī­
dzekļa 1. tipa 
testa rezult āts. 
Šīs tabulas 
6. darbības 
rezultāts M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Posma vērtību saskaņošana. 
6. papildpielikuma 1.2.4. punkts, 
un: 
M CO2,CS,c,7  = M  CO2,CS,c,declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km.  7 
M CO2,CS  
Testa trans ­
portlīdzekļa 
1. tipa testa 
rezultāts. 
Šīs tabulas 
6. un 
7. darbības 
rezultāts Katram testa 
transportl īdzeklim 
H un L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km.  Ja papildus transportl īdzekļa H 
vērtībai testē arī transportl īdzekļa 
L vērtību un attiec īgā gadījumā 
transportl īdzekļa M vērtību, rezul ­
tējošā kritērija emisijas v ērtībai 
jābūt lielākajai no ab ām vai attie ­
cīgā gadījumā trijām vērtībām, un 
tā jāsauc par M  i,CS,c . 
Kombinētu THC+NO  x emisiju 
gadījumā jāpaziņo lielākā summas 
vērtība vai nu saist ībā ar transport ­
līdzekļa H vērtību, vai transportl ī­
dzekļa L vērtību, vai attiec īgā gadī­
jumā transportl īdzekļa M vērtību. 
Pretējā gadījumā, ja transportl ī­
dzekļa L vērtība netika test ēta vai 
ja attiecīgā gadījumā transportl ī­
dzekļa M v ērtība tika test ēta, 
M i,CS,c = M  i,CS,c,6  
Attiecībā uz CO  2 izmanto v ērtības, 
kas iegūtas, veicot š īs tabulas 7. 
darbību. 
CO  2 vērtības noapa ļo līdz divām 
zīmēm aiz komata.  M i,CS,c , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
Ja transportl ī­
dzeklis L tika 
testēts: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km; 
un attiecīgā gadī­
jumā, ja transport ­
līdzekļa M vērtība 
tika testēta: 
M CO2,CS,c,M  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,M  , g/ 
km; 8 
Interpolācijas 
saimes rezul ­
tāts. 
Galīgais 
kritērija 
emisiju 
rezultāts. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 751  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ība Nr.  
Šīs tabulas 
8. darbības 
rezultāts M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
Ja transportl ī­
dzeklis L tika 
testēts: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km 
un attiecīgā gadī­
jumā, ja transport ­
līdzekļa M vērtība 
tika testēta: 
M CO2,CS,c,M  , g/km; 
M CO2,CS,p,M  , g/km;  CO  2 emisiju masas apr ēķins 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.5.4.1. punktu attiec ībā uz interpo ­
lācijas saimes atseviš ķiem trans ­
portlīdzekļiem. 
CO  2 vērtības noapa ļo saskaņā ar 
A8/2. tabulu.  M CO2,CS,c,ind  , g/ 
km; M  CO2,CS,p,ind  , 
g/km.  9 
Atsevišķa 
transportl ī­
dzekļa rezul­
tāts 
Galīgais CO  2 
rezultāts. 
▼B 
4.1.1.2. Ja nepiem ēro korekciju saska ņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ā­
juma 1.1.4. punktu, izmanto š ādu uzlādi noturošu CO  2 emisiju 
masu:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
kur: 
M CO2,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturoša CO  2 
emisiju masa saska ņā ar A8/5. tabulu, 3. darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āla uzlādi 
noturoša CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta attiecībā 
pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta saska ņā ar 
A8/5. tabulu, 2. darb ība, g/km.  
4.1.1.3. Ja saska ņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.3. punktu ir 
jākoriģē uzlādi noturoš ā CO  2 emisiju masa, vai gad ījumā, ja ir 
veikta korekcija saska ņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 
1.1.4. punktu, CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu nosaka 
saskaņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 2. punktu. Kori ģēto 
uzlādi noturošo CO  2 emisiju masu nosaka ar š ādu vienādojumu:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
kur: 
▼M3 
M CO2,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturoša CO  2 
emisiju masa saska ņā ar A8/5. tabulu, 3. darb ība, g/km;  
▼B 
M CO2,CS,nb  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āla CO  2 
emisiju masa, kas nav kori ģēta attiecībā pret ener ģijas 
bilanci un kas ir noteikta saska ņā ar A8/5. tabulu, 2. 
darbība, g/km;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 752  
EC DC,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa elektroener ģijas patēriņš 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K CO2 ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients saska ņā ar 
šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 2.3.2. punktu, 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4. Ja nav noteikti konkr ēta posma CO  2 emisiju masas korekcijas koefi ­
cienti, konkr ēta posma CO  2 emisiju masu apr ēķina ar šādu vienā­
dojumu:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
kur: 
▼M3 
M CO2,CS,p  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa posma p uzl ādi 
noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar 
A8/5. tabulu, 3. darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa posma p nepropor ­
cionāla CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta attie­
cībā pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta 
saskaņā ar A8/5. tabulu, 1. darb ība, g/km;  
▼B 
EC DC,CS,p  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa posma p elektro ­
enerģijas patēriņš saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.3. punktu, Wh/km;  
K CO2 ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients 
saskaņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 
2.3.2. punktu, (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.5. Ja ir noteikti konkr ēta posma CO  2 emisiju masas korekcijas koefi ­
cienti, konkr ēta posma CO  2 emisiju masu apr ēķina ar šādu vienā­
dojumu:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
kur: 
M CO2,CS,p  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa posma p uzl ādi 
noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 3. darb ība, g/km;  
▼M3 
M CO2,CS,nb,p  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa posma p nepropor ­
cionāla CO  2 emisiju masa, kas nav kori ģēta attie­
cībā pret ener ģijas bilanci un kas ir noteikta 
saskaņā ar A8/5. tabulu, 1. darb ība, g/km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 753  
EC DC,CS,p  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa posma p elektro ­
enerģijas patēriņš, kas noteikts saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K CO2,p  ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients 
saskaņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 
2.3.2.2. punktu, (g/km)/(Wh/km);  
p ir atseviš ķa posma indekss piem ērojamā WLTP  
testa ciklā. 
4.1.2.  OVC-HEV  lietderības koeficienta sv ērtā akumulēto enerģiju patērē­
joša CO  2 emisiju masa  
Lietderības koeficienta sv ērto akumul ēto enerģiju patērējošu CO  2 
emisiju masu M  CO2,CD  aprēķina ar šādu vienādojumu: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kur: 
M CO2,CD  ir lietderības koeficienta sv ērtā akumulēto enerģiju patē­
rējoša CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2,CD,j  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posma j 
CO  2 emisiju masa, kas noteikta saska ņā ar 7. papildpie ­
likuma 3.2.1. punktu, g/km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
▼M3 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, k ir nobraukto posmu skaits l īdz 
transportl īdzekļa L pārejas cikla beig ām. n  veh_L  . 
Ja pārejas ciklu skaits, ko nobraucis transportl īdzeklis H,  n veh  H 
un — attiec īgā gadījumā — interpol ācijas saimes atseviš ķs trans­
portlīdzeklis,  n veh  ind , ir mazāks par pārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru 
nobraucis transportl īdzeklis L, apr ēķinā ietver transportl īdzekļa H 
un — attiec īgā gadījumā — atseviš ķa transportl īdzekļa apstipri ­
nāšanas ciklu. P ēc tam katra apstiprin āšanas cikla posma CO2 
emisiju masu kori ģē attiecībā pret nulles elektroener ģijas patēriņu 
EC DC,CD,j  = 0, izmantojot CO  2 korekcijas koeficientu saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
▼B 
4.1.3.  OVC-HEV  lietderības koeficienta sv ērtā gāzveida savienojumu 
emisiju masa, cietda ļiņu emisija un da ļiņu skaita emisija  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 754  
4.1.3.1. Lietder ības koeficienta sv ērto gāzveida savienojumu emisiju masu 
aprēķina ar šādu vienādojumu:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS 
kur: 
M i,weighted  ir lietderības koeficienta sv ērtā emisiju masa savieno ­
jumam i, g/km;  
i ir attiec īgā gāzveida emisijas savienojuma indekss;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  
M i,CD,j ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa g āzveida 
emisijas savienojuma emisiju masa, kas noteikta saska ņā 
ar 7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
M i,CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturoša g āzveida 
emisijas savienojuma emisiju masa saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 7. darb ība, g/km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
▼M3 
Ja izmanto interpol ācijas metodi attiec ībā uz i = CO  2 , k ir nobraukto 
posmu skaits l īdz transportl īdzekļa L pārejas cikla beig ām. n  veh_L  . 
Ja pārejas ciklu skaits, ko nobraucis transportl īdzeklis H,  n veh  H 
un — attiec īgā gadījumā — interpol ācijas saimes atseviš ķs trans­
portlīdzeklis  n veh  ind ir mazāks par pārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru 
nobraucis transportl īdzeklis L, apr ēķinā ietver transportl īdzekļa H 
un — attiec īgā gadījumā — atseviš ķa transportl īdzekļa apstipri ­
nāšanas ciklu. P ēc tam katra apstiprin āšanas cikla posma CO  2 
emisiju masu kori ģē attiecībā pret nulles elektroener ģijas patēriņu 
EC DC,CD,j  = 0, izmantojot CO  2 korekcijas koeficientu saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
▼B 
4.1.3.2. Lietder ības koeficienta sv ērto daļiņu skaita emisiju apr ēķina ar šādu 
vienādojumu:  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
kur: 
PN weighted  ir lietderības koeficienta sv ērtā daļiņu skaita emisija, 
daļiņas uz kilometru;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 755  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  
PN CD,j ir posma j da ļiņu skaita emisija, kas akumul ēto enerģiju 
patērējošam 1. tipa testam noteikta saska ņā ar 7. papild ­
pielikuma 4. punktu, da ļiņas uz kilometru;  
PN CS ir daļiņu skaita emisija, kas uzl ādi noturošam 1. tipa 
testam noteikta saska ņā ar šā papildpielikuma 4.1.1. 
punktu, da ļiņas uz kilometru;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla n beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
4.1.3.3. Lietder ības koeficienta sv ērto cietda ļiņu emisiju apr ēķina ar šādu 
vienādojumu:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
kur: 
PM  weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtā cietdaļiņu emisija, 
mg/km;  
UF c ir cikla c lietder ības koeficients saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 5. papildin ājumu;  
PM  CD,c ir cikla c akumul ēto enerģiju patērējoša cietda ļiņu 
emisija, kas akumul ēto enerģiju patērējošam 1. tipa 
testam noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.3. 
punktu, mg/km;  
PM  CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa cietda ļiņu emisija saska ņā 
ar šā papildpielikuma 4.1.1. punktu, mg/km;  
c ir attiec īgā cikla indeksa skaitlis;  
n c ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits l īdz 
pārejas cikla n beig ām saskaņā ar šā papildpielikuma 
3.2.4.4. punktu.  
4.2. Degvielas pat ēriņa aprēķināšana.  
4.2.1.  OVC-HEV , NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  uzlādi noturošs degvielas 
patēriņš 
4.2.1.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  uzlādi noturošu degvielas pat ēriņu aprē­ 
ķina pakāpeniski saska ņā ar A8/6. tabulu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 756  
A8/6. tabula  
OVC-HEV  un NOVC-HEV  galīgā uzlādi noturoša degvielas pat ēriņa aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Šā papildpielikuma 
A8/5. tabulas 6. un 
7. darbības 
rezultāts M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Degvielas pat ēriņa 
aprēķināšana 
saskaņā ar 7. 
papildpielikuma 
6. punktu. 
Degvielas pat ē­
riņu atsevišķi 
aprēķina piemēro­
jamam ciklam un 
tā posmiem. 
Šim nolūkam: 
a) izmanto 
piemērojamā 
posma vai 
cikla CO  2 
vērtības; 
b) izmanto krit ē­
rija emisijas 
visā ciklā. FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
“testa transportl ī­
dzekļa 1. tipa testa 
FC CS rezultāti” 
Šīs tabulas 1. 
darbība Katram testa trans ­
portlīdzeklim H un 
L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Attiecībā uz 
degvielas pat ēriņu 
izmanto v ērtības, 
kas iegūtas šīs 
tabulas 1. darb ībā. 
Degvielas pat ēriņa 
vērtības noapa ļo 
līdz trim z īmēm 
aiz komata.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
testēts: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
“interpolācijas 
saimes rezult āts” 
galīgais kritērija 
emisiju rezult āts 
Šīs tabulas 2. 
darbība FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
un ja transportl ī­
dzeklis L tika 
testēts: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Degvielas pat ēriņa 
aprēķins saskaņā 
ar šā papildpieli ­
kuma 4.5.5.1. 
punktu attiec ībā 
uz interpol ācijas 
saimes atsevi ­ 
šķiem transportl ī­
dzekļiem. 
Degvielas pat ēriņa 
vērtības noapa ļo 
saskaņā ar A8/2. 
tabulu.  FC CS,c,ind  , l/ 
100 km; 
FC CS,p,ind  , l/ 
100 km;  3 
“atsevišķa trans­
portlīdzekļa rezul­
tāts” 
Galīgais degvielas 
patēriņa rezultāts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 757  
4.2.1.2.  NOVC-FCHV  uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš 
▼M3 
4.2.1.2.1. Gal īgo testa degvielas pat ēriņa rezultātu pakāpeniska apr ēķinu 
procedūra attiecībā uz NOVC-FCHV  uzlādi noturošu 1. tipa testu  
▼B 
Rezultātus aprēķina A8/7. tabul ā norādītajā secībā. Reģistrē visus 
attiecināmos rezult ātus slejā “Rezultāts”. Slejā “Process” ir nor ādīti 
punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ē­ 
ķini. 
Šajā tabulā vienādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
c: viss piem ērojamais testa cikls;  
p: katrs piem ērojamais cikla posms;  
CS: uzlādi noturošs;  
A8/7. tabula  
NOVC-FCHV  galīgā uzlādi noturoša degvielas pat ēriņa aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Šā papildpielikuma 
7. papildin ājums.  Neproporcion āls 
uzlādi noturošs 
degvielas pat ēriņš 
FC CS,nb , kg/ 
100 km  Uzlādi noturošs 
degvielas pat ēriņš 
saskaņā ar šā 
papildpielikuma 7. 
papildinājuma 
2.2.6. punktu  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  1 
Šīs tabulas 1. 
darbības rezult āts FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  AUEAS elektro ­
enerģijas izmai ņu 
korekcija 
8. papildpieli ­
kums; šā papild­
pielikuma 
4.2.1.2.2. un 
4.2.1.2.3. punkts  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  2 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 758  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
▼M3 
Šīs tabulas 
2. darbības rezult āts FC CS,c,2  , kg/ 
100 km.  FC CS,c,3  = FC  CS,c,2  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km.  3 
Viena testa rezult āts 
Šīs tabulas 
3. darbības rezult āts Katram testam: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km.  Testu vid ējās 
vērtības iegūšana 
un paziņotā vērtība 
saskaņā ar 6. 
papildpielikuma 
1.2.–1.2.3. punktu.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km.  4 
▼B 
Šīs tabulas 4. 
darbības rezult āts FC CS,c,4  , kg/ 
100 km; 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km  Posma vērtību 
saskaņošana. 
6. papildpielikuma 
1.1.2.4. punkts 
Un: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km;  5 
“testa transportl ī­
dzekļa 1. tipa testa 
FC CS rezultāti” 
4.2.1.2.2. Ja nepiem ēro korekciju saska ņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ā­
juma 1.1.4. punktu, izmanto š ādu uzlādi noturošu degvielas pat ē­
riņu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
kur: 
FC CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošs degvielas 
patēriņš saskaņā ar A8/7. tabulu, 2. darb ība, kg/100 km;  
FC CS,nb ir uzlādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls uzlādi notu­
rošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts attiecībā pret ener ­ 
ģijas bilanci, k ā noteikts A8/7. tabul ā, 1. darb ība, 
kg/100 km.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 759  
4.2.1.2.3. Ja saska ņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.3. punktu ir 
jākoriģē degvielas pat ēriņš, vai gad ījumā, ja ir veikta korekcija 
saskaņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājuma 1.1.4. punktu, 
degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu nosaka saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājuma 2. punktu. Kori ģēto uzlādi notu­
rošo degvielas pat ēriņu nosaka ar š ādu vienādojumu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
kur: 
FC CS ir uzlādi noturoša 1. tipa testa uzl ādi noturošs degvielas 
patēriņš saskaņā ar A8/7. tabulu, 2. darb ība, kg/100 km;  
FC CS,nb ir uzlādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls degvielas 
patēriņš, kas nav kori ģēts attiecībā pret ener ģijas bilanci, 
kā noteikts A8/7. tabul ā, 1. darbība, kg/100 km;  
EC DC,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa elektroener ģijas patēriņš 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K fuel,FCHV  ir degvielas pat ēriņa korekcijas koeficients saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājuma 2.3.1. punktu, 
(kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2.  OVC-HEV  lietderības koeficienta sv ērtais akumul ēto enerģiju patē­
rējošs degvielas pat ēriņš 
Lietderības koeficienta sv ērto akumul ēto enerģiju patērējošo 
degvielas pat ēriņu FC  CD aprēķina ar šādu vienādojumu: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kur: 
FC CD ir lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto enerģiju 
patērējošs degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
FC CD,j ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posma j 
degvielas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar 7. papildpie ­
likuma 6. punktu, l/100 km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 760  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
▼M3 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, k ir nobraukto posmu skaits l īdz 
transportl īdzekļa L pārejas cikla beig ām. n  veh_L  . 
Ja pārejas ciklu skaits, ko nobraucis transportl īdzeklis H,  n veh  H 
un — attiec īgā gadījumā — interpol ācijas saimes atseviš ķs trans­
portlīdzeklis,  n veh  ind , ir mazāks par pārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru 
nobraucis transportl īdzeklis L, apr ēķinā ietver transportl īdzekļa H 
un — attiec īgā gadījumā — atseviš ķa transportl īdzekļa apstipri ­
nāšanas ciklu. Katr ā apstiprin āšanas cikla posm ā patērēto degvielu 
aprēķina saskaņā ar 7. papildpielikuma 6. punktu, ņemot vērā kritē­
rija emisiju vis ā apstiprin āšanas cikl ā un piem ērojamo CO  2 posma 
vērtību, kuru kori ģē attiecībā pret nulles elektroener ģijas patēriņu 
EC DC,CD,j  = 0, izmantojot CO  2 masas korekcijas koeficientu 
(K CO2 ) saskaņā ar šā papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
▼B 
4.2.3.  OVC-HEV  lietderības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš 
Akumulēto enerģiju patērējoša un uzl ādi noturoša 1. tipa testa liet ­
derības koeficienta sv ērto degvielas pat ēriņu aprēķina ar šādu vienā­
dojumu: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
kur: 
FC weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtais degvielas pat ēriņš, 
l/100 km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  
FC CD,j ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posma j 
degvielas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar 7. papildpie ­
likuma 6. punktu, l/100 km;  
FC CS ir degvielas pat ēriņš, kas noteikts saska ņā ar A8/6. 
tabulu, 1. darb ība, l/100 km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
▼M3 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, k ir nobraukto posmu skaits l īdz 
transportl īdzekļa L pārejas cikla beig ām. n  veh_L  . 
Ja pārejas ciklu skaits, ko nobraucis transportl īdzeklis H,  n veh  H 
un — attiec īgā gadījumā — interpol ācijas saimes atseviš ķs trans­
portlīdzeklis  n veh  ind ir mazāks par pārejas ciklu skaitu, n  veh_L  , kuru 
nobraucis transportl īdzeklis L, apr ēķinā ietver transportl īdzekļa H 
un — attiec īgā gadījumā — atseviš ķa transportl īdzekļa apstipri ­
nāšanas ciklu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 761  
Katrā apstiprin āšanas cikla posm ā patērēto degvielu apr ēķina 
saskaņā ar 7. papildpielikuma 6. punktu, ņemot vērā kritērija emisiju 
visā apstiprin āšanas cikl ā un piemērojamo CO  2 posma vērtību, kuru 
koriģē attiecībā pret nulles elektroener ģijas patēriņu EC  DC,CD,j  = 0, 
izmantojot CO  2 masas korekcijas koeficientu (K  CO2 ) saskaņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājumu.  
▼B 
4.3. Elektroener ģijas patēriņa aprēķins 
Lai noteiktu elektroener ģijas patēriņu, pamatojoties uz str āvu un 
spriegumu, kas noteikti saska ņā ar šā papildpielikuma 3. papildin ā­
jumu, izmanto š ādus vienādojumus: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
kur: 
EC DC,j ir elektroener ģijas patēriņš attiecīgajā laikposm ā j, 
pamatojoties uz AUEAS izl ādi, Wh/km;  
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas attiecīgajā 
laikposmā j, Wh;  
d j ir attiecīgajā laikposm ā j nobrauktais att ālums, km;  
un 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
kur: 
ΔE REESS,j,i  : ir AUEAS (i) elektroener ģijas izmai ņas attiecīgajā laik­
posmā j, Wh;  
un 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
kur: 
U(t)  REESS,j,i  ir AUEAS (i) spriegums attiec īgajā laikposm ā j, kas 
noteikts saska ņā ar šā papildpielikuma 3. papildin ā­
jumu, V;  
t 0 ir laiks attiec īgā laikposma j s ākumā, s; 
t end ir laiks attiec īgā laikposma j beig ās, s; 
I(t) j,i ir AUEAS (i) elektrisk ā strāva attiecīgajā laikposm ā j, 
kas noteikta saska ņā ar šā papildpielikuma 3. papildi ­
nājumu, A;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 762  
i ir attiec īgās AUEAS indeksa skaitlis;  
n ir AUEAS kop ējais skaits;  
j ir attiec īgā laikposma indekss, kur laikposms var b ūt 
jebkāda posmu vai ciklu kombin ācija;  
1 
3600 ir koeficients p ārrēķināšanai no Ws uz kWh.  
▼M3 
4.3.1.  OVC-HEV  lietderības koeficienta sv ērtais akumul ēto enerģiju patē­
rējošs elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes 
elektroener ģiju no elektrot īkla 
Lietderības koeficienta sv ērto akumul ēto enerģiju patērējošo elektro ­
enerģijas patēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju 
no elektrot īkla, aprēķina ar šādu vienādojumu: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kur: 
EC AC,CD  ir lietder ības koeficienta sv ērtais akumul ēto enerģiju 
patērējošs elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz 
atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, 
Wh/km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  
EC AC,CD,j  ir posma j elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz 
atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, 
Wh/km;  
un 
EC AC;CD;j ¼ EC  DC;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kur: 
EC DC,CD,j  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posma j 
elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz  REESS  izlādi, 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
E AC ir atkārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla, kas 
noteikta saska ņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.6. punktu, 
Wh; 
ΔE REESS,j  ir visu  REESS  elektroener ģijas izmai ņas posm ā j 
saskaņā ar šā papildinājuma 4.3. punktu, Wh;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
Ja izmanto interpol ācijas metodi, k ir nobraukto posmu 
skaits līdz pārejas cikla L,n  veh_L  beigām. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 763  
4.3.2.  OVC-HEV  lietderības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas patēriņš, 
pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
Lietderības koeficienta sv ērto elektroener ģijas patēriņu, pamatojoties 
uz atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, aprēķina ar 
šādu vienādojumu: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
kur: 
EC AC,weighted  ir lietder ības koeficienta sv ērtais elektroener ģijas 
patēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektro ­
enerģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
UF j ir posma j lietder ības koeficients saska ņā ar šā papild­
pielikuma 5. papildin ājumu;  
EC AC,CD,j  ir posma j elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz 
atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3.1. punktu, Wh/km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
▼M3 
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
Ja izmanto interpol ācijas metodi, k ir nobraukto 
posmu skaits l īdz transportl īdzekļa L pārejas cikla 
beigām, nveh_L.  
▼B 
4.3.3.  OVC-HEV  elektroener ģijas patēriņš 
4.3.3.1. Konkr ēta cikla elektroener ģijas patēriņa noteikšana  
Elektroener ģijas patēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektro ­
enerģiju no elektrot īkla un līdzvērtīgo kopējo pilnuzl ādes nobrau ­
kumu, apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
EC ¼ E AC 
EAER  
kur: 
EC ir piem ērojamā WLTP  testa cikla elektroener ģijas patēriņš, 
pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elek ­
trotīkla un l īdzvērtīgo kopējo pilnuzl ādes nobraukumu, 
Wh/km;  
E AC ir atkārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā 
ar šā papildpielikuma 3.2.4.6. punktu, Wh;  
EAER ir l īdzvērtīgais kopējais pilnuzl ādes nobraukums saska ņā ar 
šā papildpielikuma 4.4.4.1. punktu, km.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 764  
4.3.3.2. Konkr ēta posma elektroener ģijas patēriņa noteikšana  
Konkrēta posma elektroener ģijas patēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas 
uzlādes elektroener ģiju no elektrot īkla un konkr ēta posma l īdzvēr­
tīgo kopējo pilnuzl ādes nobraukumu, apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
kur: 
EC P : ir konkr ēta posma elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties 
uz atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla un 
līdzvērtīgo kopējo pilnuzl ādes nobraukumu, Wh/km;  
E AC : ir atk ārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saskaņā 
ar šā papildpielikuma 3.2.4.6. punktu, Wh;  
EAER  P : ir konkr ēta posma l īdzvērtīgais kop ējais pilnuzl ādes 
nobraukums saska ņā ar šā papildpielikuma 4.4.4.2. 
punktu, km.  
4.3.4.  PEV  elektroener ģijas patēriņš 
▼M3 
4.3.4.1. Šaj ā punktā noteikto elektroener ģijas patēriņu aprēķina tikai tad, ja 
transportl īdzeklis ir sp ējis izbraukt piem ērojamo testa ciklu ar 
ātruma l īknes pielaid ēm saska ņā ar 6. papildpielikuma 
2.6.8.3. punktu vis ā attiecīgajā laikposm ā. 
▼B 
4.3.4.2. Elektroener ģijas patēriņa noteikšana piem ērojamam  WLTP  testa 
ciklam  
Piemērojamā WLTP  testa cikla elektroener ģijas patēriņu, pamatojo ­
ties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla un tīro 
pilnuzlādes nobraukumu, apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
kur: 
EC WLTC  ir piemērojamā WLTP  testa cikla elektroener ģijas patē­
riņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju 
no elektrot īkla un tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ē­
rojamam  WLTP  testa ciklam, Wh/km;  
E AC ir atkārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.4.4.3. punktu, Wh;  
PER  WLTC  ir piemērojamā WLTP  testa cikla t īrais pilnuzl ādes 
nobraukums, kas apr ēķināts saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 4.4.2.1.1. vai 4.4.2.2.1. punktu atkar ībā no izman ­
tojamās PEV  testa proced ūras, km.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 765  
4.3.4.3. Elektroener ģijas patēriņa noteikšana piem ērojamam  WLTP  pilsētas 
testa ciklam  
Piemērojamā WLTP  pilsētas testa cikla elektroener ģijas patēriņu, 
pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
un tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  pilsētas 
testa ciklam, apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
kur: 
EC city ir piemērojamā WLTP  pilsētas testa cikla elektroener ģijas 
patēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju 
no elektrot īkla un tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ēro­
jamam  WLTP  pilsētas testa ciklam, Wh/km;  
E AC ir atkārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā 
ar šā papildpielikuma 3.4.4.3. punktu, Wh;  
PER  city ir piemērojamā WLTP  pilsētas testa cikla t īrais pilnuzl ādes 
nobraukums, kas apr ēķināts saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.4.2.1.2. vai 4.4.2.2.2. punktu atkar ībā no izmantojam ās 
PEV testa proced ūras, km.  
4.3.4.4. Konkr ētu posmu v ērtību elektroener ģijas patēriņa noteikšana  
Katra atseviš ķa posma elektroener ģijas patēriņu, pamatojoties uz 
atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla un konkr ēta 
posma tīro pilnuzl ādes nobraukumu, apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
kur: 
EC p ir katra atseviš ķa posma p elektroener ģijas patēriņš, pama­
tojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
un konkr ēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu, Wh/km;  
E AC ir atkārtotas uzl ādes elektroener ģija no elektrot īkla saska ņā 
ar šā papildpielikuma 3.4.4.3. punktu, Wh;  
PER  p ir konkrēta posma t īrais pilnuzl ādes nobraukums, kas apr ē­ 
ķināts saska ņā ar šā papildpielikuma 4.4.2.1.3. vai 
4.4.2.2.3. punktu atkar ībā no izmantojam ās PEV  testa 
procedūras, km.  
4.4. Pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķināšana 
4.4.1.  OVC-HEV  kopējie elektriskie pilnuzl ādes nobraukumi ( AER) un 
AER  city 
4.4.1.1. Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums ( AER) ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 766  
OVC-HEV  kopējo pilnuzl ādes nobraukumu ( AER) nosaka akumul ēto 
enerģiju patērējošā 1. tipa test ā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 
3.2.4.3. punkt ā saistībā ar 1. iesp ējas testu sec ību un kā minēts šā 
papildpielikuma 3.2.6.1. punkt ā saistībā ar 3. iesp ējas testu sec ību, 
izbraucot piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 1.4.2.1. punktu.  AER  definē kā attālumu, kas nobraukts no 
akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa s ākuma līdz brīdim, kad 
sadedzes dzin ējs sāk patērēt degvielu.  
4.4.1.2. Kop ējais pilnuzl ādes nobraukums pils ētā AER  city 
4.4.1.2.1.  OVC-HEV  kopējo pilnuzl ādes nobraukumu AER  city pilsētā nosaka 
akumulēto enerģiju patērējošā 1. tipa test ā, kā aprakstīts šā papild­
pielikuma 3.2.4.3. punkt ā saistībā ar 1. iesp ējas testu sec ību un kā 
minēts šā papildpielikuma 3.2.6.1. punkt ā saistībā ar 3. iesp ējas testu 
secību, izbraucot piem ērojamo  WLTP  pilsētas testa ciklu saska ņā ar 
šā papildpielikuma 1.4.2.2. punktu. AER  city definē kā attālumu, kas 
nobraukts no akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa s ākuma līdz 
brīdim, kad sadedzes dzin ējs sāk patērēt degvielu.  
4.4.1.2.2. K ā alternatīvu šā papildpielikuma 4.4.1.2.1. punktam kop ējo pilnuz­
lādes nobraukumu pils ētā AER  city var noteikt akumul ēto enerģiju 
patērējošā 1. tipa test ā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 3.2.4.3. 
punktā, izbraucot piem ērojamos  WLTP  testa ciklus saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2.1. punktu. T ādā gadījumā neveic akumul ēto 
enerģiju patērējošo 1. tipa testu, kur ā izbrauc piem ērojamo  WLTP  
pilsētas testa ciklu, un kop ējo pilnuzl ādes nobraukumu pils ētā 
AER  city aprēķina ar šādu vienādojumu:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
kur: 
UBE  city ir lietderīgā AUEAS ener ģija, kas noteikta no š ā papild­
pielikuma 3.2.4.3. punkt ā aprakstītā akumulēto enerģiju 
patērējošā 1. tipa testa s ākuma, izbraucot piem ērojamos  
WLTP  testa ciklus, l īdz brīdim, kad sadedzes dzin ējs sāk 
patērēt degvielu, Wh;  
EC DC,city  ir svērtais elektroener ģijas patēriņš piemērojamos  WLTP  
pilsētas testa ciklos, kas izbraukti tikai ar elektroener ģiju 
akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa ietvaros, k ā 
aprakstīts šā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā, izbraucot 
piemērojamo(-s)  WLTP  testa ciklu(-s), Wh/km;  
un 
▼M3 
UBE  city ¼ X  kþ1 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kur: ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 767  
ΔE REESS,j  ir visu  REESS  elektroener ģijas izmai ņas posmā j, Wh;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k+1 ir posmu skaits, kas izbraukti no testa s ākuma līdz 
brīdim, kad iekšdedzes motors s āk patērēt degvielu;  
▼B 
un 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
kur: 
EC DC,city,j  ir elektroener ģijas patēriņš WLTP  pilsētas testa ciklam j, 
kas izbraukts tikai ar elektroener ģiju akumul ēto enerģiju 
patērējoša 1. tipa testa ietvaros, k ā aprakstīts šā papild­
pielikuma 3.2.4.3. punkt ā, izbraucot piem ērojamos  
WLTP  testa ciklus, Wh/km;  
K city,j ir svēruma koeficients piem ērojamam  WLTP  pilsētas 
testa ciklam j, kas izbraukts tikai ar elektroener ģiju 
akumulēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa ietvaros, k ā 
aprakstīts šā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā, izbraucot 
piemērojamos  WLTP  testa ciklus;  
j ir indeksa skaitlis attiec īgajam piem ērojamam  WLTP  
pilsētas testa ciklam, kas izbraukts tikai ar elektroener ­ 
ģiju; 
n city,pe  ir to piem ērojamo  WLTP  pilsētas testa ciklu skaits, kuri 
izbraukti tikai ar elektroener ģiju; 
un 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
kur: 
ΔE REESS,city,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas akumul ēto 
enerģiju patērējoša 1. tipa testa pirm ā piemērojamā WLTP  pilsētas 
testa cikla laik ā, Wh;  
un 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 j ¼ 2 to n  city;pe · 
▼M3 
4.4.2.  PEV  tīrais pilnuzl ādes nobraukums  
Šajā punktā noteiktos nobraukumus apr ēķina tikai tad, ja transport ­
līdzeklis ir sp ējis izbraukt piem ērojamo  WLTP  testa ciklu ar ātruma 
līknes pielaid ēm saskaņā ar 6. papildpielikuma 2.6.8.3. punktu vis ā 
attiecīgajā laikposm ā. 
▼B 
4.4.2.1. T īro pilnuzl ādes nobraukumu noteikšana, piem ērojot saīsināto 1. 
tipa testa proced ūru ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 768  
4.4.2.1.1.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  testa ciklam 
PER  WLTC  aprēķina no šā papildpielikuma 3.4.4.2. punkt ā aprakstītā 
saīsinātā 1. tipa testa, izmantojot š ādus vienādojumus:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
kur: 
UBE  STP ir lietderīgā AUEAS ener ģija, kas noteikta no sa īsi­
nātas 1. tipa testa proced ūras sākuma līdz brīdim, 
kad tiek sasniegts apst āšanās kritērijs, kā definēts šā 
papildpielikuma 3.4.4.2.3. punkt ā, Wh;  
EC DC,WLTC  ir 1. tipa testa sa īsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 
un DS  2 piemērojamā WLTP  testa cikla sv ērtais elektro ­
enerģijas patēriņš, Wh/km;  
un 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
kur: 
ΔE REESS ;DS 1 ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas saīsinātas 
1. tipa testa proced ūras DS  1 laikā, Wh;  
ΔE REESS ;DS 2 ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas saīsinātas 
2. tipa testa proced ūras DS  1 laikā, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  M ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas saīsinātas 
1. tipa testa proced ūras CSS  M laikā, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas saīsinātas 
1. tipa testa proced ūras CSS  E laikā, Wh;  
un 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kur: 
▼M3 
EC DC,WLTC,j  ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras piem ērojamā 
WLTP  testa DS  j cikla elektroener ģijas patēriņš 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
▼B 
k WLTC,j  ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  j piemērojamā 
WLTP  testa cikla sv ēruma koeficients;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 769  
un 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
kur: 
K WLTC,j  ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  j piemēro­
jamā WLTP  testa cikla sv ēruma koeficients;  
ΔE REESS,WLTC,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas saīsinātas 
1. tipa testa proced ūras DS  1 piemērojamā WLTP  
testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.1.2.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  pilsētas 
testa ciklam PER  city aprēķina no šā papildpielikuma 3.4.4.2. punkt ā 
aprakstītā saīsinātās 1. tipa testa proced ūras, izmantojot š ādus vienā­
dojumus:  
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
kur: 
UBE  STP ir lietderīgā AUEAS ener ģija saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 4.4.2.1.1. punktu, Wh;  
EC DC,city  ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 un DS  2 piemē­
rojamā WLTP  pilsētas testa cikla sv ērtais elektroener ģijas 
patēriņš, Wh/km;  
un 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
kur: 
EC DC,city,j  ir piemērojamā WLTP  pilsētas testa cikla elektroener ģijas 
patēriņš, ja saīsinātas 1. tipa testa proced ūras (saska ņā ar 
šā papildpielikuma 4.3. punktu) DS  1 pirmais piem ēroja­
mais  WLTP  pilsētas testa cikls ir apz īmēts kā j = 1, 
otrais DS  1 piemērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls ir 
apzīmēts kā j = 2, pirmais DS  2 piemērojamais  WLTP  
pilsētas testa cikls ir apz īmēts kā j = 3 un otrais DS  2 
piemērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls ir apz īmēts kā 
j = 4, Wh/km;  
K city,j ir piemērojamā WLTP  pilsētas testa cikla sv ēruma koefi ­
cients, ja DS  1 pirmais piem ērojamais  WLTP  pilsētas testa 
cikls ir apz īmēts kā j = 1, otrais DS  1 piemērojamais  
WLTP  pilsētas testa cikls ir apz īmēts kā j = 2, pirmais 
DS 2 piemērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls ir apz īmēts 
kā j = 3 un otrais DS  2 piemērojamais  WLTP  pilsētas 
testa cikls ir apz īmēts kā j = 4;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 770  
un 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kur: 
ΔE REESS,city,1  ir visu AUEAS ener ģijas izmai ņas saīsinātas 1. tipa 
testa proced ūras DS  1 pirmā piemērojamā WLTP  
pilsētas testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.1.3.  PEV  konkrēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu PER  p aprēķina 
no šā papildpielikuma 3.4.4.2. punkt ā aprakstītā 1. tipa testa, izman ­
tojot šādus vienādojumus:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
kur: 
▼M3 
UBE  STP ir lietderīgā REESS  enerģija saskaņā ar šā papildpie ­
likuma 4.4.2.1.1. punktu, Wh;  
▼B 
EC DC,p ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  1 un DS  2 katra 
atsevišķa posma sv ērtais elektroener ģijas patēriņš, 
Wh/km.  
Ja posms p = zems un posms p = vid ējs, izmanto š ādus vienādo­
jumus:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kur: 
EC DC,p,j  ir posma p elektroener ģijas patēriņš, ja saīsinātas 1. 
tipa testa proced ūras (saska ņā ar šā papildpielikuma 
4.3. punktu) DS  1 pirmais posms p ir apz īmēts kā j = 
1, otrais DS  1 posms p ir apz īmēts kā j = 2, pirmais 
DS 2 posms p ir apz īmēts kā j = 3 un otrais DS  2 
posms p ir apz īmēts kā j = 4, Wh/km;  
K p,j ir posma p sv ēruma koeficients, ja sa īsinātas 1. tipa 
testa proced ūras DS  1 pirmais posms p ir apz īmēts kā 
j = 1, otrais DS  1 posms p ir apz īmēts kā j = 2, 
pirmais DS  2 posms p ir apz īmēts kā j = 3 un otrais 
DS 2 posms p ir apz īmēts kā j = 4;  
un 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kur: 
ΔE REESS,p,1  : ir visu AUEAS ener ģijas izmai ņas saīsinātas 1. tipa 
testa proced ūras DS  1 pirmā posma p laik ā, Wh.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 771  
Ja posms p = augsts un posms p = ļoti augsts, izmanto š ādus 
vienādojumus:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kur: 
EC DC,p,j  ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  j posma p elektro ­
enerģijas patēriņš saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. 
punktu, Wh/km;  
k p,j ir saīsinātas 1. tipa testa proced ūras DS  j posma p sv ēruma 
koeficients;  
un 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
kur: 
ΔE REESS,p,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas saīsinātas 1. 
tipa testa proced ūras DS  1 pirmā posma p laik ā, Wh.  
4.4.2.2. T īro pilnuzl ādes nobraukumu noteikšana, piem ērojot secīgu ciklu 1. 
tipa testa proced ūru 
4.4.2.2.1.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu piem ērojamam  WLTP  testa ciklam 
PER  WLTP  aprēķina no šā papildpielikuma 3.4.4.1. punkt ā aprakstītā 
1. tipa testa, izmantojot š ādus vienādojumus:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
kur: 
UBE  CCP ir lietderīgā AUEAS ener ģija, kas noteikta no sec īgu 
ciklu 1. tipa testa proced ūras sākuma līdz brīdim, kad 
tiek sasniegts apst āšanās kritērijs saska ņā ar šā papild­
pielikuma 3.4.4.1.3. punktu, Wh;  
EC DC,WLTC  ir piemērojamā WLTP  testa cikla elektroener ģijas patē­
riņš, kas noteikts sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras 
pilnībā izbrauktos piem ērojamos  WLTP  testa ciklos, 
Wh/km;  
un 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 772  
kur: 
ΔE REESS,j  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas secīgu ciklu 1. 
tipa testa proced ūras posma j laik ā, Wh;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir posmu skaits, kas izbraukti no s ākuma līdz posmam, 
kad tiek sasniegts apst āšanās kritērijs (ieskaitot šo 
posmu);  
un 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kur: 
EC DC,WLTC,j  ir secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piemērojamā 
WLTP  testa cikla posma j elektroener ģijas patēriņš 
saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, Wh/km;  
K WLTC,j  ir secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piemērojamā 
WLTP  testa cikla j sv ēruma koeficients;  
j ir piem ērojamā WLTP  testa cikla indeksa skaitlis;  
n WLTC  ir pilnu izbraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu 
kopējais skaits;  
un 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
kur: 
ΔE REESS,WLTC,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas secīgu 
ciklu 1. tipa testa proced ūras pirmā piemērojamā 
WLTP  testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.2.2.  PEV  tīro pilnuzl ādes nobraukumu  WLTP  pilsētas testa ciklam 
PER  city aprēķina no šā papildpielikuma 3.4.4.1. punkt ā aprakstītā 
1. tipa testa, izmantojot š ādus vienādojumus:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
kur: 
UBE  CCP ir lietderīgā AUEAS ener ģija saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 4.4.2.2.1. punktu, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 773  
EC DC,city  ir piemērojamā WLTP  pilsētas testa cikla elektroener ģijas 
patēriņš, kas noteikts sec īgu ciklu 1. tipa testa proce ­
dūras pilnībā izbrauktos piem ērojamos  WLTP  pilsētas 
testa ciklos, Wh/km;  
un 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
kur: 
EC DC,city,j  ir secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piemērojamā 
WLTP  pilsētas testa cikla posma j elektroener ģijas patē­
riņš saskaņā ar šā papildpielikuma 4.3. punktu, 
Wh/km;  
K city,j ir secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras piemērojamā 
WLTP  pilsētas testa cikla j sv ēruma koeficients;  
j ir piem ērojamā WLTP  pilsētas testa cikla indeksa 
skaitlis;  
n city ir pilnu izbraukto piem ērojamo  WLTP  pilsētas testa 
ciklu kop ējais skaits;  
un 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
kur: 
ΔE REESS,city,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas secīgu ciklu 
1. tipa testa proced ūras pirmā piemērojamā WLTP  
pilsētas testa cikla laik ā, Wh.  
4.4.2.2.3.  PEV  konkrēta posma t īro pilnuzl ādes nobraukumu PER  p aprēķina 
no šā papildpielikuma 3.4.4.1. punkt ā aprakstītā 1. tipa testa, izman ­
tojot šādus vienādojumus:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
kur: 
UBE  CCP ir lietderīgā AUEAS ener ģija saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 4.4.2.2.1. punktu, Wh;  
EC DC,p ir attiecīgā posma p elektroener ģijas patēriņš, kas 
noteikts sec īgu ciklu 1. tipa testa proced ūras pilnībā 
izbrauktos posmos p, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 774  
un 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kur: 
EC DC,p,j  ir secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras attiecīgā posma p 
elektroener ģijas patēriņš j saska ņā ar šā papildpielikuma 
4.3. punktu, Wh/km;  
k p,j ir secīgu ciklu 1. tipa testa proced ūras attiecīgā posma p 
svēruma koeficients j;  
j ir attiec īgā posma p indeksa skaitlis;  
n p ir pilnu izbraukto  WLTC  posmu p kop ējais skaits;  
un 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
kur: 
ΔE REESS,p,1  ir visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņas secīgu ciklu 
1. tipa testa proced ūras pirmā izbrauktā posma p laik ā, 
Wh. 
4.4.3.  OVC-HEV  cikla pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto enerģiju patē­
rējošā režīmā 
OVC-HEV  cikla pilnuzl ādes nobraukumu akumul ēto enerģiju patē­
rējošā režīmā R CDC nosaka akumul ēto enerģiju patērējošā 1. tipa 
testā, kā aprakstīts šā papildpielikuma 3.2.4.3. punkt ā saistībā ar 
1. iespējas testu sec ību un kā minēts šā papildpielikuma 3.2.6.1. 
punktā saistībā ar 3. iesp ējas testu sec ību. R  CDC ir attālums, kas 
nobraukt no akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa s ākuma 
līdz pārejas cikla beig ām saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. 
punktu.  
4.4.4.  OVC-HEV  līdzvērtīgais kopējais pilnuzl ādes nobraukums  
4.4.4.1. Konkr ēta cikla l īdzvērtīgā kopējā pilnuzlādes nobraukuma noteik ­ 
šana 
Konkrēta cikla līdzvērtīgo kopējo pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina 
ar šādu vienādojumu:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
kur: 
EAER ir konkr ēta cikla l īdzvērtīgais kop ējais pilnuzl ādes 
nobraukums, km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 775  
M CO2,CS  ir uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 7. darb ība, g/km;  
M CO2,CD,avg  ir vidējā aritmētiskā akumulēto enerģiju patērējoša 
CO  2 emisiju masa saska ņā ar turpm āk norādīto vienā­
dojumu, g/km;  
R CDC ir cikla pilnulz ādes nobraukums akumul ēto enerģiju 
patērējošā režīmā saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.4.2. punktu, km;  
un 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
kur: 
M CO2,CD,avg  ir vidējā aritmētiskā akumulēto enerģiju patērējoša 
CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2,CD,j  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posma j 
CO  2 emisiju masa, kas noteikta saska ņā ar 7. papild ­
pielikuma 3.2.1. punktu, g/km;  
dj ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa posm ā j 
nobrauktais att ālums, km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla n beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
▼M3 
4.4.4.2. Konkr ētam posmam rakstur īgā un pilsētai līdzvērtīgā kopējā pilnuz­
lādes nobraukuma noteikšana  
Konkrētam posmam rakstur īgo un pils ētai līdzvērtīgo kopējo pilnuz­
lādes nobraukumu apr ēķina, izmantojot š ādu vienādojumu: 
EAER  p ¼ Í M CO  2;CS;p Ä M CO  2;CD;avg;p 
M CO  2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
where:  
EAER  p ir līdzvērtīgais pilnuzl ādes nobraukums apl ūkotajam 
periodam p, km;  
M CO  2;CS;p konkrēta posma CO  2 emisiju masa uzl ādi noturoša 
1. tipa test ā aplūkotajam periodam p saska ņā ar 
A8/5. tabulas 7. darb ību, g/km;  
ΔE REESS,j  ir visu  REESS  elektroener ģijas izmai ņas aplūkotajā 
posmā j, Wh;  
“EC  DC,CD,p  ” elektroener ģijas patēriņš aplūkotajā periodā p, pama ­
tojoties uz  REESS  izlādi, Wh/km;  
j ir attiec īgā posma indeksa skaitlis;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 776  
k ir nobraukto posmu skaits l īdz pārejas cikla n beig ām 
saskaņā ar šā papildpielikuma 3.2.4.4. punktu.  
un 
M CO  2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO  2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
kur: 
M CO  2;CD;avg;p ir vidējā aritmētiskā CO  2 emisiju masa akumul ēto 
enerģiju patērējošā režīmā pētāmajam periodam p, 
g/km;  
M CO  2;CD;p;c ir CO  2 emisiju masa, kas noteikta saska ņā ar 
7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, periodam p akumu ­
lēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa cikl ā c, g/km;  
d p,c ir attālums, kas nobraukts akumul ēto enerģiju patērē­
jošā 1. tipa testa cikl ā c period ā p, km;  
c ir apl ūkotā piemērojamā WLTP  testa cikla indeksa 
numurs;  
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā WLTP  
testa ciklā; 
n c ir piemērojamo  WLTP  testēšanas ciklu skaits, kas 
nobraukti l īdz pārejas cikla n beig ām saskaņā ar šā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu;  
un 
EC DC;CD;p ¼ P n c 
c¼1 EC DC;CD;p;c Ü d p;c P n c 
c¼1 d p;c 
kur: 
EC DC,CD,p  elektroener ģijas patēriņš aplūkotajā periodā p, pama­
tojoties uz akumul ēto enerģiju patērējošā 1. tipa testa 
REESS izl ādi, Wh/km;  
EC DC,CD,p,c  ir elektroener ģijas patēriņš pētāmajā periodā p ciklā c, 
pamatojoties uz akumul ēto enerģiju patērējošā 1. tipa 
testa REESS  izlādi saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.3. punktu, Wh/km;  
d p,c ir attālums, kas nobraukts akumul ēto enerģiju patērē­
jošā 1. tipa testa cikl ā c period ā p, km;  
c ir apl ūkotā piemērojamā WLTP  testa cikla indeksa 
numurs;  
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā WLTP  
testa ciklā; 
n c ir piemērojamo  WLTP  testēšanas ciklu skaits, kas 
nobraukti l īdz pārejas cikla n beig ām saskaņā ar šā 
papildpielikuma 3.2.4.4. punktu;  
Aplūkojamā posma v ērtības ir posmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, 
“Ļoti augsts” un “Pils ētas braukšanas cikls”.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 777  
4.4.5.  OVC-HEV  faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto enerģiju 
patērējošā režīmā 
Faktisko nobraukumu akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā aprē­ 
ķina ar šādu vienādojumu:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
kur: 
R CDA ir faktiskais pilnuzl ādes nobraukums akumul ēto 
enerģiju patērējošā režīmā, km;  
M CO2,CS  ir uzlādi noturoša CO  2 emisiju masa saska ņā ar 
A8/5. tabulu, 7. darb ība, g/km;  
M CO2,n,cycle  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
piemērojamā WLTP  testa cikla n CO  2 emisiju 
masa, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa vid ējā 
aritmētiskā CO  2 emisiju masa no s ākuma līdz 
piemērojamam  WLTP  testa ciklam (to ieskaitot) 
(n-1), g/km;  
d c ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
piemērojamā WLTP  testa cikl ā c nobrauktais att ā­
lums, km;  
d n ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
piemērojamā WLTP  testa cikl ā n nobrauktais att ā­
lums, km;  
c ir attiec īgā piemērojamā WLTP  testa cikla indeksa 
skaitlis;  
n ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits, 
ieskaitot p ārejas ciklu saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 3.2.4.4. punktu;  
un 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
kur: 
M CO2,CD,avg,n–1  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa vid ējā 
aritmētiskā CO  2 emisiju masa no s ākuma līdz 
piemērojamam  WLTP  testa ciklam (to ieskaitot) 
(n-1), g/km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 778  
M CO2,CD,c  ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa piem ēro­
jamā WLTP  testa cikla c CO  2 emisiju masa, kas 
noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 3.2.1. punktu, 
g/km;  
d c ir akumul ēto enerģiju patērējoša 1. tipa testa 
piemērojamā WLTP  testa cikl ā c nobrauktais att ā­
lums, km;  
c ir attiec īgā piemērojamā WLTP  testa cikla indeksa 
skaitlis;  
n ir nobraukto piem ērojamo  WLTP  testa ciklu skaits, 
ieskaitot p ārejas ciklu saska ņā ar šā papildpielikuma 
3.2.4.4. punktu.  
4.5. Atseviš ķu transportl īdzekļu vērtību interpol ācija 
4.5.1.  NOVC-HEV  un OVC-HEV  interpolācijas diapazons  
▼M3 
Interpolācijas metodi izmanto tikai tad, ja uzl ādi noturoš ā režīmā 
transportl īdzekļu L un H CO  2 emisiju masas starp ība M  CO2,CS  
saskaņā ar A8/5. tabulas 8. darb ību ir vismaz no 5 g/km l īdz ne 
vairāk par 20 procenti plus 5 g/km no transportl īdzekļa H uzlādi 
noturošā režīmā CO  2 emisiju masas M  CO2,CS  saskaņā ar 
A8/5. tabulas 8. darb ību, bet vismaz 15 g/km un nep ārsniedzot 
20 g/km.  
Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju atse­
višķu saimes transportl īdzekļu vērtību interpol ācijas metodes piem ē­
rošanu var paplašin āt, ja maksim ālā ekstrapol ācija ir ne vair āk par 
3 g/km virs transportl īdzekļa H uzlādi noturošas CO  2 emisiju masas 
un/vai ne vair āk par 3 g/km zem transportl īdzekļa L uzlādi noturošas 
CO  2 emisiju masas. Šis paplašin ājums ir piem ērojams tikai šaj ā 
punktā noteiktā interpolācijas diapazona absol ūtajās robežās. 
▼B 
Maksimālo absolūto robežu 20 g/km apm ērā attiecībā uz uzlādi 
noturošas CO  2 emisiju masas atš ķirību starp transportl īdzekļiem L 
un H vai 20 % apm ērā no uzlādi noturošas CO  2 emisiju masas 
transportl īdzeklim H (atkar ībā no tā, kura vērtība ir maz āka) nedrīkst 
paplašināt par 10 g/km, ja test ē transportl īdzekli M. Transportl ī­
dzeklis M ir interpol ācijas saimes transportl īdzeklis ar cikl ā vaja­
dzīgo enerģiju ± 10 % robež ās no transportl īdzekļu L un H vid ējās 
aritmētiskās vērtības. 
Transportl īdzekļa M uzlādi noturošas CO  2 emisiju masas linearit āti 
pārbauda attiec ībā pret line āru interpol ētu uzlādi noturošu CO  2 
emisiju masu starp transportl īdzekļiem L un H.  
Transportl īdzekļa M linearit ātes kritēriju uzskata par izpild ītu, ja 
atšķirība starp izm ērīto transportl īdzekļa M uzlādi noturošu CO  2 
emisiju masu un transportl īdzekļu L un H interpol ētu uzlādi notu­
rošu CO  2 emisiju masu ir maz āka par 1 g/km. Ja š ī atšķirība ir 
lielāka, linearit ātes kritēriju uzskata par izpild ītu, ja šī atšķirība ir ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 779  
3 g/km vai 3 % no transportl īdzekļa M interpol ētas uzlādi noturošas 
CO  2 emisiju masas atkar ībā no tā, kura vērtība ir maz āka. 
▼M3 
Ja linearit ātes kritērijs ir izpild īts, interpol ācijas metodi piem ēro 
visiem atseviš ķajiem transportl īdzekļiem starp transportl īdzekļiem L 
un H interpol ācijas saim ē. 
▼B 
Ja linearit ātes kritērijs nav izpild īts, interpol ācijas saimi sadala div ās 
apakšsaim ēs transportl īdzekļiem ar cikl ā vajadzīgo enerģiju starp 
transportl īdzekļiem L un M un transportl īdzekļiem ar cikl ā vaja­
dzīgo enerģiju starp transportl īdzekļiem M un H.  
▼M3 
Transportl īdzekļiem ar cikl ā vajadzīgo enerģiju robežās starp trans ­
portlīdzekļa L un M v ērtību katru transportl īdzekļa H vērtības para­
metru, kas nepieciešams, lai piem ērotu interpol ācijas metodi atsevi ­ 
šķām OVC-HEV  un NOVC-HEV  vērtībām, aizstāj ar attiec īgo trans­
portlīdzekļa M vērtības parametru.  
Transportl īdzekļiem ar cikl ā vajadzīgo enerģiju robežās starp trans ­
portlīdzekļa M un H v ērtību katru transportl īdzekļa L vērtības para­
metru, kas nepieciešams, lai piem ērotu interpol ācijas metodi atsevi ­ 
šķām OVC-HEV  un NOVC-HEV  vērtībām, aizstāj ar attiec īgo trans­
portlīdzekļa M vērtības parametru.  
▼B 
4.5.2. Vajadz īgās enerģijas aprēķināšana katram laikposmam  
Vajadzīgo enerģiju E  k,p un nobraukto att ālumu d  c,p laikposmā p, kas 
attiecināmi uz atseviš ķiem interpol ācijas saimes transportl īdzekļiem, 
aprēķina saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. punkt ā noteikto proce ­
dūru; ceļa slodzes koeficientu un masu kop ām k — saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 3.2.3.2.3. punktu.  
4.5.3. Interpol ācijas koeficienta apr ēķināšana atseviš ķiem transportl īdzek­ 
ļiem K  ind,p 
Interpolācijas koeficientu K  ind,p laikposmam apr ēķina katram attie ­
cīgajam laikposmam p, izmantojot š ādu vienādojumu:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
kur: 
▼M3 
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam trans­
portlīdzeklim laikposm ā p; 
E 1,p ir attiecīgajā laikposm ā transportl īdzeklim L vajadz īgā 
enerģija saskaņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, Ws;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 780  
E 2,p ir attiecīgajā laikposm ā transportl īdzeklim H vajadz īgā 
enerģija saskaņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, Ws;  
E 3,p ir attiecīgajā laikposm ā atsevišķam transportl īdzeklim vaja ­
dzīgā enerģija saskaņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, 
Ws; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā testa cikl ā. 
▼B 
Ja attiecīgais laikposms p ir piem ērojamais  WLTP  testa cikls, K  ind,p 
sauc par K  ind . 
4.5.4. Atseviš ķu transportl īdzekļu CO  2 emisiju masas interpol ācija 
4.5.4.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  individuālā uzlādi noturoša CO  2 emisiju 
masa  
Atsevišķa transportl īdzekļa uzlādi noturošu CO  2 emisiju masu apr ē­ 
ķina ar šādu vienādojumu:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
kur: 
M CO2–ind,CS,p  ir atseviš ķa transportl īdzekļa uzlādi noturoša CO  2 
emisiju masa attiec īgajā laikposm ā p saska ņā ar 
A8/5. tabulu, 9. darb ība, g/km;  
M CO2–L,CS,p  ir transportl īdzekļa L uzlādi noturoša CO  2 emisiju 
masa attiec īgajā laikposm ā p saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 8. darb ība, g/km;  
M CO2–H,CS,p  ir transportl īdzekļa H uzlādi noturoša CO  2 emisiju 
masa attiec īgajā laikposm ā p saska ņā ar A8/5. 
tabulu, 8. darb ība, g/km;  
K ind,d ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā WLTP  
testa ciklā. 
▼M3 
Attiecīgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, 
“Ļoti augsts” un “Piem ērojamais  WLTP  testa cikls”.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 781  
4.5.4.2.  OVC-HEV  individuālā lietderības koeficienta sv ērtā akumulēto ener­ 
ģiju patērējoša CO  2 emisiju masa  
Atsevišķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta sv ērto akumul ēto 
enerģiju patērējošu CO  2 emisiju masu apr ēķina ar šādu vienādo­
jumu:  
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
kur: 
M CO2–ind,CD  ir atseviš ķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta 
svērtā akumulēto enerģiju patērējoša CO  2 emisiju 
masa, g/km;  
M CO2–L,CD  ir transportl īdzekļa L lietder ības koeficienta sv ērtā 
akumulēto enerģiju patērējoša CO  2 emisiju masa, 
g/km;  
M CO2–H,CD  ir transportl īdzekļa H lietder ības koeficienta sv ērtā 
akumulēto enerģiju patērējoša CO  2 emisiju masa, 
g/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
4.5.4.3.  OVC-HEV  individu ālā lietderības koeficienta sv ērtā CO  2 emisiju 
masa  
Atsevišķa transportl īdzekļa lietder ības koeficienta sv ērto CO  2 
emisiju masu apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
kur: 
M CO2–ind,weighted  ir atseviš ķa transportl īdzekļa lietder ības koefi ­
cienta svērtā CO  2 emisiju masa, g/km;  
M CO2–L,weighted  ir transportl īdzekļa L lietder ības koeficienta sv ērtā 
CO  2 emisiju masa, g/km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 782  
M CO2–H,weighted  ir transportl īdzekļa H lietder ības koeficienta sv ērtā 
CO  2 emisiju masa, g/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atsevi ­ 
šķam transportl īdzeklim piem ērojamā WLTP  testa 
ciklā. 
4.5.5. Atseviš ķu transportl īdzekļu degvielas pat ēriņa interpol ācija 
4.5.5.1.  OVC-HEV  un NOVC-HEV  individu ālais uzlādi noturošs degvielas 
patēriņš 
Atsevišķa transportl īdzekļa uzlādi noturošu degvielas pat ēriņu aprē­ 
ķina ar šādu vienādojumu: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
kur: 
FC ind,CS,p  ir atseviš ķa transportl īdzekļa uzlādi noturošs degvielas 
patēriņš attiecīgajā laikposm ā p saskaņā ar A8/6. tabulu, 
3. darbība, l/100 km;  
FC L,CS,p  ir transportl īdzekļa L uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš 
attiecīgajā laikposm ā p saska ņā ar A8/6. tabulu, 2. 
darbība, l/100 km;  
FC H,CS,p  ir transportl īdzekļa H uzlādi noturošs degvielas pat ēriņš 
attiecīgajā laikposm ā p saska ņā ar A8/6. tabulu, 2. 
darbība, l/100 km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā WLTP  testa 
ciklā. 
▼M3 
Attiecīgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, 
“Ļoti augsts” un “Piem ērojamais  WLTP  testa cikls”.  
▼B 
4.5.5.2.  OVC-HEV  individu ālā lietderības koeficienta sv ērtais akumul ēto 
enerģiju patērējošs degvielas pat ēriņš 
Atsevišķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta sv ērto akumul ēto 
enerģiju patērējošu degvielas pat ēriņu aprēķina ar šādu vienādo­
jumu: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 783  
kur: 
FC ind,CD  ir atsevišķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta sv ēr­
tais akumul ēto enerģiju patērējošs degvielas pat ēriņš, 
l/100 km;  
FC L,CD ir transportl īdzekļa L lietder ības koeficienta sv ērtais 
akumulēto enerģiju patērējošs degvielas pat ēriņš, 
l/100 km;  
FC H,CD ir transportl īdzekļa H lietder ības koeficienta sv ērtais 
akumulēto enerģiju patērējošs degvielas pat ēriņš, 
l/100 km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
4.5.5.3.  OVC-HEV  individuālā lietderības koeficienta sv ērtais degvielas pat ē­
riņš 
Atsevišķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta sv ērto degvielas 
patēriņu aprēķina ar šādu vienādojumu: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
kur: 
FC ind,weighted  ir atseviš ķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta 
svērtais degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
FC L,weighted  ir transportl īdzekļa L lietder ības koeficienta sv ērtais 
degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
FC H,weighted  ir transportl īdzekļa H lietder ības koeficienta sv ērtais 
degvielas pat ēriņš, l/100 km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
4.5.6 Atseviš ķu transportl īdzekļu elektroener ģijas patēriņa interpol ācija 
4.5.6.1.  OVC-HEV  individu ālā lietderības koeficienta sv ērtais akumul ēto 
enerģiju patērējošs elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz atk ār­
totas uzlādes elektroener ģiju no elektrot īkla 
Atsevišķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta sv ērto akumul ēto 
enerģiju patērējošo elektroener ģijas patēriņu, pamatojoties uz atk ār­
totas uzlādes elektroener ģiju, aprēķina ar šādu vienādojumu: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
kur: 
EC AC–ind,CD  ir atseviš ķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta 
svērtais akumul ēto enerģiju patērējošs elektroener ­ 
ģijas patēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes 
elektroener ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 784  
EC AC–L,CD  ir transportl īdzekļa L lietder ības koeficienta sv ērtais 
akumulēto enerģiju patērējošs elektroener ģijas patē­
riņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ­ 
ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
EC AC–H,CD  ir transportl īdzekļa H lietder ības koeficienta sv ērtais 
akumulēto enerģiju patērējošs elektroener ģijas patē­
riņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ­ 
ģiju no elektrot īkla, Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim piem ērojamā WLTP  testa cikl ā. 
4.5.6.2.  OVC-HEV  individu ālā lietderības koeficienta sv ērtais elektroener ­ 
ģijas patēriņš, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju 
no elektrot īkla 
Atsevišķa transportl īdzekļa lietderības koeficienta sv ērto elektroener ­ 
ģijas patēriņu, pamatojoties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no 
elektrotīkla, aprēķina ar šādu vienādojumu:  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
kur: 
EC AC–ind,weighted  ir atseviš ķa transportl īdzekļa lietder ības koefi ­
cienta svērtais elektroener ģijas patēriņš, pamatojo ­
ties uz atk ārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elek ­
trotīkla, Wh/km;  
EC AC–L,weighted  ir transportl īdzekļa L lietder ības koeficienta sv ēr­
tais elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz 
atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, 
Wh/km;  
EC AC–H,weighted  ir transportl īdzekļa H lietder ības koeficienta sv ēr­
tais elektroener ģijas patēriņš, pamatojoties uz 
atkārtotas uzl ādes elektroener ģiju no elektrot īkla, 
Wh/km;  
K ind ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atsevi ­ 
šķam transportl īdzeklim piem ērojamā WLTP  testa 
ciklā. 
4.5.6.3.  OVC-HEV  un PEV  individuālais elektroener ģijas patēriņš 
Atsevišķa transportl īdzekļa elektroener ģijas patēriņu saskaņā ar šā 
papildpielikuma 4.3.3. punktu attiec ībā uz OVC-HEV  un saska ņā 
ar šā papildpielikuma 4.3.4. punktu attiec ībā uz PEV  aprēķina ar 
šādu vienādojumu: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 785  
kur: 
EC ind,p ir atsevišķa transportl īdzekļa elektroener ģijas patēriņš attie­
cīgajā laikposm ā p, Wh/km;  
EC L,p ir transportl īdzekļa L elektroener ģijas patēriņš attiecīgajā 
laikposmā p, Wh/km;  
EC H,p ir transportl īdzekļa H elektroener ģijas patēriņš attiecīgajā 
laikposmā p, Wh/km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam trans­
portlīdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā testa cikl ā. 
▼M3 
Attiecīgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, 
“Ļoti augsts”, “Piem ērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls” un 
“Piemērojamais  WLTP  testa cikls”.  
▼B 
4.5.7 Atseviš ķu transportl īdzekļu pilnuzlādes nobraukumu interpol ācija 
4.5.7.1.  OVC-HEV  individu ālais kopējais pilnuzl ādes nobraukums  
Ja šis krit ērijs: 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
kur: 
AER  L : ir transportl īdzekļa L kop ējais pilnuzl ādes nobraukums 
piemērojamā WLTP  testa cikl ā, km;  
AER  H : ir transportl īdzekļa H kop ējais pilnuzl ādes nobraukums 
piemērojamā WLTP  testa cikl ā, km;  
R CDA,L  : ir transportl īdzekļa L faktiskais pilnuzl ādes nobraukums 
akumulēto enerģiju patērējošā režīmā, km;  
R CDA,H  : ir transportl īdzekļa H faktiskais pilnuzl ādes nobraukums 
akumulēto enerģiju patērējošā režīmā, km;  
ir izpildīts, atseviš ķa transportl īdzekļa kopējo pilnuzl ādes nobrau ­
kumu apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
kur: 
AER  ind,p ir atseviš ķa transportl īdzekļa kopējais pilnuzl ādes 
nobraukums attiec īgajā laikposm ā p, km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 786  
AER  L,p ir transportl īdzekļa L kopējais pilnuzl ādes nobraukums 
attiecīgajā laikposm ā p, km;  
AER  H,p ir transportl īdzekļa H kopējais pilnuzl ādes nobraukums 
attiecīgajā laikposm ā p, km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā testa cikl ā. 
Attiecīgie laikposmi ir laikposmi “Piem ērojamais  WLTP  pilsētas 
testa cikls” un “Piem ērojamais  WLTP  testa cikls”.  
Ja nav izpild īts šajā punktā noteiktais krit ērijs, transportl īdzeklim H 
noteiktais  AER  ir attiecin āms uz visiem interpol ācijas saimes trans ­
portlīdzekļiem. 
4.5.7.2.  PEV  individuālais tīrais pilnuzl ādes nobraukums  
Atsevišķa transportl īdzekļa tīro pilnuzl ādes nobraukumu apr ēķina ar 
šādu vienādojumu: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
kur: 
PER  ind,p ir atseviš ķa transportl īdzekļa tīrais pilnuzl ādes nobrau ­
kums attiec īgajā laikposm ā p, km;  
PER  L,p ir transportl īdzekļa L tīrais pilnuzl ādes nobraukums attie ­
cīgajā laikposm ā p, km;  
PER  H,p ir transportl īdzekļa H tīrais pilnuzl ādes nobraukums 
attiecīgajā laikposm ā p, km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā testa cikl ā. 
▼M3 
Attiecīgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, 
“Ļoti augsts”, “Piem ērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls” un 
“Piemērojamais  WLTP  testa cikls”.  
▼B 
4.5.7.3.  OVC-HEV  individu ālais līdzvērtīgais kopējais pilnuzl ādes nobrau ­
kums  
Atsevišķa transportl īdzekļa līdzvērtīgo kopējo pilnuzl ādes nobrau ­
kumu apr ēķina ar šādu vienādojumu: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 787  
kur: 
EAER  ind,p ir atseviš ķa transportl īdzekļa līdzvērtīgais kop ējais 
pilnuzlādes nobraukums attiec īgajā laikposm ā p, km;  
EAER  L,p ir transportl īdzekļa L līdzvērtīgais kopējais pilnuzl ādes 
nobraukums attiec īgajā laikposm ā p, km;  
EAER  H,p ir transportl īdzekļa H līdzvērtīgais kopējais pilnuzl ādes 
nobraukums attiec īgajā laikposm ā p, km;  
K ind,p ir interpol ācijas koeficients attiec īgajam atseviš ķam 
transportl īdzeklim laikposm ā p; 
p ir atseviš ķa laikposma indekss piem ērojamā testa cikl ā. 
Attiecīgie laikposmi ir laikposmi “Zems”, “Vid ējs”, “Augusts”, 
“Ļoti augsts”, “Piem ērojamais  WLTP  pilsētas testa cikls” un 
“Piemērojamais  WLTP  testa cikls”.  
▼M3 
4.6. OVC-HEV  galīgo testa rezult ātu pakāpeniskā aprēķināšanas proce ­
dūra 
Papildus gal īgo uzlādi noturoša testa rezult ātu aprēķināšanai 
gāzveida emisiju savienojumiem, ko veic saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 4.1.1.1. punkt ā aprakstīto proced ūru, un degvielas pat ēriņa 
aprēķināšanai, ko veic saska ņā ar šā papildpielikuma 4.2.1.1. punkt ā 
aprakstīto proced ūru, šā papildpielikuma 4.6.1. un 4.6.2. punkt ā ir 
aprakstīta proced ūra, saskaņā ar kuru apr ēķina galīgos testa rezul ­
tātus akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā, uzlādi noturoš ā režīmā 
un svērtos testa rezult ātus akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā. 
4.6.1. Gal īgo testa rezult ātu pakāpeniska apr ēķinu proced ūra attiecībā uz 
OVC-HEV  un NOVC-HEV  akumulēto enerģiju patērējošu 1. tipa 
testu  
Rezultātus aprēķina A8/8. tabul ā norādītajā secībā. Reģistrē visus 
attiecināmos rezult ātus slejā “Rezultāts”. Slejā “Process” ir nor ādīti 
punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ē­ 
ķini. 
A8/8. tabul ā vienādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenkla ­
tūru: 
c viss piem ērojamais testa cikls;  
p katrs piem ērojamais cikla posms;  
i emisijas komponentam piem ērojamais krit ērijs; 
CS uzl ādi noturošs;  
CO  2 CO  2 emisijas masa.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 788  
A8/8. tabula  
Akumulēto enerģiju patērējošo galīgo vērtību aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
8. papildpi ­
elikums  Akumulēto ener­ 
ģiju patērējoša 
testa rezult āti Rezultāti ir izmērīti saskaņā ar šā 
papildpielikuma 3. papildin ājumu, 
sākotnēji aprēķināti saskaņā ar šā 
papildpielikuma 4.3. punktu.  ΔE REESS,j  , Wh; d  j , 
km; 1 
Lietderīgā akumulatora ener ģija 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.4.1.2.2. punktu.  UBE  city , Wh;  
Atkārtotas uzl ādes elektroener ģija 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
3.2.4.6. punktu.  E AC , Wh;  
Cikla ener ģija saskaņā ar 7. papild ­
pielikuma 5. punktu.  E cycle , Ws;  
CO  2 emisijas masa saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 3.2.1. punktu.  M CO2,CD,j  , g/km;  
Gāzveida emisijas savienojuma i 
masa saska ņā ar 7. papildpielikuma 
3.2.1. punktu.  M i,CD,j , g/km;  
Daļiņu skaita emisijas saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 4. punktu.  PN CD,j , daļiņas/ 
km; 
Cieto daļiņu emisijas saska ņā ar 7. 
papildpielikuma 3.3. punktu.  PM  CD,c , mg/km;  
Pilnuzlādes nobraukums saska ņā ar 
šā papildpielikuma 4.4.1.1. punktu.  AER, km;  
Ja tika braukts piem ērojamais  
WLTP  pilsētas testa cikls: pilnuz ­
lādes nobraukums pils ētas režīmā 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.4.1.2.1. punktu.  AER  city , km.  
CO  2 emisijas masas korekcijas 
koeficients K  CO2 varētu būt nepie­
ciešams saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 2. papildin ājumu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts (izņemot K  CO2 ) 
transportl īdzeklim H, L un attiec īgā 
gadījumā — M.  K CO2 , (g/km)/ 
(Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 789  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
1. darbības 
rezultāts, ΔE REESS,j  , Wh; 
E cycle , Ws.  Relatīvo elektroener ģijas izmai ņu 
aprēķināšana katram ciklam 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
3.2.4.5.2. punktu. 
Ir pieejams katra testa un katra 
piemērojamā WLTP  testa cikla 
rezultāts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  REEC  i . 2  
2. darbības 
rezultāts, REEC  i . P ārejas un apstiprin āšanas cikla 
noteikšana saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 3.2.4.4. punktu. 
Ja attiecībā uz vienu transportl ī­
dzekli ir pieejami vair āki akumu ­
lēto enerģiju patērējoši testi, vid ējās 
vērtības noteikšanas vajadz ībām 
katrā testā ir jābūt vienādam ciklu 
skaitam n  veh . n veh ; 3  
Ar akumul ēto enerģiju patērējošā 
režīmā nobraucam ā attāluma 
noteikšana saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 4.4.3. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  R CDC ; km.  
3. darbības 
rezultāts, n veh ; Ja izmanto interpol ācijas metodi, 
pārejas ciklu nosaka transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā — 
M. 
Pārbauda, vai ir izpild īts interpol ā­
cijas krit ērijs saska ņā ar šā pieli­
kuma 5.6.2. punkta d) apak ­ 
špunktu.  n veh,L ; 
n veh,H ; 
attiecīgā gadījumā 
n veh,M  . 4 
1. darbības 
rezultāts, M i,CD,j , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,j , daļiņas/ 
km. Emisiju kombin ēto vērtību aprēķi­
nāšana n  veh cikliem; interpol ācijas 
gadījumā n  veh,L cikliem katram 
transportl īdzeklim. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  M i,CD,c  , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,c , daļiņas/ 
km. 5 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 790  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
5. darbības 
rezultāts, M i,CD,c  , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,c , daļiņas/ 
km. Emisiju vid ējo vērtību noteikšana 
testos katram piem ērojamajam  
WLTP  testa ciklam akumul ēto ener­ 
ģiju patērējošā 1. tipa test ā un 
robežvērtību pārbaude saska ņā ar 
6. papildpielikuma A6/2. tabulu.  M i,CD,c,ave  , g/km; 
PM  CD,c,ave  , mg/ 
km; 
PN CD,c,ave  , 
daļiņas/km.  6 
1. darbības 
rezultāts, ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  city , Wh.  Ja AER  city iegūst no 1. tipa testa, 
veicot piem ērojamos  WLTP  testa 
ciklus, vērtību aprēķina saska ņā ar 
šā papildpielikuma 4.4.1.2.2. 
punktu. 
Ja ir vair āki testi, n  city,pe  jābūt 
vienādam visos testos. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
AER  city vidējās vērtības iegūšana. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  AER  city , km; 
AER  city,ave  , km.  7 
1. darbības 
rezultāts d j , km;  UF  aprēķināšana katram posmam 
un ciklam. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  . 8 
3. darbības 
rezultāts n veh ; 
4. darbības 
rezultāts n veh,L ; 
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
E AC , Wh;  Elektroener ģijas patēriņa aprēķinā­ 
šana, pamatojoties uz atk ārtotas 
uzlādes ener ģiju saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.3.1. un 4.3.2. 
punktu. 
Interpolācijas gad ījumā izmanto 
n veh,L ciklus. T āpēc, ņemot vērā, 
ka ir jākoriģē CO  2 emisiju masa, 
apstiprināšanas cikl ā un tā posmos 
elektroener ģijas patēriņa vērtībai ir 
jābūt nullei. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  EC AC,weighted  , Wh/ 
km; 
EC AC,CD  , Wh/km;  9 
3. darbības 
rezultāts n veh ; 
4. darbības 
rezultāts n veh,L ; 
8. darbības 
rezultāts UF phase,j  ; ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 791  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
1. darbības 
rezultāts M CO2,CD,j  , g/km; 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km); 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  CO  2 emisiju masas, pat ērējot 
akumulēto enerģiju, aprēķināšana 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.1.2. punktu. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, 
izmanto n  veh,L ciklus. Atsaucoties 
uz šā papildpielikuma 4.1.2. 
punktu, apstiprin āšanas ciklu 
koriģē saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 2. papildin ājumu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  M CO2,CD  , g/km;  10  
3. darbības 
rezultāts n veh ; 
4. darbības 
rezultāts n veh,L ; 
8. darbības 
rezultāts UF phase,j  . 
1. darbības 
rezultāts M CO2,CD,j  , g/km; 
M i,CD,j , g/km; 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km). Akumulēto ener ģiju patērējoša 
degvielas pat ēriņa aprēķināšana 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.2.2. punktu. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, 
izmanto n  veh,L ciklus. Atsaucoties 
uz šā papildpielikuma 4.1.2. 
punktu, apstiprin āšanas cikla 
M CO2,CD,j  koriģē saskaņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājumu. 
Degvielas pat ēriņu katram posmam 
FC CD,j aprēķina, izmantojot kori ­ 
ģēto CO  2 emisijas masu saska ņā 
ar 7. papildpielikuma 6. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  FC CD,j , l/100 km; 
FC CD , l/100 km.  11 
3. darbības 
rezultāts n veh ; 
4. darbības 
rezultāts n veh,L ; 
8. darbības 
rezultāts UF phase,j  ; 
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  Elektroener ģijas patēriņa aprēķinā­ 
šana no pirm ā pieejam ā WLTP  
testa cikla. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdze­
klim H, L un attiec īgā gadījumā 
— M.  EC DC,CD,first  , Wh/ 
km 12 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 792  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
9. darbības 
rezultāts EC AC,weighted  , Wh/ 
km; 
EC AC,CD  , Wh/km;  Testu vid ējo vērtību noteikšana 
katram transportl īdzeklim. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ave  , g/ 
km; 
FC CD,ave  , l/ 
100 km; 
EC DC,CD,first,ave  , 
Wh/km  13 
10. 
darbības 
rezultāts M CO2,CD  , g/km;  
11. 
darbības 
rezultāts FC CD , l/100 km;  
12. 
darbības 
rezultāts EC DC,CD,first  , Wh/ 
km. 
13. 
darbības 
rezultāts EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ave  , g/km.  Akumulēto ener ģiju patērējoša 
elektroener ģijas patēriņa un CO  2 
emisiju masas pazi ņošana attiec ībā 
uz katru transportl īdzekli. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,dec  , g/ 
km. 14 
12. 
darbības 
rezultāts EC DC,CD,first  , Wh/ 
km; Elektroener ģijas patēriņa pielāgo­ 
šana COP  vajadzībām. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km; 15 
13. 
darbības 
rezultāts EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
14. 
darbības 
rezultāts EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
15. 
darbības 
rezultāts EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km; Starpposma noapa ļošana. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,final  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,final  , g/ 
km; 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km; 
FC CD,final  , l/ 
100 km;  16 
14. 
darbības 
rezultāts EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,dec  , g/km;  
13. 
darbības 
rezultāts EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km; 
FC CD,ave  , l/ 
100 km;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 793  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
16. 
darbības 
rezultāts EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,final  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,final  , g/ 
km; 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km; 
FC CD,final  , l/ 
100 km;  Atsevišķu vērtību interpol ācija, 
pamatojoties uz transportl īdzekļa 
L, M un H ievaddatiem, un gal īgā 
noapaļošana. 
Ir pieejami rezult āti atseviš ķiem 
transportl īdzekļiem. EC DC,CD,COP,ind  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,ind  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ind  , g/km; 
EC AC,weighted,ind  , 
Wh/km; 
FC CD,ind  , l/ 
100 km;  17 
4.6.2. Proced ūra, ar kuru pak āpeniski apr ēķina 1. tipa testa sv ērtos testa 
rezultātus akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā un uzlādi noturoš ā 
režīmā. 
Rezultātus aprēķina A8/9. tabul ā norādītajā secībā. Reģistrē visus 
attiecināmos rezult ātus slejā “Rezultāts”. Slejā “Process” ir nor ādīti 
punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam vai kuros ir ietverti papildu apr ē­ 
ķini. 
Šajā tabulā vienādojumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
c apl ūkotais periods ir viss piem ērojamais testa cikls;  
p apl ūkotais periods ir piem ērojamais testa posms;  
i emisijas komponentam piem ērojamais krit ērijs (izņemot 
attiecībā uz CO  2 ); 
j apl ūkotā perioda indekss;  
CS uzl ādi noturošs;  
CD akumul ēto enerģiju patērējošs; 
CO  2 CO  2 emisijas masa;  
REESS Atk ārtoti uzl ādējama elektroener ģijas akumul ēšanas 
sistēma. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 794  
A8/9. tabula  
Akumulēto enerģiju patērējošo un uzl ādi noturošo gal īgo svērto vērtību aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
1. darbības 
rezultāts, 
A8/8. 
tabula  M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , daļiņas/ 
km; 
PM  CD,c , mg/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
AER, km; 
E AC , Wh;  Ievaddati no  CD  un  CS  
pēcapstrādes. M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , daļiņas/ 
km; 
PM  CD,c , mg/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
AER, km; 
E AC , Wh; 
AER  city,ave  , km; 
n veh ; 
R CDC , km; 
n veh,L ; 
n veh,H ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS  , g/km;  1 
7. darbības 
rezultāts, 
A8/8. 
tabula  AER  city,ave  , km;  
3. darbības 
rezultāts, 
A8/8. 
tabula  n veh ; 
R CDC , km;  
4. darbības 
rezultāts, 
A8/8. 
tabula  n veh,L ; 
n veh,H ; 
8. darbības 
rezultāts, 
A8/8. 
tabula  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
6. darbības 
rezultāts, 
A8/5. 
tabula  M i,CS,c,6  , g/km;  
7. darbības 
rezultāts, 
A8/5. 
tabula  M CO2,CS  , g/km;  
Rezultāts, ja katram  CD  testam ir 
pieejams  CD . Rezultāts, ja  CS ir 
pieejams vienreiz, jo ir noteiktas 
vidējās CS testa vērtības. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 795  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts (izņemot K  CO2 ) 
transportl īdzeklim H, L un attiec īgā 
gadījumā — M.  
K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  CO  2 emisijas masas korekcijas 
koeficients K  CO2 varētu būt nepie­
ciešams saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 2. papildin ājumu.  K CO2 , 
(g/km)/(Wh/km).  
1. darbības 
rezultāts, M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , daļiņas/ 
km; 
PM  CD,c , mg/km; 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  , g/km;  Svērto emisijas (iz ņemot 
M CO2,weighted  ) savienojumu apr ēķi­
nāšana saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 4.1.3.1.–4.1.3.3. punktu. 
Piezīme: 
M i,CS,c,6  ietilpst PN  CS, c un PM  CS,c . 
Ir pieejams katra  CD testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  M i,weighted  , g/km; 
PN weighted  , 
daļiņas/km; 
PM  weighted  , mg/ 
km; 2 
1. darbības 
rezultāts, M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
n veh ; 
R CDC , km 
M CO2,CS  , g/km;  Līdzvērtīgā kopējā pilnuzl ādes 
nobraukuma apr ēķināšana saska ņā 
ar šā papildpielikuma 4.4.4.1. un 
4.4.4.2. punktu un akumul ēto ener­ 
ģiju patērējošā režīmā nobraucam ā 
faktiskā attāluma apr ēķināšana 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.4.5. punktu. 
Ir pieejams katra  CD testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  EAER, km; 
EAER  p , km; 
R CDA , km.  3 
1. darbības 
rezultāts, AER, km;  Ir pieejams katra  CD testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, 
pārbauda, vai ir pieejama  AER  
interpolācija starp transportl īdzekli 
H, L un attiec īgā gadījumā — M 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.5.7.1. punktu. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, 
visiem testiem ir j āatbilst šai 
prasībai. AER interpolācijas 
pieejamība. 4 
3. darbības 
rezultāts, R CDA , km.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 796  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
1. darbības 
rezultāts, AER, km.  Vid ējais AER  rādītājs un  AER  
deklarācija. 
Paziņoto AER  noapaļo, kā noteikts 
A6/1. tabul ā. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi un 
ir izpild īts AER  interpol ācijas 
pieejamības kritērijs, ir pieejams 
rezultāts katram transportl īdzeklim 
H, L un attiec īgā gadījumā — M. 
Ja kritērijs nav izpild īts, visai inter ­
polācijas saimei piem ēro transport ­
līdzekļa H AER . AER  ave , km; 
AER  dec , km.  5 
1. darbības 
rezultāts, M i,CD,j , g/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS  , g/km.  Svērtās CO2 emisiju masas un 
degvielas pat ēriņa aprēķināšana 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.1.3.1. un 4.2.3. punktu. 
Ir pieejams katra  CD testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, 
izmanto n  veh,L ciklus. Atsaucoties 
uz šā papildpielikuma 4.1.2. 
punktu, apstiprin āšanas cikla 
M CO2,CD,j  koriģē saskaņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājumu. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  M CO2,weighted  , g/ 
km; 
FC weighted  , l/ 
100 km;  6 
1. darbības 
rezultāts, E AC , Wh;  Elektroener ģijas patēriņa aprēķinā­ 
šana, pamatojoties uz EAER, 
saskaņā ar šā papildpielikuma 
4.3.3.1. un 4.3.3.2. punktu. 
Ir pieejams katra  CD testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  EC, Wh/km; 
EC p , Wh/km;  7 
3. darbības 
rezultāts, EAER, km; 
EAER  p , km;  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 797  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darb ības Nr.  
1. darbības 
rezultāts, AER  city, ave  , km;  Vidējā rādītāja noteikšana un starp ­
posma noapa ļošana. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram transport ­
līdzeklim H, L un attiec īgā gadī­
jumā — M.  AER  city,final  , km; 
M CO2,weighted,final  , 
g/km; 
FC weighted,final  , l/ 
100 km; 
EC final , Wh/km; 
EC p,final  , Wh/km; 
EAER  final , km; 
EAER  p,final  , km.  8 
6. darbības 
rezultāts, M CO2,weighted  , g/ 
km; 
FC weighted  , l/ 
100 km;  
7. darbības 
rezultāts, EC, Wh/km; 
EC p , Wh/km;  
3. darbības 
rezultāts, EAER, km; 
EAER  p , km.  
5. darbības 
rezultāts AER  ave , km;  Atseviš ķu vērtību interpol ācija, 
pamatojoties uz transportl īdzekļa 
mazākās, vidējās un liel ākās 
vērtības ievaddatiem saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.5. punktu, un 
galīgā noapaļošana. 
AER  ind noapaļo, kā noteikts A8/2. 
tabulā. 
Ir pieejami rezult āti atseviš ķiem 
transportl īdzekļiem. AER  ind , km; 
AER  city,ind  , km; 
M CO2,weighted,ind  , 
g/km; 
FC weighted,ind  , l/ 
100 km; 
EC ind , Wh/km; 
EC p,ind , Wh/km; 
EAER  ind , km; 
EAER  p,ind , km.  9 
8. darbības 
rezultāts, AER  city,final  , km; 
M CO2,weighted,final  , 
g/km; 
FC weighted,final  , l/ 
100 km; 
EC final , Wh/km; 
EC p,final  , Wh/km; 
EAER  final , km; 
EAER  p,final  , km;  
4. darbības 
rezultāts, AER interpolācijas 
pieejamība. 
4.7. PEV  galīgo testa rezult ātu pakāpeniskā aprēķināšanas proced ūra 
Rezultātus aprēķina A8/10. tabul ā norādītajā secībā, ja veic sec īgā 
cikla proced ūru, un A8/11. tabul ā norādītajā secībā, ja veic sa īsināto 
testa proced ūru. Reģistrē visus attiecin āmos rezult ātus slejā “Rezul­
tāts”. Slejā “Process” ir nor ādīti punkti, kuri j āizmanto apr ēķinam 
vai kuros ir ietverti papildu apr ēķini. 
4.7.1.  PEV  galīgo testa rezult ātu pakāpeniskā aprēķināšanas proced ūra, ja 
veic secīgo ciklu proced ūru 
Šajā tabulā jautājumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
j aplūkotā perioda indekss.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 798  
A8/10. tabula  
Secīgo ciklu 1. tipa proced ūrā noteikto  PEV  galīgo vērtību aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
8. papildpi ­
elikums  Testa rezult āti Rezult āti ir izm ērīti saskaņā ar šā 
papildpielikuma 3. papildin ājumu un 
sākotnēji aprēķināti saskaņā ar šā 
papildpielikuma 4.3. punktu.  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  1 
Lietderīgā akumulatora ener ģija 
saskaņā ar š ā papildpielikuma 
4.4.2.2.1. punktu.  UBE  CCP , Wh;  
Atkārtotas uzl ādes elektroener ģija 
saskaņā ar š ā papildpielikuma 
3.4.4.3. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  E AC , Wh.  
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  CCP , Wh.  Pilnu izbraukto piem ērojamo  WLTC  
posmu skaita noteikšana saska ņā ar 
šā papildpielikuma 4.4.2.2. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 2 
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  CCP , Wh.  Svēruma koeficientu apr ēķināšana 
saskaņā ar š ā papildpielikuma 
4.4.2.2. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K WLTC,3  
K WLTC,4  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K high,3  
K high,4  
K exHigh,1  
K exHigh,2  
K exHigh,3  3 
2. darbības 
rezultāts n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 799  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  CCP , Wh.  Elektroener ģijas pat ēriņa REESS  
režīmā aprēķināšana saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.4.2.2. punktu. 
EC DC,COP  ,1 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC,med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 4 
2. darbības 
rezultāts n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 
3. darbības 
rezultāts Visi sv ēruma 
koeficienti  
1. darbības 
rezultāts UBE  CCP , Wh;  Tīrā pilnuzlādes nobraukuma apr ēķi­
nāšana saska ņā ar šā papildpielikuma 
4.4.2.2. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  5 
4. darbības 
rezultāts EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC,med  , Wh/km; 
EC DC,high  , Wh/km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
1. darbības 
rezultāts E AC , Wh;  Elektroener ģijas patēriņa no elektro ­
tīkla aprēķināšana saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.3.4. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  6 
5. darbības 
rezultāts PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 800  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
5. darbības 
rezultāts PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km;  Testu vid ējās vērtības iegūšana visām 
ievades v ērtībām. 
EC DC,COP,ave  
PER  WLTC,dec  un EC  WLTC,dec  paziņo­ 
šana, pamatojoties uz PER  WLTC,ave  
un EC  WLTC,ave  . 
PER  WLTC,dec  un EC  WLTC,dec  noapaļo, 
kā noteikts A6/1. tabul ā. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  PER  WLTC,dec  , km; 
PER  WLTC,ave  , km; 
PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km;  7 
6. darbības 
rezultāts EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 
4. darbības 
rezultāts EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
7. darbības 
rezultāts EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Korekcijas koeficienta noteikšana un 
piemērošana EC  DC,COP,ave  . 
Piemēram: 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 8 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 801  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
7. darbības 
rezultāts PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km;  Starpposma noapa ļošana. 
EC DC,COP,final  
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 9 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; 
8. darbības 
rezultāts EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
7. darbības 
rezultāts PER  WLTC,dec  , km;  Interpol ācija saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 4.5. punktu un gal īgā noapa­ 
ļošana, kā noteikts A8/2. tabul ā. 
EC DC,COP,ind  
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts katram atseviš ķam 
transportl īdzeklim.  PER  WLTC,ind  , km; 
PER  city,ind  , km; 
PER  low,ind  , km; 
PER  med,ind  , km; 
PER  high,ind  , km; 
PER  exHigh,ind  , km;  10 
9. darbības 
rezultāts EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , km;  
EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; EC WLTC,ind  , Wh/ 
km; 
EC city,ind  , Wh/km; 
EC low,ind  , Wh/km; 
EC med,ind  , Wh/km; 
EC high,ind  , Wh/km; 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 802  
4.7.2.  PEV  galīgo testa rezult ātu pakāpeniskā aprēķināšanas proced ūra, ja 
veic saīsināto testa proced ūru 
Šajā tabulā jautājumos un rezult ātos izmanto š ādu nomenklat ūru: 
j aplūkotā perioda indekss.  
A8/11. tabula  
Saīsinātā 1. tipa testa proced ūrā noteikto  PEV  galīgo vērtību aprēķināšana  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
8. papildpi ­
elikums  Testa rezult āti Rezult āti ir izm ērīti saskaņā ar šā 
papildpielikuma 3. papildin ājumu un 
sākotnēji aprēķināti saskaņā ar šā 
papildpielikuma 4.3. punktu.  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  1 
Lietderīgā akumulatora ener ģija 
saskaņā ar š ā papildpielikuma 
4.4.2.1.1. punktu.  UBE  STP , Wh;  
Atkārtotas uzl ādes elektroener ģija 
saskaņā ar š ā papildpielikuma 
3.4.4.3. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  E AC , Wh.  
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  STP , Wh.  Svēruma koeficientu apr ēķināšana 
saskaņā ar š ā papildpielikuma 
4.4.2.1. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K exHigh,1  
K exHigh,2  2 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 803  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
1. darbības 
rezultāts ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  STP , Wh.  Elektroener ģijas pat ēriņa REESS  
režīmā aprēķināšana saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.4.2.1. punktu. 
EC DC,COP  ,1 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC, med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 3 
2. darbības 
rezultāts Visi svēruma 
koeficienti  
1. darbības 
rezultāts UBE  STP , Wh;  T īrā pilnuzlādes nobraukuma apr ēķi­
nāšana saska ņā ar šā papildpielikuma 
4.4.2.1. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  4 
3. darbības 
rezultāts EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC, med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
1. darbības 
rezultāts E AC , Wh;  Elektroener ģijas patēriņa no elektro ­
tīkla aprēķināšana saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4.3.4. punktu. 
Ir pieejams katra testa rezult āts. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  5 
4. darbības 
rezultāts PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 804  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
4. darbības 
rezultāts PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km;  Testu vid ējās vērtības iegūšana visām 
ievades v ērtībām. 
EC DC,COP,ave  
PER  WLTC,dec  un EC  WLTC,dec  paziņo­ 
šana, pamatojoties uz PER  WLTC,ave  
un EC  WLTC,ave  . 
PER  WLTC,dec  un EC  WLTC,dec  noapaļo, 
kā noteikts A6/1. tabul ā. 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  PER  WLTC,dec  , km; 
PER  WLTC,ave  , km; 
PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km; 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 6 
5. darbības 
rezultāts EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  
3. darbības 
rezultāts EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
6. darbības 
rezultāts EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Korekcijas koeficienta noteikšana un 
piemērošana EC  DC,COP,ave  . 
Piemēram: 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 7 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 805  
Avots  Ievaddati  Process  Rezult āts Darbības 
Nr. 
6. darbības 
rezultāts PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km;  Starpposma noapa ļošana. 
EC DC,COP  ,final 
Ja izmanto interpol ācijas metodi, ir 
pieejams rezult āts transportl īdzeklim 
H un L.  PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 8 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; 
7. darbības 
rezultāts EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
6. darbības 
rezultāts PER  WLTC,dec  , km; 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , km;  Interpolācija saska ņā ar šā papildpie ­
likuma 4.5. punktu un gal īgā noapa­ 
ļošana, kā noteikts A8/2. tabul ā. 
EC DC,COP,ind  
Ir pieejami rezult āti katram atsevi ­ 
šķam transportl īdzeklim.  PER  WLTC,ind  , km; 
PER  city,ind  , km; 
PER  low,ind  , km; 
PER  med,ind  , km; 
PER  high,ind  , km; 
PER  exHigh,ind  , km;  9 
8. darbības 
rezultāts EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; EC WLTC,ind  , Wh/ 
km; 
EC city,ind  , Wh/km; 
EC low,ind  , Wh/km; 
EC med,ind  , Wh/km; 
EC high,ind  , Wh/km; 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 806  
8. papildpielikums  
1. papildin ājums  
AUEAS uzl ādes stāvokļa profils  
1. Testu sec ība un AUEAS profili  OVC-HEV  akumulēto enerģiju patērējošs un 
uzlādi noturošs tests  
1.1. OVC-HEV  testu sec ība saskaņā ar 1. iesp ēju 
Akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests bez sekojoša uzl ādi noturoša 1. 
tipa testa (A8.App1/1. att ēls) 
A8.App1/1. att ēls 
OVC-HEV akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests
  
1.2. OVC-HEV  testu sec ība saskaņā ar 2. iesp ēju 
Uzlādi noturošs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto enerģiju patērējoša 1. 
tipa testa (A8.App1/2. att ēls) 
A8.App1/2. att ēls 
OVC-HEV uzl ādi noturošs 1. tipa tests
  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 807  
1.3. OVC-HEV  testu sec ība saskaņā ar 3. iesp ēju 
Akumulēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. 
tipa testu (A8.App1/3. att ēls) 
A8.App1/3. att ēls 
OVC-HEV akumul ēto enerģiju patērējošs 1. tipa tests ar sekojošu uzl ādi noturošu 1. tipa 
testu
 ▼B
02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 808  
1.4. OVC-HEV testu sec ība saskaņā ar 4. iespē ju 
Uzlādi noturo šs 1. tipa tests bez sekojoša akumul ēto enerģiju patērējoša 
1. tipa testa (A8.App1/4. att ēls) 
A8.App1/4. att ēls 
OVC-HEV uzl ādi noturošs 1. tipa tests ar sekojošu akumul ēto enerģiju patērējošo 1. tipa 
testu 
▼B
 ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 809  
2. NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  testu sec ība 
Uzlādi noturošs 1. tipa tests  
A8.App1/5. att ēls 
NOVC-HEV un NOVC-FCHV uzl ādi noturošs 1. tipa tests
  
3. PEV  testu sec ība 
3.1. Secīgu ciklu proced ūra 
A8.App1/6. att ēls 
PEV secīgu ciklu testu sec ība
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 810  
3.2. Saīsinātā testa proced ūra 
A8.App1/7. att ēls 
PEV saīsinātās testa proced ūras testu sec ība
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 811  
8. papildpielikums  
2. papildin ājums  
AUEAS korekcijas proced ūra, balstoties uz ener ģijas izmai ņām 
Šajā papildin ājumā ir aprakst īta proced ūra, lai kori ģētu uzlādi noturoša 1. tipa 
testa CO  2 emisiju masu attiec ībā uz NOVC-HEV  un OVC-HEV  un degvielas 
patēriņu attiecībā uz NOVC-FCHV  kā visu AUEAS elektroener ģijas izmai ņu 
funkciju.  
1. Visp ārējas prasības 
1.1. Š ā papildinājuma attiecin āmība 
1.1.1. Kori ģē NOVC-FCHV  konkrēta posma degvielas pat ēriņu un  NOVC- 
HEV  un OVC-HEV  CO  2 emisiju masu.  
1.1.2. Ja piem ēro koriģēto NOVC-FCHV  degvielas pat ēriņu vai kori ģēto 
NOVC-HEV  un OVC-HEV  CO  2 emisiju masu, k ā izmērīts visā ciklā 
saskaņā ar šā papildinājuma 1.1.3. vai 1.1.4. punktu, uzl ādi noturoša 
1. tipa testa uzl ādi noturošu AUEAS ener ģijas izmai ņu ΔE REESS,CS  a­
prēķināšanai izmanto š ā papildpielikuma 4.3. punktu. Š ā papildpieli ­
kuma 4.3. punkt ā izmantoto attiec īgo laikposmu j nosaka ar uzl ādi 
noturošu 1. tipa testu.  
▼M3 
1.1.3. Korekciju veic, ja ΔE REESS,CS  ir negatīva vērtība, kas atbilst  REESS  
izlādei, un ja korekcijas krit ērijs c, kas apr ēķināts šā papildin ājuma 
1.2. punkt ā, ir lielāks par piem ērojamo robežv ērtību saska ņā ar 
A8.App2/1. tabulu.  
1.1.4. Korekciju var neveikt un var izmantot nekori ģētas vērtības, ja:  
a) ΔE REESS,CS  ir pozitīva vērtība, kas atbilst  REESS  uzlādei, un ja 
korekcijas krit ērijs c, kas apr ēķināts šā papildinājuma 1.2. punkt ā, 
ir lielāks par piem ērojamo robežv ērtību saska ņā ar 
A8.App2/1. tabulu;  
b) korekcijas krit ērijs c, kurš apr ēķināts šā papildinājuma 1.2. punkt ā, 
ir maz āks par piem ērojamo robežv ērtību atbilst īgi 
A8.App2/1. tabulai;  
c) ražotājs var apstiprin ātājai iestādei ar mērījumiem pier ādīt, ka nav 
saistības starp attiec īgi Δb REESS,CS  un uzlādi noturošu CO  2 emisiju 
masu un Δm REESS,CS  un degvielas pat ēriņu. 
▼B 
1.2. Korekcijas krit ērijs c ir AUEAS elektroener ģijas izmai ņu ΔE REESS,C ­
S absolūtās vērtības un degvielas ener ģijas starpība un to apr ēķina šādi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
kur: 
ΔE REESS,CS  ir uzlādi noturošas AUEAS ener ģijas izmai ņas saskaņā ar 
šā papildinājuma 1.1.2. punktu, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 812  
E fuel,CS  ir patērētās degvielas uzl ādi noturošs ener ģijas sastāvs 
saskaņā ar šā papildin ājuma 1.2.1. punktu  NOVC-HEV  
un OVC-HEV  gadījumā un saska ņā ar šā papildinājuma 
1.2.2. punktu  NOVC-FCHV  gadījumā, Wh.  
▼B 
1.2.1.  NOVC-HEV  un OVC-HEV  uzlādi noturoša degvielas ener ģija 
NOVC-HEV  un OVC-HEV  patērētās degvielas uzl ādi noturošu ener ­ 
ģijas sastāvu aprēķina ar šādu vienādojumu: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
kur: 
E fuel,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa piem ērojamā WLTP  testa cikla 
patērētās degvielas uzl ādi noturošs ener ģijas sastāvs, Wh;  
HV ir siltumsp ēja saskaņā ar A6.App2/1. tabulu, kWh/l;  
FC CS,nb ir uzlādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls uzlādi notu­
rošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts attiecībā pret ener ­ 
ģijas bilanci, kura noteikta saska ņā ar 7. papildpielikuma 6. 
punktu, izmantojot g āzveida emisiju savienojumu v ērtības, 
kā noteikts A8/5. tabul ā, 2. darbība, l/100 km;  
d CS ir attālums, kas nobraukts attiec īgajā piemērojamā WLTP  
testa ciklā, km;  
10 ir koeficients p ārrēķināšanai uz Wh.  
1.2.2.  NOVC-FCHV  uzlādi noturoša degvielas ener ģija 
NOVC-FCHV  patērētās degvielas uzl ādi noturošu ener ģijas sastāvu 
aprēķina ar šādu vienādojumu: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  ir uzlādi noturoša 1. tipa testa piem ērojamā WLTP  testa 
cikla patērētās degvielas uzl ādi noturošs ener ģijas sastāvs, 
Wh; 
121 ir ūdeņraža zemākā siltumsp ēja, MJ/kg;  
FC CS,nb ir uzlādi noturoša 1. tipa testa neproporcion āls uzlādi notu­
rošs degvielas pat ēriņš, kas nav kori ģēts attiecībā pret ener ­ 
ģijas bilanci, k ā noteikts A8/7. tabul ā, 1. darb ība, 
kg/100 km;  
d CS ir attālums, kas nobraukts attiec īgajā piemērojamā WLTP  
testa ciklā, km;  
1 
0,36 ir koeficients p ārrēķināšanai uz Wh.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 813  
A8.App2/1. tabula  
RCB  korekcijas krit ēriju robežv ērtības 
Piemērojamais 1. tipa testa cikls  Zems + Vid ējs Zems + Vid ējs + Augsts  Zems + Vid ējs + Augsts + 
Ļoti augsts  
Korekcijas krit ērija c 
robežvērtības 0,015  0,01  0,005  
▼B 
2. Korekcijas krit ēriju aprēķināšana 
2.1. CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu K  CO2 , degvielas pat ēriņa 
korekcijas koeficientus K  fuel,FCHV  , kā arī, ja to pieprasa ražot ājs, 
konkrēta posma korekcijas koeficientus K  CO2,p  un K  fuel,FCHV,p  
izstrādā, pamatojoties uz piem ērojamiem uzl ādi noturoša 1. tipa 
testa cikliem.  
Ja NOVC-HEV  un OVC-HEV  CO  2 emisijas masas korekcijas koefi ­
cienta izstr ādes nolūkā ir testēts transportl īdzeklis H, koeficientu var 
piemērot interpol ācijas saimes ietvaros.  
2.2. Korekcijas koeficientus nosaka no uzl ādi noturošu 1. tipa testu 
kopuma saska ņā ar šā papildinājuma 3. punktu. Ražot ājam ir jāveic 
pieci vai vair āk testu.  
Ražotājs var piepras īt pirms testa iestat īt AUEAS uzl ādes stāvokli 
saskaņā ar ražotāja ieteikumu un š ā papildinājuma 3. punkt ā izklāstīto. 
Šādu pieeju īsteno tikai, lai pan āktu uzlādi noturošu 1. tipa testu ar 
pretējas zīmes ΔE REESS,CS  , un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju.  
Mērījumu kopumam ir j āatbilst turpm āk uzskaitītajiem krit ērijiem.  
▼M3 
a) Kopum ā ir jābūt vismaz vienam testam ar ΔE REESS,CS,n  ≤ 0 un 
vismaz vienam testam ar ΔE REESS,CS,n  > 0. ΔE REESS,CS,n  ir visu  
REESS  elektroener ģijas izmai ņu summa test ā n, kas apr ēķināta 
saskaņā ar šā papildinājuma 4.3. punktu.  
▼B 
b) M  CO2,CS  atšķirībai starp testu ar augst ākajām negatīvajām elektro ­
enerģijas izmai ņām un testu ar augst ākajām pozitīvajām elektro ­
enerģijas izmai ņām jābūt lielākai par vai vien ādai ar 5 g/km. Šo 
kritēriju nedrīkst piemērot K  fuel,FCHV  noteikšanai.  
K CO2 noteikšanas gad ījumā vajadzīgo testu skaitu var samazin āt 
līdz trim testiem, ja papildus krit ērijiem a) un b) apakšpunkt ā ir 
izpildīti visi turpm āk uzskaitītie kritēriji. 
c) M  CO2,CS  atšķirībai starp diviem blakus veiktiem m ērījumiem, kas 
saistīti ar elektroener ģijas izmai ņām testa laik ā, jābūt mazākai par 
vai vienādai ar 10 g/km.  
d) Papildus krit ērijam b) apakšpunkt ā tests ar augst ākajām negatī­
vajām elektroener ģijas izmai ņām un tests ar augst ākajām pozitī­
vajām elektroener ģijas izmai ņām nedrīkst būt apgabal ā, ko nosaka 
ar: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 814  
kur: 
E fuel ir patērētās degvielas ener ģijas saturs, ko apr ēķina saskaņā 
ar šā papildinājuma 1.2. punktu, Wh.  
▼M3 
e) M  CO2,CS  atšķirībai starp testu ar augst ākajām negatīvajām elektro ­
enerģijas izmai ņām un vid ējo punktu un M  CO2,CS  atšķirībai starp 
vidējo punktu un testu ar augst ākajām pozitīvajām elektroener ģijas 
izmaiņām jābūt līdzīgai. Vēlams, lai vidus punkts b ūtu d) apakš ­
punktā noteiktaj ās robežās. Ja šī prasība nav realiz ējama, apstip ­
rinātāja iestāde nolemj, vai ir nepieciešams veikt atk ārtotu testu.  
Ražotāja noteiktos korekcijas koeficientus pirms to piem ērošanas 
pārbauda un apstiprina apstiprin ātāja iestāde. 
Ja vismaz piecu testu kopums neatbilst a) apakšpunkta vai 
b) apakšpunkta krit ērijam vai abu apakšpunktu krit ērijiem, ražot ājs 
apstiprinātājai iestādei iesniedz pier ādījumus par to, k ādēļ trans­
portlīdzeklis nesp ēj nodrošin āt atbilstību kādam vai abiem krit ēri­
jiem. Ja apstiprin ātāja iestāde nepieņem šos pier ādījumus, tā var 
pieprasīt veikt papildu testus. Ja krit ēriji joproj ām nav izpild īti arī 
pēc papildu testiem, apstiprin ātāja iestāde nosaka konservat īvu 
korekcijas koeficientu, pamatojoties uz m ērījumiem.  
▼B 
2.3. Apr ēķini korekcijas koeficientiem K  fuel,FCHV  un K  CO2 
2.3.1. Apr ēķins degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientam K  fuel,FCHV  
NOVC-FCHV  gadījumā degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu 
K fuel,FCHV  , ko nosaka, izbraucot uzl ādi noturošu 1. tipa testu kopumu, 
definē ar šādu vienādojumu: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kur: 
K fuel,FCHV  ir degvielas pat ēriņa korekcijas koeficients, 
(kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  ir testa n uzl ādi noturošs elektroener ģijas patēriņš, 
pamatojoties uz AUEAS izl ādi saskaņā ar turpm āk norā­
dīto vienādojumu, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  ir n  cs testu vidējais uzlādi noturošs elektroener ģijas patē­
riņš, pamatojoties uz AUEAS izl ādi saskaņā ar turpm āk 
norādīto vienādojumu, Wh/km;  
FC CS,nb,n  ir testa n uzl ādi noturošs degvielas pat ēriņš, kas nav 
koriģēts attiecībā pret ener ģijas bilanci, k ā noteikts 
A8/7. tabul ā, 1. darbība, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  ir n  cs testu vid ējais aritm ētiskais uzl ādi noturošs 
degvielas pat ēriņš, pamatojoties uz degvielas pat ēriņu, 
kas nav kori ģēts attiecībā pret ener ģijas bilanci, saska ņā 
ar turpmāk norādīto vienādojumu, kg/100 km;  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 815  
n ir attiec īgā testa indeksa skaitlis;  
n cs ir testu kop ējais skaits;  
un: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
un: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
un: 
EC DC;CS;n ¼ ΔΕ REESS ;CS;n 
d CS;n 
kur: 
ΔE REESS,CS,n  ir uzlādi noturošas AUEAS elektroener ģijas izmai ņas 
testā n saskaņā ar šā papildinājuma 1.1.2. punktu, Wh;  
d CS,n ir attālums, kas nobraukts atbilst īgā uzlādi noturoš ā 1. 
tipa testā n, km.  
Degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu noapa ļo līdz četriem zīmī­
giem cipariem. Degvielas pat ēriņa korekcijas koeficienta statistisko 
nozīmi novērtē apstiprin ātāja iestāde. 
2.3.1.1. Ir at ļauts izmantot degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientu, kas 
izstrādāts visa piem ērojamā WLTP  testa cikla testos attiec ībā uz 
katra atseviš ķā posma korekciju.  
2.3.1.2. Neskarot š ā papildinājuma 2.2. punkta pras ības, pēc ražotāja piepra­
sījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju var izstr ādāt atsevišķus 
degvielas pat ēriņa korekcijas koeficientus K  fuel,FCHV,p  katram atsevi ­ 
šķajam posmam. T ādā gadījumā katrā atsevišķajā posmā ir jāizpilda 
tie paši š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā aprakstītie kritēriji un katram 
atsevišķajam posmam j āpiemēro šā papildinājuma 2.3.1. punkt ā aprak­
stītā procedūra, lai noteiktu katra konkr ētā posma korekcijas koefi ­
cientu.  
2.3.2. CO  2 emisiju masas korekcijas koeficienta K  CO2 noteikšana  
OVC-HEV  un NOVC-HEV  gadījumā CO  2 emisiju masas korekcijas 
koeficientu K  CO2 , ko nosaka, izbraucot uzl ādi noturošu 1. tipa testu 
kopumu, defin ē ar šādu vienādojumu: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 816  
kur: 
K CO2 ir CO  2 emisiju masas korekcijas koeficients, 
(g/km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  ir testa n uzl ādi noturošs elektroener ģijas patēriņš, 
pamatojoties uz AUEAS izl ādi saskaņā ar šā papildi­
nājuma 2.3.1. punktu, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  ir n  cs testu vidējais aritm ētiskais uzl ādi noturošs elek ­
troenerģijas patēriņš, pamatojoties uz AUEAS izl ādi 
saskaņā ar šā papildin ājuma 2.3.1. punktu, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  ir testa n uzl ādi noturoša CO  2 emisiju masa, kas nav 
koriģēta attiecībā pret ener ģijas bilanci, kura apr ēķi­
nāta saskaņā ar A8/5. tabulu, 2. darb ība, g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  ir n  cs testu vidējā aritmētiskā uzlādi noturoša CO  2 
emisiju masa, pamatojoties uz CO  2 emisiju masu, 
kas nav kori ģēta attiecībā pret ener ģijas bilanci, 
saskaņā ar turpm āk norādīto vienādojumu, g/km;  
n ir attiec īgā testa indeksa skaitlis;  
n cs ir testu kop ējais skaits;  
un: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu noapa ļo līdz četriem zīmī­
giem cipariem. CO  2 emisiju masas korekcijas koeficienta statistisko 
nozīmi novērtē apstiprin ātāja iestāde. 
2.3.2.1. Ir at ļauts izmantot CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientu, kas 
izstrādāts visa piem ērojamā WLTP  testa cikla testos attiec ībā uz 
katra atseviš ķā posma korekciju.  
2.3.2.2. Neskarot š ā papildinājuma 2.2. punkta pras ības, pēc ražotāja piepra­
sījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju var izstr ādāt atsevišķus 
CO  2 emisiju masas korekcijas koeficientus K  CO2,p  katram atsevi ­ 
šķajam posmam. T ādā gadījumā katrā atsevišķajā posmā ir jāizpilda 
tie paši š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā aprakstītie kritēriji un katram 
atsevišķajam posmam j āpiemēro šā papildinājuma 2.3.2. punkt ā aprak­
stītā procedūra, lai noteiktu konkr ēta posma korekcijas koeficientus.  
3. Testa proced ūra korekcijas koeficientu noteikšanai  
3.1. OVC-HEV  
OVC-HEV  gadījumā izmanto vienu no turpm āk norādītajām testu 
secībām saskaņā ar A8.App2/1. att ēlu, lai izm ērītu visas v ērtības, 
kas nepieciešamas korekcijas koeficientu noteikšanai saska ņā ar šā 
papildinājuma 2. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 817  
A8.App2/1. att ēls 
OVC-HEV testu sec ība
 
3.1.1. 1. iesp ējas testu sec ība 
3.1.1.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Iepriekšēju sagatavošanu un izgarojumu uztveršanu veic saska ņā ar šā 
papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1. punktu.  
▼M3 
3.1.1.2.  REESS  noregulēšana 
Pirms testa proced ūras saska ņā ar šā papildin ājuma 3.1.1.3. punktu 
ražotājs var noregul ēt REESS . Ražotājs iesniedz pier ādījumus, ka ir 
izpildītas prasības testa s ākšanai saska ņā ar šā papildin ājuma 
3.1.1.3. punktu.  
▼B 
3.1.1.3. Testa proced ūra 
3.1.1.3.1. Piem ērojamam  WLTP  testa ciklam iestata rež īmu, ko var izv ēlēties 
vadītājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu.  
3.1.1.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.1.1.3.3. Ja šaj ā papildin ājumā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē 
saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstīto 1. tipa testa proced ūru. 
3.1.1.3.4. Lai ieg ūtu piemērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams 
korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc testa var veikt vair ākas secības, 
kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ā­
juma 3.1.1.1.–3.1.1.3. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 818  
3.1.2. 2. iesp ējas testu sec ība 
3.1.2.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Testa transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 4. papildin ājuma 2.1.1. vai 2.1.2. punktu.  
3.1.2.2. AUEAS noregul ēšana 
Pēc iepriekš ējas sagatavošanas neveic izgarojumu uztveršanu saska ņā 
ar šā papildpielikuma 4. papildin ājuma 2.1.3. punktu un p ārtraukumu, 
kura laik ā drīkst noregul ēt AUEAS, nosaka maksim āli 60 min ūšu 
apmērā. Līdzīgu pārtraukumu piem ēro pirms katra testa. T ūlīt pēc 
šā pārtraukuma beig ām piemēro šā papildin ājuma 3.1.2.3. punkta 
prasības. 
Pēc ražotāja piepras ījuma pirms AUEAS noregul ēšanas var veikt 
papildu uzsild īšanas proced ūru, lai nodrošin ātu līdzīgus uzsākšanas 
apstākļus korekcijas koeficientu noteikšanai. Ja ražot ājs pieprasa šo 
papildu uzsild īšanas proced ūru, identisku uzsild īšanas proced ūru 
atkārtoti veic testu sec ības ietvaros.  
3.1.2.3. Testa proced ūra 
3.1.2.3.1. Piem ērojamam  WLTP  testa ciklam iestata rež īmu, ko var izv ēlēties 
vadītājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu.  
3.1.2.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.1.2.3.3. Ja šaj ā papildin ājumā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē 
saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstīto 1. tipa testa proced ūru. 
3.1.2.3.4. Lai ieg ūtu piemērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams 
korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc testa var veikt vair ākas secības, 
kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ā­
juma 3.1.2.2. un 3.1.2.3. punktu.  
3.2. NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  
NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  gadījumā izmanto vienu no turpm āk 
norādītajām testu sec ībām saskaņā ar A8.App2/2. att ēlu, lai izm ērītu 
visas vērtības, kas nepieciešamas korekcijas koeficientu noteikšanai 
saskaņā ar šā papildinājuma 2. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 819  
A8.App2/2. att ēls 
NOVC-HEV un NOVC-FCHV testu sec ības
 
3.2.1. 1. iesp ējas testu sec ība 
3.2.1.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana  
Testa transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo un pak ļauj izgarojumu 
uztveršanai saska ņā ar šā papildpielikuma 3.3.1. punktu.  
3.2.1.2. AUEAS noregul ēšana 
Pirms testa proced ūras saska ņā ar 3.2.1.3. punktu ražot ājs var nore ­
gulēt AUEAS. Ražot ājs iesniedz pier ādījumus, ka ir izpild ītas prasības 
testa sākšanai saska ņā ar 3.2.1.3. punktu.  
3.2.1.3. Testa proced ūra 
3.2.1.3.1. Iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vadītājs, saskaņā ar šā papildpieli ­
kuma 6. papildin ājuma 3. punktu.  
3.2.1.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.2.1.3.3. Ja šaj ā papildin ājumā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē 
saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstīto uzlādi noturoša 1. tipa testa 
procedūru. 
3.2.1.3.4. Lai ieg ūtu piemērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams 
korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc testa var veikt vair ākas secības, 
kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ā­
juma 3.2.1.1.–3.2.1.3. punktu.  
3.2.2. 2. iesp ējas testu sec ība 
3.2.2.1. Iepriekš ēja sagatavošana  
Testa transportl īdzekli iepriekš ēji sagatavo saska ņā ar šā papildpieli ­
kuma 3.3.1.1. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 820  
3.2.2.2. AUEAS noregul ēšana 
Pēc iepriekš ējas sagatavošanas neveic izgarojumu uztveršanu saska ņā 
ar šā papildpielikuma 3.3.1.2. punktu un p ārtraukumu, kura laik ā 
drīkst noregul ēt AUEAS, nosaka maksim āli 60 min ūšu apmērā. 
Līdzīgu pārtraukumu piem ēro pirms katra testa. T ūlīt pēc šā pārtrau­
kuma beig ām piemēro šā papildinājuma 3.2.2.3. punkta pras ības. 
Pēc ražotāja piepras ījuma pirms AUEAS noregul ēšanas var veikt 
papildu uzsild īšanas proced ūru, lai nodrošin ātu līdzīgus uzsākšanas 
apstākļus korekcijas koeficientu noteikšanai. Ja ražot ājs pieprasa šo 
papildu uzsild īšanas proced ūru, identisku uzsild īšanas proced ūru 
atkārtoti veic testu sec ības ietvaros.  
3.2.2.3. Testa proced ūra 
3.2.2.3.1. Piem ērojamam  WLTP  testa ciklam iestata rež īmu, ko var izv ēlēties 
vadītājs, saskaņā ar šā papildpielikuma 6. papildin ājuma 3. punktu.  
3.2.2.3.2. Testa vajadz ībām izbrauc piem ērojamo  WLTP  testa ciklu saska ņā ar šā 
papildpielikuma 1.4.2. punktu.  
3.2.2.3.3. Ja šaj ā papildin ājumā nav noteikts cit ādi, transportl īdzekli test ē 
saskaņā ar 6. papildpielikum ā aprakstīto 1. tipa testa proced ūru. 
3.2.2.3.4. Lai ieg ūtu piemērojamo  WLTP  testa ciklu kopumu, kas nepieciešams 
korekcijas koeficientu noteikšanai, p ēc testa var veikt vair ākas secības, 
kuras noteiktas š ā papildin ājuma 2.2. punkt ā, ietverot š ā papildin ā­
juma 3.2.2.2. un 3.2.2.3. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 821  
8. papildpielikums  
3. papildin ājums  
NOVC-HEV , OVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  AUEAS str āvas un AUEAS 
sprieguma noteikšana  
1. Ievads  
1.1. Šaj ā papildinājumā ir noteikta metode un vajadz īgie instrumenti  NOVC- 
HEV , OVC-HEV , PEV  un NOVC-FCHV  AUEAS str āvas un AUEAS 
sprieguma noteikšanai.  
1.2. AUEAS str āvas un AUEAS sprieguma m ērījumus sāk vienlaikus ar testa 
sākumu un beidz tieši p ēc tam, kad transportl īdzeklis ir pabeidzis testu.  
1.3. Nosaka katra posma AUEAS str āvu un AUEAS spriegumu.  
1.4. Sarakstu ar instrumentiem, ko ražot ājs izmanto, lai izm ērītu AUEAS 
spriegumu un str āvu (tostarp nor ādot instrumenta ražot āju, mode ļa 
numuru, s ērijas numuru, p ēdējās kalibrēšanas datumu (attiec īgā gadī­
jumā)): 
a) 1. tipa testa laik ā saskaņā ar šā papildpielikuma 3. punktu;  
b) proced ūras laikā, lai noteiktu korekcijas koeficientus saska ņā ar šā 
papildpielikuma 2. papildin ājumu (attiec īgā gadījumā); 
c) ATCT  laikā, kā aprakstīts 6.a papildpielikum ā; 
iesniedz apstiprin ātājai iestādei. 
2. AUEAS str āva 
AUEAS izl ādi uzskata par negat īvu strāvu. 
2.1. AUEAS str āvas ārēja mērīšana 
2.1.1. AUEAS str āvu(-s) testa laik ā mēra, izmantojot str āvas pārveidotāju ar 
spailēm vai slēgta tipa str āvas pārveidotāju. Strāvas mērīšanas sist ēmai 
ir jāatbilst šā papildpielikuma A8/1. tabul ā noteiktaj ām prasībām. Strāvas 
pārveidotājs(-i) spēj izturēt maksim ālās strāvas pie dzin ēja iedarbin āšanas 
un temperat ūras apstākļus mērījumu punkt ā. 
▼M3 
Lai iegūtu precīzus mērījumus, pirms testa ieregul ē nulles stāvokli un veic 
demagnetiz ēšanu saska ņā ar instrumenta ražot āja norādījumiem.  
▼B 
2.1.2. Str āvas pārveidotājus uzstāda visām AUEAS pie viena no kabe ļiem, kas 
ir tieši savienots ar AUEAS, un tie ietver AUEAS kop ējo strāvu. 
Aizsargātu vadu gad ījumā izmanto atbilst īgas metodes, ko pie ņēmusi ap­
stiprinātāja iestāde. 
Lai ar ārējām ierīcēm būtu vienkārši izmērīt AUEAS str āvu, ir ieteicams, 
lai ražotājs transportl īdzeklī nodrošina piem ērotus, drošus un pieejamus 
savienojuma punktus. Ja tas nav iesp ējams, ražot ājam ir pien ākums pal ī­
dzēt apstiprin ātājai iestādei saska ņā ar šajā punktā iepriekš aprakst īto 
pievienot str āvas pārveidotāju vienam no kabe ļiem, kas ir tieši savienots 
ar AUEAS.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 822  
2.1.3. Str āvas pārveidotāja datu paraugus ņem vismaz 20 Hz frekvenc ē. Izmērīto 
jaudu integr ē laikā, iegūstot izmērīto vērtību Q, kas izteikta amp ērstundās 
Ah. Jaudu var integr ēt strāvas mērīšanas sist ēmā. 
2.2. Transportl īdzekļa AUEAS str āvas dati  
Kā alternatīvu šā papildinājuma 2.1. punktam ražot ājs var izmantot trans ­
portlīdzekļa strāvas mērījumu datus. Apstiprin ātājai iestādei pierāda šo 
datu precizit āti. 
3. AUEAS spriegums  
3.1. AUEAS sprieguma ārēja mērīšana 
Šā papildpielikuma 3. punkt ā aprakstīto testu laik ā AUEAS spriegumu 
mēra ar šā papildpielikuma 1.1. punkt ā noteiktaj ām prasībām attiecībā uz 
iekārtām un precizit āti. Lai izm ērītu AUEAS spriegumu ar ārējām mērie­
kārtām, ražotājiem ir apstiprin ātājai iestādei jāpalīdz, nodrošinot AUEAS 
sprieguma m ērīšanas punktus.  
▼M3 
3.2. REESS  nominālais spriegums  
NOVC-HEV, NOVC-FCHV  un OVC-HEV  gadījumā saskaņā ar šā papil­
dinājuma 3.1. punktu izm ērītā REESS  sprieguma viet ā var izmantot  
REESS  nominālo spriegumu, kas noteikts saska ņā ar IEC 60050-482.  
▼B 
3.3. Transportl īdzekļa AUEAS sprieguma dati  
Kā alternatīvu šā papildin ājuma 3.1. un 3.2. punktam ražot ājs var 
izmantot transportl īdzekļa sprieguma m ērījumu datus. Apstiprin ātājai 
iestādei pierāda šo datu precizit āti. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 823  
8. papildpielikums  
4. papildin ājums  
PEV  un OVC-HEV iepriekš ējas sagatavošanas, izgarojumu uztveršanas un 
AUEAS uzl ādes nosac ījumi 
1. Šaj ā papildin ājumā ir aprakst īta testa proced ūra AUEAS un sadedzes 
dzinēju iepriekš ējai sagatavošanai, gatavojoties:  
a) pilnuzl ādes nobraukuma, akumul ēto enerģiju patērējošu un uzl ādi 
noturošu m ērījumu veikšanai  OVC-HEV  testēšanas laik ā; un 
b) pilnuzl ādes nobraukuma un elektroener ģijas patēriņa mērījumu veik ­ 
šanai  PEV  testēšanas laik ā. 
2. OVC-HEV  iepriekšēja sagatavošana un pak ļaušana izgarojumu uztver ­ 
šanai  
2.1. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana, s ākot testa proce ­
dūru ar uzlādi noturošu testu  
2.1.1. Lai iepriekš ēji sagatavotu sadedzes dzin ēju, ar transportl īdzekli izbrauc 
vismaz vienu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu. Katra izbraukt ā iepriek­ 
šējas sagatavošanas cikla laik ā nosaka AUEAS uzl ādes bilanci. Iepriek ­ 
šēju sagatavošanu p ārtrauc tā piemērojamā WLTP  testa cikla beig ās, 
kurā ir izpild īts apstāšanās kritērijs saska ņā ar šā papildpielikuma 
3.2.4.5. punktu.  
2.1.2. P ēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju kā alter­
natīvu šā papildinājuma 2.1.1. punktam AUEAS uzl ādes stāvokli uzlādi 
noturošam 1. tipa testam var iestat īt saskaņā ar ražotāja ieteikumu, lai 
testu īstenotu uzl ādi noturoš ā ekspluatācijas stāvoklī. 
▼M3 
Tādā gadījumā piemēro iepriekš ējas sagatavošanas proced ūru, 
piemēram, tādu, kāda ir piem ērojama piln ībā ICE  transportl īdzekļiem, 
kā aprakstīts 6. papildpielikuma 2.6. punkt ā. 
2.1.3. Transportl īdzekli pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar 6. papildpie ­
likuma 2.7. punktu.  
▼B 
2.2. Iepriekš ēja sagatavošana un izgarojumu uztveršana, s ākot testa proce ­
dūru ar akumul ēto enerģiju patērējošu testu  
2.2.1. Ar  OVC-HEV  izbrauc vismaz vienu piem ērojamo  WLTP  testa ciklu. 
Katra izbraukt ā iepriekšējas sagatavošanas cikla laik ā nosaka AUEAS 
uzlādes bilanci. Iepriekš ēju sagatavošanu p ārtrauc tā piemērojamā 
WLTP  testa cikla beig ās, kurā ir izpild īts apstāšanās kritērijs saska ņā 
ar šā papildpielikuma 3.2.4.5. punktu.  
▼M3 
2.2.2. Transportl īdzekli pak ļauj izgarojumu uztveršanai saska ņā ar 6. papildpie ­
likuma 2.7. punktu. Transportl īdzekļiem, kas ir iepriekš ēji sagatavoti 
1. tipa testam, nepiem ēro piespiedu atdzes ēšanu. Izgarojumu uztver ­ 
šanas laik ā REESS  uzlādē saskaņā ar šā papildin ājuma 2.2.3. punkt ā 
noteikto parasto uzl ādes proced ūru. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 824  
2.2.3. Parasta uzl āde 
2.2.3.1.  ►M3 REESS  uzlādē vides temperat ūrā, kā noteikts 6. papildpielikuma 
2.2.2.2. punkt ā, vai nu: ◄ 
a) ar iebūvētu lādētāju, ja tāds ir uzst ādīts; vai  
b) ar ražot āja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parasto ieteicamo 
uzlādes proced ūru. 
Šā punkta proced ūras izslēdz jebkāda veida īpašu lādēšanu, ko var s ākt 
automātiski vai manu āli, piemēram, izlīdzināšanas vai apkopes vaja ­
dzībām. Ražot ājam ir jāapstiprina, ka testa laik ā nav veikta īpaša lādē­ 
šanas proced ūra. 
2.2.3.2. Uzl ādes pabeigšanas krit ērijs 
Uzlādes pabeigšanas krit ērijs ir sasniegts tad, kad ieb ūvētie vai ārējie 
instrumenti par āda, ka AUEAS ir piln ībā uzlādēta. 
3. PEV  iepriekšēja sagatavošana  
3.1. AUEAS s ākotnējā uzlāde 
AUEAS s ākotnējā uzlāde ietver AUEAS izl ādi un parastas uzl ādes 
veikšanu.  
3.1.1. AUEAS izl āde 
Izlādes proced ūru veic saska ņā ar ražot āja ieteikumu. Ražot ājam ir 
jāgarantē, ka izlādes proced ūras rezult ātā AUEAS ir maksim āli izlādēta. 
3.1.2. Parasta uzl āde 
AUEAS uzl ādē saskaņā ar šā papildinājuma 2.2.3.1. punktu.  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 825  
8. papildpielikuma — 5. papildin ājums  
OVC-HEV  lietderības koeficienti ( UF) 
1. Rezerv ēts. 
2. UF  līknes noteikšanai ieteicams izmantot metodiku, pamatojoties uz brauk ­ 
šanas statistikas datiem, kas aprakst īta SAE J2841 (2010. gada septembris, 
izdots 2009. gada mart ā, pārskatīts 2010. gada septembr ī). 
3. Lai apr ēķinātu frakcion ēto lietder ības koeficientu UF  j svēruma periodam j, 
piemēro šādu vienādojumu, izmantojot koeficientus no A8.App5/1. tabulas.  
UF j ðd j Þ ¼ 1 Ä exp Õ 
Ä Í X  k 
i¼1 C i Ü Ê d j 
d n Ì i ÎØ 
Ä X  jÄ1 
l¼1 UF l 
kur: 
UF j lietderības koeficients periodam j;  
d j izmērītais attālums, kas nobraukts perioda j beig ās, km;  
C i i koeficients (skat īt A8.App5/1. tabulu);  
d n normalizēts attālums (skat īt A8.App5/1. tabulu), km;  
k terminu un koeficientu skaitlis pak āpes rādītājā; 
j apl ūkotā perioda skaitlis;  
i apl ūkotā termina/koeficienta skaitlis;  
P jÄ1 
l¼1 UF l aprēķināto lietder ības koeficientu summa l īdz periodam (i – 1).  
A8.App5/1. tabula  
Frakcion ālo UF noteikšanas parametri  
Parametrs  V ērtība 
d n 800 km  
C1 26,25  
C2 – 38,94  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 826  
Parametrs  V ērtība 
C3 – 631,05  
C4 5 964,83  
C5 – 25 095  
C6 60 380,2  
C7 – 87 517  
C8 75 513,8  
C9 – 35 749  
C10 7 154,94  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 827  
8. papildpielikums  
6. papildin ājums  
Režīmu, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana  
1. Visp ārēja prasība 
▼M3 
1.1. Ražot ājs 1. tipa testa proced ūrai saskaņā ar šā papildinājuma 2.–4. punktu 
iestata rež īmu, ko var izv ēlēties vadītājs un kas ļauj transportl īdzeklim 
izbraukt attiec īgo testa ciklu ar ātruma līknes pielaid ēm saskaņā ar 6. papild ­
pielikuma 2.6.8.3. punktu. To piem ēro visām transportl īdzekļu sistēmām, 
kurām ir režīmi, ko var izv ēlēties vadītājs, tostarp ne tikai ar transmisiju 
saistītām sistēmām. 
1.2. Ražot ājs apstiprin ātājai iestādei iesniedz pier ādījumus par:  
a) domin ējoša režīma pieejam ību attiecīgajos apst ākļos; 
b) attiecīgā transportl īdzekļa maksim ālo ātrumu;  
un, ja vajadz īgs, par:  
c) labāko un slikt āko režīmu, kas apliecin āts ar pierādījumiem par degvielas 
patēriņu un — attiec īgā gadījumā — par CO  2 emisiju masu visos 
režīmos. Skat īt 6. papildpielikuma 2.6.6.3. punktu.  
d) režīmu ar liel āko elektroener ģijas patēriņu; 
e) ciklā vajadzīgo enerģiju (saska ņā ar 7. papildpielikuma 5. punktu, ja 
mērķa ātrumu aizst āj ar faktisko ātrumu).  
1.3. Neņem vērā ļoti ierobežotiem nol ūkiem paredz ētus režīmus, ko var izv ēlē­
ties vadītājs, piemēram, “kalnu rež īmu” vai “apkopes rež īmu”, un kas nav 
paredzēti parastai ekspluat ācijai ikdien ā, bet gan tikai īpašām ierobežot ām 
vajadzībām. 
▼B 
2. OVC-HEV , kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadītājs akumul ēto 
enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvoklī 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadītājs, 
saskaņā ar turpm āk uzskait ītajiem nosac ījumiem iestata rež īmu akumul ēto 
enerģiju patērējošam 1. tipa testam.  
▼M3 
Plūsmkartē A8.App6/1. att ēlā ir parādīta režīmu iestat īšana saska ņā ar šo 
punktu.  
▼B 
2.1. Ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa 
ciklu akumul ēto enerģiju patērējošā ekspluat ācijas stāvoklī, iestata šo 
režīmu. 
2.2. Ja domin ējošā režīma nav vai ja domin ējošais rež īms ir, bet šis rež īms 
neļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu akumul ēto enerģiju 
patērējošā ekspluat ācijas stāvoklī, režīmu testam iestata saska ņā ar šādiem 
nosacījumiem:  
a) ja ir tikai viens domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt 
atskaites testa ciklu akumul ēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvoklī, 
iestata šo rež īmu; ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 828  
b) ja ir vair āki režīmi, kas sp ēj izbraukt atskaites testa ciklu akumul ēto 
enerģiju patērējošā ekspluat ācijas stāvoklī, iestata rež īmu, kas pat ērē 
visvairāk elektroener ģijas. 
2.3. Ja nav rež īma, kas atbilst š ā papildin ājuma 2.1. un 2.2. punktam un ļauj 
transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu, atskaites testa ciklu izmaina 
saskaņā ar 1. papildpielikuma 9. punktu:  
a) ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto 
atskaites testa ciklu akumul ēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvoklī, 
iestata šo rež īmu; 
b) ja nav domin ējošā režīma, bet ir citi rež īmi, kas ļauj transportl īdzeklim 
izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu akumul ēto enerģiju patērējošā 
ekspluatācijas stāvoklī, iestata rež īmu, kas pat ērē visvairāk elektroener ­ 
ģijas; 
c) ja nav rež īma, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites 
testa ciklu akumul ēto enerģiju patērējošā ekspluatācijas stāvoklī, nosaka 
režīmu vai rež īmus ar visliel āko ciklā vajadzīgo enerģiju un iestata 
režīmu, kas pat ērē visvairāk elektroener ģijas. 
▼M3 
A8.App6/1. att ēls 
Režīma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana  OVC-HEV  akumulēto enerģiju patērējošā ekspluat ācijas stāvoklī
 ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 829  
3. OVC-HEV , NOVC-HEV  un NOVC-FCHV , kas aprīkoti ar rež īmu, kuru var 
izvēlēties vadītājs uzlādi noturoš ā ekspluatācijas stāvoklī 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadītājs, 
saskaņā ar turpm āk uzskaitītajiem nosac ījumiem iestata rež īmu uzlādi notu­
rošam1. tipa testam.  
▼M3 
Plūsmkartē A8.App6/3. att ēlā ir parādīta režīmu iestat īšana saska ņā ar šo 
punktu.  
▼B 
3.1. Ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa 
ciklu uzlādi noturoš ā ekspluatācijas stāvoklī, iestata šo rež īmu. 
3.2. Ja domin ējošā režīma nav vai ja domin ējošais rež īms ir, bet šis rež īms 
neļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā 
ekspluatācijas stāvoklī, režīmu testam iestata saska ņā ar šādiem nosac īju­
miem:  
a) ja ir tikai viens domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt 
atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas stāvoklī, iestata šo 
režīmu; 
b) ja ir vair āki režīmi, kas sp ēj izbraukt atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā 
ekspluatācijas stāvoklī, ražotājs var izv ēlēties vai nu iestat īt sliktāko 
režīmu, vai iestat īt gan labāko režīmu, gan slikt āko režīmu un apr ēķināt 
testu rezult ātu vidējo vērtību. 
3.3. Ja nav rež īma, kas atbilst š ā papildin ājuma 3.1. un 3.2. punktam un ļauj 
transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu, atskaites testa ciklu izmaina 
saskaņā ar 1. papildpielikuma 9. punktu:  
a) ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto 
atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas stāvoklī, iestata šo 
režīmu; 
b) ja nav domin ējošā režīma, bet ir citi rež īmi, kas ļauj transportl īdzeklim 
izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas 
stāvoklī, iestata slikt āko režīmu no šiem rež īmiem;  
c) ja nav rež īma, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites 
testa ciklu uzl ādi noturoš ā ekspluat ācijas stāvoklī, nosaka rež īmu vai 
režīmus ar visliel āko ciklā vajadzīgo enerģiju un iestata slikt āko režīmu. ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 830  
A8.App6/2. att ēls 
Režīma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestat īšana  OVC-HEV, NOVC-HEV  un NOVC-FCHV  uzlādi noturoš ā 
ekspluatācijas stāvoklī
 
▼B 
4. PEV , kas aprīkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadītājs 
Transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar rež īmu, kuru var izv ēlēties vadītājs, 
režīmu testam iestata saska ņā ar turpm āk uzskaitītajiem nosac ījumiem.  
▼M3 
Plūsmkartē A8.App6/3. att ēlā ir parādīta režīmu iestat īšana saska ņā ar šo 
punktu.  
▼B 
4.1. Ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa 
ciklu, iestata šo rež īmu. 
4.2. Ja domin ējošā režīma nav vai ja domin ējošais rež īms ir, bet šis rež īms 
neļauj transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu, rež īmu testam iestata 
saskaņā ar šādiem nosac ījumiem:  
a) ja ir tikai viens domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt 
atskaites testa ciklu, iestata šo rež īmu; 
b) ja ir vair āki režīmi, kas sp ēj izbraukt atskaites testa ciklu, iestata rež īmu, 
kas patērē visvairāk elektroener ģijas. 
4.3. Ja nav rež īma, kas atbilst š ā papildin ājuma 4.1. un 4.2. punktam un ļauj 
transportl īdzeklim izbraukt atskaites testa ciklu, atskaites testa ciklu izmaina 
saskaņā ar 1. papildpielikuma 9. punktu. Ieg ūto testa ciklu sauc par piem ē­
rojamo  WLTP  testa ciklu:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 831  
a) ja ir domin ējošais rež īms, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto 
atskaites testa ciklu, iestata šo rež īmu; 
b) ja nav domin ējošā režīma, bet ir citi rež īmi, kas ļauj transportl īdzeklim 
izbraukt izmain īto atskaites testa ciklu iestata rež īmu, kas pat ērē 
visvairāk elektroener ģijas; 
c) ja nav rež īma, kas ļauj transportl īdzeklim izbraukt izmain īto atskaites 
testa ciklu, nosaka rež īmu vai rež īmus ar visliel āko ciklā vajadzīgo ener­ 
ģiju un iestata rež īmu, kas pat ērē visvairāk elektroener ģijas. 
▼M3 
A8.App6/3. att ēls 
Režīma, ko var izv ēlēties vadītājs, iestatīšana  PEV
  ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 832  
8. papildpielikuma — 7. papildin ājums  
Saspiesta ūdeņraža ar degvielas elementiem darbin āmu hibr īda 
transportl īdzekļu degvielas pat ēriņa mērīšana  
1. Visp ārīgas prasības 
Degvielas pat ēriņu mēra ar gravimetrisko metodi saska ņā ar šā papildi­
nājuma 2. punktu.  
Pēc ražotāja piepras ījuma un ar apstiprin ātājas iestādes atļauju degvielas 
patēriņu var mērīt vai nu ar spiediena metodi, vai ar pl ūsmas metodi. 
Tādā gadījumā ražotājam ir jāiesniedz tehniski pier ādījumi, ka metode 
nodrošina l īdzvērtīgus rezult ātus. Spiediena metode un pl ūsmas metode 
ir aprakst ītas ISO 23828:2013.  
2. Gravimetrisk ā metode  
Degvielas pat ēriņu aprēķina, mērot degvielas tvertnes masu pirms un 
pēc testa.  
2.1. Iek ārtas un iestat ījumi 
2.1.1. Instrumentu piem ērs ir par ādīts A8.App7/1. att ēlā. Lai izm ērītu 
degvielas pat ēriņu, izmanto vienu vai vair ākas ārējas tvertnes. Ārējo(- 
ās) tvertni(-es) pievieno transportl īdzekļa degvielas caurul īti starp ori ģi­
nālo degvielas tvertni un degvielas elementu sist ēmu. 
2.1.2. Iepriekš ējai sagatavošanai var izmantot ori ģināli uzstādīto tvertni vai 
ārēju ūdeņraža avotu.  
2.1.3. Degvielas uzpildes spiedienu noregul ē atbilstoši ražot āja ieteiktajai 
vērtībai. 
2.1.4. P ārslēdzot caurul ītes, pēc iespējas samazina g āzes piegādes spiediena 
atšķirības caurul ītēs. 
Ja ir paredzama spiediena atš ķirības radīta ietekme, ražot ājam un apstip ­
rinātājai iestādei ir jāvienojas par korekcijas nepieciešam ību. 
2.1.5. Svari  
2.1.5.1. Svariem, ko izmanto degvielas pat ēriņa mērīšanai, ir j āatbilst 
A8.App7/1. tabulas specifik ācijai.  
A8.App7/1. tabula  
Analītisko svaru p ārbaudes krit ēriji 
Mērīšanas sist ēma Izš ķirtspēja Prec īzumspēja 
Svari  0,1 g maks.  ± 0,02 maks (  1 ) 
( 1 ) Degvielas pat ēriņš (REESS  uzlādes bilance = 0) testa laik ā, izteikts mas ā, standartnovirze  
2.1.5.2. Svarus kalibr ē saskaņā ar svaru ražot āja specifik ācijām vai vismaz tik 
bieži, kā norādīts A8.App7/2. tabul ā. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 833  
A8.App7/2. tabula  
Instrumenti kalibr ēšanas interv āli 
Mērinstrumentu p ārbaudes  Interv āls 
Precīzumspēja Reizi gad ā un pie b ūtiskām tehni­
skajām apkopēm 
2.1.5.3. Nodrošina piem ērotus paņēmienus vibr āciju un konvekcijas samazin ā­ 
šanai, piem ēram, slāpēšanas galdu vai v ējtveri.  
A8.App7/1. att ēls 
Instrumentu piem ērs
 
kur: 
1 ir ārējā degvielas padeve iepriekš ējai sagatavošanai;  
2 ir spiediena regulators;  
3 ir oriģinālā tvertne;  
4 ir degvielas elementu sist ēma; 
5 ir svari  
6 ir ārējā(-ās) tvertne(-es) degvielas pat ēriņa mērīšanai.  
2.2. Testa proced ūra 
2.2.1. Pirms testa izm ēra ārējās tvertnes masu.  
2.2.2. Ārējo tvertni savieno ar transportl īdzekļa degvielas caurul īti, kā parādīts 
A8.App7/1. att ēlā. 
2.2.3. Tests j āveic, degvielu nodrošinot no ārējās tvertnes.  
2.2.4. Ārējo tvertni atvieno no caurul ītes. 
2.2.5. P ēc testa izm ēra tvertnes masu.  
2.2.6. Neproporcion ālo uzlādi noturošo degvielas pat ēriņu FC  CS,nb no izmē­
rītās masas pirms un p ēc testa apr ēķina ar šādu vienādojumu:  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 834  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
kur: 
FC CS,nb ir neproporcion ālais uzlādi noturošais degvielas pat ēriņš, kas 
izmērīts testa laik ā, kg/100 km;  
g 1 ir tvertnes masa testa s ākumā, kg;  
g 2 ir tvertnes masa testa beig ās, kg;  
d ir test ā nobrauktais att ālums, km.  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 835  
9. papildpielikums  
Metožu l īdzvērtības noteikšana  
1. Visp ārēja prasība 
Pēc ražotāja piepras ījuma apstiprin ātāja iestāde var apstiprin āt citas m ērī­
jumu metodes, ja t ās sniedz l īdzvērtīgus rezult ātus saskaņā ar šā papildpie ­
likuma 1.1. punktu. Apstiprin ātājai iestādei pierāda ierosin ātās metodes 
līdzvērtību. 
1.1. Lēmums par l īdzvērtību 
Ierosinātu metodi uzskata par l īdzvērtīgu, ja tās precizit āte un prec īzum­
spēja atbilst vai p ārspēj atskaites metodi.  
1.2. Līdzvērtības noteikšana  
Līdzvērtības noteikšanas metode balst ās uz pētījumu par korel āciju starp 
ierosinātām un atskaites metod ēm. Metodes, ko izmanto korel ācijas testam, 
ir jāapstiprina apstiprin ātājai iestādei. 
Ierosināto un atskaites metožu precizit ātes un prec īzumspējas noteikšanas 
pamatprincips atbilst pamatnost ādnēm ISO 5725, 6. da ļa, 8. pielikums 
“Alternatīvu mērījumu metožu sal īdzinājums”.  
1.3. Īstenošanas pras ības 
Rezervēts ▼B
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 836  
XXII PIELIKUMS  
Transportl īdzeklī iebūvētās ierīces, kas p ārrauga degvielas un/vai 
elektroener ģijas patēriņu 
1. Ievads  
Šajā pielikum ā ir noteiktas defin īcijas un pras ības, kas piem ērojamas trans ­
portlīdzeklī iebūvētajām ierīcēm, kas pārrauga degvielas un/vai elektroener ­ 
ģijas patēriņu. 
2. Defin īcijas  
2.1. Iebūvēta degvielas un/vai elektroener ģijas patēriņa uzraudz ības ierīce 
(OBFCM  ierīce) ir konstrukcijas elements, kas ir programmat ūra un/vai 
aparatūra, kas uztver un izmanto transportl īdzekļa, motora, degvielas 
un/vai elektroener ģijas parametrus, lai noteiktu un dar ītu pieejamu vismaz 
3. punktā noteikto inform āciju un saglab ātu kalpošanas laika v ērtības trans­
portlīdzeklī. 
2.2 Kalpošanas laika  vērtība – noteikta daudzuma v ērtība, kas noteikta un 
saglabāta laikā t, ir vērtība, kas uzkr āta kopš transportl īdzekļa izgatavo ­ 
šanas pabeigšanas l īdz laikam  t. 
2.3. Motora degvielas pl ūsmas ātrums  ir motor ā iesmidzin ātās degvielas 
daudzums laika vien ībā. Netiek iek ļauta degviela, kas tiek iesmidzin āta 
tieši piesārņojuma kontroles iek ārtā. 
2.4. Transportl īdzekļa degvielas pl ūsmas ātrums  ir motor ā un tieši pies ārņo­
juma kontroles iek ārtā iesmidzin ātās degvielas daudzums laika vien ībā. 
Netiek iek ļauta degviela, ko izmanto ar degvielu darbin āms sildītājs. 
2.5. Kopējais patērētās degvielas daudzums (kalpošanas laik ā) ir uzkrātais 
aprēķinātais motor ā iesmidzin ātās degvielas daudzums un apr ēķinātais 
tieši pies ārņojuma kontroles iek ārtā iesmidzin ātās degvielas 
daudzums. Netiek iek ļauta degviela, ko izmanto ar degvielu darbin āms 
sildītājs. 
2.6. Kopējais nobrauktais att ālums (kalpošanas laik ā) ir nobrauktais att ālums, 
ko uzkrāj, izmantojot to pašu datu avotu, ko izmanto transportl īdzekļa 
odometrs.  
2.7. Elektrot īkla enerģija attiecībā uz OVC-HEV  ir elektroener ģija, kas pl ūst uz 
akumulatoru, kad transportl īdzeklis ir piesl ēgts ārējam elektroapg ādes 
avotam un motors ir izsl ēgts. Netiek iek ļauti elektr ības zudumi, kas 
rodas posm ā no ārējā enerģijas avota l īdz akumulatoram.  
2.8. Ekspluat ācija uzlādi noturoš ā režīmā attiecībā uz OVC-HEV  ir transportl ī­
dzekļa ekspluat ācijas stāvoklis, kad  REESS  uzlādes stāvoklis ( SOC ) var 
svārstīties, taču transportl īdzekļa vadības sistēmas uzdevums ir vid ēji 
nodrošināt pašreizējo uzlādes stāvokli.  
2.9. Ekspluat ācija akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā attiecībā uz OVC-HEV  
ir transportl īdzekļa ekspluat ācijas stāvoklis, kad k ārtējā REESS  uzlādes 
stāvokļa (SOC ) vērtība ir augst āka nekā uzlādi noturoš ā SOC  mērķvērtība; 
tā var svārstīties, taču transportl īdzekļa vadības sistēmas uzdevums ir 
patērēt augstāka līmeņa SOC  līdz uzlādi noturoš ā SOC  mērķvērtībai. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 837  
2.10.  Uzlādi palielinošs ekspluat ācijas režīms, ko var iestat īt vadītājs, attiecībā 
uz OVC-HEV  tas ir transportl īdzekļa ekspluat ācijas režīms, ko izraudz ījies 
transportl īdzekļa vadītājs nolūkā palielināt REESS SOC . 
3. Inform ācija, kas j ānosaka, j āuzglabā un jādara pieejama  
Ar OBFCM  ierīci nosaka vismaz turpm āk minētos parametrus un saglab ā 
kalpošanas laika v ērtības transportl īdzeklī. Parametrus apr ēķina un mērogo 
saskaņā ar standartiem, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pieli ­
kuma 1. papildin ājuma 6.5.3. da ļas 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā, ko 
saprot, kā noteikts š īs regulas XI pielikuma 1. papildin ājuma 2.8. punkt ā. 
3.1. Visiem 4.a pant ā minētajiem transportl īdzekļiem, izņemot OVC-HEV:  
a) kopējā patērētā degviela (kalpošanas laik ā) (litri);  
b) kopējais nobrauktais att ālums (kalpošanas laik ā) (kilometri);  
c) motora degvielas pl ūsmas ātrums (grami/sekund ē); 
d) motora degvielas pl ūsmas ātrums (litri/stund ā); 
e) transportl īdzekļa degvielas pl ūsmas ātrums (grami/sekund ē); 
f) transportl īdzekļa ātrums (kilometri/stund ā). 
3.2. OVC-HEV:  
a) kopējā patērētā degviela (kalpošanas laik ā) (litri);  
b) kopējais patērētās degvielas apjoms akumul ēto enerģiju patērējošā 
režīmā (kalpošanas laik ā) (litri);  
c) kopējais patērētās degvielas apjoms vad ītāja izvēlētajā uzlādi palielinoš ā 
režīmā (kalpošanas laik ā) (litri);  
d) kopējais nobrauktais att ālums (kalpošanas laik ā) (kilometri);  
e) kopējais nobrauktais att ālums akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā ar 
izslēgtu motoru (kalpošanas laik ā) (kilometri);  
f) kopējais nobrauktais att ālums akumul ēto enerģiju patērējošā režīmā ar 
ieslēgtu motoru (kalpošanas laik ā) (kilometri);  
g) kopējais nobrauktais att ālums vad ītāja izvēlētajā uzlādi palielinoš ā 
režīmā (kalpošanas laik ā) (kilometri);  
h) motora degvielas pl ūsmas ātrums (grami/sekund ē); 
i) motora degvielas pl ūsmas ātrums (litri/stund ā); 
j) transportl īdzekļa degvielas pl ūsmas ātrums (grami/sekund ē); 
k) transportl īdzekļa ātrums (kilometri/stund ā); 
l) kopējais no elektrot īkla akumulator ā ievadītās enerģijas apjoms (kalpo ­ 
šanas laik ā) (kWh).  ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 838  
4. Precizit āte 
4.1. Attiec ībā uz 3. punkt ā norādīto inform āciju ražot ājs nodrošina, ka  OBFCM  
ierīce sniedz iesp ējami prec īzākās vērtības, ko var ieg ūt ar motora vad ības 
bloka mērījumu un apr ēķinu sistēmu. 
4.2. Neskarot 4.1. punktu, ražot ājs nodrošina, ka precizit āte ir augst āka par – 
0,05 un zem āka par 0,05, kas apr ēķināta ar trim decim āldaļskaitļiem, 
izmantojot š ādu formulu:  
Accuracy ¼ Fuel_Consumed  WLTP Ä Fuel_Consumed  OBFCM  
Fuel_Consumed  WLTP 
kur: 
Degviela_pat ērētā WLTP  (litri) ir degvielas pat ēriņš, kas noteikts 
saskaņā ar XXI pielikuma 6. papildpieli ­
kuma 1.2. punktu veiktaj ā pirmajā testā 
un aprēķināts saskaņā ar XXI pielikuma 
7. papildpielikuma 6. punktu, izmantojot 
emisiju rezult ātus visā ciklā pirms 
korekciju piem ērošanas (2. darb ības 
rezultāts 7. papildpielikuma 
A7/1. tabul ā), kas reizin āts ar faktisko 
nobraukto att ālumu un dal īts ar 100.  
Degviela_pat ērētā OBFCM  (litri) ir degvielas pat ēriņš, kas noteikts šaj ā 
pašā testā, izmantojot parametra “Kop ē­
jais pat ērētās degvielas daudzums 
(kalpošanas laik ā)” diferenci āļus, ko 
nodrošina  OBFCM  ierīce. 
OVC-HEV  transportl īdzekļiem izmanto uzl ādi noturošu 1. tipa testu.  
4.2.1 Ja netiek izpild ītas 4.2. punkt ā noteiktās prasības attiec ībā uz precizit āti, 
turpmākajiem 1. tipa testiem, kas veikti saska ņā ar 6. papildpielikuma 
1.2. punktu, precizit āti pārrēķina ar 4.2. punkt ā sniegtajām formul ām, 
izmantojot noteikto un visos veiktajos testos uzkr āto patērēto degvielu. 
Uzskatāms, ka precizit ātes prasība ir izpild īta, ja precizit āte ir augst āka 
par – 0,05 un zem āka par 0,05.  
4.2.2. Ja netiek izpild ītas 4.2.1. punkt ā noteiktās precizit ātes prasības pēc turp­
mākajiem testiem, kas veikti atbilstoši šim punktam, precizit ātes noteik ­ 
šanas vajadz ībām var veikt papildu testus, tom ēr kopējais testu skaits 
nedrīkst pārsniegt tr īs testus transportl īdzeklim, kas test ēts, neizmantojot 
interpolācijas metodi (transportl īdzeklim H), un sešus testus transportl īdze­
klim, kas test ēts, izmantojot interpol ācijas metodi (tr īs testus transportl īdze­
klim H un tr īs testus transportl īdzeklim L). Turpm ākajiem papildu 1. tipa 
testiem precizit āti pārrēķina saska ņā ar 4.2. punkt ā sniegtajām formul ām, 
izmantojot noteikto un visos veiktajos testos uzkr āto patērēto degvielu. 
Uzskatāms, ka š ī prasība ir izpild īta, ja precizit āte ir augst āka par – 
0,05 un zem āka par 0,05. Ja testi veikti tikai ar m ērķi noteikt  OBFCM  
ierīces precizit āti, papildus veikto testu rezult ātus neņem vērā citiem 
mērķiem. ▼M3
 02017R1151 — LV — 01.01.2019 — 002.006 — 839  
5. Piekļuve ar  OBFCM  ierīci iegūtajai inform ācijai 
5.1. OBFCM  ierīce sniedz standartiz ētu un neierobežotu piek ļuvi 3. punkt ā 
noteiktajai inform ācijai, kas atbilst standartiem, kas noteikti ANO EEK 
Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildin ājuma 6.5.3. da ļas 
6.5.3.1. punkta a) apakšpunkt ā un 6.5.3.2. punkta a) apakšpunkt ā, ko 
saprot, kā noteikts š īs regulas XI pielikuma 1. papildin ājuma 2.8. punkt ā. 
5.2. Atk āpjoties no 5.1. punkt ā minētajiem atiestates nosac ījumiem un neatka ­
rīgi no 5.3. un 5.4. punkta nosac ījumiem, tikl īdz transportl īdzeklis ir laists 
ekspluatācijā, ir jāsaglabā kalpošanas laika skait ītāju vērtības. 
5.3. Kalpošanas laika skait ītāju vērtības drīkst atiestat īt tikai tiem transportl ī­
dzekļiem, kuriem motora vad ības bloka atmi ņas tips ne ļauj saglab āt datus, 
ja nav elektr ības padeves. Šiem transportl īdzekļiem vērtības drīkst vien­
laikus atiestat īt tikai tad, ja akumulators ir atvienots no transportl īdzekļa. 
Pienākums saglab āt kalpošanas laika skait ītāju vērtības šajā gadījumā 
piemērojams jauniem tipa apstiprin ājumiem v ēlākais no 
2022. gada 1. janv āra un jauniem transportl īdzekļiem – no 
2023. gada 1. janv āra. 
5.4. Ja rodas darb ības trauc ējumi, kas ietekm ē kalpošanas laika skait ītāju 
vērtības, vai ja tiek nomain īts motora vad ības bloks, visus skait ītājus var 
atiestatīt vienlaikus, lai nodrošin ātu, ka vērtības paliek piln ībā sinhroni ­
zētas. ▼M3