2010D0320 — LV — 29.01.2011 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES LĒMUMS (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2010/320/ES) (OV L 145, 11.6.2010, p.6)

Grozīta ar:









▼B

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 8. jūnijs),

kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

(2010/320/ES)







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu un 136. pantu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību. (2) LESD 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju. (3) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu ( 1 ), sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Turklāt Padome noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš Grieķijai ir 2009. gada 27. oktobris. Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2009. gada 30. novembrī konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvus pasākumus; tāpēc saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome 2010. gada 16. februārī pieprasīja Grieķijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus vēlākais līdz 2012. gadam (turpmāk “Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu”). Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 15. maijs. (4) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 2. punktu, ja dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mēra negatīvi ietekmē valsts finanses, tad Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu. (5) Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm, ko par pamatu izmantoja sākotnējā Grieķijai adresētajā paziņojumā, bija paredzēts, ka 2010. gadā IKP samazināsies par 0,25 % un, sākot ar 2011. gadu, šis rādītājs uzlabosies, ņemot vērā prognozēto ekonomikas izaugsmi 0,7 % apmērā. Paredzams, ka 2010. gadā reālais IKP krasi samazināsies, kam sekos turpmāka lejupslīde 2011. gadā. Sagaidāms, ka pēc tam izaugsme pakāpeniski atjaunosies. Ja netiks veiktas izmaiņas politikā, šī ekonomiskās situācijas ievērojamā pasliktināšanās negatīvi ietekmēs arī valsts finanšu prognozes. Te jāpiemin arī valsts budžeta deficīta 2009. gada pārskatīšana (laikā, kad tika pieņemts Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu, aplēstais rādītājs bija 12,7 % no IKP, savukārt budžeta paziņojumā, ko Grieķija iesniedza 2010. gada 1. aprīlī, uzrādītais deficīts bija 13,6 %), kā arī iespējama turpmāka pārskatīšana (rādītāju palielinot par 0,3 līdz 0,5 % no IKP) pēc tam, kad tiks pabeigtas Eurostat un Grieķijas statistikas iestāžu kopīgi veiktās pārbaudes ( 2 ). Visbeidzot, tirgos pastāvošās bažas par valsts finanšu perspektīvām ir krasi palielinājušas riska uzcenojumu valsts parādam, kas ir vēl vairāk apgrūtinājis valsts budžeta deficīta un valsts parāda dinamikas kontroli. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu, ko Komisija veica 2010. gada martā, Grieķija īstenoja pieprasītos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu plānoto deficīta mērķi 2010. gadam. Tomēr straujās izmaiņas ekonomikas situācijā nozīmē to, ka šos plānus vairs nevar uzskatīt par derīgiem. Ņemot vērā valsts maksātspējas tiešu apdraudējumu, šā gada laikā ir jāveic vēl radikālāki pasākumi. Tajā pašā laikā šobrīd prognozētā ekonomikas krasā lejupslīde nozīmē to, ka sākotnēji plānoto budžeta deficīta samazināšanu nebūs iespējams īstenot. Var uzskatīt, ka Grieķijā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses, un tāpēc var iesniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 136. pantu un 126. panta 9. punktu. (6) No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka termiņš, kas tika noteikts Padomes lēmumā saskaņā ar 126. panta 9. punktu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Grieķijā, ir jāpagarina par diviem gadiem, t. i., līdz 2014. gadam. (7) Valsts kopējais parāds 2009. gada beigās bija 115,1 % no IKP. Šī parāda attiecība ir viena no augstākajām ES un ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Turklāt šobrīd veikto statistikas pārbaužu rezultātā šis rādītājs varētu tikt pārskatīts un palielināts (par 5 līdz 7 procentpunktiem). Ja izdotos samazināt budžeta deficītu, kas tiek uzskatīts par vajadzīgu un šā brīža apstākļos paveicamu uzdevumu, no 2014. gada parāda pieaugums tiktu apturēts. Papildus pastāvīgi augstajam valsts budžeta deficītam arī zembilances operācijas lielā mērā ir ietekmējušas parāda pieaugumu. Tas ir mazinājis tirgu pārliecību, ka Grieķijas valdība spēs apturēt parāda palielināšanos. Attiecībā uz budžeta deficītu un citiem faktoriem, kas palielina parādu, Grieķijai ir nekavējoties jāveic izšķiroši pasākumi iepriekš nepieredzētā apmērā, lai apturētu parāda un IKP attiecības palielināšanos un lai pēc iespējas drīzāk vajadzīgo finansējumu nodrošinātu tirgus. (8) Ņemot vērā Grieķijas valdības finanšu stāvokļa kraso pasliktināšanos, euro zonas dalībvalstis ir nolēmušas papildus daudzpusējai palīdzībai, ko piešķīris Starptautiskais Valūtas fonds, sniegt Grieķijai stabilitātes nodrošināšanai paredzētu atbalstu, lai visā euro zonā saglabātu finanšu stabilitāti. Euro zonas dalībvalstu atbalstu sniegs, sakopojot divpusējus aizdevumus, un to koordinēs Komisija. Aizdevēji ir nolēmuši, ka atbalsts būs atkarīgs no tā, vai Grieķija ievēros šo lēmumu. Jo īpaši no Grieķijas tiek sagaidīts, ka tā īstenos šajā lēmumā norādītos pasākumus saskaņā ar tajā minēto grafiku, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

1. Grieķija pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2014. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu.

2. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nepieciešamās korekcijas mērķis ir nodrošināt, ka valsts kopbudžeta deficīts nepārsniedz EUR 18 508 miljonus (8,0 % no IKP) 2010. gadā, EUR 17 065 miljonus (7,6 % no IKP) 2011. gadā, EUR 14 916 miljonus (6,5 % no IKP) 2012. gadā, EUR 11 399 miljonus (4,9 % no IKP) 2013. gadā un EUR 6 385 miljonus (2,6 % no IKP) 2014. gadā. Šā mērķa īstenošanai laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam būs jāpanāk strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % apmērā no IKP.

3. Šā panta 2. punktā minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts konsolidētā kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu EUR 34 058 miljonus 2010. gadā, EUR 17 365 miljonus 2011. gadā, EUR 15 016 miljonus 2012. gadā, EUR 11 599 miljonus 2013. gadā un EUR 7 885 miljonus 2014. gadā. ►M2 Pamatojoties uz 2010. gada novembra IKP prognozēm, parāda attiecība pret IKP nepārsniedz 143 % 2010. gadā, 153 % 2011. gadā, 157 % 2012. gadā, 158 % 2013. gadā un 156 % 2014. gadā. ◄

2. pants

1. Līdz 2010. gada jūnija beigām Grieķija veic šādus pasākumus:

a) pieņem tiesību aktus, ar ko ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem;

b) pieņem tiesību aktus, ar ko atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, ietverot ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem;

c) atceļ ārkārtas rezervei paredzētās budžeta apropriācijas, tādējādi ietaupot EUR 700 miljonus;

d) atceļ lielāko daļu solidaritātes pabalstam paredzēto budžeta apropriāciju (izņemot nabadzības samazināšanai paredzēto daļu), tādējādi ietaupot EUR 400 miljonus;

e) samazina visaugstākās pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 500 miljonus (EUR 350 miljonus 2010. gadā);

f) samazina ierēdņiem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas un pabalstus, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 500 miljonus (EUR 1 100 miljonus 2010. gadā);

g) atceļ pensionāriem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas, vienlaikus aizsargājot tos, kuri saņem zemas pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 900 miljonus (EUR 1 500 miljonus 2010. gadā);

h) palielina PVN likmi, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 800 miljonus (EUR 800 miljonus 2010. gadā);

i) palielina akcīzes nodokli degvielai, tabakai un alkoholam, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 050 miljonus (EUR 450 miljonus 2010. gadā);

j) pieņem tiesību aktus, ar ko īsteno Pakalpojumu direktīvu ( 3 );

k) pieņem tiesību aktus, ar ko pārveido un vienkāršo valsts pārvaldi vietējā līmenī, lai samazinātu darbības izmaksas;

l) izveido darba grupu, lai uzlabotu struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;

m) pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo jaunu uzņēmumu dibināšanu;

n) salīdzinājumā ar plāniem valsts ieguldījumus samazina par EUR 500 miljoniem;

o) budžeta apropriācijas, kas paredzētas struktūrfondu un kohēzijas fondu līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā kontā, ko nevar izmantot citiem mērķiem;

p) izveido neatkarīgu finanšu stabilitātes fondu, lai risinātu iespējamās kapitāla trūkuma problēmas un saglabātu finanšu sektora stabilitāti, pēc vajadzības nodrošinot bankām pašu kapitāla atbalstu;

q) pastiprina banku uzraudzību, palielinot cilvēkresursus, pieprasot biežākus ziņojumus un veicot ik ceturksni stresa pārbaudes.

2. Līdz 2010. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

▼M1

a) veic fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas veido vismaz 3,2 % no IKP (4,3 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus) un kas jāiekļauj budžeta projektā 2011. gadam: vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina vismaz par EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā); iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus); ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā); ievieš uz aprēķina pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un vismaz EUR 100 miljonus ieņēmumu 2012. un 2013. gadā); paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā); pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus); valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā vēl par EUR 500 miljoniem); samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (vismaz par EUR 500 miljoniem), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā); iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no ikgadējām nodevām); paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus vismaz EUR 400 miljonu apmērā); palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus); palielina nodokļus par luksusprecēm (vismaz par EUR 100 miljoniem); ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā); un valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs). Pasākumus, kas nodrošina salīdzināmus budžeta ietaupījumus var izskatīt pēc apspriešanās ar Komisiju;

▼M1 —————

▼B

c) pastiprina Galvenās grāmatvedības iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē;

d) izstrādā reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts sektorā, konkrēti, izveido vienoto maksājumu iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku, lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām;

e) pieņem tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti;

▼M1

f) uzsāk centrālās pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi;

▼B

g) publicē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz naudas plūsmas principu) par valsts iestāžu un to pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem, izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem;

h) izstrādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96 ( 4 ), (EK) Nr. 264/2000 ( 5 ), (EK) Nr. 1221/2002 ( 6 ), (EK) Nr. 501/2004 ( 7 ), (EK) Nr. 1222/2004 ( 8 ), (EK) Nr. 1161/2005 ( 9 ), (EK) Nr. 223/2009 ( 10 ) un (EK) Nr. 479/2009 ( 11 );

i) regulāri publicē informāciju par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas, bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem);

▼M1

j) izveido visaptverošu centrālo reģistru valsts uzņēmumiem;

k) nosaka darbības plānu ar grafiku konkrētām darbībām, lai izveidotu centrālu publiskā iepirkuma iestādi;

l) pieņem tiesību aktu, ar ko laikposmam no 2011. gada līdz 2013. gadam nosaka galīgo ierobežojumu EUR 50 miljonu apmērā ikgadējam ieguldījumam, kuru valsts iestādes piešķir dzelzceļa operatoriem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un nosaka principu, ka valsts dzelzceļa operatoriem nesniedz nekādu tiešu vai netiešu papildatbalstu;

m) sagatavo Grieķijas dzelzceļa darbības plānu. Darbības plānā norāda, kā panākt darbību rentabilitāti, tostarp ņemot vērā amortizācijas izmaksu segšanu, sākot no 2011. gada, nerentablu dzelzceļa līniju slēgšanu, tarifu paaugstināšanu, kā arī algu un darbinieku skaita samazināšanu; sniedz jutīguma analīzi par dažādu scenāriju ietekmi uz algu izmaksām saistībā ar koplīgumu un sniedz informāciju par vairākām iespējām attiecībā uz darbiniekiem, kā arī paredz kontrolakciju sabiedrības restrukturizāciju, tostarp zemes un citu aktīvu pārdošanu;

n) pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošanās sistēmas reformas privātajā sektorā, tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu, uzlabojot darba laika organizācijas elastību un nodrošinot, ka saskaņā ar vietējiem teritoriāliem līgumiem algu pieaugumu var noteikt zemāku par nozaru nolīgumos noteikto līmeni;

o) veic nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu reformu, lai jaunu darbinieku pārbaudes laiku pagarinātu līdz vienam gadam un veicinātu terminētu darba līgumu un nepilna laika darba plašāku izmantošanu;

p) veic šķīrējtiesas sistēmas regulējuma grozījumus, lai ikviena no pusēm varētu vērsties šķīrējtiesā, ja tā nepiekrīt mediatora priekšlikumam;

q) veic šķīrējtiesas procedūras reformu, lai nodrošinātu, ka tā darbojas saskaņā ar pārskatāmiem, objektīviem kritērijiem, paredzot neatkarīgu šķīrējtiesnešu komiteju ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām, kura ir brīva no valdības ietekmes.

▼B

3. Līdz 2010. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

▼M1

a) galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā;

▼M2

b) īsteno tiesību aktus, lai nostiprinātu fiskālo sistēmu. Šim pasākumam būtu jo īpaši jāiekļauj vidēja termiņa fiskālās sistēmas izveide, obligātas ārkārtas rezerves izveide budžetā 5 % apmērā no kopējām valdības departamentu apropriācijām, izņemot algas, pensijas un procentu maksājumus, izdevumu stingrākas uzraudzības mehānismu izveide, kā arī parlamentam pakļauta budžeta biroja izveide;

▼M1 —————

▼B

f) ievērojami palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;

▼M2 —————

▼M1 —————

▼B

i) pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo un paātrina uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju licencēšanas procedūras;

j) veic izmaiņas Grieķijas konkurences iestādes organizatoriskajā sistēmā, lai palielinātu tās neatkarību, noteiktu pieņemamus termiņus lēmumu izskatīšanai un pieņemšanai un piešķirtu tai sūdzību noraidīšanas pilnvaras;

▼M2

k) labāk pārvalda valsts īpašumu, tādējādi laikposmā no 2011. gadam līdz 2013. gadam iekasējot vismaz EUR 7 miljardus, no kuriem vismaz EUR 1 miljardu iekasējot 2011. gadā, un ieņēmumus no aktīvu pārdošanas (nekustamā īpašuma un finanšu aktīvu) izmanto, lai samazinātu parādu, un tie nesamazina fiskālās konsolidācijas centienus ievērot budžeta deficīta maksimālo apjomu, kas noteikts 1. panta 2. punktā;

▼B

l) veic pasākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību;

▼M2

m) izdod rīkojumu, kas pašvaldībām aizliedz radīt budžeta deficītu vismaz līdz 2014. gadam; samazina transfertus pašvaldībām atbilstoši plānotajiem ietaupījumiem un pilnvaru nodošanai;

▼M1

n) publicē pensiju izdevumu starpposma ilgtermiņa prognozes līdz 2060. gadam, kā izklāstīts 2010. gada jūlija tiesību aktu reformā, attiecībā uz galvenajām pensiju shēmām (IKA, tostarp civildienesta ierēdņu pensiju shēma, OGA un OAEE);

▼M2

o) īsteno vienotu elektronisko recepšu sistēmu; publicē tirgū esošo zāļu cenu pilnu sarakstu; piemēro nekompensējamo zāļu sarakstu un bezrecepšu zāļu sarakstu; publicē jaunu kompensējamo zāļu sarakstu, izmantojot jauno cenu norāžu sistēmu; no elektroniskajām receptēm un svītrkodu skenēšanas iegūto informāciju izmanto, lai saņemtu atlaides no farmācijas uzņēmumiem; ievieš uzraudzības mehānismu, kas ļauj katru mēnesi novērtēt izdevumus par zālēm; ievieš pacienta līdzdalības maksājumu EUR 5 apmērā parastiem ambulatoriem pakalpojumiem un līdzdalības maksājumus attiecina uz nepamatotas vizītes pieteikumiem ārkārtas dienestiem; publicē revidētus slimnīcu un veselības centru grāmatvedības pārskatus; un izveido veselības politikas ekspertu neatkarīgu darba grupu, kuras uzdevums ir līdz 2011. gada maija beigām sagatavot sīku ziņojumu par kopējo veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti un lietderību;

▼M2 —————

▼M2

q) samazina darbības izdevumus vēl vismaz par 5 %, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus;

r) turpina samazināt transfertus, kas valdībai kopumā ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus. Saņēmējas valsts struktūras vienlaikus nodrošina izdevumu samazināšanu, lai novērstu kavēto maksājumu uzkrāšanos;

s) no 2011. gada janvāra, piešķirot ģimenes pabalstus, veic materiālā stāvokļa pārbaudes, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 150 miljonus (atskaitot attiecīgās administratīvās izmaksas);

t) militārā aprīkojuma iepirkumu (piegādes) samazina vismaz par EUR 500 miljoniem salīdzinājumā ar faktisko 2010. gada līmeni;

u) samazina sociālās nodrošināšanas fondu izdevumus par zālēm par EUR 900 miljoniem, papildus samazinot zāļu cenas un izmantojot jaunās iepirkuma procedūras, kā arī slimnīcu izdevumus par zālēm (tai skaitā arī izdevumus par iekārtām) vismaz par EUR 350 miljoniem;

v) maina vadību, cenu noteikšanu un algas valsts uzņēmumos, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 800 miljonus;

w) pēc 2011. gada 15. oktobra izlīdzina nodokļus mazutam un dīzeļdegvielai, lai novērstu krāpšanu un 2011. gadā iekasētu vismaz EUR 400 miljonus, atskaitot īpašus pasākumus mazāk turīgo iedzīvotāju slāņu aizsardzībai;

x) palielina samazinātās PVN likmes no 5,5 uz 6,5 % un no 11 uz 13 %, iekasējot vismaz EUR 880 miljonus, un samazina piemērojamo PVN likmi zālēm un viesnīcu pakalpojumiem no 11 uz 6,5 %, šā pasākuma izmaksām nepārsniedzot EUR 250 miljonus, atskaitot sociālās nodrošināšanas fondu un slimnīcu ietaupījumus no zemākas PVN likmes zālēm;

y) pastiprina cīņu pret degvielas kontrabandu (vismaz EUR 190 miljoni);

z) palielina tiesvedības nodevas (vismaz EUR 100 miljoni);

aa) īsteno rīcības plānu, lai paātrinātu nodokļu parādu iekasēšanu (vismaz EUR 200 miljoni);

bb) paātrina nodokļu sodu iekasēšanu (vismaz EUR 400 miljoni);

cc) iekasē ieņēmumus, ko rada jaunā nodokļu strīdu un tiesvedības sistēma (vismaz EUR 300 miljoni);

dd) iekasē ieņēmumus no tādu telekomunikāciju licenču pagarināšanas, kuru derīguma termiņš drīz beigsies (vismaz EUR 350 miljoni);

ee) iekasē ieņēmumus no koncesijām (vismaz EUR 250 miljoni);

ff) izstrādā Atēnu transporta tīkla (OASA) pārstrukturēšanas plānu. Plāna mērķis ir samazināt uzņēmuma darbības zaudējumus un padarīt to ekonomiski dzīvotspējīgu. Plānā ietverti uzņēmuma darbības izdevumu samazinājumi un tarifu paaugstināšana. Nepieciešamās darbības jāīsteno līdz 2011. gada martam;

gg) pieņem tiesību aktu, kas ierobežo darbā pieņemšanu visā vispārējās valdības sektorā līdz attiecībai, kas nav lielāka par vienu pieņemtu darbinieku pret pieciem, kas aiziet pensijā vai tiek atlaisti, bez izņēmumiem pa nozarēm un ieskaitot darbiniekus, kas pārstrukturēšanas ietvaros pārcelti no valsts uzņēmumiem uz valsts struktūrām;

hh) pieņem tiesību aktus, lai stiprinātu darba tirgu un noteiktu, ka: bez nepamatotiem ierobežojumiem uzņēmuma līgumi ir noteicošie attiecībā uz sektora un nozares līgumiem; uz uzņēmuma kolektīviem līgumiem neattiecina noteikumus par uzņēmumu minimālo lielumu; ir aizliegta sektora un nozares līgumu attiecināšana uz pusēm, kas nav pārstāvētas pārrunās; tiek pagarināts pārbaudes termiņš jauniem darba līgumiem; tiek atcelti termiņu ierobežojumi pagaidu darba aģentūru izmantošanai; tiek likvidēti šķēršļi līgumu uz noteiktu laiku noslēgšanas plašākai piemērošanai; tiek atcelts noteikums, kas nosaka lielāku darba stundas samaksu nepilna laika darbiniekiem, un tiek atļauta elastīgāka darba laika organizācija, tostarp nepilna laika maiņu darbs.

▼B

4. Līdz 2011. gada marta beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

▼M2 —————

▼M1

b) publicē pensiju izdevumu visaptverošas ilgtermiņa prognozes līdz pat 2060. gadam, kā noteikts 2010. gada jūlija tiesību aktu reformā. Plānos ietver papildshēmas (palīgshēmas), pamatojoties uz visaptverošu datu kopumu, kurus apkopojusi un izstrādājusi valsts statistikas iestāde. Plānus salīdzina un apstiprina Ekonomikas politikas komiteja;

▼M2

c) apmaksā iepriekšējos gados uzkrātos kavētos maksājumus;

d) daudzgadu strukturālās fiskālās konsolidācijas plānā ietver pasākumus ar vismaz 5 % no IKP, tādējādi nodrošinot deficīta mērķus līdz 2014. gadam;

e) izstrādā plānu pret nodokļu nemaksāšanu, kurā ietver kvantitatīvus izpildes rādītājus, lai ieņēmumu administrācija būtu atbildīga; pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo nodokļu strīdu izskatīšanu iestādē un to pārsūdzību tiesā un pieņem nepieciešamos tiesību aktus un procedūras, lai labāk risinātu nodokļu administrācijas amatpersonu pārkāpumu, korupcijas un slikto rezultātu problēmas, ietverot saukšanu pie atbildības pienākumu nepildīšanas gadījumos;

f) sīki izstrādā rīcības plānu ar grafiku, lai pabeigtu un īstenotu vienkāršoto atalgojuma sistēmu;

g) uzlabo slimnīcu uzskaites un norēķinu sistēmas šādi: pabeidz divkāršā ieraksta uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu ieviešanu visās slimnīcās; izmanto vienotu kodēšanas sistēmu un kopīgu medicīniskā aprīkojuma reģistru; medicīniskā aprīkojuma krājumu un plūsmu visās slimnīcās aprēķina, izmantojot vienotu medicīniskā aprīkojuma kodēšanas sistēmu; pacientu līdzdalības maksājumus iekasē visās valsts veselības aprūpes sistēmas iestādēs; savlaicīgi piestāda rēķinu par ārstēšanu (ne vēlāk kā divu mēnešu laikposmā) Grieķijas sociālās nodrošināšanas fondiem, citu dalībvalstu un privātiem veselības apdrošinātājiem un nodrošina, ka vismaz 50 % zāļu apjoma, ko izmanto valsts slimnīcās, līdz 2011. gada beigām ir ģenēriskās zāles un zāles, kam beidzies patenta darbības laiks, nosakot, ka visas valsts slimnīcas obligāti iepērk farmaceitiskos produktus pēc to aktīvās vielas;

h) lai cīnītos pret izšķērdību un nesaimniecisku darbību valsts uzņēmumos un lai iegūtu fiskālos ietaupījumus vismaz EUR 800 miljonus, Grieķijai līdz 2011. gada februāra beigām jāpieņem tiesību akts, ar kuru: samazina pamatatlīdzību valsts uzņēmumos vismaz par 10 % uzņēmuma līmenī; ierobežo papildu atlīdzību līdz 10 % no pamatatlīdzības; nosaka bruto izpeļņas maksimālo apjomu EUR 4 000 mēnesī (12 maksājumi gadā); palielina pilsētas transporta tarifus vismaz par 30 %; palielina citus tarifus; nosaka pasākumus, ar ko samazina valsts uzņēmumu darbības izdevumus par 15 līdz 25 %; un pieņem tiesību aktu par OASA pārstrukturēšanu līdz 2011. gada martam;

i) rada jaunu tiesisko regulējumu, lai veicinātu reģionālo lidostu koncesijas līgumu noslēgšanu;

j) izveido neatkarīgu darba grupu izglītības politikas jomā, kuras mērķis ir palielināt valsts izglītības sistēmas (pamatskolas, vidusskolas un augstākās izglītības) efektivitāti un panākt efektīvāku resursu izmantošanu;

k) pieņem likumu, ar kuru ievieš Vienoto publiskā iepirkuma iestādi saskaņā ar rīcības plānu.

▼B

5. Līdz 2011. gada jūnija beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

a) izveido racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām un kurā atalgojums atspoguļo produktivitāti un uzdevumus;

▼M2

b) novērtē centrālās administrācijas neatkarīgās funkcionālās pārskatīšanas pirmā posma rezultātus, tostarp rīcības politikas ieteikumus, un pabeidz pārskatīt esošās sociālās programmas;

▼B

c) nostiprina darba inspekciju, nodrošinot kvalificētu personālu un nosakot kvantitatīvus mērķus saistībā ar vairākām veicamajām pārbaudēm;

▼M1

d) pieņem tiesību aktu, ar ko pārskata pensiju sistēmas galvenos kritērijus, lai valsts sektora pensiju izdevumus laikposmā ►M2 no 2009. gada līdz 2060. gadam ◄ ierobežotu līdz mazāk nekā 2,5 % no IKP, ja 3. punkta n) apakšpunktā un 4. punkta b) apakšpunktā paredzētās ilgtermiņa prognozes parāda, ka prognozētais valsts pensiju izdevumu pieaugums varētu pārsniegt minēto apjomu;

e) pārskata valsts pensiju papildshēmu/palīgshēmu darbību ar mērķi stabilizēt šo shēmu izdevumus un garantēt to budžeta neitralitāti;

f) pārskata grūto un bīstamo profesiju sarakstu, lai tas attiektos uz ne vairāk kā 10 % no darbaspēka; grūto un bīstamo profesiju jauno sarakstu no 2011. gada 1. jūlija piemēro attiecībā uz visiem pašreizējiem un nākamajiem darbiniekiem;

g) īsteno publiskā iepirkuma sistēmas reformu, kā noteikts rīcības plānā;

▼M2

h) turpina sekmēt ģenērisko zāļu izmantošanu, paredzot obligātu elektronisko recepti, ņemot vērā aktīvo vielu.

▼B

6. Līdz 2011. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

▼M2

a) budžeta projektā 2012. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 2,2 % no IKP. Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vēl vairāk paplašina PVN bāzi, precēm un pakalpojumiem piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (tādējādi iegūstot papildus EUR 300 miljonus), vēl vairāk samazina valsts sektorā strādājošo skaitu papildus noteikumam par viena jauna darbinieka pieņemšanu piecu pensionējušos personu vietā (tādējādi ietaupot vismaz EUR 600 miljonus), ievieš akcīzes nodokli nealkoholiskiem dzērieniem (kopsummā vismaz par EUR 300 miljoniem), paaugstina nekustamā īpašuma nodokli, atjauninot aktīvu vērtību (tādējādi gūstot vismaz EUR 200 miljonu lielus papildu ieņēmumus), pārstrukturizē teritoriālās valdības iestādes (tādējādi ietaupot vismaz EUR 500 miljonus), iesaldē nominālās pensijas, efektīvāk iekasē uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus, ko piemēro pašnodarbinātām personām (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus), samazina pārskaitījumus valsts uzņēmumiem pēc to pārstrukturēšanas (vismaz par EUR 800 miljoniem), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgus bezdarba pabalstus (tādējādi ietaupot EUR 500 miljonus), iekasē lielākus ieņēmumus no azartspēļu licencēšanas (vismaz EUR 225 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 400 miljonus no honorāriem);

▼B

b) samazina nodokļu šķēršļus attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanu;

c) vienkāršo muitošanas procedūras eksporta un importa jomā;

d) vēl vairāk palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;

e) pilnībā īsteno labāka regulējuma programmu, lai par 20 % samazinātu administratīvo slogu (salīdzinājumā ar 2008. gadu).

7. Līdz 2011. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:

a) galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 6. punkta a) apakšpunktā;

b) stiprina visu pārvaldes iestāžu un starpposma struktūru spējas pārvaldīt darbības programmas atbilstīgi valsts stratēģiskajai atsauces pamatprogrammai 2007.–2013. gadam, kā arī to sertificēšanu ISO 9001:2008 (kvalitātes vadība);

▼M2 —————

▼M2

d) slimnīcas izmanto uz konkrētiem gadījumiem pamatotu izmaksu aprēķina sistēmu, ko budžeta mērķiem izmanto no 2013. gada;

e) pieņem tiesību aktus, lai īstenotu valsts pārvaldes centrālā līmeņa funkcionālās pārskatīšanas pirmā posma darbības ieteikumus un pilnībā pārskata esošās sociālās programmas;

f) Vienotā publiskā iepirkuma iestāde uzsāk savu darbību ar nepieciešamajiem resursiem, lai īstenotu savas pilnvaras, mērķus, kompetences un tiesības, kā noteikts rīcības plānā.

▼B

3. pants

Grieķija pilnībā sadarbojas ar Komisiju un pēc pamatota Komisijas pieprasījuma nekavējoties nosūta visus datus vai dokumentus, lai varētu uzraudzīt, kā tiek pildīts šis lēmums.

4. pants

1. Grieķija katru ceturksni Padomei un Komisijai iesniedz ziņojumu, kurā izklāstīti šā lēmuma izpildei veiktie politikas pasākumi.

2. Šā panta 1. punktā minētajos ziņojumos ietver sīku informāciju par:

a) konkrētiem pasākumiem, kas līdz ziņojuma datumam īstenoti šā lēmuma izpildei, tostarp par šo pasākumu kvantitatīvo ietekmi uz budžetu;

b) konkrētiem pasākumiem, kurus šā lēmuma izpildei plānots īstenot pēc ziņojuma datuma, kā arī par to īstenošanas grafiku un paredzēto ietekmi uz budžetu;

c) valsts budžeta izpildi katru mēnesi;

d) budžeta īstenošanu saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu, sniedzot datus biežāk nekā reizi gadā;

e) valsts parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu;

f) pastāvīgas un pagaidu nodarbinātības tendencēm valsts sektorā;

▼M1

g) vēl neapmaksātiem valsts budžeta izdevumiem, precizējot tos, kuru termiņš jau ir nokavēts;

▼B

h) finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās.

3. Komisija un Padome analizē minētos ziņojumus, lai izvērtētu, kā Grieķija pilda šo lēmumu. Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, Komisija var norādīt pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu lēmumā paredzētās korekcijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.