2004O0015 — LV — 10.07.2007 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (2004. gada 16. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2004/15) (2004/808/EK) (OV L 354, 30.11.2004, p.34)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2004. gada 16. jūlijs)

par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu

(ECB/2004/15)

(2004/808/EK)







EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 5.1. pantu, 12.1. pantu un 14.3. pantu, tā kā: (1) Lai pildītu savus uzdevumus, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) vajadzīga visaptveroša un droša maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika un starptautisko rezervju matrica, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus euro zonā. (2) Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav VCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka VCB, ciktāl tas iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus. (3) Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikai, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic saskaņā ar šo pamatnostādni, vajadzīga ECB vai VCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka ( 1 ), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS. (4) Daļa no vajadzīgās statistikas informācijas saistīta ar maksājumu bilances finanšu kontu, saistītajiem ienākumiem un starptautisko investīciju stāvokli, par ko Eurosistēmai ir galvenā atbildība. Lai varētu izpildīt pienākumu palīdzēt ECB šajā jomā, jāsagādā VCB vajadzīgā statistikas pieredze, jo īpaši attiecībā uz koncepcijām, metodiku un datu vākšanu, apkopošanu, analīzi un nosūtīšanu. Īrijā attiecīgo statistikas informāciju vāc un apkopo Centrālais statistikas birojs (CSO). Lai izpildītu ECB statistikas prasības, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland un CSO savā starpā jāsadarbojas, kā noteikts 2004. gada 16. jūlija Ieteikumā ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā ( 2 ). Ieteikums ECB/2004/16 adresēts arī Ufficio Italiano dei Cambi, kas kopā ar Banca d'Itali ir atbildīga par attiecīgās statistikas informācijas vākšanu un apkopošanu Itālijā. (5) Kopš 2003. gada 2. maija Pamatnostādnes ECB/2003/7 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas, un starptautisko rezervju matricas jomā ( 3 ) pieņemšanas panākts ievērojams progress attiecībā uz jaunām prasībām, kā arī datu vākšanas un apkopošanas metodēm euro zonā. Tādēļ Pamatnostādne ECB/2003/7 jāaizstāj ar šo pamatnostādni. (6) Ievērojot grūtības portfeļieguldījumu statistikas apkopošanā, plūsmu un krājumu un saistīto ienākumu plūsmu pareizā identifikācijā, tika uzskatīts par vajadzīgu izveidot kopīgas pieejas šīs informācijas vākšanai euro zonā. Portfeļieguldījumu vākšanas sistēmām euro zonā no 2008. gada marta jāatbilst kopējam standartam, t.i., vienam no četriem modeļiem, kas ir obligāti saistīti ar ceturkšņa krājumu vākšanu uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, kā noteikts VI pielikumā ietvertajā tabulā. Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CSDB) darbība tiek uzskatīta par būtisku priekšnoteikumu tam, lai jaunās vākšanas sistēmas kļūtu darboties spējīgas. Tādēļ, ja CSDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas (turpmāk tekstā – “STC”) starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš (un citām ar portfeļieguldījumiem saistītām prasībām piemērojamie termiņi) tiks attālināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana. ECBS līdz 2006. gada vidum arī jānovērtē, vai vērtspapīru informācija CSDB un sistēma datu apmaiņai ar dalībvalstīm ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās statistikas iestādes varētu atbilst šajā pamatnostādnē noteiktajām kvalitātes prasībām. Lai atbilstu prasībām saistībā ar euro zonas rezidentu emitētajiem portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kas iedalīti pēc emitentu sektoriem, CSDB informāciju ECB sniedz VCB vismaz 15 mēnešus pirms pārskata dienām. (7) Ziņošana par euro zonas rezidentu pret citu euro zonas dalībvalstu rezidentu darījumu datiem un aktīvu un/vai saistību pozīcijām ir nepieciešama, lai izpildītu ECB statistikas prasības portfeļieguldījumu (un saistīto ienākumu) jomā. Datus izmanto, lai apkopotu euro zonas summētos darījumus un portfeļieguldījumu saistību pozīcijas un portfeļieguldījumu ienākumu debetus. Tas ir saskaņā ar valstu prasībām vai izveidoto praksi. (8) VCB būs pieejama CSDB, ko nākotnē izmantos daudziem dažādiem statistikas (apkopošanas un izstrādāšanas) un ārpusstatistikas (ekonomiskās, finanšu stabilitātes vai operāciju analīzes) mērķiem. Datu saturs būs pieejams kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, ievērojot juridiskos ierobežojumus. Tas īpaši palīdzēs tām izstrādāt vajadzīgos datus euro zonas darījumu un pozīciju statistikas apkopošanai attiecībā uz portfeļieguldījumiem. Jo īpaši, apvienojot CSDB informāciju un datus, kas vākti uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, ir jābūt iespējai precīzi apkopot darījumus un pozīcijas saistībā ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kurus emitenti ir euro zonas rezidenti un turētāji ir citu euro zonas dalībvalstu rezidenti. Tas beidzot ļaus apkopot datus par euro zonas portfeļieguldījumu saistībām pēc sektoru iedalījuma. (9) Tā kā euro zonas maksājumu bilanci un starptautisko investīciju bilanci izmanto, euro zonas ceturkšņa finanšu kontā apkopojot “pārējās pasaules” kontu, starptautisko investīciju bilances datus vajag apkopot ik ceturksni. Bez tam, euro zonas finanšu konta un monetārās analīzes sakarā vajadzīgs nošķirt noguldījumus no aizdevumiem un identificēt pārējos ieguldījumus. Turklāt euro zonas tiešo ārvalstu investīciju pašu krājumu vērtēšanai vajadzīgs papildu iedalījums, nošķirot biržas sarakstā iekļautās ieguldījumu sabiedrības un biržas sarakstā neiekļautās ieguldījumu sabiedrības. (10) Euro starptautiskās lomas analīzes gada pārskata sastādīšanai vajadzīgi statistikas dati par parāda vērtspapīru darījumiem un pozīcijām, kas iedalīti pēc valūtas, lai novērtētu euro kā ieguldījumu valūtas lomu. (11) Euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas kvalitātes novērtēšanas sistēma jāievieš, ciktāl tas ir iespējams, atbilstoši “Datu kvalitātes vērtēšanas sistēmai”, ko izveidojis Starptautiskais valūtas fonds (SVF). Valstu centrālajām bankām sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, attiecīgā gadījumā jānovērtē to datu kvalitāte, kurus tās sniedz. Tiks noteikti attiecīgi datu kvalitātes vērtēšanas kritēriji, tostarp laicīgums, precizitāte, pamatotība, iekšējā un ārējā konsekvence un uzticamība. (12) VCB pārsūta ECB konfidenciālu statistikas informāciju tādā apmērā un tik sīki izstrādātu, cik vajadzīgs ECBS uzdevumu pildīšanai. Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju var izmantot ierobežoti tādā mērā, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus. (13) Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs ziņotāju pienākumus dalībvalstīs. Pielietojot šo procedūru, vērā ņem STC viedokļus. VCB drīkst ierosināt šādus tehniskus grozījumus attiecībā uz šīs pamatnostādnes pielikumiem ar STC starpniecību. (14) Saskaņā ar Statūtu 12.1. un 14.3. pantu, ECB pamatnostādnes ir neatņemama Kopienas tiesību sastāvdaļa, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.







1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

— “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ir ieviesusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu,

— terminam “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā,

— “euro zona” ir iesaistīto dalībvalstu ekonomiskā teritorija un ECB. Teritorijas, kas ir daļa no euro zonas dalībvalstīm, vai valstis, kas ir saistītas ar euro zonas dalībvalstīm, ir norādītas II pielikuma 10. tabulā,

— “Eurosistēma” ir iesaistīto dalībvalstu VCB un ECB,

— “pārrobežu darījums” ir darījums, kas pilnībā vai daļēji rada vai dzēš prasības vai parādus, vai darījums, kas nozīmē tiesību uz objektu pāreju starp euro zonas un ārpus euro zonas rezidentiem,

— “pārrobežu pozīcijas” ir finanšu prasību un finanšu saistību krājums pret ārpus euro zonas rezidentiem. Pārrobežu pozīcijas ietver arī i) zemi, citus materiālos neražotos aktīvus un citus nekustamus aktīvus, kas fiziski atrodas ārpus euro zonas un pieder euro zonas rezidentiem un/vai atrodas euro zonā un pieder ārpus euro zonas rezidentiem; un ii) zelta monētas un speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas pieder euro zonas rezidentiem. — Tomēr tādā mērā, cik vajadzīgs, lai apkopotu portfeļieguldījumu kontu un portfeļieguldījumu ienākumu kontu maksājumu bilances statistikā un portfeļieguldījumu kontu starptautisko investīciju bilances statistikā, kas aptver euro zonu, termini “pārrobežu pozīcijas” un “pārrobežu darījumi” iekļauj arī euro zonas rezidentu pozīcijas un darījumus ar aktīviem un/vai pasīviem pret citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem,

— “rezerves aktīvi” ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasījumi, kuru turētājs ir Eurosistēma pret ārpus euro zonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro, plus zelts, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā,

— “citi ārvalstu valūtas aktīvi” ir: i) tādi Eurosistēmas prasījumi pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro; un ii) tādi Eurosistēmas prasījumi pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav euro, un kuri neatbilst rezerves aktīvu likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem,

— “ar rezervēm saistītas saistības” ir iepriekš noteiktās un iespējamās īstermiņa neto pārmaiņas Eurosistēmā, līdzīgas Eurosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eurosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem,

— “maksājumu bilance” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu darījumiem pārskata laika posmā,

— “starptautisko rezervju matrica” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par rezerves aktīvu, citu ārzemju valūtas aktīvu un ar rezervēm saistītu saistību krājumiem Eurosistēmā pārskata dienā,

— “starptautisko investīciju bilance” ir bilance, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu finanšu aktīvu un saistību krājumu pārskata dienā,

— “vērtspapīrs pret vērtspapīru” datu vākšana ir tādu datu vākšana, kas iedalīti pēc atsevišķiem vērtspapīriem.

2. pants

VCB pienākumi statistikas jomā

1. VCB dara Eiropas Centrālajai bankai pieejamus tos datus par pārrobežu darījumiem, rezerves aktīvu krājumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem, ar rezervēm saistītām saistībām un pārrobežu pozīcijām, kas ir vajadzīgi, lai ECB varētu apkopot euro zonas kopējo maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautisko rezervju matricu. Datus dara pieejamus termiņā, kas noteikts II pielikuma 13. tabulā.

2. Kopā ar datiem ir viegli pieejama informācija par atsevišķiem galvenajiem notikumiem un par pārskatīšanas iemesliem, ja šādu atsevišķu galveno notikumu un pārskatīšanu izraisītās izmaiņas ir nozīmīgas vai ja informāciju lūgusi ECB.

3. Mēneša un ceturkšņa darījumu, kā arī ceturkšņa un gada pozīciju sakarā vajadzīgos datus dara pieejamus Eiropas Centrālajai bankai, kā noteikts I, II un III pielikumā, kas atbilst pašreizējiem starptautiskajiem standartiem, proti, SVF Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektajam izdevumam. Jo īpaši, vajadzīgos datus par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem euro zonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc euro zonas rezidentu emitentu sektoriem, dara pieejamus, kā noteikts I pielikuma 1.1., 1.2. un 3. punktā un II pielikuma 1., 2., 4. un 5. tabulā.

4. Vajadzīgos datus par maksājumu bilanci dara pieejamus katru mēnesi un katru ceturksni. Ceturkšņa maksājumu bilances dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz II pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem. Vajadzīgos datus par starptautisko rezervju matricu dara pieejamus tā mēneša beigās, uz kuru dati attiecas. Vajadzīgos datus par starptautisko investīciju bilanci dara pieejamus katru ceturksni un katru gadu. Gada starptautisko investīciju bilances dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz II pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem.

5. Euro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās lomas analīzes sakarā vajadzīgos datus, kas iedalīti pēc valūtas, dara pieejamus divreiz gadā, kā noteikts II pielikuma 6. tabulā.

▼M1

6. Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VI pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem. Izvēlēto modeli var pakāpeniski ieviest tā, lai NCB ne vēlāk kā 2009. gada martā varētu sasniegt VI pielikumā norādīto mērķa pārklājumu attiecībā uz 2008. gada decembra krājumiem.

▼M1

7.

a) Attiecībā uz jebkuru dalībvalsti, kas ievieš euro 2007. gada janvārī vai pēc tā, gan šādas dalībvalsts NCB, gan visu pārējo iesaistīto dalībvalstu NCB laikā, kad šī dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas atbilst II pielikuma 1.–8. tabulā prasītajiem datiem, lai ļautu sagatavot kopsavilkuma rādītājus par euro zonu tās jaunajā sastāvā. Šīs NCB retrospektīvos datus sniedz, sākot no tālāk tekstā izklāstītajiem atsauces datumiem, izņemot 13. tabulā minētos dalījumus, attiecībā uz kuriem agrākais atsauces periods, par kuru sniedz ziņojumu, ir minētajā tabulā norādītais atsauces periods. Visus retrospektīvos datus var sniegt, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm. i) Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pirms 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 1999. gada. ii) Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES 2004. gada maijā, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 2004. gada. iii) Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās ES.

b) Ja a) apakšpunktā minētie dati jau nesatur ikmēneša novērojumus, kas aptver piecus gadus attiecībā uz katru no maksājumu bilances tekošā konta četriem galvenajiem apakšposteņiem, proti, preces, pakalpojumus, ienākumu un kārtējos pārvedumus, NCB nodrošina, ka to sniegtie dati satur šādus novērojumus.

c) Atkāpjoties no a) apakšpunkta, Banque centrale du Luxembourg netiek prasīts nosūtīt retrospektīvos datus par periodu, kas beidzas 2001. gada decembrī, un Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique nosūta Beļģijas un Luksemburgas kopīgos datus par periodu, kas beidzas 2001. gada decembrī.

▼B

3. pants

Savlaicīgums

1. Euro zonas ikmēneša maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz darījumu beigšanai 30. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

2. Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

3. Eurosistēmas starptautisko rezervju matricas apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

4. Euro zonas starptautisko investīciju ceturkšņa bilances apkopošanai vajadzīgos datus no 2005. gada 1. janvāra dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

5. Euro zonas starptautisko investīciju gada bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB deviņu mēnešu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru dati attiecas.

▼M1

6. Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.

▼B

7. Euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances pārskatīšanas dara pieejamas ECB saskaņā ar IV pielikumā noteikto grafiku.

8. Šo datu vākšanu valstī organizē tā, lai ievērotu šos termiņus.

4. pants

Sadarbība ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB

1. Ja daļas vai visu 2. pantā aprakstīto datu avoti ir kompetentās iestādes, kas nav VCB, tad VCB izveido attiecīgo sadarbības kārtību ar attiecīgajām iestādēm, lai nodrošinātu ECB standartiem atbilstošu pastāvīgu datu pārsūtīšanas struktūru, jo īpaši attiecībā uz datu kvalitāti un citām ECB prasībām, kas izklāstītas šajā pamatnostādnē, ja vien šāds rezultāts jau nav sasniegts ar valsts tiesību aktiem.

2. Attiecībā uz maksājumu bilances, saistīto ienākumu un starptautisko investīciju bilances finanšu kontu VCB atbild par to, lai koncepcijas, metodikas un datu vākšanas, apkopošanas, analīzes un nosūtīšanas uzturēšana un attīstītība minētajās jomās būtu nodrošināta.

3. Ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju izmanto vienīgi, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus, ja vien ziņotājs vai cita juridiska vai fiziska persona, vienība vai nozare, kas sniegusi attiecīgo informāciju, pieņemot, ka informācijas sniedzēju var identificēt, nav skaidri izteikusi piekrišanu šādas informācijas izmantošanai citiem mērķiem.

5. pants

Nosūtīšanas standarts

Vajadzīgo statistikas informāciju dara pieejamu ECB formā, kas atbilst IV pielikumā noteiktajām prasībām.

6. pants

Statistikas informācijas kvalitāte

1. Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti V pielikumā, VCB sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, kā attiecīgi minēts 4. pantā, nodrošina statistikas informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB līdzīgā veidā vērtē datus, kas saistīti ar euro zonas maksājumu bilanci, starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautiskajām rezervēm. Vērtēšanu veic savlaicīgi. ECB Valde ik gadus ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti.

2. Datu, kas attiecas uz portfeļieguldījumu darījumiem un pozīcijām, kā arī saistītajiem ienākumiem, kvalitātes novērtēšanai ir jābūt pietiekami pamatotai ar vērtspapīru informāciju CSDB. ECB kā CSDB pārvaldītājs uzraudzīs, vai no 2006. gada jūnija vērtspapīru informācija ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās iestādes varētu pilnībā ievērot šajā Pamatnostādnē noteiktos kvalitātes standartus.

3. Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, ir atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem euro zonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc euro zonas rezidentu emitentu sektoriem.

4. Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par emisijas valūtu attiecībā uz portfeļieguldījumiem.

▼M1

4.a Attiecībā uz šādiem II pielikuma 2. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:

a) ienākuma un pārējo ieguldījumu apakšposteņi I C 2.3.1 līdz C 2.3.3 un ārpusbilances posteņi 1. līdz 4.;

b) kārtējo pārvedumu apakšposteņi I D 1.1 līdz D 1.8 un D 2.2.1 līdz D 2.2.11; un

c) kapitāla pārvedumu apakšposteņi II A.1 un A.2.

▼B

5. ECB veiktā statistikas informācijas kvalitātes uzraudzība var iekļaut šo datu pārskatīšanas rūpīgu pārbaudi: pirmkārt, lai iekļautu statistikas informācijas jaunāko novērtējumu, ar to uzlabojot kvalitāti; otrkārt, lai iespējami vairāk nodrošinātu atbilstību starp attiecīgajiem maksājumu bilances posteņiem katrā no atšķirīgajiem pārskatu biežumiem.

7. pants

Vienkāršotā grozīšanas procedūra

Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokļus, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē ziņotāju pienākumus dalībvalstīs.

8. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Pamatnostādni ECB/2003/7.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī Pamatnostādne stājas spēkā 2004. gada 1. septembrī.

10. pants

Adresāti

Šī Pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu VCB.









I PIELIKUMS

Eiropas Centrālās bankas statistikas prasības

1. Maksājumu bilances statistika

Eiropas Centrālā banka (ECB) prasa maksājumu bilances statistiku atbilstoši diviem biežumiem: katru mēnesi un katru ceturksni attiecībā uz atbilstīgajiem pārskata kalendāra laika posmiem. Ikgadējos datus apkopo, saskaitot ceturkšņu datus, ko dalībvalstis ir paziņojušas par attiecīgo gadu. Cik vien iespējams, maksājumu bilances statistikai jāsaskan ar pārējo statistiku, ko sniedz monetārās politikas īstenošanai.

1.1. Mēneša maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas mēneša maksājumu bilances mērķis ir parādīt galvenos posteņus, kas ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus (sk. II pielikuma 1. tabulu).

Prasības

Ir būtiski, lai dati būtu piemēroti izmantošanai euro zonas maksājumu bilances aprēķinā.

Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un darbībās ar ārvalstu valūtām, ECB atļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Vienojoties ar ECB, valstu centrālās bankas (VCB) var sniegt datus par tekošajiem un finanšu kontiem, pamatojoties uz norēķiniem. Ja jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus.

Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un pasīvi (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai VCB attiecībā uz ārējiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus euro zonas. VCB to dara konsekventi.

Ja mainās līdzdalība euro zonā, VCB jāīsteno pārmaiņas euro zonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva euro zonas VCB un jauno iesaistīto dalībvalstu VCB pieprasa labākās iespējamās aplēses par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto euro zonu.

Lai varētu veikt lietišķu ikmēneša datu apkopošanu saistībā ar euro zonu portfeļieguldījumu jomā, jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, no darījumiem ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Lai apkopotu maksājumu bilances monetāro noformējumu, VCB jāiesniedz dati, iedalīti pa iestāžu nozarēm. Maksājumu mēneša bilanci iedalījums pa nozarēm ir šāds:

— tiešajām investīcijām: i) MFI (izņemot centrālās bankas); un ii) citi sektori,

— portfeļieguldījumu aktīviem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); un iii) iestādes, kas nav MFI,

— citiem ieguldījumiem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvalde; un iv) citi sektori.

Lai apkopotu maksājumu bilances iedalījumu pa sektoriem, ar to dodot iespēju izveidot monetāro noformējumu, VCB no šīs pamatnostādnes II pielikuma 13. tabulā noteiktajiem datiem būs jāsniedz dati par neto darījumiem ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, iedalot pēc institucionālā sektora, kuram piederīgs emitents. Turklāt portfeļieguldījumu pasīvi iekļaus iedalījumu pēc iekšzemes emitenta institucionālā sektora.

Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem, kas iedalīti pēc sektora, pēc tam apkopo, konsolidējot attiecīgo sektoru neto kopējos valsts pasīvus un attiecīgos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

No 2008. gada marta par darījumiem 2008. gada janvārī VCB (un, attiecīgā gadījumā, citas kompetentas valstu iestādes) portfeļieguldījumu datus vāc saskaņā ar vienu no VI pielikuma tabulā izklāstītajiem modeļiem.

1.2. Ceturkšņa maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt ārējos darījumus. Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu euro zonas sektoru kontu un finanšu kontu sagatavošanā un Eiropas Savienības/euro zonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Kopienas Komisiju (Eurostat).

Prasības

Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais iedalījums ir parādīts II pielikuma 2. tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas ir izklāstīti III pielikumā.

Ceturkšņa tekošā konta iedalījums ir līdzīgs mēneša skaitļu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa ienākumu iedalījumam jābūt sīkāk izstrādātam.

Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektā izdevuma (turpmāk tekstā – “BPM5”) prasības postenim “citi ieguldījumi”. Iedalījuma noformējums ir atšķirīgs (t.i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru iedalījums ir saderīgs ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Tāpat kā BPM5 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

VCB ceturkšņa maksājumu bilances statistikā jānošķir darījumi ar iesaistītajām dalībvalstīm un visi citi ārējie darījumi. Tāpat kā ikmēneša datiem, jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, no vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti, attiecībā uz ceturkšņa datiem portfeļieguldījumu jomā. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Neto darījumus ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Par tiešajām investīcijām VCB katru ceturksni jāiesniedz sektoru iedalījums “MFI (izņemot centrālās bankas)/iestādes, kas nav MFI”. Par “portfeļieguldījumu aktīviem” un “citiem ieguldījumiem” ziņojumu iedalījums saskaņā ar iestāžu sektoriem atbilst IMF standarta sastāvdaļām, ietverot i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvaldi; un iv) citus sektorus.

Lai apkopotu statistiku par euro zonas neto darījumiem ar portfeļieguldījumu pasīviem pēc euro zonas rezidentu emitentu sektora, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz ikmēneša maksājumu bilanci.

Euro zonas maksājumu bilancei uzkrāto ieguldījumu ienākumu dati ir vajadzīgi reizi ceturksnī. Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai BPM5 iesaka, ka procenti jāreģistrē pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē tekošo kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu.

2. Starptautisko rezervju matrica

Mērķis

Starptautisko rezervju matrica ir ikmēneša pārskats par rezerves aktīviem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām, kas ir VCB un ECB turējumā saskaņā ar SVF/Starptautisko norēķinu bankas (SNB) apvienotās matricas "Starptautiskās rezerves un ārvalstu valūtas likviditāte" noformējumu. Šī informācija papildina datus par rezerves aktīviem, kas iekļauti euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā.

Prasības

Euro zonas rezerves aktīvi ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem, kuru turētājs ir ECB (apvienotās rezerves) un VCB (neapvienotie rezervju aktīvi) un kuras ir denominētas ārvalstu valūtās (t.i., valūtās, kas nav euro), zeltā, rezerves pozīcijās SVF un SDR turējumos. Tie var iekļaut atvasinātos finanšu instrumentu pozīcijas. Rezerves aktīvu apkopo uz bruto pamata, neaprēķinot atsevišķi pasīvus, kas attiecas uz rezervēm. No VCB prasāmo datu iedalījums ir parādīts II pielikuma 3. tabulas IA iedaļā.

Ārvalstu valūtā denominēti Eurosistēmas aktīvi, kas neatbilst šai definīcijai, proti, i) prasības pret euro zonas rezidentiem; un ii) prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem, kas neatbilst likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, iekļauj starptautisko rezervju matricas postenī “citi ārvalstu valūtas aktīvi” (II pielikuma 3. tabulas IB iedaļa).

Euro denominētas prasības pret nerezidentiem un bilances atlikumus ārvalstu valūtā, kuru turētājs ir iesaistīto dalībvalstu valdības, neuzskata par rezerves aktīviem; šādas summas reģistrē kā “citus ieguldījumus”, ja tie pārstāv prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem.

Turklāt informācija par iepriekš noteiktām un iespējamām Eurosistēmas īstermiņa neto pārmaiņām, kas ir saistītas ar Eurosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eurosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, tā saucamie “pasīvi, kas attiecas uz rezervēm” jāreģistrē saskaņā ar II pielikuma 3. tabulas II līdz IV iedaļu.

3. Starptautisko investīciju bilances statistika

Mērķis

Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par euro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistikas informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai euro zonas ceturkšņa finanšu kontos un tā var palīdzēt arī maksājumu bilances plūsmu apkopošanā.

Prasības

ECB prasa starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku attiecībā uz krājumu līmeni perioda beigās.

Starptautisko investīciju bilances dati, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. šīs pamatnostādnes 2. panta 3. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci euro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances iedalījums euro zonai ir parādīts II pielikuma 4. tabulā.

Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas izmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz “citām korekcijām”.

Pareiza euro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību izmaiņas, kas radušās cenu izmaiņu, maiņas kursu izmaiņu un citu korekciju dēļ.

Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un iedalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē. Ciktāl tas ir iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, tādiem kā naudas un banku statistika, finanšu konti un nacionālie konti.

Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci VCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm un visas citas ārējās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīviem apkopo, konsolidējot neto valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

VCB jāiesniedz ceturkšņa un gada turējumi atbilstoši tam pašam iedalījumam pa sektoriem “tiešās investīcijas”, “portfeļieguldījumu aktīvi” un “citi ieguldījumi” kā maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei.

Lai ECB apkopotu euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīvu iedalījumu pa sektoriem, prasības, ko uzliek valstu centrālajām bankām attiecībā uz starptautisko investīciju bilanci, ir tās pašas, kādas ir maksājumu plūsmu bilancei saskaņā ar šīs pamatnostādnes 2. panta 6. punktu.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

Sākot no 2008. gada marta beigām VCB (un, attiecīgā gadījumā, citas kompetentas valstu statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem uz vērtspapīrs pret vērtspapīru bāzes saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.









PIELIKUMS II

VAJADZĪGIE IEDALĪJUMI

1. TABULA







Valstu mēneša ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1) Kredīts Debets Neto I. Tekošais konts Preces ārējs ārējs ārējs Pakalpojumi ārējs ārējs ārējs Ienākumi Atlīdzība nodarbinātajiem ārējs ārējs ārējs Ieguldījumu ienākumi — tiešās investīcijas ārējs ārējs ārējs — portfeļieguldījumi ārējs valsts — citi ieguldījumi ārējs ārējs ārējs Kārtējie pārvedumi ārējs ārējs ārējs II. Kapitāla konts ārējs ārējs ārējs Tīrie aktīvi Tīrie pasīvi Neto III. Finanšu konts Tiešās investīcijas ārējs Ārvalstīs ārējs — Pašu kapitāls ārējs i) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ii) Citi sektori ārējs — Reinvestētā peļņa ārējs i) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ii) Citi sektori ārējs — Cits kapitāls ārējs i) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ii) Citi sektori ārējs Ekonomikā, par kuru ziņo ārējs — Pašu kapitāls ārējs i) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ii) Citi sektori ārējs — Reinvestētā peļņa ārējs i) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ii) Citi sektori ārējs — Cits kapitāls ārējs i) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ii) Citi sektori ārējs Portfeļieguldījumi (2) ārējs/iekšējs valsts Līdzdalības vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts i) Monetārās iestādes ārējs/iekšējs — ii) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs/iekšējs valsts iii) Iestādes, kas nav MFI ārējs/iekšējs valsts Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts i) Monetārās iestādes ārējs/iekšējs — ii) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs/iekšējs valsts iii) Iestādes, kas nav MFI ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts i) Monetārās iestādes ārējs/iekšējs — ii) MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs/iekšējs valsts iii) Iestādes, kas nav MFI ārējs/iekšējs valsts Atvasinātie finanšu instrumenti valsts Citi ieguldījumi ārējs ārējs ārējs Monetārās iestādes ārējs ārējs Valsts pārvalde ārējs ārējs No kuriem: Nauda un noguldījumi ārējs MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ārējs — Ilgtermiņa ārējs ārējs — Īstermiņa ārējs ārējs Citi sektori ārējs ārējs No kuriem: Nauda un noguldījumi ārējs Rezerves aktīvi ārējs (1) “Ārējs” nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), “iekšējs” nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, “valsts” nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). (2) Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) euro zonas turētājiem ārpus euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) euro zonas emitentiem euro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

▼M1

2. TABULA







Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1) Kredīts Debets Neto I. Tekošais konts A. Preces ārējs ārējs ārējs B. Pakalpojumi ārējs ārējs ārējs C. Ienākumi 1. Atlīdzība nodarbinātajiem ārējs ārējs ārējs 2. Ieguldījumu ienākumi 2.1. Tiešās investīcijas ārējs ārējs ārējs 2.1.1. Ienākumi no pašu kapitāla ārējs ārējs ārējs 2.1.1.1. Dividendes un sadalītā peļņa ārējs ārējs ārējs 2.1.1.2. Reinvestētie ienākumi un nesadalītā peļņa ārējs ārējs ārējs 2.1.2. Maksa par parādu (procenti) ārējs ārējs ārējs 2.2. Portfeļieguldījumi ārējs valsts 2.2.1. Ienākumi no pašu kapitāla ārējs valsts 2.2.2. Maksa par parādu (procenti) ārējs valsts 2.2.2.1. Obligācijas un parādzīmes ārējs valsts 2.2.2.2. Naudas tirgus instrumenti ārējs valsts 2.3. Pārējie ieguldījumi ārējs ārējs ārējs 2.3.1. Procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM (2)) ārējs ārējs ārējs 2.3.2. Apdrošināšanas polišu īpašnieku ienākums ārējs ārējs ārējs 2.3.3. Pārējie ārējs ārējs ārējs Ārpusbilances postenis: 1. investīciju ienākums – procenti saskaņā ar NKS93 (3) (koriģēti saskaņā ar FISIM) ārējs 2. FISIM vērtība ārējs ārējs ārējs 3. investīciju ienākums – procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM) ārējs 4. investīciju ienākums, kas nav procenti ārējs D. Kārtējie pārvedumi ārējs ārējs ārējs 1. Valdība ārējs ārējs ārējs 1.1. nodokļi par precēm ārējs ārējs ārējs 1.2. pārējie ražošanas nodokļi ārējs ārējs ārējs 1.3. subsīdijas par precēm ārējs ārējs ārējs 1.4. pārējās ražošanas subsīdijas ārējs ārējs ārējs 1.5. ienākuma, labklājības u. c. nodokļi ārējs ārējs ārējs 1.6. sociālās iemaksas ārējs ārējs ārējs 1.7. sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā ārējs ārējs ārējs 1.8. pārējie valdības kārtējie pārvedumi ārējs ārējs ārējs 2. Pārējie sektori ārējs ārējs ārējs 2.1. atlīdzība nodarbinātajiem ārējs ārējs ārējs 2.2. pārējie pārvedumi ārējs ārējs ārējs 2.2.1. nodokļi par precēm ārējs ārējs ārējs 2.2.2. pārējie ražošanas nodokļi ārējs ārējs ārējs 2.2.3. subsīdijas par precēm ārējs ārējs ārējs 2.2.4. pārējās ražošanas subsīdijas ārējs ārējs ārējs 2.2.5. ienākuma, labklājības u.c. nodokļi ārējs ārējs ārējs 2.2.6. sociālās iemaksas ārējs ārējs ārējs 2.2.7. sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā ārējs ārējs ārējs 2.2.8. apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, neto prēmijas ārējs ārējs ārējs 2.2.9. apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, prasības ārējs ārējs ārējs 2.2.10. pārējo sektoru pārējie kārtējie pārvedumi, kas nav iekļauti citur ārējs ārējs ārējs 2.2.11. mājsaimniecību neto kapitāla pensiju fondu rezervēs izmaiņu pielāgojums ārējs ārējs ārējs II. Kapitāla konts ārējs ārējs ārējs A. Kapitāla pārvedumi ārējs ārējs ārējs 1. nodokļi par kapitālu ārējs ārējs ārējs 2. ieguldījumu piešķīrumi un pārējie kapitāla pārvedumi ārējs ārējs ārējs B. Nesaražoto nefinanšu aktīvu iegāde/atsavināšana ārējs ārējs ārējs Neto aktīvi Neto pasīvi Neto III. Finanšu konts 1. Tiešās investīcijas ārējs 1.1. Ārvalstīs ārējs 1.1.1. Pašu kapitāls ārējs 1.1.1.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.1.2. Pārējie sektori ārējs 1.1.2. Reinvestētā peļņa ārējs 1.1.2.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.2.2. Pārējie sektori ārējs 1.1.3. Pārējais kapitāls ārējs 1.1.3.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.3.2. Pārējie sektori ārējs 1.2. Valstī, par kuru ziņo ārējs 1.2.1. Pašu kapitāls ārējs 1.2.1.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.1.2. Pārējie sektori ārējs 1.2.2. Reinvestētā peļņa ārējs 1.2.2.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.2.2. Pārējie sektori ārējs 1.2.3. Pārējais kapitāls ārējs 1.2.3.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.3.2. Pārējie sektori ārējs 2. Portfeļieguldījumi iekšējs/ārējs valsts 2.1. Kapitāla vērtspapīri iekšējs/ārējs valsts t. sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas iekšējs/ārējs valsts i) monetāro iestāžu turējumā ārējs ii) valdības turējumā ārējs iii) MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs iv) pārējo sektoru turējumā ārējs 2.1.1. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.1.2. Valdības turējumā ārējs 2.1.3. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.1.4. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.1.5. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.1.6. Pārējo sektoru turējumā ārējs 2.2. Parāda vērtspapīri iekšējs/ārējs valsts 2.2.1. Obligācijas un parādzīmes iekšējs/ārējs valsts 2.2.1.1. Monetāro iestāžu emitētās iekšējs valsts 2.2.1.2. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.2.1.3. Valdības emitētās iekšējs valsts 2.2.1.4. Valdības turējumā ārējs 2.2.1.5. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.2.1.6. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.2.1.7. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.2.1.8. Pārējo sektoru turējumā ārējs 2.2.2. Naudas tirgus instrumenti iekšējs/ārējs valsts 2.2.2.1. Monetāro iestāžu emitētās iekšējs valsts 2.2.2.2. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.2.2.3. Valdības emitētās iekšējs valsts 2.2.2.4. Valdības turējumā ārējs 2.2.2.5. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.2.2.6. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.2.2.7. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.2.2.8. Pārējo sektoru turējumā ārējs 3. Atvasinātie finanšu instrumenti valsts 3.1. Monetārās iestādes valsts 3.2. Valdība valsts 3.3. MFI (izņemot centrālās bankas) valsts 3.4. Pārējie sektori valsts 4. Pārējie ieguldījumi ārējs ārējs ārējs 4.1. Monetārās iestādes ārējs ārējs 4.1.1. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.1.2. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.2. Valdība ārējs ārējs 4.2.1. Tirdzniecības kredīti ārējs ārējs 4.2.2. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.2.2.1. Aizdevumi ārējs 4.2.2.2. Nauda un noguldījumi ārējs 4.2.3. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.3. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ārējs 4.3.1. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.3.2. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.4. Pārējie sektori ārējs ārējs 4.4.1. Tirdzniecības kredīti ārējs ārējs 4.4.2. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.4.2.1. Aizdevumi ārējs 4.4.2.2. Nauda un noguldījumi ārējs 4.4.3. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 5. Rezerves aktīvi ārējs 5.1. Monetārais zelts ārējs 5.2. Īpašās aizņēmumtiesības ārējs 5.3. Rezerves pozīcija SVF ārējs 5.4. Ārvalstu valūta ārējs 5.4.1. Nauda un noguldījumi ārējs 5.4.1.1. monetārajās iestādēs un BIS ārējs 5.4.1.2. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 5.4.2. Vērtspapīri ārējs 5.4.2.1. Kapitāla vērtspapīri ārējs 5.4.2.2. Obligācijas un parādzīmes ārējs 5.4.2.3. Naudas tirgus instrumenti ārējs 5.4.3. Atvasinātie finanšu instrumenti ārējs 5.5. Pārējās prasības ārējs (1) “ārējs” nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), “iekšējs” nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, “valsts” nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). (2) Netieši izmērītie finanšu starpnieku pakalpojumi. (3) Nacionālo kontu sistēma 1993.

▼B

3. TABULA

Eurosistēmas ikmēneša starptautiskās rezerves; ar rezervēm saistītās euro zonas saistības

I. Oficiālie rezervju aktīvi un citi ārvalstu valūtas aktīvi (aptuvenā tirgus vērtība)

A. Oficiālie rezervju aktīvi 1) Ārvalstu valūtas rezerves (konvertējamās ārvalstu valūtās) a) Vērtspapīri, kuru — emitenta galvenā mītne ir euro zonā b) Skaidrā nauda kopā un noguldījumi i) citās VCB, Starptautisko norēķinu bankā (SNB) un SVF ii) bankās, kuru galvenā mītne ir euro zonā un kas atrodas ārzemēs iii) bankās, kuru galvenā mītne un atrašanās vieta ir ārzemēs 2) SVF rezerves pozīcija 3) SDR 4) zelts (iekļaujot zelta noguldījumus un zelta mijmaiņas darījumus) 5) citi rezerves aktīvi a) atvasinātie finanšu instrumenti b) aizdevumi ārpus banku nerezidentiem c) citi

B. Citi ārvalstu valūtas aktīvi a) vērtspapīri, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos b) noguldījumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos c) aizdevumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos d) atvasinātie finanšu instrumenti, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos e) zelts, kas nav iekļauts oficiālajos rezerves aktīvos f) citi

II. Iepriekš noteiktas ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa neto pārmaiņas (nominālvērtība)







Maksājumu termiņa iedalījums (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš) Kopā Līdz 1 mēnesim Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam 1. Aizdevumi, vērtspapīri un noguldījumi ārvalstu valūtā



— aizplūde (–) Pamatsumma Procenti — ieplūde (+) Pamatsumma Procenti 2. Ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi) a) Īsās pozīcijas (–) b) Garās pozīcijas (+) 3. Citas (norādīt) — aizplūdes, kas saistītas ar repo darījumiem — ieplūdes, kas saistītas ar reverse repo darījumiem (+) — tirdzniecības kredīti (–) — tirdzniecības kredīti (+) — pārējie parādi kreditoriem (–) — pārējie debitoru parādi (+)

III. Iespējamās ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa neto pārmaiņas (nominālvērtība)







Maksājumu termiņa iedalījums (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš) Kopā Līdz 1 mēnesim Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam 1. Iespējamās saistības ārvalstu valūtā a) garantijas ar nodrošinājumu parādiem ar samaksas termiņu līdz 1 gadam b) pārējās iespējamās saistības 2. Ārvalstu valūtā emitētie iespējas vērtspapīri (obligācijas ar pārdošanas iespēju) 3.1 Neizmantotas beznosacījumu kredītlīnijas: a) citās valsts monetārajās iestādēs, SNB, SVF un citās starptautiskajās organizācijās — citās valsts monetārajās iestādes (+) — SNB (+) — SVF (+) b) bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (+) c) bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (+) 3.2 Neizmantotas beznosacījumu kredītlīnijas, kas atvērtas: a) citām valsts monetārajām iestādēm, SNB, SVF un citām starptautiskajām organizācijām — citām valsts monetārajām iestādēm (–) — SNB (–) — SVF (–) b) bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (–) c) bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (–) 4. Iespējas līgumu ārvalstu valūtā, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas a) īsās pozīcijas i) nopirktās pārdošanas iespējas ii) vēl neizmantotās pirkšanas iespējas b) garās pozīcijas i) nopirktās pirkšanas iespējas ii) vēl neizmantotās pārdošanas iespējas PRO MEMORIA: Ienesīgie iespēju līgumi 1) Pie pašreizējā valūtas kursa a) īsā pozīcija b) garā pozīcija 2) + 5 % (5 % samazinājums) a) īsā pozīcija b) garā pozīcija 3) – 5 % (5 % palielinājums) a) īsā pozīcija b) garā pozīcija 4) + 10 % (10 % samazinājums) a) īsā pozīcija b) garā pozīcija 5) – 10 % (10 % palielinājums) a) īsā pozīcija b) garā pozīcija 6) Citi (norādīt) a) īsā pozīcija b) garā pozīcija

IV. Papildposteņi

1) Jāziņo ar parasto regularitāti un laicīgumu: a) īstermiņa parādi iekšzemes valūtā, kas indeksēti atbilstīgi ārvalstu valūtas kursam b) finanšu instrumenti, kas denominēti ārvalstu valūtā un par kuriem norēķini veikti ar citiem līdzekļiem (piem., iekšzemes valūtā) — bezpiegādes ārpusbiržas nākotnes līgumi — i) īsās pozīcijas ii) garās pozīcijas — pārējie instrumenti c) ieķīlāti aktīvi — iekļauti rezerves aktīvos — iekļauti citos ārvalstu valūtas aktīvos d) vērtspapīri, kas aizdoti vai iesaistīti repo darījumos — aizdoti vai iesaistīti repo darījumos un iekļauti I iedaļā — aizdoti vai iesaistīti repo darījumos, bet nav iekļauti I iedaļā — aizņemti vai iegūti un iekļauti I iedaļā — aizņemti vai iegūti, bet nav iekļauti I iedaļā e) ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saistītie aktīvi (neto, tirgus vērtībā) — ārpusbiržas nākotnes līgumi — biržā tirgotie nākotnes līgumi — mijmaiņas līgumi — iespējas līgumi — pārējie f) atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas nākotnes līgumi, biržā tirgotie nākotnes līgumi vai iespējas līgumi), kuru atlikušais termiņš ir ilgāks par vienu gadu un par kuriem jāveic maksājumi biržas nodrošinājuma kontā — ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes valūtas maiņas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi) — i) īsās pozīcijas ii) garās pozīcijas — ārvalstu valūtas iespējas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas — i) īsās pozīcijas — nopirktās pārdošanas iespējas — vēl neizmantotās pirkšanas iespējas ii) garās pozīcijas — nopirktās pirkšanas iespējas — vēl neizmantotās pārdošanas iespējas

2) Retāk izziņojami (piem., vienreiz gadā): a) rezervju sastāvs (pa valūtu grupām) — SDR groza valūtas — valūtas, kas nav iekļautas SDR grozā

▼M1

4. TABULA







Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (1) Aktīvi Pasīvi Neto I. Tiešās investīcijas ārējs 1.1. Ārvalstīs ārējs 1.1.1. Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa ārējs 1.1.1.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.1.2. Pārējie sektori ārējs 1.1.2. Pārējais kapitāls ārējs 1.1.2.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.2.2. Pārējie sektori ārējs 1.2. Ekonomikā, par kuru ziņo ārējs 1.2.1. Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa ārējs 1.2.1.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.1.2. Pārējie sektori ārējs 1.2.2. Pārējais kapitāls ārējs 1.2.2.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.2.2. Pārējie sektori ārējs II. Portfeļieguldījumi valsts 2.1. Kapitāla vērtspapīri iekšējs/ārējs valsts t. sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas iekšējs/ārējs valsts i) monetāro iestāžu turējumā ārējs ii) valdības turējumā ārējs iii) MFI (izņemot centrālo banku) turējumā ārējs iv) pārējo sektoru turējumā ārējs 2.1.1. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.1.2. Valdības turējumā ārējs 2.1.3. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.1.4. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.1.5. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.1.6. Pārējo sektoru turējumā ārējs 2.2. Parāda vērtspapīri iekšējs/ārējs valsts 2.2.1. Obligācijas un parādzīmes iekšējs/ārējs valsts 2.2.1.1. Monetāro iestāžu emitētās iekšējs valsts 2.2.1.2. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.2.1.3. Valdības emitētās iekšējs valsts 2.2.1.4. Valdības turējumā ārējs 2.2.1.5. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.2.1.6. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.2.1.7. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.2.1.8. Pārējo sektoru turējumā ārējs 2.2.2. Naudas tirgus instrumenti iekšējs/ārējs valsts 2.2.2.1. Monetāro iestāžu emitētās iekšējs valsts 2.2.2.2. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.2.2.3. Valdības emitētās iekšējs valsts 2.2.2.4. Valdības turējumā ārējs 2.2.2.5. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.2.2.6. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.2.2.7. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.2.2.8. Pārējo sektoru turējumā ārējs III. Atvasinātie finanšu instrumenti ārējs ārējs ārējs 3.1. Monetārās iestādes ārējs ārējs ārējs 3.2. Valdība ārējs ārējs ārējs 3.3. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ārējs ārējs 3.4. Pārējie sektori ārējs ārējs ārējs IV. Pārējie ieguldījumi ārējs ārējs ārējs 4.1. Monetārās iestādes ārējs ārējs 4.1.1. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.1.2. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.2. Valdība ārējs ārējs 4.2.1. Tirdzniecības kredīti ārējs ārējs 4.2.2. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.2.2.1. Aizdevumi ārējs 4.2.2.2. Nauda un noguldījumi ārējs 4.2.3. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.3. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ārējs 4.3.1. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.3.2. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.4. Pārējie sektori ārējs ārējs 4.4.1. Tirdzniecības kredīti ārējs ārējs 4.4.2. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.4.2.1. Aizdevumi ārējs 4.4.2.2. Nauda un noguldījumi ārējs 4.4.3. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs V. Rezerves aktīvi ārējs 5.1. Monetārais zelts ārējs 5.2. Īpašās aizņēmumtiesības ārējs 5.3. Rezerves pozīcija SVF ārējs 5.4. Ārvalstu valūta ārējs 5.4.1. Nauda un noguldījumi ārējs 5.4.1.1. monetārajās iestādēs un BIS ārējs 5.4.1.2. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 5.4.2. Vērtspapīri ārējs 5.4.2.1. Kapitāla vērtspapīri ārējs 5.4.2.2. Obligācijas un parādzīmes ārējs 5.4.2.3. Naudas tirgus instrumenti ārējs 5.4.3. Atvasinātie finanšu instrumenti ārējs 5.5. Pārējās prasības ārējs (1) “ārējs” nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), “iekšējs” nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, “valsts” nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).

5. TABULA







Valstu gada ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (1) Aktīvi Pasīvi Neto I. Tiešās investīcijas ārējs 1.1. Ārvalstīs ārējs 1.1.1. Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa ārējs 1.1.1.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.1.2. Pārējie sektori ārējs t. sk.: 1.1.1.A Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (tirgus vērtība) ārējs 1.1.1.B Kapitāla daļas biržā nekotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība) ārējs Ārpusbilances posteņi: — Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība) ārējs 1.1.2. Pārējais kapitāls ārējs 1.1.2.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.1.2.2. Pārējie sektori ārējs 1.2. Ekonomikā, par kuru ziņo ārējs 1.2.1. Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa ārējs 1.2.1.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.1.2. Pārējie sektori ārējs t. sk.: 1.2.1.A Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (tirgus vērtība) ārējs 1.2.1.B Kapitāla daļas biržā nekotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība) ārējs Ārpusbilances postenis: — Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība) ārējs 1.2.2. Pārējais kapitāls ārējs 1.2.2.1. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 1.2.2.2. Pārējie sektori ārējs II. Portfeļieguldījumi valsts 2.1. Kapitāla vērtspapīri iekšējs/ārējs valsts t. sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas iekšējs/ārējs valsts i) monetāro iestāžu turējumā ārējs ii) valdības turējumā ārējs iii) MFI (izņemot centrālo banku) turējumā ārējs iv) pārējo sektoru turējumā ārējs 2.1.1. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.1.2. Valdības turējumā ārējs 2.1.3. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.1.4. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.1.5. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.1.6. Pārējo sektoru turējumā ārējs 2.2. Parāda vērtspapīri iekšējs/ārējs valsts 2.2.1. Obligācijas un parādzīmes iekšējs/ārējs valsts 2.2.1.1. Monetāro iestāžu emitētās iekšējs valsts 2.2.1.2. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.2.1.3. Valdības emitētās iekšējs valsts 2.2.1.4. Valdības turējumā ārējs 2.2.1.5. MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.2.1.6. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.2.1.7. Pārējo sektoru emitētās iekšējs valsts 2.2.1.8. Pārējo sektoru turējumā ārējs 2.2.2. Naudas tirgus instrumenti iekšējs/ārējs valsts 2.2.2.1. Monetāro iestāžu emitētie iekšējs valsts 2.2.2.2. Monetāro iestāžu turējumā ārējs 2.2.2.3. Valdības emitētie iekšējs valsts 2.2.2.4. Valdības turējumā ārējs 2.2.2.5. MFI emitētie (izņemot centrālās bankas) iekšējs valsts 2.2.2.6. MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā ārējs 2.2.2.7. Pārējo sektoru emitētie iekšējs valsts 2.2.2.8. Pārējo sektoru turējumā ārējs III. Atvasinātie finanšu instrumenti ārējs ārējs ārējs 3.1. Monetārās iestādes ārējs ārējs ārējs 3.2. Valdība ārējs ārējs ārējs 3.3. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ārējs ārējs 3.4. Pārējie sektori ārējs ārējs ārējs IV. Pārējie ieguldījumi ārējs ārējs ārējs 4.1. Monetārās iestādes ārējs ārējs 4.1.1. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.1.2. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.2. Valdība ārējs ārējs 4.2.1. Tirdzniecības kredīti ārējs ārējs 4.2.2. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.2.2.1. Aizdevumi ārējs 4.2.2.2. Nauda un noguldījumi ārējs 4.2.3. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.3. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs ārējs 4.3.1. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.3.2. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs 4.4. Pārējie sektori ārējs ārējs 4.4.1. Tirdzniecības kredīti ārējs ārējs 4.4.2. Aizdevumi/nauda un noguldījumi ārējs ārējs 4.4.2.1. Aizdevumi ārējs 4.4.2.2. Nauda un noguldījumi ārējs 4.4.3. Pārējie aktīvi/pasīvi ārējs ārējs V. Rezerves aktīvi ārējs 5.1. Monetārais zelts ārējs 5.2. Īpašās aizņēmumtiesības ārējs 5.3. Rezerves pozīcija SVF ārējs 5.4. Ārvalstu valūta ārējs 5.4.1. Nauda un noguldījumi ārējs 5.4.1.1. monetārajās iestādēs un BIS ārējs 5.4.1.2. MFI (izņemot centrālās bankas) ārējs 5.4.2. Vērtspapīri ārējs 5.4.2.1. Kapitāla vērtspapīri ārējs 5.4.2.2. Obligācijas un parādzīmes ārējs 5.4.2.3. Naudas tirgus instrumenti ārējs 5.4.3. Atvasinātie finanšu instrumenti ārējs 5.5. Pārējās prasības ārējs (1) “ārējs” nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), “iekšējs” nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, “valsts” nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).

▼B

6. TABULA

Parāda vērtspapīru statistika, kas vajadzīga euro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās nozīmes analīzei (3)







Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos Aktīvi Pasīvi Euro Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts Pozīcijas jūnija beigās/decembra beigās Aktīvi Pasīvi Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts







Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos Aktīvi Pasīvi ASV dolāri Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts Pozīcijas jūnija beigās/decembra beigās Aktīvi Pasīvi Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts







Darījumi pirmajos/pēdējos sešos gada mēnešos Aktīvi Pasīvi Citas valūtas Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts Pozīcijas jūnija beigās/decembra beigās Aktīvi Pasīvi Parāda vērtspapīri ārējs/iekšējs valsts — Obligācijas un parādzīmes ārējs/iekšējs valsts — Naudas tirgus instrumenti ārējs/iekšējs valsts

“Ārējs” nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs” nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts” nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti, vai bilances attiecībā uz tiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

7. TABULA







Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē pēc ģeogrāfiskā iedalījuma (1) Kredīts Debets Neto I. Tekošais konts Preces 3. posms 3. posms 3. posms Pakalpojumi 3. posms 3. posms 3. posms Ienākumi Atlīdzība nodarbinātajiem 3. posms 3. posms 3. posms Ieguldījumu ienākumi — Tiešās investīcijas 3. posms 3. posms 3. posms — Portfeļieguldījumi 3. posms — Citi ieguldījumi 3. posms 3. posms 3. posms Kārtējie pārvedumi 3. posms 3. posms 3. posms II. Kapitāla konts 3. posms 3. posms 3. posms Tīrie aktīvi Tīrie pasīvi Neto III. Finanšu konts Tiešās investīcijas 3. posms Ārvalstīs 3. posms — Pašu kapitāls 3. posms — Reinvestētā peļņa 3. posms — Cits kapitāls 3. posms Ekonomikā, par kuru ziņo 3. posms — Pašu kapitāls 3. posms — Reinvestētā peļņa 3. posms — Cits kapitāls 3. posms Portfeļieguldījumi 3. posms Līdzdalības vērtspapīri 3. posms Parāda vērtspapīri 3. posms — Obligācijas un parādzīmes 3. posms — Naudas tirgus instrumenti 3. posms Atvasinātie finanšu instrumenti Citi ieguldījumi 3. posms 3. posms 3. posms i) Monetārās iestādes 3. posms 3. posms ii) Valsts pārvalde 3. posms 3. posms — Tirdzniecības kredīti 3. posms 3. posms — Aizdevumi/nauda un noguldījumi 3. posms 3. posms — Aizdevumi 3. posms — Nauda un noguldījumi 3. posms — Citi aktīvi/pasīvi 3. posms 3. posms iii) MFI (izņemot centrālās bankas) 3. posms 3. posms iv) Citi sektori 3. posms 3. posms — Tirdzniecības kredīti 3. posms 3. posms — Aizdevumi/nauda un noguldījumi 3. posms 3. posms — Aizdevumi 3. posms — Nauda un noguldījumi 3. posms — Citi aktīvi/pasīvi 3. posms 3. posms Rezerves aktīvi (1) 3. posms attiecas uz ģeogrāfisko iedalījumu, kas izlāstīts 9. tabulā.

8. TABULA







Valstu gada ieguldījums starptautisko investīciju bilancē pēc ģeogrāfiskā iedalījuma (1) Aktīvi Pasīvi Neto I. Tiešās investīcijas Ārvalstīs 3. posms — Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa 3. posms — Cits kapitāls 3. posms Ekonomikā, par kuru ziņo 3. posms — Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa 3. posms — Cits kapitāls 3. posms II. Portfeļieguldījumi Līdzdalības vērtspapīri 3. posms Parāda vērtspapīri 3. posms — Obligācijas un parādzīmes 3. posms — Naudas tirgus instrumenti 3. posms III. Atvasinātie finanšu instrumenti IV. Citi ieguldījumi 3. posms 3. posms 3. posms i) Monetārās iestādes 3. posms 3. posms ii) Valsts pārvalde 3. posms 3. posms — Tirdzniecības kredīti 3. posms — Aizdevumi/nauda un noguldījumi 3. posms — Aizdevumi 3. posms — Nauda un noguldījumi 3. posms — Citi aktīvi/pasīvi 3. posms 3. posms iii) MFI (izņemot centrālās bankas) 3. posms 3. posms iv) Citi sektori 3. posms 3. posms — Tirdzniecības kredīti 3. posms — Aizdevumi/nauda un noguldījumi 3. posms — Aizdevumi 3. posms — Nauda un noguldījumi 3. posms — Citi aktīvi/pasīvi 3. posms V. Rezerves aktīvi (1) 3. posms attiecas uz ģeogrāfisko iedalījumu, kas izlāstīts 9. tabulā.

▼M1

9. TABULA

ECB ģeogrāfiskie dalījumi maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei un starptautisko investīciju gada bilances datiem

Dānija

Zviedrija

Apvienotā Karaliste

ES dalībvalstis ārpus euro zonas, t. sk. Dānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ( 5

ES iestādes ( 6

Šveice

Kanāda

Savienotās Valstis

Japāna

Ofšoru centri ( 7 t. sk.: Honkonga

Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes ( 8

Brazīlija

Ķīna

Indija

Krievijas Federācija

▼B

10. TABULA

Teritorijas, kas ir euro zonas dalībvalstu daļa vai valstis, kas ir ar tām saistītas

Teritorijas, kas veido daļu no euro zonas: — Helgolande: Vācija, — Kanāriju salas, Seūta un Meliļa: Spānija, — Monako, Gajāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona, Senpjēra un Mikelona, Majota: Francija, — Madeira, Azoru salas: Portugāle, — Ālandes salas: Somija.

Teritorijas, kas ir saistītas ar euro zonas dalībvalstīm un iekļaujamas “pārējā pasaulē”: — Bīzingena (nav Vācija), — Andora (nav ne Spānija, ne Francija), — Nīderlandes Antiļas un Aruba (nav Nīderlande), — Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Volisa un Futuna (nav Francija), — Sanmarīno un Vatikāns (nav Itālija).

11. TABULA







Ārzonu centru saraksts ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem ISO kodi Eurostat + ESAO Ārzonu finanšu centri AD Andora AG Antigva un Barbuda AI Angilja AN Nīderlandes Antiļas BB Barbadosa BH Bahreina BM Bermudu salas BS Bahamu salas BZ Beliza CK Kuka salas DM Dominika GD Grenāda GG Gērnsija GI Gibraltārs HK Hongkonga IM Menas sala JE Džērsija JM Jamaika KN Sentkitsa–Nevisa KY Kaimanu salas LB Libāna LC Sentlūsija LI Lihtenšteina LR Libērija MH Māršala salas MS Montserrata MV Maldivu salas NR Nauru NU Niue PA Panama PH Filipīnas SG Singapūra TC Tērksas un Kaikosas salas VC Sentvinsenta un Grenadīnas VG Britu Virdžīnu salas VI ASV Virdžīnu salas VU Vanuatu WS Samoa

12. TABULA

Starptautisko organizāciju saraksts ( 9 ) ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

1. Eiropas Savienības iestādes

1.1. Galvenās Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB)

EIB (Eiropas Investīciju banka)

EK (Eiropas Komisija)

EAF (Eiropas Attīstības fonds)

EIF (Eiropas Investīciju fonds)

1.2. Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības, uz ko attiecas kopbudžets

Eiropas Parlaments

Eiropas Savienības Padome

Tiesa

Revīzijas palāta

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Reģionu komiteja

Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības

2. Starptautiskās organizācijas

2.1. Starptautiskās monetārās organizācijas

SVF (Starptautiskais valūtas fonds)

SNB (Starptautisko norēķinu banka)

2.2. Starptautiskās nemonetārās organizācijas

2.2.1. Galvenās Apvienoto Nāciju organizācijas

PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija)

SRAB (Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka)

SAA (Starptautiskā attīstības asociācija)

2.2.2. Citas Apvienoto Nāciju organizācijas

UNESCO (ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija)

FAO (Pārtikas un lauksaimniecības organizācija)

PVO (Pasaules veselības organizācija)

SLAF (Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds)

SFS (Starptautiskā finanšu sabiedrība)

DIGA (Daudzpusējā ieguldījumu garantiju aģentūra)

UNICEF (ANO Bērnu fonds)

UNHCR (ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos)

UNRWA (ANO palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos)

IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra)

SDO (Starptautiskā darba organizācija)

ITU (Starptautiskā telekomunikāciju savienība)

2.2.3. Citas galvenās starptautiskās iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB)

ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija)

AAB (Amerikas Attīstības banka)

AfDB (Āfrikas Attīstības banka)

AsDB (Āzijas attīstības banka)

ERAB (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka)

ZDAIS (Ziemeļu un Dienvidu Amerikas ieguldījumu sabiedrība)

ZIS (Ziemeļvalstu Investīciju banka)

SESB (Starptautiskā ekonomiskās sadarbības banka)

SIB (Starptautiskā investīciju banka)

KJBVAB (Karību jūras baseina valstu attīstības banka)

AMF (Arābu monetārais fonds)

BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

CAVAB (Centrālāfrikas valstu attīstības banka)

Āfrikas Attīstības fonds

Āzijas Attīstības fonds

Fonds spécial unifié de développement

CAEIB (Centrālamerikas ekonomikas integrācijas banka)

AAS (Andu Attīstības sabiedrība)

2.2.4. Citas starptautiskās organizācijas

NATO (Ziemeļatlantijas Līguma organizācija)

Eiropas Padome

SSKK (Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja)

EKA (Eiropas Kosmosa aģentūra)

EPO (Eiropas Patentu organizācija)

EUROCONTROL (Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija)

EUTELSAT (Eiropas Satelīttelekomunikāciju organizācija)

INTELSAT (Starptautiskā satelīttelekomunikāciju organizācija)

EBU/UER (Eiropas Raidorganizāciju savienība/Union européenne de radio–télévision)

EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai)

EDO (Eiropas Dienvidu observatorija)

EVTLPC (Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs)

EMBL (Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorija)

CERN (Eiropas Kodolpētījumu organizācija)

SMO (Starptautiskā migrācijas organizācija)

13. TABULA







Prasību un termiņu kopsavilkums Postenis 1. pārskata periods 1. nosūtīšana/termiņš Attiecīgais pamatnostādnes noteikums Ģeogrāfiskais iedalījums (izņemot citus ieguldījumu instrumentus) 2. p. 4. p., III pielikuma 2. iedaļa Ceturkšņa maksājumu bilance 2003. g. 1. cet. līdz 2004. g. 1. cet. 2004. gada jūnija beigas II pielikums, 7. tabula Gada starptautisko investīciju bilance 2002. un 2003. gads 2004. gada septembra beigas II pielikums, 8. tabula Ģeogrāfiskais iedalījums citiem ieguldījumu instrumentiem 2. p. 4. p., III pielikuma 2. iedaļa Ceturkšņa maksājumu bilance 2004. g. 1. cet. līdz 2005. g. 1. cet. 2005. gada septembra beigas II pielikums, 7. tabula Gada starptautisko investīciju bilance 2003. un 2004. gads 2005. gada septembra beigas II pielikums, 8. tabula Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance 2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet. 2004. gada decembra beigas 3. p. 4. p. Portfeļieguldījumi s–b–s Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance 2007. g. 4. cet. pozīcija 2008. gada marta beigas 2. p. 6. p. Gada starptautisko investīciju bilance 2007. gads 2008. gada septembra beigas 2. p. 6. p. Portfeļieguldījumu (iekšēju) aktīvi iedalīti pēc emitenta sektora 2. p. 3. p. Mēneša maksājumu bilance 2006. gada janvāris līdz aprīlis 2006. gada jūnijs II pielikums, 1. tabula Ceturkšņa maksājumu bilance 2006. gada 1. cet. 2006. gada jūnija beigas II pielikums, 2. tabula Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance 2005. g. 4. cet. un 2006. g. 1. cet. 2006. gada jūnija beigas II pielikums, 4. līdz 5. tabula Gada starptautisko investīciju bilance 2005. gads 2006. gada septembra beigas II pielikums, 4. līdz 5. tabula ĀTI papildus iedalījums pēc pašu kapitāla krājumu novērtēšanas III pielikums, 1.3. punkts Gada starptautisko investīciju bilance 2004. un 2005. gads 2006. gada septembra beigas II pielikums 5. tabula un III pielikuma 1. tabula Iedalījums pēc aizdevumiem un noguldījumiem Mēneša maksājumu bilance 2004. gada janvāris un februāris 2004. gada aprīlis II pielikums, 1. tabula Ceturkšņa maksājumu bilance 2004. gada 1. cet. 2004. gada jūnija beigas II pielikums, 2. tabula Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance 2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet. 2004. gada decembra beigas II pielikums, 4. tabula Gada starptautisko investīciju bilance 2003. gads 2004. gada septembra beigas II pielikums, 5. tabula Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/ne EUR) 3. p. 6. p. Sešu mēnešu darījumi 2004. gada jūlijs līdz decembris 2005. gada jūnija beigas II pielikums, 6. tabula Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija 2004. gads 2005. gada jūnija beigas II pielikums, 6. tabula Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/USD/citas valūtas) 3. p. 6. p. Sešu mēnešu darījumi 2007. gada jūlijs līdz decembris 2008. gada jūnija beigas II pielikums, 6. tabula Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija 2007. gads 2008. gada jūnija beigas II pielikums, 6. tabula ▼M1 Līdzdalības ienākumu iedalījums Ceturkšņa maksājumu bilance Postenis I. C.2.1.1.1 un C.2.1.1.2 (1) 2007. gada 4. cet. 2008. gada marts II pielikums, 2. tabula Ienākumu no pārējiem ieguldījumiem iedalījums Ceturkšņa maksājumu bilance Posteņi I. C.2.3.1 līdz C.2.3.3 (1) 2008. gada 4. cet. 2009. gada marts II pielikums, 2. tabula Ārpusbilances posteņi 1. līdz 4. (1) 2008. gada 4. cet. 2009. gada marts II pielikums, 2. tabula Kārtējo pārvedumu iedalījums Ceturkšņa maksājumu bilance Posteņi I. D.1, D.2, D.2.1 un D.2.2 (1) 2007. gada 4. cet. 2008. gada marts II pielikums, 2. tabula Posteņi I. D.1.1 līdz D.1.8 un D.2.2.1 līdz D.2.2.11 (1) 2008. gada 4. cet. 2009. gada marts II pielikums, 2. tabula Kapitāla konta iedalījums Ceturkšņa maksājumu bilance Posteņi II.A un II.B (1) 2007. gada 4. cet. 2008. gada marts II pielikums, 2. tabula Posteņi II.A.1 un II.A.2 (1) 2008. gada 4. cet. 2009. gada marts II pielikums, 2. tabula Portfeļieguldījumi, kapitāla vērtspapīri, ieguldījumu fondu un naudas tirgus fondu daļas Ceturkšņa maksājumu bilance 2010. gada 1. cet. 2010. gada jūnijs II pielikums, 2. tabula Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance 2010. gada 1. cet. 2010. gada jūnijs II pielikums, 4. tabula Gada starptautisko investīciju bilance 2009. gada decembra beigas 2010. gada jūnijs II pielikums, 5. tabula ▼B (1) Skatīt II pielikuma 2. tabulu. ▼B









III PIELIKUMS

Jēdzieni un definīcijas, kas lietojamas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā un starptautisko rezervju matricā

Lai izveidotu nozīmīgu apkopotu euro zonas ārējo statistiku, ir noteikti jēdzieni un definīcijas maksājumu bilances statistikas (ienākumi, kapitāls un finanšu konti), starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā. Šo jēdzienu un definīciju pamatā ir tā sauktie Īstenošanas pasākumi (1996. gada jūlijs) un papildu dokumenti, ko apstiprinājusi Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome. Kā atsauce šo jēdzienu un definīciju formulēšanā ir izmantoti pašreizējie starptautiskie standarti, tādi kā Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmata (turpmāk tekstā – “BPM5”) un SVF/Starptautisko norēķinu bankas matrica par starptautiskajām rezervēm un ārvalstu valūtas likviditāti. Vissvarīgākie saskaņošanas priekšlikumi ir uzskaitīti turpmāk saskaņā ar ECB metodiskajām piezīmēm par “Euro zonas maksājumu bilanci un starptautisko investīciju bilanci (iekļaujot rezerves)” (“Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)”), kas ir publicētas tās tīmekļa vietnē: http://www.ecb.int. Bez tam norādījumi pieejami 2. un 3. nodaļā ECB publikācijā “Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances statistikas metodes” (“European Union balance of payments/international investment position statistical methods”) (turpmāk tekstā – “BoP Book”), ko katru gadu pārskata un kas ir pieejama tīmekļa vietnē un uz papīra.

▼M1

Termini “rezidents” un “rezidējošs” atbilst definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 4) apakšpunktā. Euro zonas gadījumā ekonomiskā teritorija aptver: i) iesaistīto dalībvalstu ekonomisko teritoriju un ii) ECB, ko uzskata par euro zonas rezidentu.

Pārējā pasaule (PP) aptver ārpus euro zonas esošās ekonomiskās teritorijas, t. i., dalībvalstis, kas nav ieviesušas euro, visas trešās valstis un starptautiskās organizācijas, t. sk. tās, kas fiziski atrodas euro zonā. Uzskata, ka visu ES iestāžu ( 10 ) rezidence ir ārpus euro zonas. Attiecīgi visi iesaistīto dalībvalstu darījumi ar ES iestādēm euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā tiek reģistrēti un klasificēti kā ārpus euro zonas darījumi.

Tālāk tekstā izklāstītajos gadījumos rezidenci nosaka šādi:

a) vēstniecību un militāro bāzu darbiniekus klasificē kā tās valsts rezidentus, kuras valdība ir viņu darba devējs, izņemot gadījumus, ja viņi pieņemti darbā no uzņēmējas valsts, kurā atrodas vēstniecība vai militārā bāze;

b) veicot pārrobežu darījumus ar zemi un/vai ēkām (piem., mājām brīvdienu pavadīšanai), īpašniekus uzskata par tādiem, kas savas īpašuma tiesības nodevuši nosacītai institucionālai vienībai, kas rezidē valstī, kurā atrodas īpašums. Nosacīto vienību uzskata par tādu, kas pieder un kuru kontrolē īpašnieks nerezidents;

c) ja juridiskajai personai nepiemīt vērā ņemama fiziskā komponente, piem., ieguldījumu fondiem (atšķirībā no to pārvaldītājiem), pārvēršanas vērtspapīros mehānismiem un dažām īpašiem mērķiem radītām struktūrām, šādas juridiskās personas rezidenci nosaka tas, saskaņā ar kuras ekonomiskās teritorijas likumiem šāda struktūra ir nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē struktūras radīšanu un turpmāko pastāvēšanu.

▼B

1. Izraudzīti jēdzieni un definīcijas

1.1. Ieguldījumu ienākumi (sk. arī BoP Book 3.4. iedaļu)

Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, kas atvasināti no euro zonas rezidenta īpašumtiesībām uz ārpus euro zonas finanšu aktīvu (kredītu) un, simetriski, ienākumus, kas atvasināti no ārpus euro zonas rezidenta īpašumtiesībām uz euro zonas finanšu aktīvu (debetu). Tā kā peļņa un zaudējumi no (kapitāla) turējuma ir atsevišķi identificējami. Tos neklasificē kā ieguldījumu ienākumus, bet kā ieguldījumu vērtības izmaiņas tirgus cenas attīstības dēļ.

Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, ko rada tiešās investīcijas, portfeļieguldījumi un citi ieguldījumi un Eurosistēmas rezerves aktīvi. Tomēr neto pārmaiņas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, reģistrē finanšu kontā pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”. Reinvestēto peļņu reģistrē pie “tiešo investīciju ienākumiem”. Tos definē kā tiešā investora daļu kopējā konsolidētajā peļņā, ko nopelnījis tiešo investīciju uzņēmums attiecīgajā pārskata periodā (pēc nodokļu, procentu un amortizācijas atskaitīšanas) mīnus dividendes, kas jāmaksā pārskata periodā, pat ja minētās dividendes attiecas uz peļņu, kas nopelnīta iepriekšējos periodos.

Maksājumu datu mēneša un ceturkšņa bilances prasības ir gandrīz identiskas SVF standarta sastāvdaļām, kas definētas BPM5. ►M1 ————— ◄

Procentu ienākumus reģistrē pēc uzkrājumu principa (tas nav prasīts par mēneša datiem). Dividendes reģistrē dienā, kad tās kļūst maksājamas. Reinvestēto peļņu jāreģistrē laika posmā, kad tie ir nopelnīti.

1.2. Kapitāla konts (sk. arī BoP Book 3.6. iedaļu)

Kapitāla konts iekļauj kapitāla pārvedumus un neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanos/realizāciju. Kārtējie pārvedumi jāreģistrē tekošajā kontā. Kapitāla pārvedumi sastāv no i) pamatlīdzekļu īpašumtiesību tālāknodošanas; ii) līdzekļu tālāknodošanas, kas ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādāšanos vai realizāciju vai ir no tās atkarīga; un iii) kreditoru veiktas saistību dzēšanas, nesaņemot pretī nekādu atlīdzību. Kapitāla pārvedumi var būt skaidrā naudā vai natūrā (tādi kā parāda atlaišana). Atšķirība starp tekošajiem pārvedumiem un kapitāla pārvedumiem praksē ir atkarīga no tā, kā pārvedumu izmanto saņēmēja valsts. Neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanās/realizācija iekļauj galvenokārt nemateriālos aktīvus, tādus kā patenti, noma vai citi pārvedami līgumi. Šajā kapitāla konta postenī ir jāreģistrē tikai attiecīgo aktīvu iegādāšanās/pārdošana, bet ne to izmantošana.

▼M1 —————

▼B

1.3. Tiešās investīcijas (sk. arī BoP Book 3.7. iedaļu)

Tiešās investīcijas ir starptautisko investīciju kategorija, kas atspoguļo vienā ekonomikā rezidējošas vienības mērķi iegūt ilgstošas intereses uzņēmumā, kas rezidē citā ekonomikā. Atbilstīgi starptautiskajiem standartiem (SVF) pielieto “10 % īpašumtiesību kritēriju”, lai secinātu par tiešo investīciju sakarības pastāvēšanu, t.i., ilgstošām interesēm euro zonas maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances gadījumā. Pamatojoties uz šo kritēriju, tiešo investīciju sakarība var pastāvēt starp vairākiem radniecīgiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai saistība iekļauj vienu ķēdi vai vairākas ķēdes. Tā var paplašināties uz tiešajām investīcijām uzņēmuma filiālēs, apakšfiliālēs un līdzdalībniekos. Ja tiešās investīcijas ir noteiktas, visas turpmākās finanšu pārmaiņas/turējumus starp/pret saistītajām vienībām reģistrē kā tiešo investīciju darījumus/pozīcijas ( 11 ).

Ievērojot SVF standartus un Eurostat/ESAO pamatnostādnes, euro zonas tiešo investīciju sakarības reģistrē, izmantojot virziena principu, kas nozīmē, ka finanšu darījumus starp euro zonas rezidentu tiešo investoru un ārpus euro zonas tiešo investīciju uzņēmumiem klasificē kā “tiešās investīcijas ārvalstīs”. Simetriski, finanšu darījumus starp rezidentu tiešo investīciju uzņēmumiem un ārpus euro zonas tiešajiem investoriem klasificē euro zonas maksājumu bilances postenī “tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo”.

Tiešo investīciju sastāvdaļas ir pašu kapitāls, reinvestētā peļņa un “cits kapitāls”, kas saistīts ar dažādām parādu darbībām starp uzņēmējsabiedrībām. Pašu kapitāls iekļauj pašu kapitālu meitas uzņēmumos, kā arī visas kapitāla daļas filiālēs un saistītajos uzņēmumos. Reinvestētā peļņa sastāv no kompensējoša ieraksta tiešā investora peļņas daļā, ko filiāles vai saistītie uzņēmumi nav sadalījuši kā dividendes, un meitas uzņēmumu peļņa, kas nav pārskaitīta tiešajam investoram un kas ir reģistrēta kā “ieguldījumu ienākumi”. “Cits kapitāls” iekļauj visas finanšu darbības starp saistītajiem uzņēmumiem (līdzekļu aizņemšanos un aizdošanu) – iekļaujot parāda vērtspapīrus un piegādātāja kredītus (tas ir, tirdzniecības kredītus) – starp tiešajiem investoriem un filiālēm, meitas uzņēmumiem un saistītajiem uzņēmumiem.

Attiecībā uz tiešo investīciju krājumu novērtēšanu, starptautiski ieteiktā pieeja ir izmantot tirgus cenas. Šo pieeju piemēro pašu kapitāla krājumu novērtēšanai attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām tiešo investīciju sabiedrībām. Biržas sarakstā neiekļauto tiešo investīciju sabiedrību gadījumā pašu kapitāla krājumus vērtē, pamatojoties uz uzskaites vērtību, izmantojot kopēju definīciju, kas iekļauj šādus grāmatvedības posteņus:

i) samaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus);

ii) visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu dotācijas, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmējsabiedrības rezervēm); un

iii) nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus).

Uzskaites vērtības pašu kapitāla krājumiem biržas sarakstā iekļautās tiešo investīciju sabiedrībās vajadzīgas arī kā papildposteņi, izmantojot to pašu kopējo definīciju.

ECB/Komisijas (Eurostat) Kopīgā ārvalstu tiešo investīciju darba grupa ir sagatavojusi ieteikumus, kuru mērķis ir saskaņota metodoloģija un prakse visās dalībvalstīs. Svarīgākie ieteikumi ir apkopoti 1. tabulā.

1.4. Portfeļieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.8. iedaļu)

Euro zonas portfeļieguldījumu konts iekļauj i) pašu kapitāla vērtspapīrus; un ii) parāda vērtspapīrus obligāciju un parādzīmju veidā un naudas tirgus instrumentus, ja vien tie nav iekļauti tiešo investīciju vai rezerves aktīvu kategorijā. Atvasinātie finanšu instrumenti, kā arī pārdošanas ar atpirkšanu līgumi un vērtspapīru aizdevumi portfeļieguldījumā nav iekļauti.

Postenis “līdzdalības vērtspapīri” iekļauj visus instrumentus, kas pārstāv prasības par kapitālsabiedrības atlikuma vērtību pēc tam, kad ir apmierinātas visu kreditoru prasības. Krājumi, akcijas, priekšrocību akcijas, līdzdalības atestāti vai līdzīgi dokumenti nosaka pašu kapitāla īpašumtiesības. Kolektīvo ieguldījumu iestāžu, piem., ieguldījumu fondu, darījumi/turējumi arī ir iekļauti.

Obligācijas un parādzīmes ir vērtspapīri, kas emitēti ar sākotnējo termiņu lielāku par vienu gadu un kas parasti turētājam dod i) beznosacījumu tiesības uz noteiktiem naudas ienākumiem vai līgumā noteiktiem mainīgiem naudas ienākumiem (procentu maksāšana nav atkarīga no debitora ieņēmumiem); un ii) beznosacījumu tiesības uz noteiktu summu pamatsummas atmaksāšanai norādītā datumā vai datumos.

Atšķirībā no obligācijām un parādzīmēm naudas tirgus instrumenti ir vērtspapīri, ko emitē ar sākotnējo termiņu viens gads vai mazāk. Tie parasti turētājam dod beznosacījumu tiesības saņemt noteiktu nemainīgu naudas summu norādītā datumā. Minētie instrumenti parasti ir tirgojami ar atlaidi organizētos tirgos; atlaide ir atkarīga no procentu likmes un laika, kas palicis līdz maksājuma termiņam.

Portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmu darba grupas ziņojumam sekoja valstu pētījumi par iespējām euro zonā datus vākt, izmantojot “vērtspapīrs pret vērtspapīru” bāzi. Šos pētījumus veica 15 toreizējās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas pētījumu noslēgumā vienojās vākt vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu krājumiem euro zonā, pamatojoties uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principu. Šī vienošanās noteica četrus portfeļieguldījumu statistikas vākšanas modeļus, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.

Euro zonas portfeļieguldījumu neto pasīvu iedalījumam pa sektoriem prasības attiecībā uz starptautisko investīciju bilances datiem ir tādas pašas kā maksājumu bilances pārmaiņām.

Portfeļieguldījumu darījumu reģistrēšana euro zonas maksājumu bilancē notiek, kad euro zonas kreditori vai debitori iegrāmato prasību vai saistību. Darījumu reģistrē ar faktisko saņemto vai samaksāto cenu, atņemot komisijas naudu un izdevumus. Tātad vērtspapīru ar kuponu gadījumā iekļauj pēc pēdējās procentu izmaksas uzkrātos procentus, un ar atlaidi emitēto vērtspapīru gadījumā iekļauj kopš izdošanas uzkrātos procentus. Uzkrāto procentu iekļaušana nepieciešama ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances finanšu kontam; mēneša maksājumu bilancē veicināma tāda pati rīcība; šiem ierakstiem ceturkšņa (un mēneša) finanšu kontā vajadzīgi kompensējoši ieraksti attiecīgajā ieņēmumu kontā.

1.5. Atvasinātie finanšu instrumenti (sk. arī BoP Book 3.9. iedaļu)

Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar īpašu finanšu instrumentu, rādītāju vai izstrādājumu un caur kuru finanšu tirgū īpašus finanšu riskus var tirgot pašus par sevi. Darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem uzskata par atsevišķiem darījumiem, nevis par pamatā esošo darījumu, ar kuriem tie ir saistīti, vērtības neatņemamu sastāvdaļu.

Iespēju darījumus, standartizētos nākotnes darījumus, mijmaiņas darījumus, ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, atvasinātos kredītu instrumentus un iestrādātos atvasinātos instrumentus un attiecīgās pozīcijas reģistrē maksājumu bilancē, starptautiskajās rezervēs un starptautisko investīciju bilancē. Praktisku iemeslu dēļ iestrādātos atvasinātos instrumentus nenošķir no pamatā esošā instrumenta, ar ko tie ir saistīti.

Ar procentu likmes atvasinājumiem saistītās neto pārmaiņas atbilstīgi nesen noslēgtam starptautiskam nolīgumam reģistrē kā atvasinātos finanšu instrumentus, nevis kā ieguldījumu ienākumus. Par īpašo atvasināto kredīta instrumentu klasifikāciju lēmums jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi.

Sākotnējās drošības iemaksas uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī “citi ieguldījumi”. Rīcība ar mainīgo drošības iemaksu ir atkarīga no mainīgās drošības iemaksas veida: iespēju līgumu mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī “citi ieguldījumi”. Standartizēto nākotnes darījumu mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem un tās jāreģistrē pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”.

Iespēju līgumu gadījumā reģistrē pilnu prēmiju (t.i., iespēju līgumu pirkšanas/pārdošanas cenu un iekļauto maksu par pakalpojumu).

Atvasināto finanšu instrumentu vērtēšana jāizdara, pamatojoties uz tirgus vērtību.

Darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem reģistrācija notiek, kad euro zonas kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību. Praktisko problēmu dēļ, kas saistītas ar aktīvu un pasīvu pārmaiņu nodalīšanu dažiem atvasinātajiem instrumentiem, visus darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem euro zonas maksājumu bilancē reģistrē neto. Atvasināto finanšu instrumentu aktīvu un pasīvu pozīcijas starptautisko investīciju bilances statistikā reģistrē bruto, izņemot tos atvasinātos finanšu instrumentus, kas iekļauti rezerves aktīvu kategorijā un ko reģistrē neto.

1.6. Citi ieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.10. iedaļu)

Citus ieguldījumus definē kā atlikuma kategoriju, kas iekļauj visus finanšu darījumus, uz kuriem neattiecas tiešo investīciju, portfeļieguldījumu, atvasināto finanšu instrumentu vai rezerves aktīvu kategorijas.

Citi ieguldījumi iekļauj tirdzniecības kredītu, aizdevumus/skaidru naudu un noguldījumus un citus aktīvus/citus pasīvus. Tie iekļauj arī instrumentu, kas klasificēti pie citiem ieguldījumiem, uzkrāto ienākumu kompensācijas ierakstus.

Tirdzniecības kredīti sastāv no prasībām vai saistībām, kas radušās, attiecīgi euro zonas piegādātājiem vai pircējiem tieši paplašinot kredītu uz darījumiem ar precēm un pakalpojumiem un avansa maksājumiem par nepabeigto produkciju (vai produkciju, kas jāuzsāk), kura ir saistīta ar šādiem darījumiem.

Aizdevumi/valūta un noguldījumi iekļauj darījumus/turējumus ar šādiem finanšu instrumentiem: aizdevumiem, t.i., finanšu aktīviem, kas radušies kreditoram (aizdevējam), tieši aizdodot līdzekļus debitoram (aizņēmējam) caur vienošanos, kurā aizdevējs vai nu nesaņem nekādu vērtspapīru vai saņem neapgrozāmu dokumentu vai instrumentu, pārdošanas ar atpirkšanu tipa darbībām, valūtai un noguldījumiem. Tas, inter alia, iekļauj aizdevumus finanšu tirdzniecībai, citus aizdevumus un avansus (iekļaujot hipotēkas) un finanšu nomu. Atšķirība starp “aizdevumiem” un “skaidru naudu un noguldījumiem” pamatojas uz to, kas ir aizdevējs. Tas nozīmē to, ka – aktīvu pusē – nauda, ko euro zonas naudas tirgus sektors piešķīris ārpus euro zonas bankām, jāklasificē kā “noguldījumi”, bet nauda, ko euro zonas naudas tirgus sektors piešķīris ārpus euro zonas iestādēm, kas nav bankas jāklasificē kā “aizdevumi”. Pasīvu pusē nauda, ko saņēmušas euro zonas iestādes, kas nav MFI, vienmēr jāklasificē kā “aizdevumi”. Šī atšķirība nozīmē to, ka visi darījumi, kuros iesaistītas euro zonas MFI un ārvalstu bankas, jāklasificē kā “noguldījumi”.

Ar visām repo veida darbībām, t.i., pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem, pārdošanas/atpirkšanas operācijām un vērtspapīru aizdošanu (ar skaidru naudu kā nodrošinājumu), euro zonas maksājumu bilancē/starptautisko investīciju bilancē rīkojas kā ar nodrošinātiem aizdevumiem, nevis kā ar tiešu vērtspapīru pirkšanu/pārdošanu, un tos reģistrē postenī “citi ieguldījumi” euro zonas rezidenta sektorā, kas veic operāciju. Šāda rīcība, kas arī atbilst banku un citu finanšu sabiedrību praksei, ir paredzēta, lai labāk atspoguļotu aiz šiem finanšu instrumentiem esošos ekonomiskos motīvus.

Citi aktīvi/citi pasīvi iekļauj visus posteņus, kas nav tirdzniecības kredīti, aizdevumi un nauda un noguldījumi.

Euro zonas sektors “Eurosistēma” postenī “citi ieguldījumi” iekļauj Eurosistēmas neto pozīcijas ar valstu centrālajām bankām (VCB) neiesaistītajās dalībvalstīs, kas ir saistītas ar TARGET sistēmas darbību. Šīs iekšējās Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) bilances/konti, kas ir denominēti euro, ir līdzīgi Monetāro finanšu iestāžu (MFI) nostro/vostro kontu kustībai un tādēļ par to ziņo ECB uz neto pasīvu pamata.

“Īpašumtiesību pārejas”, “norēķinu laika” un “nomaksas laika” principi visi atbilst SVF standartiem.

Salīdzinot ar BPM5 standarta sastāvdaļām, iedalījuma noformējums ir atšķirīgs (t.i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru iedalījums ir saderīgs ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Mēneša maksājumu bilances datiem MFI sektorā ir jānošķir īstermiņa un ilgtermiņa pārmaiņas. Tāpat kā BPM5 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

1.7. Rezerves aktīvi (sk. arī BoP Book 3.11. iedaļu)

Euro zonas rezerves aktīvi sastāv no Eurosistēmas rezerves aktīviem, t.i., ECB un VCB rezerves aktīviem.

Rezerves aktīviem jābūt i) Eurosistēmas vai VCB attiecīgās monetārās iestādes efektīvā kontrolē; un ii) augsti likvīdām, apgrozāmām un nevainojamas maksātspējas prasībām, kuru turētājs ir Eurosistēma vai ārpus euro zonas rezidenti un kuras ir denominētas valūtās, kas nav euro, zelts, rezerves pozīcijas SVF vai speciālās aizņēmuma tiesības (SDR).

Šī definīcija skaidri nosaka, ka ārvalstu valūtu prasības pret euro zonas rezidentiem un euro prasības pret ārpus euro zonas rezidentiem nevar uzskatīt par rezerves aktīviem ne valstu, ne euro zonas līmenī. Līdzīgi centrālo valdību un/vai Valsts kases ārvalstu valūtu pozīcijas neiekļauj rezerves aktīvu definīcijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma institucionālo kārtību.

ECB rezerves aktīvi ir tie aktīvi, ko apvieno saskaņā ar ECBS statūtu 30. pantu un tātad uzskata par esošiem tiešā un efektīvā ECB kontrolē. Ciktāl nenotiek īpašumtiesību tālāknodošana, VCB paturētie rezerves aktīvi ir to tiešā un efektīvā kontrolē, un ar tiem rīkojas kā ar katras atsevišķas VCB rezerves aktīviem.

Eurosistēmas starptautisko rezervju darījumu noformējumā parāda mēneša darījumu kopējo skaitli. Papildu dati par Eurosistēmas darījumiem ar zeltu, ārvalstu valūtu, SDR turējumiem un rezerves pozīciju SVF ir pieejami katru ceturksni saskaņā ar BPM5 standarta sastāvdaļām. Ievērojot nesen iznākušo SVF ieteikumu, noformē atsevišķu atvasināto finanšu instrumentu kategoriju.

Eurosistēmas rezerves apkopo uz bruto pamata, nekompensējot ar rezervēm saistītās saistības (izņemot tos rezervju aktīvus, kas iekļauti “atvasināto finanšu instrumentu” apakškategorijā un ko reģistrē uz neto pamata).

Novērtēšana pamatojas uz tirgus cenām, izmantojot i) darījumiem dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek; un ii) turējumiem vidējās – tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās. Dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek, un vidējās tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās attiecīgi izmanto, lai ārvalstu valūtā denominēto aktīvu darījumus un turējumus konvertētu euro.

Ienākumi par rezerves aktīviem jāreģistrē, sīkāk neiedalot, ieguldījumu ienākumu konta postenī “citi ieguldījumi”, iekļaujot parādu vērtspapīru rezerves turējumu procentu ienākumu un pēc uzkrājumu principa vismaz reizi ceturksnī.

Uzskats, ka attiecībā uz valsts spēju izpildīt savas saistības ārvalstu valūtā izmantojamās rezerves var būt svarīgāks rādītājs nekā bruto rezerves, kas parādītas maksājumu bilancē un starptautisko investīciju bilances statistikā, ir kļuvis izplatītāks un ir pieņemts SVF īpašajā datu izplatīšanas standartā. Lai aprēķinātu izmantojamās rezerves, dati par bruto rezervēm ir jāpapildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtu aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Attiecīgi ikmēneša datus par Eurosistēmas (bruto) rezerves aktīviem papildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un iepriekš paredzētām un iespējamām īstermiņa neto pārmaiņām bruto rezerves aktīvos, ko klasificē saskaņā ar atlikušo termiņu. Turklāt ceturkšņa intervālos ir vajadzīga arī valūtas iedalīšana bruto rezerves aktīvos, kas denominēti SDR valūtās (kopā) un citās valūtās (kopā).

Attiecībā uz īpašiem posteņiem zelta monētu turējumiem ir jāpaliek nemainīgiem visos atgriezeniskos darījumos ar zeltu (zelta mijmaiņas darījumos, pārdošanās ar atpirkšanu, aizdevumos un noguldījumos). Pārdošanas ar atpirkšanu darījumi ārvalstu valūtā denominētos vērtspapīros izraisa rezerves aktīvu kopējās summas palielinājumu VCB, kas aizņemas skaidro naudu, tādēļ, ka ar atpirkšanu pārdotie vērtspapīri vēl paliek bilancē; pirkšanas ar atpārdošanu gadījumā skaidro naudu aizdevusī monetārā iestāde nereģistrē nekādas izmaiņas rezerves aktīvu kopējā summā, ja nerezidējošais darījuma partneris ir cita monetārā iestāde vai finanšu iestāde, tādēļ ka prasību pret skaidrās naudas aizņēmēju tādā gadījumā uzskata par rezerves aktīvu.

2. Ģeogrāfiskā sadalījuma īstenošanas metodes

Ģeogrāfiski iedalītas maksājumu bilances un starptautisko investīciju balances statistikas apkopošanā tiek izmantota pakāpeniska pieeja. Šī pieeja saistīta ar trīs datu prasību ievērošanai vajadzīgiem posmiem, kuru prasības pakāpeniski pieaug:

1. posms : Apkopošanas metode euro zonas līmenī: valstu kopējo neto darījumu/pozīciju saskaitīšana.

2. posms : Apkopošanas metode euro zonas līmenī: darījumu/pozīciju ar nerezidentiem atsevišķa saskaitīšana attiecībā uz kredītiem un debetiem vai neto aktīviem un neto pasīviem (maksājumu bilance)/aktīvi un saistības (starptautisko investīciju bilance). VCB līmeņa prasības datiem: euro zonas rezidentu un ārpus euro zonas rezidentu darījumu/pozīciju atsevišķa norādīšana, kā tas noteikts II pielikumā (1., 2., 4. un 5. tabula).

3. posms : Apkopošanas metode euro zonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu ārpus euro zonas darījumos/pozīcijās. 3. posms ir vajadzīgs tikai ceturkšņa maksājumu bilances un gada starptautisko investīciju bilances statistikai, kā tas noteikts II pielikumā (7. un 8. tabula). VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt euro zonas rezidentu darījumus/pozīcijas ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotā sarakstā II pielikumā (9. līdz 12. tabulā).

3. Klasifikācija pēc euro zonas kopuma institucionālajiem sektoriem (sk. arī BoP Book 3.1.6. iedaļu)

Euro zonas kopuma iedalījums pēc sektoriem iekļauj monetārās iestādes, valsts pārvaldi, MFI un citus euro zonas sektorus.

Monetārās iestādes

Euro zonas statistikas “monetāro iestāžu” sektors sastāv no Eurosistēmas.

Valsts pārvalde

Euro zonas statistikas “valsts pārvaldes” sektors atbilst minētā sektora definīcijai NKS 93 un EKS 95 un tātad tajā iekļautas šādas vienības:

— centrālā pārvalde,

— valsts/ reģiona pārvalde,

— pašvaldības,

— sociālās nodrošināšanas fondi.

MFI, izņemot monetārās iestādes

“MFI, izņemot monetārās iestādes” sektors sakrīt ar naudas un banku statistikas MFI sektoru (izņemot monetārās iestādes). Tajā ietilpst:

i) kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, t.i., uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (iekļaujot ieņēmumus, kas rodas no bankas obligāciju pārdošanas sabiedrībai) un piešķirt kredītu uz sava rēķina; un

ii) visas citas rezidentu finanšu iestādes, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no vienībām, kas nav MFI, un uz sava rēķina (vismaz ekonomikas nozīmē) piešķirt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros.

Citi sektori

Euro zonas statistikas kategorija “citi sektori” iekļauj dažāds institucionālas vienības, galvenokārt:

i) citas finanšu iestādes, kas nav iekļautas MFI definīcijā, tādas kā kolektīvo ieguldījumu iestādes, kuras neuzskata par naudas tirgus fondiem, nekustamā īpašuma ieguldījumu iestādes, vērtspapīru tirgotāji, hipotekārā kredīta iestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un finanšu palīgiestādes; un

ii) nefinanšu iestādes, tādas kā valsts un privātie nefinanšu uzņēmumi, bezpeļņas iestādes, kas kalpo mājsaimniecībām, un mājsaimniecības.

Iestādes, kas nav MFI

Euro zonas statistikas kategorijā “iestādes, kas nav MFI” iekļauj sektorus i) “valsts pārvalde” un ii) “citi sektori”.







1. TABULA Ieteikumi saistībā ar ārvalstu tiešo investīciju darījumiem, tostarp saistīto ienākumu, un pozīcijām (1) Prioritāte Rīcība Īstermiņa Augsta — Ar visām netiešajām ĀTI attiecībām (2) konceptuāli rīkojas saskaņā ar starptautisko statistikas standartu interpretāciju, kas norādīta ĀTI darba grupas ziņojuma 1. nodaļā — Visus (netiešos) ĀTI darījumus/pozīcijas ģeogrāfiski iedala pie tuvākā saistītā uzņēmuma vai mātesuzņēmuma (2) (3) — Dalībvalstis datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem un reinvestēto peļņu sāk apkopot, pamatojoties uz ĀTI apsekojumu rezultātiem (vāc vismaz reizi gadā) (4) (5) — Datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem vāc atsevišķi par biržā kotētiem (gan bilances, gan tirgus vērtība) un biržā nekotētiem uzņēmumiem Zema — Ieguldījumus tiešo investīciju uzņēmumu zaudējumu segšanai iegrāmato finanšu kontā Vidēja termiņa Augsta — Lai iegrāmatotu reinvestēto peļņu dalībvalstīm jāizmanto “Current Operating Performance Concept” (6) — Citas kapitāla sastāvdaļas klasificē saskaņā ar ĀTI darba grupas ziņojuma ieteikumiem Vidēja termiņa Vidēja — Dividenžu izmaksu no ārkārtas kapitāla guvumiem iegrāmato finanšu kontā (tādējādi neiekļaujot reinvestētās peļņas aprēķināšanā) Ilgtermiņa Augsta — Netiešās ĀTI attiecības aptve