02013R1316 — LV — 30.12.2017 — 004.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1316/2013

(2013. gada 11. decembris),

ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I

SADAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI







I

NODAĻA

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu ("EISI"), kurā ir paredzēti nosacījumi, metodes un procedūras, kā sniegt Savienības finansiālo palīdzību Eiropas komunikāciju tīkliem, lai atbalstītu kopīgu interešu projektus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē un izmantotu starp minētajām nozarēm iespējamās sinerģijas. Ar to tiek noteikts arī to resursu sadalījums, kurus dara pieejamus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

▼M3

1) "kopīgu interešu projekts" ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013, Regulā (ES) Nr. 347/2013 vai Regulā (ES) Nr. 283/2014 minētais projekts ( 1 );

▼B

2) "pārrobežu posms" transporta nozarē ir posms, kas nodrošina kopīgu interešu projekta nepārtrauktību starp tuvākajiem pilsētas mezgliem divu dalībvalstu vai dalībvalsts un kaimiņvalsts robežas abās pusēs;

3) "kaimiņvalsts" ir valsts, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskā partnerība, paplašināšanās politika, un Eiropas Ekonomikas zona vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija;

4) "trešā valsts" ir jebkura kaimiņvalsts un jebkura cita valsts, ar kuru Savienība var sadarboties, lai sasniegtu šajā regulā izvirzītos mērķus;

5) "darbi" ir komponentu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un ieviešana, izstrādes, būvniecības un uzstādīšanas darbības saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana;

6) "pētījumi" ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, kartēšanas, priekšizpētes, novērtējuma, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras veidā, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai definētu un izstrādātu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma paketes sagatavošana;

7) "programmas atbalsta darbības" EISI līmenī ir visi papildpasākumi, kas vajadzīgi, lai to īstenotu un lai īstenotu pamatnostādnes atsevišķām nozarēm, piemēram, pakalpojumi – jo īpaši tehniskā palīdzības sniegšana, tostarp palīdzība finanšu instrumentu izmantošanā –, kā arī sagatavošanās, priekšizpētes, koordinācijas, pārraudzības, ar ieinteresētajām personām organizētu konsultāciju, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbības, kas ir tieši nepieciešamas EISI pārvaldībai un tā mērķu sasniegšanai. Programmas atbalsta darbības jo īpaši aptver pētījumus, sanāksmes, infrastruktūras kartēšanu, informāciju, izplatīšanas, saziņas un informētības vairošanas darbības, izdevumus saistībā ar IT rīkiem un tīkliem, kas paredzēti informācijas apmaiņai par EISI, un visus citus tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai un var būt nepieciešami EISI pārvaldībai vai atsevišķu nozaru pamatnostādņu īstenošanai; Programmas atbalsta darbības aptver arī darbības, kas vajadzīgas, lai vienkāršotu kopīgu interešu projektu sagatavošanu jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas ir tiesīgas uz finansējumu no Kohēzijas fonda nolūkā saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu vai finanšu tirgū. Programmas atbalsta darbības vajadzības gadījumā aptver arī izmaksas, kas radušās izpildaģentūrai, kurai Komisija ir uzticējusi īstenot konkrētas EISI daļas ("izpildaģentūra");

8) "darbība" ir jebkura darbība, kas ir apzināta kā finansiāli un tehniski neatkarīga darbība, kas ir ierobežota laikā un kas ir nepieciešama kopīgu interešu projekta īstenošanai;

9) jēdzienam "atbilstīgās izmaksas" ir tāda pati nozīme, kā Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012;

10) "saņēmējs" ir dalībvalsts, starptautiska organizācija vai publiskā vai privātā sektora uzņēmums vai struktūra, kas saskaņā ar šo regulu ir izraudzīta Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai, un ievērojot kārtību, kāda noteikta attiecīgajā 17. pantā minētajā darba programmā;

11) "īstenošanas struktūra" ir publiskā vai privātā sektora uzņēmums vai struktūra, kuru saņēmējs, ja tas ir dalībvalsts vai starptautiska organizācija, ir iecēlis attiecīgās darbības īstenošanai. Par šādu iecelšanu lēmumu pieņem saņēmējs uz savu atbildību un, ja nepieciešams piešķirt iepirkuma līgumu, ievērojot piemērojamos Savienības un valsts noteikumus par publisko iepirkumu;

12) "visaptverošais tīkls" ir transporta infrastruktūra, kas identificēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu;

13) "pamattīkls" ir transporta infrastruktūra, kas identificēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu;

14) "pamattīkla koridori" ir instruments, lai atvieglinātu pamattīkla koridoru koordinētu īstenošanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 IV nodaļā un kā uzskatīti šīs regulas I pielikuma I daļā;

15) "problemātiskais posms" transporta nozarē ir fizisks, tehnisks vai funkcionāls ierobežojums, kas pārtrauc sistēmas darbību, ietekmējot tālsatiksmes vai pārrobežu plūsmu nepārtrauktību, un kuru var pārvarēt, radot jaunu vai ievērojami modernizējot esošo infrastruktūru, kas varētu radīt ievērojamus uzlabojumus, atrisinot problemātisko posmu radītos ierobežojumus;

16) "prioritāte" ir jebkuri prioritārie elektroenerģijas koridori, prioritārie gāzes koridori vai prioritārās tematiskās jomas, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 347/2013;

17) "telemātikas lietojumprogrammas" ir lietojumprogrammas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1315/2013;

18) "energoinfrastruktūra" ir infrastruktūra, kas definēta Regulā (ES) Nr. 347/2013;

19) "nozaru savstarpējā sinerģija" ir tāda līdzīgu vai papildinošu darbību esamība vismaz divās no transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozarēs, kas var optimizēt izmaksas vai rezultātus, apvienojot finanšu, tehniskos vai cilvēku resursus;

20) "izolēts tīkls" ir dalībvalsts dzelzceļa tīkls vai tā daļa, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013.

3. pants

Vispārējie mērķi

EISI dod iespēju sagatavot un īstenot kopīgu interešu projektus saskaņā ar Eiropas komunikāciju tīklu politiku transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. EISI jo īpaši atbalsta tādu kopīgu interešu projektu īstenošanu, kuru mērķis ir jaunu infrastruktūru un pakalpojumu attīstīšana un būve vai esošo infrastruktūru un pakalpojumu modernizēšana transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs. Tajā prioritāte tiek dota trūkstošajiem posmiem transporta nozarē. EISI sniedz arī ieguldījumu, lai atbalstītu projektus, kuri nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un lielas priekšrocības sabiedrībai, bet kuri nesaņem adekvātu finansējumu tirgū. Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm izvirza šādus vispārējos mērķus:

a) saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020" dot ieguldījumu gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā izaugsmē, izveidojot modernus un efektīvus Eiropas tīklus, kuros ir ņemtas vērā nākotnē paredzamās satiksmes plūsmas, tādējādi nodrošinot labumu visai Savienībai, proti, uzlabojot tās konkurētspēju pasaules tirgū un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju iekšējā tirgū un ar finanšu instrumentiem un Savienības tiešo atbalstu radot privātā, publiskā vai publiskā un privātā sektora ieguldījumiem labvēlīgākus apstākļus, kuros projekti varētu gūt labumu no šādu instrumentu kombinācijas un no pienācīgas nozaru savstarpējās sinerģijas izmantošanas.

To, kā izdodas sasniegt šo mērķi, vērtē pēc tā, cik lieli ir privātā, publiskā sektora vai publiskās un privātās partnerības ieguldījumi kopīgu interešu projektos un it īpaši pēc tā, cik lieli privātā sektora ieguldījumi kopīgu interešu projektos ir panākti, saskaņā ar šo regulu izmantojot finanšu instrumentus. Īpaša uzmanība tiek pievērsta publiskā sektora ieguldījumu efektīvai izmantošanai;

b) dot iespēju Savienībai sasniegt izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, tostarp līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, par 20 % palielināt energoefektivitāti un līdz 20 % palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru energoavotu struktūrā, tādējādi sniedzot ieguldījumu Savienības vidējā termiņa un ilgtermiņa mērķos no dekarbonizācijas viedokļa, vienlaikus nodrošinot lielāku dalībvalstu solidaritāti.

4. pants

Nozarēm specifiski mērķi

1. Neskarot 3. pantā izklāstītos vispārīgos mērķus, EISI sekmē šā panta 2., 3. un 4. punktā minēto nozarēm specifisku mērķu sasniegšanu.

2. Transporta nozarē EISI atbalsta kopīgu interešu projektus, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta 2. punktā, un ar ko tiecas sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus, kā precizēts minētās Regulas 4. pantā:

a) novērst problemātiskos posmus, uzlabot dzelzceļa savstarpējo izmantojamību, veidot savienojumus trūkstošajos posmos un, jo īpaši, uzlabot pārrobežu posmus. Šā mērķa sasniegšanu vērtē pēc:

i) jaunu vai uzlabotu pārrobežu savienojumu skaita;

ii) tādu dzelzceļa līnijas kilometru skaita, kas ir piemēroti Eiropas nominālā sliežu platuma standartam un aprīkoti ar ERTMS;

iii) novērstu problemātisko posmu un uzlabotas jaudas posmu skaita visu transporta veidu maršrutos, kas saņēmuši EISI finansējumu;

iv) iekšējo ūdensceļu tīkla garuma dalījumā pa klasēm Savienībā, un

v) tāda dzelzceļa tīkla garuma Savienībā, kas modernizēts saskaņā ar prasībām, kuras ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1315/2013 39. panta 2. punktā;

b) nodrošināt ilgtspējīgas un efektīvas transporta sistēmas ilgtermiņā, lai sagatavotos nākotnē gaidāmajām transporta plūsmām un lai visiem transporta veidiem radītu dekarbonizācijas iespēju, pārejot uz inovatīvām, energoefektīvām transporta tehnoloģijām ar zemu oglekļa emisiju līmeni, vienlaikus uzlabojot drošību. Šā mērķa sasniegšanu vērtē pēc:

i) tādu alternatīvu degvielu piegādes punktu skaita, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, kas izmanto TEN-T autoceļu pamattīklu Savienībā;

ii) tādu iekšējo un jūras ostu skaita TEN-T pamattīklā, kuras ir aprīkotas ar alternatīvo degvielu piegādes punktiem Savienībā; un

iii) negadījumu skaita samazināšanās autoceļu tīklos Savienībā;

c) optimizēt transporta veidu integrāciju un starpsavienojumus un uzlabot transporta pakalpojumu sadarbspēju, vienlaikus nodrošinot transporta infrastruktūru pieejamību. Šā mērķa sasniegšanu vērtē pēc:

i) multimodālo loģistikas platformu, tostarp iekšzemes un jūras ostu un lidostu, skaita, kuras ir savienotas ar dzelzceļa tīklu;

ii) uzlabotu dzelzceļa termināļu skaita, un pēc uzlabotu vai jaunu tādu starpsavienojumu skaita, kuri ar jūras maģistrālēm savieno ostas;

iii) iekšējo ūdensceļu kilometru skaita, kuros darbojas RIS; un

iv) pakāpes, kādā attiecībā uz autoceļu nozari ir izvērsta SESAR sistēma, VTMIS un ITS.

Šajā punktā minētos rādītājus attiecīgos gadījumos nepiemēro dalībvalstīm, kurās nav dzelzceļa tīkla vai iekšējo ūdensceļu tīkla.

Minētos rādītājus neuzskata par atlases vai atbilstības kritērijiem, ko piemēro darbībām, kas pretendē uz EISI atbalstu.

Šīs regulas I pielikuma IV daļā ir noteikti indikatīvi procentu rādītāji, kas atspoguļo 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto vispārējo budžeta resursu daļu, kas jāpiešķir katram no trim konkrētajiem transporta mērķiem. Komisija no minētajiem indikatīvajiem procentu rādītājiem nenovirzās vairāk par 5 procentu punktiem.

3. Enerģētikas nozarē EISI atbalsta kopīgu interešu projektus, ar ko tiecas sasniegt vienu vai vairākus šādus mērķus:

a) palielināt konkurētspēju, veicinot turpmāku iekšējā enerģijas tirgus integrāciju un elektrības tīklu un gāzes tīklu sadarbspēju pāri robežām. Šā mērķa sasniegšanu ex post vērtē pēc:

i) tādu projektu skaita, ar kuriem efektīvi tiek savienoti dalībvalstu tīkli un novērsti iekšējie ierobežojumi;

ii) dalībvalstu energoizolācijas samazināšanas vai novēršanas;

iii) elektroenerģijas pārrobežu nosūtīšanas jaudas procentuālās attiecības pret attiecīgajās dalībvalstīs ekspluatācijā nodotajām elektroenerģijas ražošanas iekārtām;

iv) cenu konverģences attiecīgo dalībvalstu gāzes un/vai elektrības tirgos; un

v) augstākā pieprasījuma procentuālās attiecības divās attiecīgajās dalībvalstīs, uz kurām attiecas gāzes atpakaļplūsmas starpsavienojumi;

b) veicināt Savienības energoapgādes drošību;

Šā mērķa sasniegšanu ex post vērtē pēc:

i) tādu projektu skaita, kas dod iespēju diversificēt piegāžu avotus, piegāžu partnerus un maršrutus;

ii) tādu projektu skaita, kas palielina uzglabāšanas jaudu;

iii) pēc sistēmas izturētspējas, ņemot vērā piegādes pārtraukumu skaitu un to ilgumu;

iv) pēc atjaunojamo energoresursu apjoma, kuriem nepiemēroja samazinājumu;

v) izolētu tirgu savienojumiem ar diversificētākiem piegāžu avotiem;

vi) enerģētikas infrastruktūras vērtību optimālas izmantošanas;

c) sekmēt ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību, inter alia, pārvades tīklā integrējot no atjaunojamiem energoavotiem ražotu enerģiju, attīstot viedos enerģētikas tīklus un oglekļa dioksīda tīklus.

Šā mērķa sasniegšanu ex post vērtē pēc:

i) atjaunojamās elektroenerģijas apjoma, kas pārvadīts no ražošanas vietām uz lielākajiem patēriņa centriem un uzglabāšanas krātuvēm;

ii) pēc atjaunojamo energoresursu apjoma, kuriem nepiemēroja samazinājumu;

iii) pēc ieviesto viedtīklu projektu skaita, kuri saņēmuši EISI atbalstu, un pēc tā, kādā mērā tie ir varējuši apmierināt pieprasījumu;

iv) tādu CO2 emisiju daudzuma, kas novērstas ar projektiem, kuri saņēmuši atbalstu no EISI;

Rādītāji, kas minēti šajā punktā un kas izmantoti sasniegto mērķu ex post vērtēšanai, nav uzskatāmi par atlases un vai atbilstības kritērijiem, ko piemēro darbībām, kas pretendē uz EISI atbalstu.

Nosacījumi, ar kādiem kopīgu interešu projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantā, savukārt atlases kritēriji kopīgu interešu projektiem ir izklāstīti minētās regulas 4. pantā.

▼M3

4. Telesakaru nozarē EISI atbalsta darbības, ar kurām tiecas sasniegt mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 283/2014.

▼B

5. pants

Budžets

▼M4

1. Finansējums EISI īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 30 192 259 000 faktiskajās cenās. Minēto summu sadala šādi:

a) transporta nozare: EUR 24 050 582 000 , no kuriem EUR 11 305 500 000 pārvieto no Kohēzijas fonda, lai saskaņā ar šo regulu izmantotu vienīgi tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda;

b) telekomunikāciju nozare: EUR 1 066 602 000 ;

c) enerģētikas nozare: EUR 5 075 075 000 .

Minētās summas neietekmē saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 ( 2 ) paredzēto elastības mehānismu.

▼B

2. Finansējums EISI īstenošanai sedz izdevumus, kas saistīti ar:

a) darbībām, kas sekmē kopīgu interešu projektus un programmas atbalsta darbības, kā minēts 7. pantā;

b) programmas atbalsta darbībām, kuras aptver tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas līdz 1 % apmērā no finansējuma radušies Komisijai saistībā ar EISI pārvaldību, tostarp tos izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp EISI un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 680/2007; šajā robežvērtībā ietilpst tās izpildaģentūras izdevumi.

3. Pēc starpposma novērtēšanas, kas minēta 27. panta 1. punktā, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pārvietot apropriācijas starp 1. punktā minētajām transporta, telekomunikāciju un enerģētikas piešķiršanas nozarēm, izņemot EUR 11 305 500 000 , kas pārvietoti no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta nozares projektus dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda.

4. Gada apropriācijas piešķir Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai 2014. līdz 2020. gadam.







II

NODAĻA

Finansējuma veidi un finanšu noteikumi

6. pants

Finansiālās palīdzības veidi

1. EISI īsteno, izmantojot vienu vai vairākus finansiālās palīdzības veidus, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, jo īpaši dotācijas, iepirkumu un finanšu instrumentus.

2. Šīs regulas nolūkos, 17. pantā minētajās darba programmās tiek noteikts finansiālās palīdzības veids, jo īpaši dotācijas, iepirkums un finanšu instrumenti.

3. Daļu no EISI īstenošanas Komisija, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi, var uzticēt Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 62. pantā minētajām struktūrām un jo īpaši izpildaģentūrai, EISI optimālas un efektīvas pārvaldības prasību nolūkā transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs. Daļu EISI īstenošanas Komisija var uzticēt arī struktūrām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

7. pants

Tiesības uz finansiālo palīdzību un nosacījumi tā saņemšanai

▼M3

1. Tikai tās darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 1315/2013, (ES) Nr. 347/2013 un (ES) Nr. 283/2014, kā arī programmas atbalsta darbības ir tiesīgas saņemt atbalstu kā Savienības finansiālo palīdzību, jo īpaši dotāciju, iepirkuma un finanšu instrumentu veidā.

▼B

2. Transporta nozarē tikai tās darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013, un programmas atbalsta darbības ir tiesīgas saņemt atbalstu kā Savienības finansiālo palīdzību iepirkuma un finanšu instrumentu veidā saskaņā ar šo regulu. Savienības finansiālo palīdzību dotāciju veidā saskaņā ar šo regulu ir tiesīgas saņemt tikai:

a) darbības, ar kurām īsteno pamattīklu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu, tostarp jaunu tehnoloģiju un inovāciju ieviešana saskaņā ar minētās Regulas 33. pantu, un projekti un horizontālas prioritātes, kas identificēti šīs regulas I pielikuma I daļā;

b) darbības, ar ko īsteno visaptverošo tīklu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, ja šādas darbības palīdz izveidot savienojumus trūkstošajos posmos, atvieglo pārrobežu satiksmes plūsmas vai novērš problemātiskos posmus un ja šādas darbības palīdz arī attīstīt pamattīklu vai savstarpēji savienot pamattīkla koridorus, vai ja šādas darbības galvenajos kravas dzelzceļa koridoros, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 913/2010 pielikumā, līdz 5 % robežvērtības apmērā no finansējuma, kas saskaņā ar šīs regulas 5. pantu paredzēta transportam, palīdz ieviest ERTMS;

c) pētījumiem kopīgu interešu projektiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā;

d) pētījumi pārrobežu prioritārajiem projektiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 661/2010/ES ( 3 ) III pielikumā;

e) darbības kopīgu interešu projektu atbalstam, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta 1. punkta a), d) un e) apakšpunktā;

f) darbības, ar ko tiek īstenota transporta infrastruktūra pamattīkla mezglos, tostarp pilsētu mezglos, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 41. pantā;

g) darbības telemātikas lietojumprogrammu atbalstam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 31. pantu;

h) darbības kravu pārvadājumu pakalpojumu atbalstam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 32. pantu;

i) darbības dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa samazināšanai, tostarp modernizējot pašreizējo ritošo sastāvu, cita starpā sadarbojoties arī ar dzelzceļa nozari;

j) programmas atbalsta darbības;

k) darbības, ar kurām īsteno drošas un aizsargātas infrastruktūras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 34. pantu;

l) darbības, ar kurām atbalsta jūras transporta maģistrāles, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 21. pantā.

Transporta nozares darbības, kas saistītas ar pārrobežu posmu vai šāda posma daļu, ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību tikai tad, ja ir rakstiska vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm vai starp attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm par pārrobežu posmu pabeigšanu.

3. Enerģētikas jomā visas darbības, ar kurām īsteno tādus kopīgu interešu projektus, kuri attiecas uz prioritāriem koridoriem un šīs regulas I pielikuma II daļā minētajām jomām un kuri atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantā, kā arī programmas atbalsta darbības saskaņā ar šo regulu ir tiesīgas saņemt Savienības finansiālo palīdzību finanšu instrumentu, iepirkuma un dotāciju veidā.

Lai Savienības budžetu Savienības finansiālās palīdzības ietekmes daudzkāršošanai varētu izmantot visefektīvāk, Komisija, kad vien iespējams, ņemot vērā atsaucību tirgū un ievērojot saskaņā ar 14. panta 2. punktā un 21. panta 4. punktā noteiktās finanšu instrumentu izmantošanas robežvērtības, finansiālu palīdzību prioritārā kārtā sniedz finanšu instrumentu veidā.

▼M3

4. Telesakaru nozarē Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar šo regulu saņemt ir tiesīgas visas darbības, ar kurām īsteno kopīgu interešu projektus, un programmas atbalsta darbības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 283/2014 un kas atbilst saskaņā ar minēto regulu noteiktajiem šādiem atbilstības kritērijiem un/vai nosacījumiem:

a) vispārējos pakalpojumus, pamatpakalpojumu platformas un programmas atbalsta darbības finansē, izmantojot dotācijas un/vai iepirkumu;

b) darbības platjoslas tīklu jomā finansē, izmantojot finanšu instrumentus;

c) darbības, kas vērstas uz tādu vietējas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, finansē, izmantojot dotācijas vai citus finansiālā atbalsta veidus, kas nav finanšu instrumenti.

▼B

5. Darbības, kurām piemīt nozaru savstarpējā sinerģija un ar kurām sekmē kopīgu interešu projektus, kas ir tiesīgi saņemt palīdzību saskaņā ar vismaz divām 2. panta 1. punktā minētajām regulām, saskaņā ar šo regulu ir tiesīgas saņemt finansiālu palīdzību attiecībā uz 17. panta 7. punktā minēto daudznozaru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus tikai tad, ja šādas darbības komponentus un izmaksas var skaidri nošķirt pa nozarēm šī panta 2., 3. un 4. punkta nozīmē.







III

NODAĻA

Dotācijas

8. pants

Dotāciju veidi un atbilstīgās izmaksas

1. Dotācijas saskaņā ar šo regulu var būt kādā no veidiem, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

Darba programmās, kas minētas šīs regulas 17. pantā, nosaka dotāciju veidu, ko var izmantot, lai finansētu attiecīgās darbības.

2. Neskarot Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar projektiem, kuri iekļauti pirmajā daudzgadu un gada darba programmā, var būt atbilstīgi no 2014. gada 1. janvāra.

3. Atbilstīgi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot gadījumus, kad kopīgu interešu projekts skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju un kad darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus.

4. Iekārtu un infrastruktūras izmaksas, ko saņēmējs uzskata par kapitālizdevumiem, var būt atbilstīgas līdz pilnam apjomam.

5. Atbilstīgas var būt izmaksas saistībā ar vides pētījumiem par vides aizsardzību un par atbilstību attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

6. Izdevumi, kas saistīti ar zemes iegādi, nav atbilstīgas izmaksas, izņemot līdzekļus, kas pāvietoti no Kohēzijas fonda transporta nozarē saskaņā ar regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu.

7. Atbilstīgajās izmaksās tiek iekļauts pievienotās vērtības nodoklis ("PVN") saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 126. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Attiecībā uz EUR 11 305 500 000 , kas pārvietoti no Kohēzijas fonda un ko paredzēts tērēt dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, atbilstības noteikumi saistībā ar PVN ir tie, kas piemērojami Kohēzijas fondam, kurš minēts regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu.

8. Noteikumus par saņēmējam radušos izmaksu atbilstību mutatis mutandis piemēro izmaksām, kas radušās īstenošanas struktūrām.

9. pants

Līdzdalības nosacījumi

1. Priekšlikumus iesniedz viena vai vairākas dalībvalstis vai – ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu – starptautiskas organizācijas, kopuzņēmumi vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs.

▼M3

1.a Ja to pamato vajadzība izvairīties no nevajadzīga administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz nelielas vērtības dotācijām Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 185. panta nozīmē, šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis var piekrist saskaņā ar šīs regulas 17. pantu pieņemtajām darba programmām saistītiem noteiktas kategorijas priekšlikumiem, nenorādot konkrētus pieteikuma iesniedzējus. Šāda piekrišana novērš vajadzību dalībvalstīm apstiprināt katru individuālu pieteikumu.

▼B

2. Pieteikumus var iesniegt vienības, kas nav juridiskas personas saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka to pārstāvjiem ir tiesības uzņemties juridiskas saistības to vārdā un pārstāvji piedāvā tādas pašas Savienības finansiālo interešu aizstāvības garantijas kā juridiskas personas.

3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi.

4. Ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu konkrētā kopīgo interešu projekta mērķus, un ja to piedalīšanās ir pietiekami pamatota, trešās valstis un vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, var piedalīties darbībās, kas sekmē kopīgu interešu projektus.

Tie nevar saņemt finansiālu palīdzību saskaņā ar šo regulu, izņemot gadījumus, kad tas absolūti nepieciešams, lai sasniegtu konkrētā kopīgo interešu projekta mērķus.

5. Daudzgadu un gada darba programmās, kas minētas 17. pantā, var iekļaut papildu specifiskus noteikumus par priekšlikumu iesniegšanu.

10. pants

Finansējuma likmes

1. Izņemot gadījumus, kas minēti Regulā (ES) Nr. 966/2012, priekšlikumu atlase notiek, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar šīs regulas 17. pantā minētajām darba programmām.

2. Transporta nozarē Savienības finansiālā palīdzība nepārsniedz:

a) dotācijas pētījumiem – 50 % no atbilstīgajām izmaksām;

b) dotācijas darbiem –

i) attiecībā uz darbiem dzelzceļa tīklos un autoceļu tīklos tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā dzelzceļa tīkls nav izveidots, vai tajās dalībvalstīs vai to daļās, kurās ir izolēts tīkls bez tālsatiksmes dzelzceļa kravu pārvadājumu transporta, – 20 % no atbilstīgajām izmaksām; finansējuma likmi var palielināt līdz ne vairāk kā 30 % attiecībā uz darbībām, kas paredzētas problemātisko posmu novēršanai, un līdz 40 % darbībām, kas attiecas uz pārrobežu posmiem un dzelzceļu sadarbspējas veicināšanas darbībām;

ii) attiecībā uz iekšējiem ūdensceļiem — 20 % no atbilstīgajām izmaksām; finansējuma likmi var palielināt līdz ne vairāk kā 40 % darbībām, kas paredzētas šauro vietu novēršanai, un līdz ne vairāk kā 40 % darbībām, kas attiecas uz pārrobežu posmiem;

iii) attiecībā uz iekšzemes transportu, multimodālo loģistikas platformu savienojumiem un attīstībai, tostarp savienojumiem ar iekšzemes un jūras ostām un lidostām, kā arī ostu attīstībai – 20 % no atbilstīgajām izmaksām;

iv) darbībām dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa samazināšanai, tostarp modernizējot pašreizējo ritošo sastāvu – 20 % no atbilstīgajām izmaksām, ievērojot maksimālo kombinēto summu 1 % apmērā no 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem budžeta līdzekļiem;

v) transporta infrastruktūras labākai pieejamībai personām ar invaliditāti – 30 % no atbilstīgajām izmaksām par pielāgošanas darbiem, kuras nekādā gadījumā nepārsniedz 10 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām par darbiem.

vi) attiecībā uz darbībām, ar kurām atbalsta jaunas tehnoloģijas un inovāciju visiem transporta veidiem – 20 % no atbilstīgajām izmaksām;

vii) attiecībā uz darbībām, ar kurām atbalsta autoceļu pārrobežu posmus – 10 % no atbilstīgajām izmaksām;

c) dotācijas, kas paredzētas telemātikas lietojumprogrammu sistēmām un pakalpojumiem –

i) attiecībā uz ERTMS, SESAR sistēmu, RIS un VTMIS sauszemes komponentiem – 50 % no atbilstīgajām izmaksām;

ii) attiecībā uz autoceļiem paredzētu ITS sauszemes komponentiem – 20 % no atbilstīgajām izmaksām;

iii) attiecībā uz transportlīdzeklī esošiem ERTMS komponentiem – 50 % no atbilstīgajām izmaksām;

iv) attiecībā uz autoceļu nozarei paredzētiem transportlīdzeklī esošiem SESAR sistēmas, RIS, VTMIS un ITS komponentiem – 20 % no atbilstīgajām izmaksām, ievērojot maksimālo kombinēto summu 5 % apmērā no 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem budžeta līdzekļiem;

v) attiecībā uz darbībām, kas paredzētas jūras maģistrāļu attīstības atbalstam – 30 % no atbilstīgajām izmaksām.

Komisija rada apstākļus, kas ir labvēlīgi tādu projektu izstrādei, kuri aptver jūras maģistrāļu attīstību kopā ar trešām valstīm.

vi) attiecībā uz telemātikas lietojumprogrammu sistēmām, kas nav minētas i) līdz iv) apakšpunktā, attiecībā uz kravas transporta pakalpojumiem un drošām stāvvietām autoceļu pamattīklā – 20 % no atbilstīgajām izmaksām.

3. Enerģētikas nozarē Savienības finansiālā palīdzība nepārsniedz 50 % no pētījumu un/vai darbu atbilstīgajām izmaksām. Finansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 75 % attiecībā uz darbībām, kuras balstītas uz Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. panta 2. punktā minētajiem pierādījumiem, nodrošina lielu energoapgādes drošību reģionālā vai Savienības mērogā, stiprina Savienības solidaritāti vai ietver ļoti inovatīvus risinājumus.

4. Telekomunikāciju nozarē Savienības finansiālā palīdzība nepārsniedz:

a) attiecībā uz darbībām vispārējo pakalpojumu jomā – 75 % no atbilstīgajām izmaksām;

b) attiecībā uz horizontālām darbībām, tostarp infrastruktūras kartēšanai, mērķsadarbībai un tehniskajai palīdzībai – 75 % no atbilstīgajām izmaksām.

Pamatpakalpojumu platformas parasti finansē, izmantojot iepirkumu. Izņēmuma gadījumos tās var finansēt ar dotāciju, kas sedz līdz 100 % no atbilstīgajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu.

▼M3

Darbības, kas vērstas uz tādas vietējas bezvadu savienojamības nodrošināšanu, kas ir bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, vietējās kopienās, finansē ar Savienības finansiālo atbalstu, kas sedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu.

▼B

5. Finansējuma likmi var palielināt par ne vairāk kā 10 procentu punktiem attiecībā pret 2., 3. un 4. punktā minētajām procentuālajām vērtībām attiecībā uz darbībām, kurām raksturīgas sinerģijas starp vismaz divām nozarēm, uz ko attiecas EISI. Šo palielinājumu nepiemēro 11. pantā minētajām finansējuma likmēm.

6. Finansiālās palīdzības apjomu, kas piešķirams izraudzītajām darbībām, nosaka, pamatojoties uz katra projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, Savienības budžeta līdzekļu pieejamību un nepieciešamību maksimāli palielināt Savienības finansējuma sviras efektu.

11. pants

Īpaši uzaicinājumi attiecībā uz līdzekļiem, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda transporta nozarē

1. Attiecībā uz EUR 11 305 500 000 , kas pārvietoti no Kohēzijas fonda un ko paredzēts tērēt tikai tajās dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, izsludina īpašus uzaicinājumus attiecībā uz projektiem, ar kuriem īsteno pamattīklu vai I pielikuma I daļā noteiktos projektus un horizontālās prioritātes tikai un vienīgi dalībvalstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda.

2. Šiem īpašajiem uzaicinājumiem piemēro transporta nozarei piemērojamos noteikumus saskaņā ar šo regulu. Līdz 2016. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. No 2017. gada 1. janvāra līdzekļus, kas pārvietoti EISI un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu.

3. Lai atbalstītu tās dalībvalstis, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda un kurām var rasties grūtības, izstrādājot pietiekamas gatavības un/vai kvalitatīvus projektus, kam ir pietiekama Eiropas pievienotā vērtība, īpašu uzmanību pievērš tām programmas atbalsta darbībām, kuru mērķis ir stiprināt valsts pārvaldes iestāžu un valsts dienestu institucionālo spēju un efektivitāti saistībā ar I pielikuma I daļā minēto projektu izstrādi un īstenošanu. Lai nodrošinātu pēc iespējas labāku pārnestā finansējuma apguvi visās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, Komisija var organizēt papildu uzaicinājumus uz konkursu.

4. No Kohēzijas fonda pārvietotos EUR 11 305 500 000 var izmantot tikai no 2017. gada 1. janvāra, lai budžeta līdzekļus piešķirtu finanšu instrumentiem saskaņā ar šo regulu. No minētā datuma, no Kohēzijas fonda pārvietotos EUR 11 305 500 000 var izmantot, lai budžeta līdzekļus piešķirtu projektiem, attiecībā uz kuriem pilnvarotās vienības jau ir noslēgušas līgumsaistības.

5. Neatkarīgi no 10. panta un attiecībā uz EUR 11 305 500 000 , kas pārvietoti no Kohēzijas fonda un ko paredzēts tērēt tikai tajās dalībvalstīs, kas tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, maksimālās finansēšanas likmes ir tās, ko piemēro Kohēzijas fondam un kas minētas regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, saistībā ar:

a) darbībām attiecībā uz dotācijām pētījumiem;

b) darbībām attiecībā uz dotācijām darbiem –

i) attiecībā uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem;

ii) attiecībā uz darbībām pārrobežu autoceļu posmu atbalstam un – to dalībvalstu gadījumā, kurās nav dzelzceļa tīkla, – TEN-T autoceļu tīkla atbalstam;

iii) attiecībā uz darbībām iekšzemes transportam, multimodālo loģistikas platformu savienojumiem un attīstību, tostarp savienojumiem ar iekšzemes un jūras ostām un lidostām, tostarp attiecībā uz automātiskām riteņu platuma maiņas iekārtām, un ostu attīstību, tostarp attiecībā uz ledlaušanas spējām, kā arī starpsavienojuma punktiem, īpašu uzmanību pievēršot dzelzceļa savienojumiem, izņemot dalībvalstis, kurās nav dzelzceļa;

c) darbībām attiecībā uz dotācijām telemātikas lietojumprogrammu sistēmām un pakalpojumiem –

i) ERTMS, RIS un VTMIS, SESAR sistēma un ITS autoceļu nozarē;

ii) citām telemātikas lietojumprogrammu sistēmām;

iii) darbībām, lai atbalstītu jūras maģistrāļu attīstību;

d) darbībām attiecībā uz dotācijām darbībām jauno tehnoloģiju un inovācijas atbalstam visos transporta veidos.

12. pants

Dotācijas atcelšana, samazināšana, apturēšana un izbeigšana

1. Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, Komisija atceļ finansiālo palīdzību, kas piešķirta pētījumiem, kuri nav sākti vienā gadā pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās sākšanas dienas, vai divos gados pēc minētās dienas – attiecībā uz visām citām darbībām, kuras ir tiesīgas saņemt finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu.

2. Komisija var apturēt, samazināt, atgūt vai izbeigt finansiālo palīdzību saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 vai pēc projekta virzības novērtēšanas, jo īpaši, ja minētās darbības īstenošana ir ievērojami aizkavējusies.

3. Komisija var pieprasīt pilnībā vai daļēji atmaksāt piešķirto finansiālo palīdzību, ja divos gados pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās pabeigšanas dienas vēl nav pabeigta tās darbības īstenošana, par kuru saņemta finansiālā palīdzība.

4. Pirms Komisija pieņem kādu no šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētajiem lēmumiem, tā ciešā sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām, kas minētas 6. panta 3. punktā, vispusīgi izvērtē gadījumu un apspriežas ar attiecīgajiem saņēmējiem, lai tie pieņemamā termiņā varētu iesniegt savus apsvērumus. Pēc starpposma novērtējuma Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem lēmumiem, kas pieņemti saistībā ar 17. pantā minēto darba programmu ikgadējo pieņemšanu.







IV

NODAĻA

Iepirkums

13. pants

Iepirkums

1. Publiskā iepirkuma procedūrās, ko veic Komisija vai kāda no 6. panta 3. punktā minētajām struktūrām vai nu savā vārdā, vai kopā ar dalībvalstīm var:

a) paredzēt specifiskus nosacījumus, piemēram, vietu, kur jāveic iepirktās darbības, ja šādus nosacījumus pienācīgi pamato darbību mērķi un ar noteikumu, ka šādi nosacījumi nepārkāpj Savienības un valsts publiskā iepirkuma principus;

b) atļaut piešķirt vairākus līgumus vienā procedūrā ("iepirkums no vairākiem piegādātājiem").

2. Pienācīgi pamatotos gadījumos, kad tas nepieciešams darbību īstenošanai, 1. punktu var piemērot arī iepirkuma procedūrām, ko veic dotāciju saņēmēji.







V

NODAĻA

Finanšu instrumenti

14. pants

Finanšu instrumentu veidi

▼M3

1. Finanšu instrumentus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VIII sadaļu, var izmantot, lai atvieglinātu piekļuvi finansējumam tām struktūrām, kuras īsteno darbības, kas palīdz īstenot Regulās (ES) Nr. 1315/2013, (ES) Nr. 347/2013 un (ES) Nr. 283/2014 definētos kopīgu interešu projektus un sasniegt to mērķus. Finanšu instrumenti balstās uz ex ante novērtējumiem par tirgus nepilnībām vai suboptimālu ieguldīšanas situāciju un ieguldījumu vajadzībām. Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras attiecībā uz katru finanšu instrumentu ir izklāstīti šīs regulas I pielikuma III daļā.

▼M2

2. Savienības budžeta kopējais ieguldījums finanšu instrumentos nepārsniedz 8,4 % no kopējā EISI finansējuma, kā minēts 5. panta 1. punktā.

▼B

3. Attiecīgā gadījumā un pēc iepriekšēja novērtējuma visus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 680/2007 izveidotos finanšu instrumentus un saskaņā ar Lēmumu Nr. 1639/2006/EK ieviestās riska dalīšanas instrumenta projektu obligācijas var apvienot kopā ar finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu.

Par projektu obligāciju apvienošanu izstrādā starpposma ziņojumu, ko iesniedz 2013. gada otrajā pusgadā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 680/2007 un Lēmumā Nr. 1639/2006/EK. Projektu obligāciju iniciatīva 2014. un 2015. gadā sāk pakāpeniski darboties EUR 230 000 000 robežvērtības apmērā. Iniciatīvas pilnīga īstenošana ir atkarīga no objektīva pilnīga novērtējuma, kas jāveic 2015. gadā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 680/2007 un Lēmumā Nr. 1639/2006/EK. Pamatojoties uz minēto novērtējumu un ņemot vērā visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, īpaši tad, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā ir kļuvuši pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.

4. Var tikt izmantoti šādi finanšu instrumenti:

a) kapitāla instrumenti, piemēram, ieguldījumu fondi, kas orientējas uz riska kapitāla nodrošināšanu darbībām, kas sekmē kopīgu interešu projektus;

b) aizdevumi un/vai garantijas, ko realizē ar riska dalīšanas instrumentiem, tostarp projektu obligāciju kredītkvalitātes uzlabošanas mehānismu, atbalstot atsevišķus projektus vai projektu portfeļus, kurus emitē finanšu iestāde no saviem līdzekļiem, bet kam Savienība paredz piešķīrumu uzkrājumiem un/vai kapitāla sadalei.

▼M4

5. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. panta 6. punkta otrās un trešās daļas, ieņēmumi un atmaksājumi no finanšu instrumentiem, kuri izveidoti saskaņā ar šo regulu, un no finanšu instrumentiem, kuri izveidoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 680/2007, kuri apvienoti ar finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar šo regulu saskaņā ar šā panta 3. punktu, ir uzskatāmi par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem Regulas (ES, Euratom) 21. panta 4. punkta nozīmē attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 ( 4 ), nepārsniedzot maksimālo summu EUR 125 000 000 .

6. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. panta 6. punkta otrās un trešās daļas, ieņēmumi un atmaksājumi no 2020. gada Eiropas Fonda enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (“fonds Marguerite”), kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 680/2007, ir uzskatāmi par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem Regulas (ES, Euratom) 21. panta 4. punkta nozīmē attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, kas izveidots ar Regulu (ES) 2015/1017, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 25 000 000 .

▼B

15. pants

Nosacījumi finansiālas palīdzības piešķiršanai, izmantojot finanšu instrumentus

1. Pasākumus, ko atbalsta, izmantojot finanšu instrumentus, izraugās, pamatojoties uz to gatavības pakāpi un ievērojot nozaru diversifikācijas principu atbilstīgi 3. un 4. pantam, kā arī ģeogrāfisku līdzsvaru starp dalībvalstīm. Tie atbilst šādiem kritērijiem:

a) tiem ir Eiropas pievienotā vērtība;

b) tie atbilst stratēģijas "Eiropa 2020" mērķiem;

c) tiem ir sviras efekts attiecībā uz Savienības atbalstu, t. i., to mērķis ir mobilizēt vispārēju ieguldījumu, kas saskaņā ar iepriekš noteiktiem rādītājiem pārsniedz Savienības ieguldījuma apjomu.

2. Savienība, ikviena dalībvalsts un citi ieguldītāji var sniegt finansiālu palīdzību papildus piešķīrumiem, kas saņemti no finanšu instrumentiem, ar noteikumu, ka Komisija piekrīt jebkādām izmaiņām darbību atbilstības kritērijos un/vai instrumenta ieguldījumu stratēģijā, kura var būt nepieciešama papildu piešķīruma dēļ.

3. Finanšu instrumentu mērķis ir padarīt Savienības izdevumu daudzkāršošanu efektīvāku, piesaistot papildu resursus no privātiem ieguldītājiem. Finanšu instrumenti var nest saprātīgu peļņu, lai sasniegtu citu partneru vai ieguldītāju mērķus, vienlaikus tiecoties saglabāt Savienības budžeta nodrošināto aktīvu vērtību.

4. Šajā regulā paredzētos finanšu instrumentus var kombinēt ar dotācijām, kas finansētas no Savienības budžeta.

5. Komisija 17. pantā minētajās darba programmās var izklāstīt papildu nosacījumus atbilstīgi konkrētām transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozaru vajadzībām.

16. pants

Darbības trešās valstīs

Darbības trešās valstīs var atbalstīt ar finanšu instrumentu līdzekļiem, ja minētās darbības ir nepieciešamas kopīgu interešu projektu īstenošanai.







VI

NODAĻA

Plānošana, īstenošana un kontrole

17. pants

Daudzgadu un/vai gada darba programmas

1. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem daudzgadu un gada darba programmas katrai transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarei atsevišķi. Komisija var pieņemt arī daudzgadu un gada darba programmas, kas aptver vairāk nekā vienu nozari. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.

2. Komisija daudzgadu darba programmas pārskata vismaz termiņa vidusposmā. Ja vajadzīgs, tā ar īstenošanas aktu pārstrādā daudzgadu darba programmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.

3. Komisija pieņem daudzgadu darba programmas transporta nozarē saistībā ar kopīgu interešu projektiem, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā.

Finansējuma apjoms ir 80 % līdz 85 % no 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem budžeta līdzekļiem.

Projekti, kas sīki izklāstīti I pielikuma I daļā, nav saistoši dalībvalstīm, kad tās pieņem plānošanas lēmumus. Lēmums par minēto projektu īstenošanu ir dalībvalstu kompetencē un ir atkarīgs no publiskā finansējuma spējām un no projektu sociālekonomiskās dzīvotspējas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. pantu.

4. Komisija pieņem gada darba programmas transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm saistībā ar kopīgu interešu projektiem, kas nav iekļauti daudzgadu darba programmās.

▼M3

5. Komisija, pieņemot daudzgadu un nozares gada darba programmas, nosaka atlases un piešķiršanas kritērijus atbilstīgi mērķiem un prioritātēm, kas noteikti šīs regulas 3. un 4. pantā un Regulās (ES) Nr. 1315/2013, (ES) Nr. 347/2013 un (ES) Nr. 283/2014. Komisija, nosakot piešķiršanas kritērijus, ņem vērā vispārējās ievirzes, kas izklāstītas šīs regulas I pielikuma V daļā.

▼B

6. Enerģētikas nozarē pirmajās divās gada darba programmās galveno uzmanību velta kopīgu interešu projektiem un saistītām darbībām, kuru mērķis ir izbeigt energoizolāciju, novērst energonepietiekamību un pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi.

7. Darba programmas saskaņo tādējādi, lai izmantotu sinerģiju starp transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozarēm, jo īpaši tādās jomās kā viedi enerģētikas tīkli, elektrotransports, inteliģentas un ilgtspējīgas transporta sistēmas, kopīgas piekļuves tiesības vai infrastruktūru savienošana. Komisija pieņem vismaz vienu daudznozaru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus darbībām, kuras saskaņā ar 7. panta 5. punktu ir tiesīgas saņemt atbalstu, ar katrai nozarei piešķirta finansējuma apjomu, ko nosaka atbilstīgi tam, kāda salīdzinoši ir katras nozares dalība to darbību atbilstīgajās izmaksās, kuras izvēlētas finansējuma piešķiršanai saskaņā ar EISI.

18. pants

Savienības finansiālās palīdzības piešķiršana

1. Atbilstoši katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kura pamatā ir 17. pantā minētā daudzgadu vai gada darba programma, Komisija saskaņā ar 25. pantā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu par finansiālās palīdzības apjomu, ko piešķir izvēlētajiem projektiem vai projektu daļām. Komisija precizē to īstenošanas nosacījumus un metodes.

2. Komisija paziņo saņēmējiem un attiecīgajām dalībvalstīm par jebkādu piešķiramo finansiālo palīdzību.

19. pants

Gada maksājumi

Komisija budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Tādā gadījumā tā katru gadu uzņemas saistības par gada maksājumiem, ņemot vērā to darbību īstenošanas gaitu, kuras saņem finansiālo palīdzību, kā arī to paredzamās vajadzības un pieejamo budžetu.

Komisija dotāciju saņēmējiem, attiecīgajām dalībvalstīm un, ja tas attiecināms uz finanšu instrumentiem, attiecīgajām finanšu iestādēm paziņo atsevišķo gada maksājumu indikatīvo grafiku.

20. pants

Gada apropriāciju pārnešana

Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, pārnes saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 966/2012.

21. pants

Deleģētie akti

1. Ja attiecīgā(s) dalībvalsts(-is), kā paredzēts LESD 172. panta otrajā daļā, to apstiprina, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 26. pantu attiecībā uz grozījumiem šīs regulas I pielikuma I daļā, lai ņemtu vērā izmaiņas finansējuma prioritātēs attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem un izmaiņas saistībā ar kopīgu interešu projektiem, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1315/2013. Grozot šīs regulas I pielikuma I daļu, Komisija nodrošina:

a) lai kopīgu interešu projekti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 visticamāk tiktu pilnībā vai daļēji īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam;

b) lai grozījumos tiktu ievēroti atbilstības kritēriji, kas izklāstīti šīs regulas 7. pantā;

c) lai attiecībā uz šīs regulas I pielikuma I daļu visos posmos būtu iekļauti infrastruktūras projekti, kuri, lai tos varētu īstenot, saskaņā ar šīs regulas 17. panta 3. punktu būs jāiekļauj daudzgadu darba programmā, nemainot pamattīkla koridoru pielāgošanu.

2. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šīs regulas I pielikuma III daļā izklāstītos galvenos noteikumus, nosacījumus un procedūras, ar ko reglamentē Savienības ieguldījumu katrā finanšu instrumentā, kurš izveidots atbilstīgi šīs regulas I pielikuma III daļā paredzētajai parāda sistēmai vai pašu kapitāla sistēmai, grozītu saskaņā ar starpposma ziņojuma rezultātiem un pilnīgi neatkarīgu novērtējumu par izmēģinājuma posmu stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvā, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 1639/2006/EK un Regulu (EK) Nr. 680/2007, un lai ņemtu vērā mainīgos tirgus apstākļus nolūkā uzlabot finanšu instrumentu izstrādi un īstenošanu saskaņā ar šo regulu.

Grozot šīs regulas I pielikuma III daļu pirmajā daļā izklāstītajos gadījumos, Komisija vienmēr nodrošina:

a) lai grozījumi tiktu veikti saskaņā ar prasībām, kas izklāstītas Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, tostarp saskaņā ar ex ante novērtējumu, kurš minēts tās 140. panta 2. punkta f) apakšpunktā, un

b) lai grozījumi ietvertu tikai:

i) šīs regulas I pielikuma III daļas I.1. punkta a) un b) apakšpunktā minētā subordinētā parāda finansējuma robežvērtības grozījumu nolūkā panākt nozaru diversifikāciju un ģeogrāfisku līdzsvaru starp dalībvalstīm saskaņā ar 15. pantu;

ii) šīs regulas I pielikuma III daļas I.1. punkta a) apakšpunktā minētā augstākās prioritātes parāda finansējuma robežvērtības grozījumu nolūkā panākt nozaru diversifikāciju un ģeogrāfisku līdzsvaru starp dalībvalstīm saskaņā ar 15. pantu;

iii) kombināciju ar citiem finansējuma avotiem, kas minēti I pielikuma III daļas I.3. un II.3. punktā;

iv) šis regulas I pielikuma III daļas I.4. un II.4. punktā minēto pilnvaroto vienību atlasi; un

v) cenu noteikšanu un riska un ieņēmumu dalīšanu, kas minēta I pielikuma III daļas I.6. un II.6. punktā.

3. Attiecībā uz transporta nozari un saskaņā ar 3. pantā izklāstītajiem vispārējiem mērķiem un nozarei specifiskiem mērķiem, kas minēti 4. panta 2. punktā, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko sīki norāda tās finansējuma prioritātes EISI darbības laikā, kuras jāatspoguļo 17. pantā minētajās darba programmās attiecībā uz darbībām, kas saskaņā ar 7. panta 2. punktu ir tiesīgas saņemt atbalstu. Komisija deleģēto aktu pieņem līdz 2014. gada 22. decembrim.

▼M2

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai par līdz 10 % palielinātu 14. panta 2. punktā noteikto robežlielumu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

i) 2015. gadā veiktais novērtējums par projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu ir pozitīvs; un

ii) projekta līgumsaistību ziņā finanšu instrumentu ieviešana pārsniedz 6,5 %.

▼B

5. Ja attiecībā uz piešķīrumu specifiskam transporta nozares mērķim ir jānovirzās par vairāk nekā pieciem procentiem, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu indikatīvos procentu rādītājus, kas izklāstīti I pielikuma IV daļā.

6. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 26. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikuma V daļā uzskaitītās vispārējās ievirzes, kas jāņem vērā, kad tiek noteikti finansējuma piešķiršanas kritēriji, lai atspoguļotu šīs regulas darbības starpposma novērtējumu vai tās īstenošanā izdarītos secinājumus. Tas jādara tādā veidā, kas atbilst attiecīgajām nozares pamatnostādnēm.

22. pants

Saņēmēju un dalībvalstu atbildība

Savā attiecīgajā atbildības jomā un neskarot pienākumus, kas saņēmējiem jāpilda saskaņā ar nosacījumiem, kas reglamentē dotācijas, saņēmēji un dalībvalstis dara visu, lai īstenotu kopīgu interešu projektus, kuri saņem saskaņā ar šo regulu piešķirtu Savienības finansiālo palīdzību.

Dalībvalstis veic darbību tehnisko pārraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to, ka izdevumi, kuri radušies saistībā ar projektiem vai to daļām, ir atmaksāti un ka atmaksāšana ir notikusi saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem. Dalībvalstis var lūgt Komisiju piedalīties pārbaudēs uz vietas un inspekcijās.

Attiecīgā gadījumā izmantojot interaktīvu ģeogrāfiskās un tehniskās informācijas sistēmu, dalībvalstis ik gadu informē Komisiju par rezultātiem, kas sasniegti kopīgu interešu projektu īstenošanā un par šajā nolūkā veiktajiem ieguldījumiem, tostarp par to, cik daudz atbalsta izlietots, lai sasniegtu mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām. Pamatojoties uz to, Komisija publisko un vismaz reizi gadā atjaunina informāciju par konkrētiem projektiem, ko finansē ar EISI.

▼M3

Šā panta otrajā daļā minētā izdevumu apliecināšana nav obligāta dotācijām vai citiem finansiālās palīdzības veidiem, ko piešķir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 283/2014 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Šā panta trešajā daļā minēto prasību ik gadu informēt Komisiju nepiemēro dotācijām vai citiem finansiālās palīdzības veidiem, ko piešķir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 283/2014 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

▼B

23. pants

Atbilstība Savienības politikas nostādnēm un Savienības tiesību aktiem

Saskaņā ar šo regulu finansē tikai tās darbības, kas ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un atbilst attiecīgajām Savienības politikas nostādnēm.

24. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvas un finansiālas sankcijas.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt revīzijas gan dokumentos, gan pārbaudēs uz vietas, attiecībā uz darbībām, ko veikuši visi dotāciju saņēmēji, īstenošanas struktūras, darbuzņēmēji un apakšuzņēmēji, kas saskaņā ar šo regulu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 ( 5 ), un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ( 6 ), lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, ko finansē saskaņā ar šo regulu.

4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kā arī līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ir noteikumi, kuros Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami tiek piešķirtas pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu atbilstīgi savām attiecīgajām kompetences jomām.







II

SADAĻA

VISPĀRĒJI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

25. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz EISI koordinēšanas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3. Komiteja nodrošina horizontālu pārskatu pār 17. pantā minētajām darba programmām, lai nodrošinātu to konsekvenci un to, ka tiek apzinātas, izmantotas un novērtētas sinerģijas starp transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēm. Tā cenšas jo īpaši saskaņot minētās darba programmas, lai pieļautu daudznozaru uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

26. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 21. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

27. pants

Novērtēšana

1. Vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgajiem saņēmējiem sagatavo novērtējuma ziņojumu, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, par to, kā sasniegti visu pasākumu mērķi (rezultātu un ietekmes līmenī), cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir EISI Eiropas pievienotā vērtība, lai lemtu par pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu. Novērtējumā aplūko arī vienkāršošanas iespējas, pasākumu iekšējo un ārējo konsekvenci, to, vai visi mērķi vēl aizvien ir būtiski un kāds ir pasākumu devums attiecībā uz Savienības prioritātēm – gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi –, tostarp kāda ir minēto pasākumu ietekme uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Novērtējuma ziņojumā ietver izvērtējumu par apjomradītiem ietaupījumiem, ko Komisija finanšu, tehniskajā un cilvēkresursu līmenī nodrošinājusi, pārvaldot EISI, un attiecīgā gadījumā izvērtējumu par to projektu kopējo skaitu, kuri īstenoti, izmantojot sinerģiju starp nozarēm. Minētajā izvērtējumā izskata arī to, kā finanšu instrumentus varētu padarīt efektīvākus. Novērtējuma ziņojumā ņem vērā novērtējuma rezultātus attiecībā uz iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi.

2. EISI ņem vērā stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas neatkarīgo visaptverošo novērtējumu, ko paredz veikt 2015. gadā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija un dalībvalstis izvērtē stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un efektivitāti ieguldījumu palielināšanā prioritāriem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā.

3. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saņēmējiem veic ex post novērtējumu. Ex post novērtējumā aplūko EISI efektivitāti un lietderību, tā ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, to, kā tas sekmē Savienības prioritāšu – gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes – sasniegšanu un to, cik liels un rezultatīvs bijis atbalsts mērķu sasniegšanai klimata pārmaiņu jomā.

4. Novērtējumos ņem vērā gūtās sekmes, ko vērtē pēc izpildes rādītājiem, kas minēti 3. un 4. pantā.

5. Minēto novērtējumu secinājumus Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

6. Komisija un dalībvalstis ar pārējo iespējamo saņēmēju palīdzību var novērtēt projektu īstenošanas metodes, kā arī projektu īstenošanas ietekmi, lai izvērtētu, vai ir sasniegti mērķi, tostarp mērķi saistībā ar vides aizsardzību.

7. Komisija var pieprasīt, lai dalībvalsts, uz kuru attiecas kopīgu interešu projekts, iesniegtu konkrētu izvērtējumu par darbībām un saistītajiem projektiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, vai attiecīgā gadījumā Komisijai sniegtu informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu izvērtēšanai.

28. pants

Informācija, saziņa un publiskošana

1. Saņēmēji un vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu piešķirtais atbalsts tiek pienācīgi publiskots un ka tā piešķiršana notiek pārredzamā veidā, lai sabiedrību informētu par Savienības lomu attiecīgo projektu īstenošanā.

2. Komisija īsteno informācijas un saziņas pasākumus saistībā ar EISI projektiem un rezultātiem. Līdzekļus, kas saskaņā ar 5. panta 2. punktu piešķirti saziņas pasākumiem, izmanto arī saistībā ar korporatīviem saziņas pasākumiem, kurus īsteno, lai informētu par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar 3. pantā minētajiem vispārējiem mērķiem.

29. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 913/2010

Regulu (ES) Nr. 913/2010 groza šādi:

Regulas (ES) Nr. 913/2010 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā. Tādējādi pārskatītajiem dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoriem turpina piemērot Regulas (ES) Nr. 913/2010 noteikumus.

30. pants

Pārejas noteikumi

Šī regula neliedz turpināt vai grozīt – tostarp pilnīgi vai daļēji atcelt – attiecīgos projektus līdz to pabeigšanai vai finansiālo palīdzību, ko Komisija piešķīrusi, ievērojot Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 vai jebkurus citus tiesību aktus, kas 2013. gada 31. decembrī piemērojami minētajai palīdzībai un kurus turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.

31. pants

Atcelšana

Neskarot šīs regulas 30. pantu, Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

32. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

I DAĻA

SARAKSTS AR IEPRIEKŠ DEFINĒTIEM PROJEKTIEM PAMATTĪKLĀ TRANSPORTA NOZARĒ

1) Horizontālās prioritātes







Inovatīva pārvaldība & pakalpojumi Eiropas vienotā gaisa telpa – SESAR sistēma Inovatīva pārvaldība & pakalpojumi Telemātikas lietojumprogrammu sistēmas autoceļiem, dzelzceļam, iekšējiem ūdensceļiem un kuģiem (ITS, ERTMS, RIS un VTMIS) Inovatīva pārvaldība & pakalpojumi Pamattīkla ostas, jūras maģistrāles (MoS) un lidostas, droša un aizsargāta infrastruktūra Jaunās tehnoloģijas un inovācija Jaunās tehnoloģijas un inovācija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 33. panta a) līdz d) punktu

2) Pamattīkla koridori

Baltijas jūra – Adrijas jūra

PIELĀGOŠANA:

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz – Villach – Udine – Trieste

Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Gdynia - Katowice Dzelzceļš Darbi Gdynia, Gdańsk Ostas Ostu starpsavienojumi, (tālāka) multimodālo platformu attīstīšana Warszawa - Katowice Dzelzceļš Darbi Wroclaw – Poznań – Szczecin/Świnoujście Dzelzceļš Darbi Świnoujście, Szczecin Osta Ostu starpsavienojumi Bielsko Biala – Žilina Autoceļš Darbi Katowice - Ostrava - Brno - Wien un Katowice - Žilina - Bratislava - Wien Dzelzceļš Darbi, jo īpaši pārrobežu posmos PL-CZ, CZ-AT, PL-SK un SK-AT, Brno-Přerov līnijā; (tālāka) multimodālo platformu un lidostu un dzelzceļa starpsavienojumu attīstīšana Wien - Graz - Klagenfurt - Udine - Venezia - Ravenna Dzelzceļš Daļēja jaunu dzelzceļa līniju būve (Zemmeringas (Semmerling) klinšu tunelis un Koralmas (Koralm) dzelzceļa līnija), dzelzceļa modernizācija; notiek darbi; (tālāka) multimodālo platformu attīstīšana; starp posmu Udine – Cervignano un Triesti esošās divvirziena līnijas modernizācija Graz - Maribor - Pragersko Dzelzceļš Pētījumi un darbi saistībā ar otro sliežu ceļu Trieste, Venezia, Ravenna, Koper Ostas Ostu starpsavienojumi; (tālāka) multimodālo platformu attīstīšana

Ziemeļjūra – Baltijas jūra

PIELĀGOŠANA:

Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga – Kaunas

Klaipėda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

BY robeža – Warszawa – Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg

Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Helsinki - Tallinn Ostas, jūras maģistrāles Ostu starpsavienojumi; (tālāka) multimodālo platformu un to starpsavienojumu attīstīšana; ledlaušanas jauda; jūras maģistrāles Tallinn - Rīga - Kaunas - Warszawa Dzelzceļš (Dīka) izpēte par jaunu, ar UIC sliežu platumu pilnībā sadarbspējīgu līniju; darbi pie jaunās līnijas sāksies līdz 2020. gadam; modernizācija un jauna līnija PL teritorijā; dzelzceļa – lidostu/ostu starpsavienojumi, dzelzceļa termināļi, jūras maģistrāles Ventspils – Rīga Dzelzceļš Modernizācija, ostu starpsavienojumi, jūras maģistrāles Klaipėda – Kaunas Dzelzceļš Modernizācija, ostu starpsavienojumi, jūras maģistrāles Kaunas – Vilnius Dzelzceļš Modernizācija, lidostu starpsavienojumi, dzelzceļa termināļi Via Baltica koridors Autoceļš Darbi pārrobežu posmos (EE, LV, LT, PL) BY robeža - Warszawa - Poznań - DE robeža Dzelzceļš Darbi uz esošajām līnijām, izpēte par ātrgaitas dzelzceļu PL robeža - Berlin - Hannover - Amsterdam/Rotterdam Dzelzceļš Pētījumi un vairāku posmu modernizācija (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berlin) Wilhelmshaven - Bremerhaven - Bremen Dzelzceļš Pētījumi un darbi Berlin – Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, Rietumvācijas kanāli, Rhine, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal Iekšējie ūdensceļi Pētījumi, darbi labākai navigācijai un iekšējo ūdensceļu un slūžu modernizācija Amsterdamas slūžas un Amsterdam - Rijnkanaal Iekšējie ūdensceļi Notiek pētījumi par slūžām; osta – starpsavienojumi (pētījumi un darbi, tostarp Beatrix slūžu modernizācija)

Vidusjūra

PIELĀGOŠANA:

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille/Lyon – Torino – Novara – Milano – Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Algeciras - Madrid Dzelzceļš Notiek pētījumi, darbi jāuzsāk līdz 2015. gadam, jāpabeidz 2020. gadā Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia Dzelzceļš Pētījumi un darbi Madrid-Zaragoza-Barcelona Dzelzceļš Esošo līniju modernizācija (sliežu platums, sānceļi, platformas) Valencia - Tarragona - Barcelona Dzelzceļš Celtniecība 2014.–2020. gadā Barcelona Osta Dzelzceļa starpsavienojumi ar ostu un lidostu Barcelona - Perpignan Dzelzceļš Pārrobežu posms, notiek darbi, jauna līnija tiks pabeigta līdz 2015. gadam, esošās līnijas modernizācija (sliežu platums, sānceļi, platformas) Perpignan - Montpellier Dzelzceļš Apvedceļu posmā Nîmes – Montpellier paredzēts nodot ekspluatācijā 2017. gadā, Montpellier – Perpignan posmā – 2020. gadā Lyon Dzelzceļš Slodzes mazināšana Lionas šaurajās vietās – pētījumi un darbi Lyon – Avignon – Marseille Dzelzceļš Modernizācija Lyon - Torino Dzelzceļš Pārrobežu posms, darbi pie klinšu tuneļa; pētījumi un darbi saistībā ar pievadceļiem Milano - Brescia Dzelzceļš Daļēji modernizācija un daļēji jaunas ātrgaitas līnijas būve Brescia - Venezia - Trieste Dzelzceļš Darbi vairākos posmos jāuzsāk līdz 2014. gadam sinerģijā ar modernizācijas darbībām, kas īstenotas attiecībā uz posmiem, kuri daļēji pārklājas, kā tas ir Baltijas jūras – Adrijas jūras koridorā Milano – Cremona- Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste Iekšējie ūdensceļi Pētījumi un darbi Cremona, Mantova, Venezia, Ravenna, Trieste Iekšzemes ostas Ostu starpsavienojumi, (tālāka) multimodālo platformu attīstīšana Trieste - Divača Dzelzceļš Notiek pētījumi un daļēja modernizācija; pārrobežu posms jāizveido pēc 2020. gada Koper - Divača - Ljubljana – Pragersko Dzelzceļš Pētījumi un esošās līnijas modernizācija/daļēji jaunas līnijas būve Rijeka – Zagreb – Budapest Dzelzceļš Pētījumi un darbi (tostarp jaunas līnijas un otrās līnijas izveide starp Rijeku un HU robežu) Rijeka Osta Infrastruktūras modernizācija un pilnveidošana, multimodālo platformu un starpsavienojumu attīstīšana Ljubljana – Zagreb Dzelzceļš Pētījumi un darbi Ļubļanas mezgls Dzelzceļš Ļubļanas dzelzceļa mezgls, ieskaitot multimodālu platformu; dzelzceļa un lidostas starpsavienojums Pragersko - Zalalövö Dzelzceļš Pārrobežu posms – pētījumi, darbiem jāsākas līdz 2020. gadam Lendava - Letenye Autoceļš Pārrobežu posma modernizācija Boba - Székesfehérvár Dzelzceļš Modernizācija Budapest-Miskolc-UA robeža Dzelzceļš Modernizācija Vásárosnamény-UA robeža Autoceļš Pārrobežu posma modernizācija

Austrumi/Vidusjūras austrumu daļa

PIELĀGOŠANA:

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – TR robeža

Sofia – Thessaloniki – Athína – Piraeus – Lemesos – Lefkosia

Athína – Patras/Igoumenitsa

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI







Dresden - Praha Dzelzceļš Pētījumi par ātrgaitas dzelzceļu Praha Dzelzceļš Modernizācija, kravas pārvadājumu apvedceļš; dzelzceļa savienojums ar lidostu Praha Dzelzceļš Modernizācija Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice Iekšējie ūdensceļi Elbas un Vltavas izpēte; darbi labākai navigācijai un modernizācija Děčín slūžas Iekšējie ūdensceļi Pētījumi Praha - Brno - Břeclav Dzelzceļš Modernizācija, tostarp Brno dzelzceļa mezgls un multimodāla platforma Břeclav – Bratislava Dzelzceļš Pārrobežu posms, modernizācija Bratislava – Hegyeshalom Dzelzceļš Pārrobežu posms, modernizācija Mosonmagyaróvár – SK robeža Autoceļš Pārrobežu posma modernizācija Tata – Biatorbágy Dzelzceļš Modernizācija Budapest – Arad – Timișoara – Calafat Dzelzceļš Modernizācija HU gandrīz pabeigta, vēl notiek RO Vidin – Sofia – Burgas/TR robeža Sofia – Thessaloniki – Athína/Piraeus Dzelzceļš Pētījumi un darbi posmā Vidin – Sofia – Thessaloniki – Athína; modernizācija posmā Sofia – Burgas/TR robeža Vidin – Craiova Autoceļš Pārrobežu posma modernizācija Thessaloniki, Igoumenitsa Osta Infrastruktūras modernizācija un pilnveidošana, multimodāli starpsavienojumi Athína/Piraeus/Heraklion – Lemesos Ostas, jūras maģistrāles Ostas jauda un multimodāli starpsavienojumi Lemesos – Lefkosia Ostas, multimodālas platformas Modālā starpsavienojuma modernizācija, tostarp Lefkošas dienvidu aplis, pētījumi un darbi, satiksmes pārvaldības sistēmas Lefkosia – Larnaca Multimodālas platformas Multimodāli starpsavienojumi un telemātikas lietojumprogrammu sistēmas Patras Osta Ostas starpsavienojumi, (tālāka) multimodālo platformu attīstīšana Athína - Patras Dzelzceļš Pētījumi un darbi, ostu starpsavienojumi

Skandināvija – Vidusjūra

PIELĀGOŠANA:

RU robeža – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Malmö

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Hamina/Kotka – Helsinki Osta, dzelzceļš Ostu starpsavienojumi, dzelzceļa modernizācija, ledlaušanas jauda Helsinki Dzelzceļš Lidostas un dzelzceļa savienojums RU robeža – Helsinki Dzelzceļš Notiek darbi Helsinki – Turku Dzelzceļš Nodernizācija Turku/Naantali – Stockholm Ostas, jūras maģistrāles Ostu starpsavienojumi, ledlaušanas jauda Stockholm – Malmö (Ziemeļu trīsstūris) Dzelzceļš Konkrētos posmos notiek darbi Trelleborg - Malmö – Göteborg – NO robeža Dzelzceļš, osta, jūras maģistrāles Darbi, multimodālas platformas un ostas iekšzemes savienojumi Fehmarn Dzelzceļš Notiek pētījumi, būvniecības darbiem pie Fēmarnbelta fiksētā savienojuma jāsākas 2015. gadā København - Hamburg via Fehmarn: pievedceļi Dzelzceļš Pievedceļi DK jāpabeidz līdz 2020. gadam, pievadceļi DE jāpabeidz divos posmos: viena sliežu ceļa elektrifikācija, pabeidzot fiksēto savienojumu, un divvirziena sliežu ceļš – pēc septiņiem gadiem Rostock Ostas, jūras maģistrāles Ostu starpsavienojumi ar dzelzceļu; zema emisiju līmeņa prāmji; ledlaušanas jauda Rostock - Berlin - Nürnberg Dzelzceļš Pētījumi un modernizācija Hamburg/Bremen - Hannover Dzelzceļš Notiek pētījumi Halle – Leipzig – Nürnberg Dzelzceļš Notiek darbi, tie jāpabeidz līdz 2017. gadam München – Wörgl Dzelzceļš Piekļuve Brennera klinšu tunelim un pārrobežu posms – pētījumi Brennera klinšu tunelis Dzelzceļš Pētījumi un darbi Fortezza - Verona Dzelzceļš Pētījumi un darbi Napoli - Bari Dzelzceļš Pētījumi un darbi Napoli – Reggio Calabria Dzelzceļš Modernizācija Verona – Bologna Dzelzceļš Notiek modernizācija Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno Ostas Ostu starpsavienojumi, (tālāka) multimodālo platformu attīstīšana Messina - Catania – Augusta/Palermo Dzelzceļš Modernizācija (atlikušie posmi) Palermo/Taranto - Valletta/Marsaxlokk Ostas, jūras maģistrāles Ostu starpsavienojumi Valletta - Marsaxlokk Osta, lidosta Modālā starpsavienojuma modernizācija, tostarp posmā Marsaxlokk – Luqa –Valletta Bologna – Ancona Dzelzceļš Modernizācija

Reina – Alpi

PIELĀGOŠANA:

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bruxelles/Brussel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI







Genova Osta Ostas starpsavienojumi Genova - Milano/Novara - CH robeža Dzelzceļš Pētījumi; darbi sāksies pirms 2020. gada Basel – Antwerpen/Rotterdam - Amsterdam Iekšējie ūdensceļi Darbi labākai navigācijai Karlsruhe - Basel Dzelzceļš Notiek darbi Frankfurt - Mannheim Dzelzceļš Notiek pētījumi Liège Dzelzceļš Ostas un lidostas dzelzceļa savienojums Rotterdam – Zevenaar Dzelzceļš Notiek pētījumi, modernizācija Zevenaar - Emmerich - Oberhausen Dzelzceļš Notiek darbi Zeebrugge – Gent – Antwerpen - DE robeža Dzelzceļš Modernizācija

Atlantijas okeāns

PIELĀGOŠANA:

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines / Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto

Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Ātrgaitas dzelzceļš Sines/Lisboa – Madrid Dzelzceļš, ostas Notiek pētījumi un darbi, modālā starpsavienojuma modernizācija Sines/Lisboa ostās Ātrgaitas dzelzceļš Porto – Lisboa Dzelzceļš Notiek pētījumi Dzelzceļa savienojums Aveiro – Salamanca – Medina del Campo Dzelzceļš Pārrobežu posms: notiek darbi Dzelzceļa savienojums Bergara – San Sebastián – Bayonne Dzelzceļš Paredzams, ka tiks pabeigts ES 2016. gadā un FR 2020. gadā Bayonne – Bordeaux Dzelzceļš Notiek sabiedriskā apspriešana Bordeaux – Tours Dzelzceļš Notiek darbi Paris Dzelzceļš Dienvidu ātrgaitas apvedceļš Baudrecourt – Mannheim Dzelzceļš Modernizācija Baudrecourt – Strasbourg Dzelzceļš Darbi turpinās, jāpabeidz līdz 2016. gadam Le Havre – Paris Iekšējie ūdensceļi Modernizācija Le Havre – Paris Dzelzceļš Pētījumi, modernizācija Le Havre Ostas, dzelzceļš Pētījumi un darbi saistībā ar ostas jaudu, jūras maģistrālēm un starpsavienojumiem

Ziemeļjūra – Vidusjūra

PIELĀGOŠANA:

Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London /Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Corcaigh/Cork – Baile Atha Cliath/Dublin – Belfast Dzelzceļš Pētījumi un darbi; Baile Atha Cliath/Dublin starpsavienojums (DART) Belfast Ostas, multimodālie savienojumi Modernizācija Glasgow – Edinburgh Dzelzceļš Modernizācija Manchester – Liverpool Dzelzceļš Modernizācija un elektrifikācija, tostarp Ziemeļu mezgla modernizācija Birmingham – Reading – Southampton Dzelzceļš Kravas dzelzceļa līnijas modernizācija Baile Atha Cliath/Dublin, Corcaigh/Cork, Southampton Ostas, dzelzceļš Pētījumi un darbi saistībā ar ostas jaudu, jūras maģistrālēm un starpsavienojumiem Dunkerque Osta Multimodālo platformu un starpsavienojumu turpmāka attīstība Calais – Paris Dzelzceļš Priekšizpēte Bruxelles/Brussel Dzelzceļš Pētījumi un darbi (saistībā ar parastās un ātrgaitas līnijas dienvidu un ziemeļu savienojumu) Felixstowe – Midlands Dzelzceļš, osta, multimodālas platformas Dzelzceļa modernizācija, starpsavienojumi, osta, multimodālas platformas Maas, tostarp Maaswerken Iekšējie ūdensceļi Modernizācija Albertkanaal/ Canal Bocholt–Herentals Iekšējie ūdensceļi Modernizācija Rhine–Scheldt koridors: Volkeraklock un Kreekaklock, Krammerlock un Lock Hansweert Iekšējie ūdensceļi Slūžas: notiek pētījumi Terneuzen Jūra Slūžas: notiek pētījumi; darbi Terneuzen – Gent Iekšējie ūdensceļi Pētījumi, modernizācija Zeebrugge Osta Slūžas: pētījumi, starpsavienojumi (pētījumiun darbi) Antwerpen Jūras osta, dzelzceļš Slūžas: notiek pētījumi; osta: starpsavienojumi (tostarp otrā dzelzceļa piekļuve Antverpenes ostai) Rotterdam – Antwerpen Dzelzceļš Dzelzceļa kravu pārvadājumu līnijas modernizācija Kanāls Seine – Nord; Seine – Escaut Iekšējie ūdensceļi Notiek pētījumi un darbi; modernizācija, tostarp pārrobežu un multimodālie savienojumi Dunkerque – Lille Iekšējie ūdensceļi Notiek pētījumi Antwerpen, Bruxelles/Brussels, Charleroi Iekšējie ūdensceļi Modernizācija Ūdensceļu modernizācija – Wallonia Iekšējie ūdensceļi Pētījumi, modernizācija, intermodālie savienojumi Brussel/Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg Dzelzceļš Notiek darbi Antwerpen – Namur – Luksemburgas robeža – Francijas robeža Dzelzceļš Dzelzceļa kravu pārvadājumu līnijas modernizācija Strasbourg – Mulhouse – Basel Dzelzceļš Modernizācija Dzelzceļa savienojumi Luxembourg – Dijon – Lyon (TGV Rhin – Rhône) Dzelzceļš Notiek pētījumi un darbi Lyon Dzelzceļš Austrumu apvedceļš: notiek pētījumi un darbi Kanāls Saône – Moselle/Rhin Iekšējie ūdensceļi Notiek priekšizpēte Rhône Iekšējie ūdensceļi Modernizācija Marseille–Fos osta Osta Starpsavienojumi un multimodāli termināļi Lyon – Avignon – Port de Marseille – Fos Dzelzceļš Modernizācija

Reina – Donava

PIELĀGOŠANA:

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – UA robeža

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brașov/Craiova – București – Constanța – Sulina

IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI, TOSTARP PROJEKTI:







Dzelzceļa savienojums Strasbourg – Kehl Appenweier Dzelzceļš Darbi Appenweier starpsavienojumā Karlsruhe – Stuttgart – München Dzelzceļš Notiek pētījumi un darbi Ostrava/ Přerov – Žilina – Košice – UA robeža Dzelzceļš Modernizācija, multimodālas platformas Zlín – Žilina Autoceļš Autoceļa pārrobežu posms München – Praha Dzelzceļš Pētījumi un darbi Nürnberg – Praha Dzelzceļš Pētījumi un darbi München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg Dzelzceļš Notiek pētījumi un darbi Salzburg – Wels Dzelzceļš Pētījumi Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels Dzelzceļš Pētījumi un darbi Dzelzceļa savienojums Wels – Wien Dzelzceļš Paredzēts pabeigt līdz 2017. gadam Wien – Bratislava / Wien – Budapest / Bratislava – Budapest Dzelzceļš Pētījumi par ātrgaitas dzelzceļu (tostarp savienojumu pielāgošana starp šīm trim pilsētām) Budapest – Arad Dzelzceļš Pētījumi par ātrgaitas dzelzceļa tīklu starp Budapest un Arad Komárom – Komárno Iekšējie ūdensceļi Pētījumi un darbi saistībā ar pārrobežu tiltu Arad – Brașov – București – Constanta Dzelzceļš Konkrētu posmu modernizācija; pētījumi par ātrgaitas dzelzceļu Main – Main – Donau – Canal Iekšējie ūdensceļi Pētījumi un darbi saistībā ar vairākiem posmiem un šaurajām vietām; iekšējo ūdensceļu ostas: multimodālie starpsavienojumi ar dzelzsceļu Slavonski Brod Osta Pētījumi un darbi Giurgiu, Galați Osta Multimodālo platformu un savienojumu ar iekšzemi tālāka attīstīšana: pētījumi un darbi Danube (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) Iekšējie ūdensceļi Pētījumi un darbi saistībā ar vairākiem posmiem un šaurajām vietām; iekšējo ūdensceļu ostas: multimodāli starpsavienojumi Sava Iekšējie ūdensceļi Pētījumi un darbi saistībā ar vairākiem posmiem un šaurajām vietām (tostarp pārrobežu tilts) București – Dunăre kanāls Iekšējie ūdensceļi Pētījumi un darbi Constanța Ostas, jūras maģistrāles Ostas savienojumi, jūras maģistrāles (tostarp arī ledus laušanas pakalpojumi) Craiova – București Dzelzceļš Pētījumi un darbi

3) Citi pamattīkla posmi







Sofia — bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas (FYROM) robeža Pārrobežu posms Dzelzceļš Notiek pētījumi Sofia — Serbijas (SRB) robeža Pārrobežu posms Dzelzceļš Notiek pētījumi Timișoara – Serbijas robeža Pārrobežu posms Dzelzceļš Notiek pētījumi Wrocław – Praha Pārrobežu posms Dzelzceļš Pētījumi Nowa Sól – Hradec Králové Pārrobežu posms Autoceļš Darbi Brno – AT robeža Pārrobežu posms Autoceļš Modernizācija Budapest – Zvolen Pārrobežu posms Autoceļš Modernizācija Budapest – SRB robeža Pārrobežu posms Dzelzceļš Pētījumi Botnijas koridors: Luleå – Oulu Pārrobežu posms Dzelzceļš Pētījumi un darbi Iasi–Moldovas Republikas robeža Pārrobežu posms Dzelzceļš Notiek pētījumi un darbi Suceava–Ukrainas robeža Pārrobežu posms Dzelzceļš Pētījumi un darbi Prioritārie projekti, kā definēts Lēmuma Nr. 661/2010/ES III pielikumā (Prague – Linz, jauna lielas caurlaides spējas dzelzceļa līnija: centrālos Pirenejus šķērsojoša līnija, "Dzelzs Reina" (Rheidt–Antwerpen)) Pārrobežu posms Dzelzceļš Notiek pētījumi Târgu Neamt–Ungheni Pārrobežu posms Autoceļš Modernizācija Marijampolė–Kybartai (LT/RU robeža) Pārrobežu posms Autoceļš Modernizācija Vilnius–LT/BY robeža Pārrobežu posms Autoceļš Modernizācija Ioannina – Kakavia (EL/AL robeža) Pārrobežu posms Autoceļš Pētījumi Kleidi – Polikastro – Evzonoi (EL/FYROM robeža) Pārrobežu posms Autoceļš Modernizācija Serres – Promahonas – EL/BG robeža Pārrobežu posms Autoceļš Notiek darbi Alexandroupoli – Kipoi – EL/TR robeža Pārrobežu posms Autoceļš Pētījumi un darbi Dubrovnik – HR/ME robeža Pārrobežu posms Autoceļš Darbi Kędzierzyn Koźle – Chałupki–granica Pārrobežu posms Dzelzceļš Darbi A Coruña – Vigo – Palencia Gijón – Palencia Problemātiskais posms Dzelzsceļš, jūras maģistrāles Notiek darbi (tostarp ostas un multimodālo platformu) Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin Problemātiskais posms Dzelzceļš Pētījumi Rail Egnatia Problemātiskais posms Dzelzceļš Notiek pētījumi Sundsvall – Umeå – Luleå Problemātiskais posms Dzelzceļš Pētījumi un darbi Zagreb – SR robeža Problemātiskais posms Dzelzceļš Pētījumi un darbi A Coruña – Madrid (ātrgaitas dzelzceļa pasažieru pārvadāšanas pakalpojumi) Problemātiskais posms Dzelzceļš Notiek darbi Stockholm – Gävle – Sundsvall Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Darbi Mjölby – Hallsberg – Gävle Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Darbi Bothnian – Kiruna – NO robeža Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi un darbi Milford Haven – Swansea – Cardiff Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija Dzelzceļa savienojums Sionainn/Shannon – Faing/Foynes – Gabhal Luimnigh/Limerick savienojums Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi Ātrgaitas līnija 2 Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi un darbi saistībā ar ātrgaitas līniju London – Midlands UA robeža – Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Darbi Rīga – RU/BY robeža Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija Vilnius – BY robeža Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija, lidostu starpsavienojumi Kybartai – Kaunas Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija Tallinn – Tartu – Koidula – RU robeža Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija Marseille – Toulon – Nice – Ventimiglia – Genova Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi saistībā ar ātrgaitas dzelzceļu Bordeaux – Toulouse Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi saistībā ar ātrgaitas dzelzceļu Helsinki – Oulu Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Posmu modernizācija Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi un darbi Brunsbüttel – Kiel (Nord-Ostsee–kanāls) Pārējais pamattīkls Iekšējie ūdensceļi Navigācijas stāvokļa uzlabošana Cardiff – Bristol – London Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija, tostarp Crossrail Alba–Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi un darbi București – Buzău Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Dzelzceļa infrastruktūras uzlabojumi un remonts un savienojumi ar iekšzemi Ruhr area – Münster – Osnabrück – Hamburg Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Münster – Lünen posma modernizācija (divu sliežu ceļu dzelzceļa līnija) Nantes – Tours – Lyon Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi un darbi Ploiești–Suceava Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Pētījumi Heraklion Pārējais pamattīkls Lidosta, kombinētā transporta infrastruktūra/sistēmas Pētījumi un būvniecības darbi, modernizācija un attīstības infrastruktūra, multimodālie savienojumi Huelva – Sevilla Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Notiek darbi Fredericia–Frederikshavn Pārējais pamattīkls Dzelzceļš Modernizācija, tostarp elektrifikācija Barcelona – Valencia – Livorno Pārējais pamattīkls Jūras maģistrāles Modernizācija

II DAĻA

SARAKSTS AR INFRASTRUKTŪRAS PRIORITĀRAJIEM KORIDORIEM UN APGABALIEM ENERĢĒTIKAS NOZARĒ

1. Prioritārie elektroenerģijas koridori

1) Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās ("NSOG"): integrēta jūras elektrotīkla pilnveidošana un saistītie starpsavienojumi Ziemeļu jūrā, Īrijas jūrā, Lamanšā, Baltijas jūrā un kaimiņu ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem jūras energoavotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm un palielinātu pārrobežu elektroenerģijas apmaiņu.

Iesaistītās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Vācija, Zviedrija.

2) Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā ("NSI West Electricity"): starpsavienojumi starp reģiona dalībvalstīm un Vidusjūras reģionu, tostarp Ibērijas pussalu, jo īpaši, lai integrētu no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtu elektroenerģiju un stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras ar mērķi veicināt reģiona tirgus integrāciju.

Iesaistītās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Malta Nīderlande, Portugāle, Spānija, Vācija.

3) Ziemeļu–dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos ("NSI East Electricity"): starpsavienojumi un iekšējās līnijas ziemeļu–dienvidu un austrumu–rietumu virzienā, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi un integrētu no atjaunojamiem energoavotiem saražoto enerģiju.

Iesaistītās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija;

4) Baltijas jūras enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns elektroenerģijas jomā ("BEMIP Electricity"): starpsavienojumi starp dalībvalstīm Baltijas jūras reģionā un attiecīgi iekšējā tīkla infrastruktūras nostiprināšana, lai novērstu Baltijas valstu izolētību, veicinātu tirgus integrāciju, inter alia strādājot pie atjaunojamo energoresursu integrācijas reģionā.

Iesaistītās dalībvalstis: Dānija, Igaunija, Somija, Vācija, Latvija, Lietuva, Polija un Zviedrija.

2. Prioritārie gāzes koridori

1) Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā ("NSI West Gas"): gāzes infrastruktūra ziemeļu–dienvidu gāzes plūsmām Rietumeiropā, lai vēl vairāk diversificētu piegādes maršrutus un palielinātu gāzes piegādājamību īstermiņā.

Iesaistītās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Vācija.

2) Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos ("NSI East Gas"): gāzes infrastruktūra reģionāliem savienojumiem Baltijas jūras reģionā, Adrijas un Egejas jūras reģionā, Vidusjūras reģiona austrumos un Melnās jūras reģionā un starp šiem reģioniem un piegādes avotu diversifikācijas un piegāžu drošības veicināšanai.

Iesaistītās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija.

3) Dienvidu gāzes koridors ("SGC"): infrastruktūra gāzes pārvadīšanai no Kaspijas baseina, Vidusāzijas, Tuvajiem austrumiem un Vidusjūras baseina austrumiem uz Savienību, lai palielinātu gāzes piegāžu diversifikāciju.

Iesaistītās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Horvātija, Čehija, Kipra, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija.

4) Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāns gāzes jomā ("BEMIP Gas"): gāzes infrastruktūra, lai novērstu trīs Baltijas valstu un Somijas izolētību un atkarību no viena piegādātāja, attiecīgi stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras un palielinātu piegāžu diversifikāciju un drošību Baltijas jūras reģionā.

Iesaistītās dalībvalstis: Dānija, Igaunija, Somija, Vācija, Latvija, Lietuva, Polija un Zviedrija.

3. Prioritārās tematiskās jomas

1) Viedtīklu ieviešana: viedtīklu tehnoloģiju ieviešana visā Savienībā, lai efektīvi integrētu visu elektrotīklam pieslēgto lietotāju paradumus un rīcību, jo īpaši elektroenerģijas ražošana lielos apjomos no atjaunojamiem vai decentralizētiem enerģijas avotiem un patērētāju reakcija pieprasījuma veidā.

Iesaistītās dalībvalstis: visas;

2) Elektromaģistrāles: līdz 2020. gadam izveido pirmās elektromaģistrāles, lai izveidotu tādu elektromaģistrāļu sistēmu visā Savienībā, kura spētu:

a) pielāgoties tam, ka aizvien pieaugs no vēja saražotās enerģijas pārpalikums Ziemeļu jūrā un Baltijas jūrā un ap šīm jūrām, kā arī palielināsies atjaunojamo energoresursu ražošana Austrumeiropā, Dienvideiropā un arī Ziemeļāfrikā;

b) savienot šos jaunos enerģijas ražošanas centrus ar lielākajiem uzglabāšanas centriem Ziemeļvalstīs, Alpu reģionā un citos reģionos, kuros ir lielākie patēriņa centri; un

c) tikt galā ar arvien mainīgāku un decentralizētāku elektroenerģijas apgādi un elastīgu pieprasījumu.

Iesaistītās dalībvalstis: visas;

3) Oglekļa dioksīda pārrobežu tīkls: izveidot infrastruktūru, kas domāta oglekļa dioksīda transportēšanai starp dalībvalstīm un kaimiņu trešām valstīm, lai ņemtu vērā oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas ieviešanu.

Iesaistītās dalībvalstis: visas.

III DAĻA

FINANŠU INSTRUMENTU NOTEIKUMI, NOSACĪJUMI UN PROCEDŪRAS

Mērķis un pamatojums

Ar EISI saistīto finanšu instrumentu mērķis ir veicināt infrastruktūras projektu piekļuvi projektu finansējumam un korporatīvajam finansējumam, izmantojot Savienības finansējumu kā sviru.

Finanšu instrumenti palīdz finansēt kopēju interešu projektus ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību, kā arī veicina lielāku privāta sektora iesaisti šādu projektu ilgtermiņa finansējumā transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarēs, tostarp platjoslas tīkli.

Finanšu instrumenti tiek izmantoti vidēja un ilga termiņa projektu finansējuma vajadzībām un sniegs lielākas priekšrocības tirgus ietekmes, administratīvās efektivitātes un resursu izmantošanas ziņā.

Infrastruktūru ieinteresētajām pusēm, piemēram, finansētājiem, publiskās varas iestādēm, infrastruktūras pārvaldniekiem, celtniecības uzņēmumiem un operatoriem tie nodrošinās saskaņotu, uz tirgu vērstu Savienības finansiālās palīdzības rīku kopumu.

Finanšu instrumentus veido:

a) aizdevumu un garantiju instruments, ko papildina riska sadales instrumenti, tostarp kredītkvalitātes uzlabošanas mehānismi projektu obligācijām ("parāda instruments"); un

b) kapitāla vērtspapīru instruments ("kapitāla vērtspapīru instruments"),

kas palīdzēs pārvarēt tirgus ierobežojumus, uzlabojot infrastruktūras ieguldījumu finansējumu un/vai riska profilus. Tas, savukārt, veicinās uzņēmumu un citu saņēmēju piekļuvi aizdevumiem, garantijām, pašu kapitālam un citiem privātā finansējuma veidiem.

Pirms parāda un kapitāla vērtspapīru instrumentu izstrādes pabeigšanas Komisija veiks ex–ante novērtējumu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Esošo, salīdzināmo finanšu instrumentu novērtējums, attiecīgos gadījumos, veicina minēto izvērtējumu.

I. Parāda instruments

1. Vispārīgi noteikumi

Parāda instrumenta mērķis ir veicināt Eiropas parādkapitāla tirgu trūkumu novēršanu, piedāvājot parāda finansējumam riska dalīšanu. Parāda finansējumu sniedz pilnvarotas vienības vai specializētas ieguldījumu struktūras prioritāru vai subordinētu parādu vai garantiju formā.

Parāda instrumentu veido riska dalīšanas instruments aizdevumiem un garantijām un projektu obligāciju iniciatīva. Turklāt projekta veicinātāji var meklēt iespēju piesaistīt kapitāla vērtspapīru finansējumu, izmantojot Kapitāla vērtspapīru instrumentu.

a. Riska dalīšanas instruments aizdevumiem un garantijām

Riska dalīšanas instrumentu aizdevumiem un garantijām izstrādā, lai radītu pilnvarotajām vienībām papildu riska uzņemšanās spējas. Tas pilnvarotajām vienībām dod iespēju izsniegt fondētu un nefondētu subordinētu un prioritāru parādu projektiem un korporācijām, lai sekmētu veicinātāju piekļuvi banku finansējumam. Ja parāda finansējums ir subordinēts, tam ir zemāka prioritāte par augstākās prioritātes parādu, bet augstāka prioritāte par kapitāla vērtspapīru finansējumu un ar to saistītu finansējumu.

Nefondēts subordinētais parāda finansējums nepārsniedz 30 % no emitētā augstākās prioritātes parāda kopējās summas.

Augstākās prioritātes parāda finansējums, kas sniegts, izmantojot parāda instrumentu, nepārsniedz 50 % no kopējā augstākās prioritātes parāda finansējuma, ko sniedz pilnvarota vienība vai specializēta ieguldījumu struktūra.

b. Projektu obligāciju iniciatīva

Risku sadales instruments projektu obligācijām tiek veidots kā subordinēts parāda finansējums, lai veicinātu finansējuma pieejamību projektu uzņēmumiem, kuri piesaista augstākās prioritātes parāda finansējumu obligāciju formā. Šī kredītkvalitātes uzlabošanas instrumenta mērķis ir palīdzēt augstākās prioritātes parādam iegūt ieguldījumu kategorijas kredītreitingu.

Tam ir zemāka prioritāte nekā augstākās prioritātes parāda finansējumam, bet augstāka prioritāte par kapitāla vērtspapīru finansējumu un ar to saistītu finansējumu.

Subordinētais parāda finansējums nepārsniedz 30 % no emitētā augstākās prioritātes parāda kopējās summas.

2. Finanšu parametri un svira

Riska un ieņēmumu sadales parametrus nosaka tā, lai varētu sasniegt konkrētus politikas mērķus, tostarp mērķtiecīgi pievēršoties konkrētu projektu kategorijām, vienlaicīgi saglabājot parāda instrumenta uz tirgu orientēto pieeju.

Paredzētā parāda instrumenta svira — definēta kā kopējais finansējums (proti, Savienības ieguldījums plus ieguldījumi no citiem finanšu avotiem) dalīts ar Savienības ieguldījumu — paredzams robežās no 6 līdz 15, atkarībā no attiecīgo darbību veida (riska pakāpes, iecerētajiem saņēmējiem un attiecīgā parāda finansējuma).

3. Kombinēšana ar citiem finansējuma avotiem

Parāda instrumenta finansējumu var kombinēt ar citiem turpmāk uzskaitītajiem nošķirtiem budžeta ieguldījumiem, ievērojot Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 izklāstītos noteikumus un attiecīgo juridisko pamatu:

a) citas EISI daļas;

b) citi instrumenti, programmas un Savienības budžeta pozīcijas;

c) dalībvalstis, tostarp reģionālās un vietējās varas iestādes, kas vēlas ieguldīt savus resursus vai resursus, kas pieejami no kohēzijas politikas fondiem, nemainot instrumenta būtību.

4. Īstenošana

Pilnvarotās vienības

Pilnvarotās vienības izraugās saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

Īstenošanu saskaņā ar netiešas pārvaldības režīmu var veikt, dodot pilnvarotajām vienībām tiešas pilnvaras. Attiecībā uz instrumentiem saskaņā ar tiešām pilnvarām (t.i., netiešās pārvaldības režīmā) pilnvarotās vienības pārvalda Savienības ieguldījumu parāda instrumentā un ir partneri riska sadalē.

Turklāt var paredzēt izveidot specializētas ieguldījumu struktūras, lai ļautu apvienot dažādu ieguldītāju ieguldījumus. Savienības ieguldījumu var subordinēt citu ieguldītāju ieguldījumam.

Struktūra un īstenošana

Instrumenta struktūru pielāgo finanšu instrumentu vispārīgiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

Parāda instrumenta detalizētus īstenošanas noteikumus un nosacījumus, tostarp attiecībā uz pārraudzību un kontroli, paredz nolīgumā starp Komisiju un attiecīgo pilnvaroto vienību, ņemot vērā šajā pielikumā un Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 paredzētos noteikumus.

Fiduciārais konts

Lai pārvaldītu Savienības ieguldījumu un no tā gūtos ieņēmumus, pilnvarotā vienība izveido fiduciāro kontu.

5. Savienības ieguldījuma izmantošana

Savienības ieguldījumu izmanto:

a) ar risku saistītiem uzkrājumiem;

b) lai apmaksātu nolīgtās maksas un izdevumus, kas saistīti ar parāda instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtēšanu un atbalsta darbības, kas noteiktas atbilstīgi Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un tirgus praksei. Administratīvās un ar darbības rezultātiem saistītās maksas, ko maksā pilnvarotajai vienībai, nepārsniedz attiecīgi 2 % un 3 % no Savienības ieguldījuma, ko faktiski izmanto individuālām darbībām, pamatojoties uz Komisijas un pilnvaroto vienību starpā atzītu metodiku, kas balstīta uz izmaksām;

c) tieši saistītām atbalsta darbībām.

6. Cenošana, risks un ieņēmumu sadale

Parāda instrumentam ir cena, ko maksā saņēmējs, atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un pilnvaroto vienību vai specializēto ieguldījumu struktūru kritērijiem un saskaņā ar tirgus paraugpraksi.

Pilnvaroto vienību tiešo pilnvaru gadījumā riska sadales modeli atspoguļo riska atlīdzības, ko pilnvarotā struktūra iekasē no aizņēmējiem, atbilstīgā sadalē starp Savienību un pilnvaroto vienību.

Specializēto ieguldījumu struktūru gadījumā riska sadales modeli atspoguļo riska atlīdzības, ko specializētā ieguldījumu struktūra iekasē no tās aizņēmējiem, atbilstīgā sadalē starp Savienību un pārējiem ieguldītājiem.

Neatkarīgi no izvēlētā riska sadales modeļa pilnvarotā vienība vienmēr uzņemas daļu no definētā riska un vienmēr uzņemas pilnu atlikušā riska daļu.

Maksimālais riska apjoms, ko sedz Savienības budžets, nepārsniedz 50 % no parāda instrumenta mērķa parādportfeļa. specializēto ieguldījuma struktūru mērķapjomam piemēro maksimālo riska ierobežojumu 50 % apjomā.

7. Pieteikšanās un apstiprināšanas procedūra

Pieteikumus nosūta attiecīgi pilnvarotajai vienībai vai specializētajai ieguldījumu struktūrai saskaņā ar to standarta pieteikšanās procedūrām. Pilnvarotās vienības un specializētās ieguldījumu struktūras apstiprina projektus saskaņā ar to iekšējām procedūrām.

8. Parāda instrumenta darbības ilgums

Savienības ieguldījuma parāda instrumentā pēdējo daļu Komisija piešķir līdz 2020. gada 31. decembrim. Parāda finansējuma faktisko apstiprināšanu pilnvarotās vienības vai specializētās ieguldījumu struktūras pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim.

9. Termiņa izbeigšanās

Parāda instrumentam piešķirto Savienības ieguldījumu atmaksā uz attiecīgo fiduciāro kontu, kad parāda finansējumam pienāk termiņš vai tas tiek atmaksāts. Fiduciārajā kontā uztur pietiekamus līdzekļus, lai segtu ar parāda instrumentu saistītas maksas vai riskus līdz tā termiņa beigām.

10. Pārskati

Par pārskatu sniegšanas metodēm attiecībā uz parāda instrumenta īstenošanu vienojas Komisija un pilnvarotā vienība ar nolīgumu atbilstīgi Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

Turklāt Komisija ar pilnvaroto vienību atbalstu līdz 2023. gadam katru gadu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par īstenošanu, pastāvošajiem tirgus apstākļiem saistībā ar instrumenta izmantošanu, informāciju par atjauninātajiem projektiem un paredzētajiem projektiem, tostarp informāciju par dažādās procedūras stadijās esošiem projektiem, vienlaicīgi respektējot konfidencialitāti un jutīgu tirgus informāciju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 140. panta 8. punktu.

11. Pārraudzība, kontrole un izvērtējums

Komisija pārrauga parāda instrumenta īstenošanu, tostarp pēc vajadzības veicot pārbaudes klātienē, un veic verifikāciju un kontroli saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

12. Atbalsta darbības

Parāda instrumenta īstenošanu var atbalstīt ar atbalsta pasākumu kopumu. Tie, citu pasākumu starpā, var ietv