02016R1824 — LV — 15.10.2016 — 000.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/1824 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 3/2014, Deleģēto regulu (ES) Nr. 44/2014 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 134/2014 attiecībā uz transportlīdzekļu funkcionālā drošuma prasībām, transportlīdzekļu konstrukciju un vispārīgajām prasībām un ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtu veiktspēju (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 279, 15.10.2016., 1. lpp)





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/1824

(2016. gada 14. jūlijs),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 3/2014, Deleģēto regulu (ES) Nr. 44/2014 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 134/2014 attiecībā uz transportlīdzekļu funkcionālā drošuma prasībām, transportlīdzekļu konstrukciju un vispārīgajām prasībām un ekoloģiskajiem raksturlielumiem un spēkiekārtu veiktspēju

(Dokuments attiecas uz EEZ)







1. pants

Deleģēto regulu (ES) Nr. 3/2014 groza šādi:

1) regulas 3. panta 2. punktā “izgatavotāji” aizstāj ar “detaļu un aprīkojuma izgatavotāji”;

2) regulas pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Deleģēto regulu (ES) Nr. 44/2014 groza šādi:

▼C1

1) regulas 3. panta 3. punktā “izgatavotāji” aizstāj ar “detaļu un aprīkojuma izgatavotāji”;

▼B

2) regulas pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Deleģēto regulu (ES) Nr. 134/2014 groza šādi:

1) regulas 2. pantu groza šādi:

a) (neattiecas uz tekstu latviešu valodā);

b) panta 42. punktu aizstāj ar šādu:

“42) “maksimālais trīsdesmit minūšu ātrums” – transportlīdzekļa maksimālais trīsdesmit minūšu ātrums ir maksimālais sasniedzamais transportlīdzekļa ātrums 30 minūtēs 30 minūšu jaudas rezultātā, kā noteikts ANO EEK Noteikumos Nr. 85 ( *1 );

2) regulas 3. panta 4. punktā “izgatavotāji” aizstāj ar “detaļu un aprīkojuma izgatavotāji”;

3) regulas pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 3/2014

Deleģētās regulas (ES) Nr. 3/2014 pielikumus groza šādi:

1) Regulas I pielikumu aizstāj ar šādu:









“I PIELIKUMS

Obligāti piemērojamo ANO EEK noteikumu saraksts







ANO EEK noteikumu nr. Tēma Grozījumu sērija OV atsauce Piemērojamība 1 Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi (R2, HS1) 02 OV L 177, 10.7.2010., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 3 Atstarotāji 02. grozījumu sērijas 12. papildinājums OV L 323, 6.12.2011., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 6 Virzienrādītāji 01. grozījumu sērijas 25. papildinājums OV L 213, 18.7.2014., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 7 Priekšējie un pakaļējie gabarītlukturi un bremžu signāllukturi 02. grozījumu sērijas 23. papildinājums OV L 285, 30.9.2014., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 8 Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, H11, HIR1, HIR2) 05 OV L 177, 10.7.2010., 71. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 16 Drošības jostas, ierobežotājsistēmas un bērnu ierobežotājsistēmas 06. grozījumu sērijas 5. papildinājums OV L 304, 20.11.2015., 1. lpp. L2e, L4e, L5e, L6e un L7e 19 Priekšējie miglas lukturi 04. grozījumu sērijas 6. papildinājums OV L 250, 22.8.2014., 1. lpp. L3e, L4e, L5e un L7e 20 Mehānisko transportlīdzekļu galvenie lukturi (H4) 03 OV L 177, 10.7.2010., 170. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 28 Skaņas signālierīces 00. grozījumu sērijas 3. papildinājums OV L 323, 6.12.2011., 33. lpp. L3e, L4e un L5e 37 Kvēlspuldzes 03. grozījumu sērijas 42. papildinājums OV L 213, 18.7.2014., 36. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 38 Pakaļējie miglas lukturi 00. grozījumu sērijas 15. papildinājums OV L 4, 7.1.2012., 20. lpp. L3e, L4e, L5e un L7e 39 Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz spidometra ierīci un tās uzstādīšanu Regulas sākotnējās redakcijas 5. papildinājums OV L 120, 13.5.2010., 40. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 43 Bezšķembu stiklojums 01. grozījumu sērijas 2. papildinājums OV L 42, 12.2.2014., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 46 Netiešās redzamības ierīces (atpakaļskata spoguļi) 04. grozījumu sērijas 1. papildinājums OV L 237, 8.8.2014., 24. lpp. L2e, L5e, L6e un L7e 50 L kategorijas transportlīdzekļu apgaismojuma sastāvdaļas 00. grozījumu sērijas 16. papildinājums OV L 97, 29.3.14., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 53 Apgaismojuma uzstādīšana (motocikli) 01. grozījumu sērijas 14. papildinājums OV L 166, 18.6.2013., 55. lpp. L3e 56 Mopēdu un transportlīdzekļu, ko par tādiem uzskata, galvenie lukturi 01 OV L 89, 25.3.2014., 1. lpp. L1e, L2e un L6e 57 Motociklu un transportlīdzekļu, ko par tādiem uzskata, galvenie lukturi 02 OV L 130, 1.5.2014., 45. lpp. L3e, L4e, L5e un L7e 60 Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija 00. grozījumu sērijas 4. papildinājums OV L 297, 15.10.2014., 23. lpp. L1e un L3e 72 Motociklu un transportlīdzekļu, ko par tādiem uzskata, galvenie lukturi (HS1) 01 OV L 75, 14.3.2014., 1. lpp. L3e, L4e, L5e un L7e 74 Apgaismojuma uzstādīšana (mopēdi) 00. grozījumu sērijas 7. papildinājums OV L 166, 18.6.2013., 88. lpp. L1e 75 Riepas 01. grozījumu sērijas 13. papildinājums OV L 84, 30.3.2011., 46. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e un L5e 78 Bremzes, ieskaitot pretbloķēšanas un kombinētās bremžu sistēmas 03. grozījumu sērijas 2. labojums OV L 24, 30.1.2015., 30. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e un L5e 81 Atpakaļskata spoguļi 00. grozījumu sērijas 2. papildinājums OV L 185, 13.7.2012., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 82 Mopēdu un transportlīdzekļu, ko par tādiem uzskata (HS2), galvenie lukturi 01 OV L 89, 25.3.2014., 92. lpp. L1e, L2e un L6e 87 Dienas gaitas lukturi 00. grozījumu sērijas 15. papildinājums OV L 4, 7.1.2012., 24. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 90 Rezerves bremžu uzliku komplekti un trumuļu bremžu uzlikas 02 OV L 185, 13.7.2012., 24. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 98 Galvenie lukturi ar gāzizlaides gaismas avotiem 01. grozījumu sērijas 4. papildinājums OV L 176, 14.6.2014., 64. lpp. L3e 99 Gāzizlaides gaismas avoti 00. grozījumu sērijas 9. papildinājums OV L 285, 30.9.2014., 35. lpp. L3e 112 Galvenie lukturi ar asimetriskām gaismām 01. grozījumu sērijas 4. papildinājums OV L 250, 22.8.2014., 67. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 113 Galvenie lukturi ar simetriskām gaismām 01. grozījumu sērijas 3. papildinājums OV L 176, 14.6.2014., 128. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e

Paskaidrojums. Tas, ka sastāvdaļa ir iekļauta šajā sarakstā, nenozīmē, ka tās uzstādīšana ir obligāta. Taču noteiktām sastāvdaļām obligātās uzstādīšanas prasības ir paredzētas citos šīs regulas pielikumos.”

2) Regulas IV pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 4.1.4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.1.4. Ja vadītājs var ārēji uzlādēt iebūvētu REESS, transportlīdzekļa pārvietošanās, izmantojot tā vilces sistēmu nav iespējama, kamēr ārējā elektroenerģijas avota savienotājs ir fiziski savienots ar transportlīdzekļa kontaktligzdu. L1e kategorijas transportlīdzekļiem, kuru darba kārtībā esošā masa ir ≤ 35 kg, transportlīdzekļa pārvietošanās, izmantojot tā vilces sistēmu nav iespējama, kamēr akumulatora lādētāja savienotājs ir fiziski savienots ar ārējo elektroenerģijas avotu. Prasības ievērošanu apliecina, izmantojot savienotāju vai akumulatora lādētāju, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. Gadījumā, ja uzlādes kabeļi ir pievienoti pastāvīgi, iepriekš minētā prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja uzlādes kabeļa lietošana skaidri novērš transportlīdzekļa izmantošanu (piemēram., kabelis vienmēr ir novietots pāri vadības ierīcēm, vadītāja sedlu veida sēdeklim, vadītāja sēdeklim, rokturim vai stūrei, vai arī sēdeklim, kas nosedz kabeļa glabāšanas vietu, ir jāpaliek atvērtā stāvoklī).”;

b) pielikuma 4.3. punktu aizstāj ar šādu:

“4.3. Braukšana atpakaļgaitā

Nav iespējams nekontrolēti iedarbināt transportlīdzekļa atpakaļgaitas vadības funkciju, kamēr notiek transportlīdzekļa kustība uz priekšu, ja šāda iedarbināšana var izraisīt pēkšņu vai spēcīgu palēninājumu vai riteņu bloķēšanos. Tomēr var būt iespēja iedarbināt transportlīdzekļa atpakaļgaitas vadības funkciju tā, lai transportlīdzeklis tiktu palēnināts pakāpeniski.”;

3) Regulas VII pielikuma 1. daļas 1.1.1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.1.1. Visam bezšķembu stiklojumam, kas uzstādīts transportlīdzeklim, ir tipa apstiprināšana jāveic saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 43 ( *2 ).

4) Regulas VIII pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 1.1.1.1. un 1.1.1.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.1.1.1. Jānodrošina, lai netiktu pieļautas nekādas atkāpes attiecībā uz norādīto simbolu formu un virzienu; jo īpaši ir aizliegta jebkāda norādīto simbolu izskata individualizēšana.

1.1.1.2. Nelielas atkāpes attiecībā uz līniju biezumu, marķēšanas veidu un citas attiecīgas ražošanas pielaides ir pieļaujamas saskaņā ar ISO 2575:2010/Amd1:2011 (dizaina principi) 4. punktu.”;

b) pielikuma 2.1.3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1.3. Jānodrošina, lai netiktu pieļautas nekādas atkāpes attiecībā uz norādīto simbolu formu un virzienu; jo īpaši ir aizliegta jebkāda norādīto simbolu izskata individualizēšana.

Nelielas atkāpes attiecībā uz līniju biezumu, marķēšanas veidu un citas attiecīgas ražošanas pielaides ir pieļaujamas saskaņā ar ISO 2575:2010/Amd1:2011 (dizaina principi) 4. punktu.”;

5) Regulas IX pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 1.12. punktu aizstāj ar šādu:

“1.12. Ja automātiski ieslēgta galvenā luktura vai dienas gaitas luktura iedarbināšana ir saistīta ar dzinēja darbību, attiecībā uz transportlīdzekļiem ar elektrisku vai citu alternatīvu vilces sistēmu un transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar automātisku dzinēja iedarbināšanas/apturēšanas sistēmu ir uzskatāms, ka tas ir saistīts ar galvenā vadības slēdža aktivizēšanu parastā transportlīdzekļa darbības režīmā.”;

b) pielikuma 2.3.11.8. punktu aizstāj ar šādu:

“2.3.11.8. Citas prasības:

— ja nav paredzēti nosacījumi atpakaļgaitas lukturu apgaismes ierīcēm, kuru tipu var apstiprināt L kategorijas transportlīdzekļiem, atpakaļgaitas luktura tipu apstiprina saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 23 ( *3 ).

c) pielikuma 2.3.15.8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.3.15.8. Citas prasības:

— ja nav paredzēti nosacījumi sānu gabarītlukturu apgaismes ierīcēm, kuru tipu var apstiprināt L kategorijas transportlīdzekļiem, luktura tipu apstiprina saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 91 ( *4 ).

6) Regulas XV pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 1.1. un 1.1.1. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.1. Saskaņā ar 1.1.1. līdz 1.1.2. punktā paredzētajiem noteikumiem visas riepām, ko uzstāda transportlīdzekļiem, tostarp visām rezerves riepām, tipa apstiprināšanu veic saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 75.

1.1.1. Ja transportlīdzeklis ir konstruēts lietošanas apstākļiem, kuri nav saderīgi ar tādu riepu raksturlielumiem, kuru tips apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 75 atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem, kuri piemērojami transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas testu laikā, un tādēļ ir jāuzstāda riepas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, 1.1. punktā noteiktās prasības nav piemērojamas, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

— riepu tips ir apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/23/EEK ( *5 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 ( *6 ) vai ANO EEK Noteikumiem Nr. 106, un

— apstiprinātājiestāde un tehniskais dienests ir pārliecināti, ka uzstādītās riepas ir piemērotas transportlīdzekļa darba apstākļiem. Testa ziņojumā skaidri norāda šāda izņēmuma būtību un tā pieļaušanas iemeslus.

b) pielikuma 1.2. punktu svītro;

c) pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2. Transportlīdzekļa izgatavotājs drīkst ierobežot oriģinālo un nomaiņas riepu, ko var uzstādīt transportlīdzeklim, lietošanas kategoriju. Šādā gadījumā riepu, ko drīkst uzstādīt transportlīdzeklim, lietošanas kategoriju skaidri norāda transportlīdzekļa lietošanas rokasgrāmatā.”;

d) pielikuma 2.2.1. punktu svītro;

e) pielikuma 2.3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.3. Telpai, kurā katrs ritenis griežas, jābūt tādai, lai būtu iespējama netraucēta kustība, izmantojot maksimālo atļauto riepas un loka izmēra lielumu, attiecīgos gadījumos ņemot vērā riteņa minimālo un maksimālo izskrējienu, piekares minimālajā un maksimālajā stāvoklī un ar stūrēšanas ierobežojumiem, kā deklarējis transportlīdzekļa izgatavotājs. To pārbauda, veicot pārbaudes lielākajai un platākajai riepai katrā telpā, ņemot vērā piemērojamo loka izmēru un maksimālo atļauto profila platumu un riepas ārējo diametru attiecībā pret riepas izmēra norādi, kā ir noteikts piemērojamajos tiesību aktos. Pārbaudes veic, attiecīgajam ritenim atvēlētajā telpā griežot riepas pieļaujamā kopējā izmēra maksimālo apjomu, nevis tikai pašu riepu.”;

f) pielikumā iekļauj šādu 2.3.1., 2.3.2. un 2.4. punktu:

“2.3.1. Lai noteiktu attiecīgās riepas pieļaujamos kopējos izmērus (t. i., maksimālo riepas apjomu) atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktiem, kas ir spēkā transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas testēšanas laikā, ņem vērā visas riepas, ko var uzstādīt transportlīdzeklim saskaņā ar 2.2. punktu. Šajā nolūkā ņem vērā ANO EEK Noteikumu Nr. 75 5. pielikumā noteiktās specifikācijas vai pieļaujamos procentuālos lielumus izmēriem, kas nav iekļauti šajā pielikumā (piemēram, universālas riepas (MST) kopējais platums + 25 %, parastās un ziemas riepas + 10 % ar loka diametra kodu 13 vai lielāku un + 8 % ar loka diametra kodu līdz 12, ieskaitot).

2.3.2. Turklāt atļautais dinamiskais pieaugums diagonālkorda un diagonāli apjoztu konstrukciju riepām, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 75, ir atkarīgs no ātruma kategorijas un riepas lietošanas kategorijas. Lai transportlīdzekļa galalietotājam nodrošinātu atbilstīgu diagonālkorda un diagonāli apjoztu konstrukcijas nomaiņas riepu izvēli, transportlīdzekļa izgatavotājs ņem vērā atļautās lietošanas kategorijas, kā arī ātruma kategoriju, kas ir saderīga ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, lai noteiktu pieļaujamo pielaidi, kas noteikta ANO EEK Noteikumu Nr. 75 9. pielikuma 4.1. punktā (piemēram, Hdyn = H × 1,10 līdz Hdyn = H × 1,18). Pēc transportlīdzekļa ražotāja izvēles var ņemt vērā stingrākas kategorijas.

2.4. Tehniskais dienests var piekrist alternatīvai testa procedūrai (piemēram, virtuālai testēšanai), lai pārliecinātos, vai ir izpildītas 2.3. līdz 2.3.2. punktā noteiktās prasības, ar nosacījumu, ka klīrenss starp riepas maksimālo apjomu un transportlīdzekļa konstrukciju visos punktos pārsniedz 10 mm.”;

g) pielikuma 4.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“4.2.2. ja transportlīdzekļi parasti ir aprīkoti ar parastām riepām un reizēm tiek aprīkoti ar sniega riepām, ja sniega riepu ātruma kategorijas simbols atbilst ātrumam, kas ir lielāks par transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu vai nav mazāks par 130 km/h (vai abi gadījumi). Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto sniega riepu mazākā ātruma kategorijas simbolam, transportlīdzekļa salonā redzamā vietā vai arī, ja transportlīdzeklim nav salona, pēc iespējas tuvāk instrumentu panelim, vadītājam salasāmā un vienmēr redzamā vietā, ir jāizvieto maksimālā ātruma brīdinājuma uzlīme, kurā ir norādīta uzstādīto sniega riepu maksimālās ātruma spējas zemākā vērtība vai izgatavotāja ieteiktais transportlīdzekļa ātrums (norāda mazāko no šīm vērtībām).”;

7) Regulas XVI pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1. Visām rakstzīmēm uz plāksnes ir jābūt no apstiprināta tipa, piemēram, D, E vai D/E klases atstarojoša materiāla, saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 104 ( *7 ).

b) pielikuma 3.3.1. punktu aizstāj ar šādu:

“3.3.1. Plāksne atrodas perpendikulāri (± 5°) transportlīdzekļa garenplaknei.”;

c) pielikuma 3.6.1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“— divās vertikālās plaknēs, kuras saskaras ar plāksnes divām sānu malām un veido 30° ārējo leņķi pa kreisi un pa labi no plāksnes attiecībā pret transportlīdzekļa garenplakni, kura atrodas paralēli transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, kas šķērso plāksnes centru,”;

d) pielikuma 3.6.2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“— divās vertikālās plaknēs, kuras saskaras ar plāksnes divām sānu malām un veido 30° ārējo leņķi pa kreisi un pa labi no plāksnes attiecībā pret transportlīdzekļa garenplakni, kura atrodas paralēli transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, kas šķērso plāksnes centru,”;

8) Regulas XVII pielikumu groza šādi:

a) iekļauj šādu 1.1.6.3.1. punktu:

“1.1.6.3.1. Tomēr, ja mērinstrumentu paneļa līmenis atrodas virs horizontālās plaknes līmeņa, kas sakrīt ar vadītāja sēdvietas R punktu, ceļgala formas testa aparātu izmanto virs salona 2. zonas augstākās horizontālās robežas, lai novērtētu mērinstrumentu paneļa saskares malas, kā arī tam tieši uzmontētos elementus, kas atrodas zem mērinstrumentu paneļa līmeņa. Tehniskais dienests testa ziņojumā skaidri norāda, kuras salona daļas ir uzskatāmas par mērinstrumentu paneli un attiecīgajiem elementiem, par to vienojoties ar tipa apstiprinātājiestādi. Nosakot mērinstrumentu paneļa līmeni, stūres vadības ierīce netiek ņemta vērā.”

b) iekļauj šādu 2.1.8. punktu:

“2.1.8. Apstiprināta tipa salona atpakaļskata spoguļu saskares malas (I klase) uzskata par atbilstīgām šā pielikuma prasībām.”;

c) pielikuma 2.2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2.1. Šajā zonā, kā arī 1.1.6.3.1. punktā norādītajā zonā, ceļgala formas testa aparāts ir jākustina no jebkuras noteiktas sākuma vietas horizontālā virzienā un virzienā uz priekšu, kamēr ierīces X ass virzienu var variēt noteiktajās robežās. Visas saskares malas, izņemot turpmāk minētās, ir jānoapaļo ar izliekuma rādiusu vismaz 3,2 mm. Saskare, kas notiek ar ierīces aizmugurējo virsmu, netiek ņemta vērā.”;

d) iekļauj šādu 2.4., 2.4.1. un 2.4.2. punktu:

“2.4. Salona 1., 2. un 3. zona

2.4.1. Saskares malu rādiusus, ko nevar precīzi noteikt, izmantojot parastos mērinstrumentus (piemēram, rādiusa mērītājs), slīpu stūru, ierobežotu izvirzījumu, rakstzīmju vai stila līniju, izciļņu un iedobju, kā arī graudainas virsmas dēļ, uzskata par atbilstīgiem prasībām, ja minētās malas vismaz ir neasas.

2.4.2. Transportlīdzekļa izgatavotājs var kā alternatīvu izvēlēties pilnībā piemērot visas attiecīgās ANO EEK Noteikumu Nr. 21 ( *8 ) prasības M1 kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz visu salonu, nevis tikai tā daļām.

9) Regulas XVIII pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 1.1.2.1.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.1.2.1.1. Dzirksteles īpašību, tostarp laikaiztures iestatīšanas un/vai esības, regulēšana, lai ierobežotu maksimālo projektēto transportlīdzekļa ātrumu un/vai maksimālo jaudu, ir atļauta (apakš)kategorijām L3e-A2 (tikai ar maksimālo lietderīgo jaudu ≥ 20 kW), L3e-A3, L4e-A, L5e, L6eB un L7eC. Tas pieļaujams arī attiecībā uz citām (apakš)kategorijām, ja regulēšana negatīvi neietekmē gāzveida piesārņotāju emisijas, CO2 emisijas un degvielas patēriņu pie transportlīdzekļa maksimālā projektētā ātruma un/vai maksimālās jaudas, ko verificē tehniskais dienests.”;

b) pielikuma 1.1.2.5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.1.2.5. Vismaz divām no izmantotajām ierobežošanas metodēm, kas minētas 1.1.2.1. līdz 1.1.2.4. punktā, ir jādarbojas neatkarīgi vienai no otras, tām jābūt atšķirīgām pēc būtības, un tām jābūt atšķirīgām projektēšanas iecerēm, lai gan tās var piemērot līdzīgus elementus (piemēram, abas metodes balstās uz rotācijas ātruma jēdzienu kā kritēriju, bet vienu mēra dzinēja iekšienē un otru pie beigu piedziņas pārnesuma). Ja viena metode nedarbojas tā, kā ir paredzēts (piemēram, nesankcionētu manipulāciju dēļ), tas nekaitē citu metožu ierobežojošajai darbībai. Šādā gadījumā maksimālā jauda un/vai transportlīdzekļa ātrums, kuru var sasniegt, var būt mazāks par to, kāds būtu parastos apstākļos. Neskarot Regulas (ES) Nr. 44/2014 IV pielikuma 4.1.4. punktā noteiktās ražošanas atbilstības pielaides, maksimālā jauda un/vai transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt vērtību, kas noteikta tipa apstiprināšanas testa laikā, ja viena no divām ierobežošanas metodēm, kuras dublējas, ir likvidēta.”;

c) iekļauj šādu 1.1.2.6. līdz 1.1.2.9. punktu:

“1.1.2.6. Transportlīdzekļa izgatavotājs drīkst izmantot ierobežošanas metodes, kuras nav minētas 1.1.2.1. līdz 1.1.2.4. punktā, ja izgatavotājs var pierādīt tehniskajam dienestam un tipa apstiprinātājiestādei, ka šādas alternatīvas ierobežošanas metodes atbilst 1.1.2.5. punktā noteiktajiem principiem par metožu dublēšanos un ka vienā no ierobežošanas metodēm tiek piemērots vismaz viens no 1.1.2.1., 1.1.2.2. vai 1.1.2.3. punktā minētajiem parametriem (piemēram, degvielas masas ierobežojums, gaisa masas, dzirksteles padošanas un piedziņas sistēmas rotācijas ierobežojums).

1.1.2.7. Izgatavotājs kā daļu no ierobežošanas stratēģijas drīkst apvienot divas vai vairākas 1.1.2.1. līdz 1.1.2.4. punktā minētās atsevišķās ierobežošanas metodes. Šāda ierobežošanas metožu apvienošana uzskatāma par vienu ierobežošanas metodi 1.1.2.5. punkta izpratnē.

1.1.2.8. Atsevišķās ierobežošanas metodes vai 1.1.2.1. līdz 1.1.2.4. punktā minētās ierobežošanas metodes drīkst piemērot vairāk nekā vienu reizi, ja daudzkārtējas izmantošanas darbības tiek īstenotas neatkarīgi viena no otras, kā noteikts 1.1.2.5. punktā, lai tad, ja viena no metodēm nedarbojas tā, kā paredzēts (piemēram, nesankcionētu manipulāciju dēļ), tas nekaitē šīs ierobežošanas metodes vai metožu kombinācijas cita veida piemērošanas funkcionēšanai.

1.1.2.9. Ierobežošanas stratēģija, kas atteices gadījumā (piemēram, nesankcionētu manipulāciju dēļ) ietver īpaša darbības (piemēram, ārkārtas darbības sistēmas) režīma iedarbināšanu, būtiski samazinot transportlīdzekļa maksimālo ātrumu un/vai maksimālo jaudu, kas nav piemērota parastajai darbībai, vai kas iedarbina aizdedzes bloķētāju, neļaujot dzinējam darboties, kamēr atteice nav novērsta, uzskata par vienu ierobežošanas metodi.”;

d) pielikuma 1.1.4. punktu aizstāj ar šādu:

“1.1.4. Jebkādu citu līdzekļu nodrošināšana un izmantošana, kas transportlīdzekļa vadītājam ļauj tieši vai netieši regulēt, noteikt, izvēlēties vai mainīt transportlīdzekļa spēkiekārtas maksimālo veiktspēju, kas noteikta, pamatojoties uz informāciju, kura iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 901/2014 I pielikuma B daļas 2.8. punkta 1.8.2. līdz 1.8.9. ievilkumu (piemēram, augstas veiktspējas slēdzis, īpaši kodēts atpazīšanas retranslators aizdedzes atslēgā, fizisks vai elektrisks savienotājelements, atlasāma izvēle elektroniskā izvēlnē, kontrolierīces programmējama funkcija), pārsniedzot to, ir aizliegta.”;

e) pielikuma 2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1. Transportlīdzekļa izgatavotājam ir jāpierāda atbilstība 1.1. līdz 1.1.2.9. punktā noteiktajām īpašajām prasībām, pierādot, ka viena vai vairākas īstenotās metodes, transportlīdzekļa vilces sistēmā integrējot īpašas ierīces un/vai funkcijas, nodrošina prasīto maksimālo nepārtraukto nominālo vai lietderīgo jaudu un/vai transportlīdzekļa maksimālā ātruma ierobežojumu, un jāpierāda, ka katra no metodēm to panāk pilnīgi neatkarīgi no citām.”;

10) Regulas XIX pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 1.1.1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.1.1. L1e-A kategorijas transportlīdzekļus un L1e-B transportlīdzekļu kategorijas pedāļpiedziņas velosipēdus projektē un konstruē tā, lai izpildītu visus nosacījumus attiecībā uz prasībām un testa metodēm, kas noteiktas stūres statņa salikšanai, sēdekļa statnim, priekšējām dakšām un rāmjiem, kas ietvertas standartā ISO 4210:2014, neatkarīgi no iespējamas jomu neatbilstības minētajā tehniskajā standartā. Vajadzīgā testēšanas spēku minimālā vērtība atbilst 1.1.1.1. punktā 19.1. tabulā noteiktajām.”;

b) iekļauj šādu 1.1.1.1. punktu:

▼C2

“1.1.1.1.



19.1. tabula Testi un minimālie spēki vai testa ciklu skaits L1e-A transportlīdzekļu kategorijai un L1e-B transportlīdzekļu kategorijas pedāļpiedziņas velosipēdiem Priekšmets Testa nosaukums Atsauce uz izmantojamo testu Vajadzīgā testēšanas spēka minimālā vērtība vai testa ciklu minimālais skaits Stūre un stūres statnis Sāniskās lieces tests (statiskais tests) ISO 4210-5:2014, testēšanas metode 4.3 800 N (= Spēks, F2) Noguruma tests (1. posms — (out of phase) slodze uz ārpusi) ISO 4210-5:2014, testa metode 4.9 270 N (= Spēks, F6) Noguruma tests (2. posms — (in phase) slodze uz iekšpusi) ISO 4210-5:2014, testa metode 4.9 370 N (= Spēks, F7) Rāmis Noguruma tests, iedarbojoties spēkam uz pedāļiem ISO 4210-6:2014, testēšanas metode 4.3 1 000 N (= Spēks, F1) Noguruma tests, iedarbojoties horizontālam spēkam ISO 4210-6:2014, testa metode 4.4 Uz priekšu vērsts spēks, F2 = 850 N Uz aizmuguri vērsts spēks, F3 = 850 N C1 = 100 000 (= Testa ciklu skaits) Noguruma tests, iedarbojoties vertikālam spēkam ISO 4210-6:2014, testa metode 4.5 1 100 N (= Spēks, F4) Priekšējā dakša Statiskais lieces tests ISO 4210-6:2014, testa metode 5.3 1 500 N (= Spēks, F5) Sēdekļa statnis 1. posms, noguruma tests ISO 4210-9:2014, testa metode 4.5.2 1 100 N (= Spēks, F3) 2. posms, statiskais stipruma tests ISO 4210-9:2014, testa metode 4.5.3 2 000 N (= Spēks, F4)”;

▼B

c) pielikuma 1.2. punktā “piedziņu” aizstāj ar “spēka piedziņas bloku”.









II PIELIKUMS

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 44/2014

Deleģētās regulas (ES) Nr. 44/2014 pielikumus groza šādi:

1) Regulas I pielikumu aizstāj ar šādu:









“I PIELIKUMS

Obligāti piemērojamo ANO EEK noteikumu saraksts







ANO EEK noteikumu Nr. Tēma Grozījumu sērija OV atsauce Piemērojamība 10 Elektromagnētiskā savietojamība (EMS) 04. grozījumu sērijas 1. papildinājums OV L 254, 20.9.2012., 1. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e 62 Aizsardzība pret neatļautu lietošanu 00. grozījumu sērijas 2. papildinājums OV L 89, 27.3.2013., 37. lpp. L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e un L7e

Paskaidrojums. Tas, ka sastāvdaļa ir iekļauta šajā sarakstā, nenozīmē, ka tās uzstādīšana ir obligāta. Taču noteiktām sastāvdaļām obligātās uzstādīšanas prasības ir paredzētas citos šīs regulas pielikumos.”;

2) Regulas II pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 2.3.1.1. punktā “cilindra un virzuļa kombinācija” aizstāj ar “cilindrs, virzulis”;

b) pielikuma 2.3.1.2. punktā “cilindra un virzuļa kombinācija” aizstāj ar “cilindrs, virzulis”;

c) pielikuma 3.2.1.3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.2.1.3. Uz caurulēm ir salasāms marķējums, kurā norādīta transportlīdzekļa (apakš)kategorija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. un 4. pantā un I pielikumā.”;

d) iekļauj šādu 3.2.2.5. punktu:

“3.2.2.5. Divtaktu motoriem pēc uzstādīšanas maksimālais starplikas, ja tāda ir, biezums starp cilindru un karteri nepārsniedz 0,5 mm.”;

e) iekļauj šādu 3.3., 3.3.1. un 3.3.2. punktu:

“3.3. Bezpakāpju variators (CVT)

3.3.1. CVT pārsegiem, ja tādi pieejami, jābūt piestiprinātiem ar vismaz divām cirpes skrūvēm vai nomontējamiem tikai ar speciāliem darbarīkiem.

3.3.2. CVT mehānismam, kas paredzēts, lai ierobežotu piedziņas pārnesumskaitli, ierobežojot faktisko attālumu starp diviem diskiem, jābūt pilnībā integrētam vienā vai abos diskos tā, ka nav iespējams mainīt faktisko attālumu, pārsniedzot robežvērtību, kā rezultātā maksimālais transportlīdzekļa ātrums palielinās par vairāk nekā 10 % no šā maksimālā pieļaujamā transportlīdzekļa ātruma, nesabojājot disku sistēmu. Ja izgatavotājs izmanto CVT savstarpēji aizvietojamus starpliku gredzenus, lai koriģētu maksimālo transportlīdzekļa ātrumu, tad, pilnīgi noņemot šos gredzenus, transportlīdzekļa maksimālais ātrums nepalielinās par vairāk kā 10 %.”;

f) pielikuma 3.5., 3.5.1. un 3.5.2. punktu svītro;

g) pielikuma 4. līdz 4.2.3. punktu aizstāj ar šādiem:

“4. Īpašas papildprasības attiecībā uz L3e-A1 un L4e-A1 (apakš)kategoriju

4.1. L3e-A1 un L4e-A1 apakškategorijas transportlīdzekļi atbilst 4.2. līdz 4.2.3. punkta prasībām vai 4.3., 4.3.1. un 4.3.2. punkta prasībām, vai 4.4., 4.4.1. un 4.4.2. punkta prasībām un 4.5., 4.6. un 4.7. punkta prasībām. Papildus tie atbilst 3.2.2.1., 3.2.2.3., 3.2.2.4., 3.2.2.5., 3.2.3.1. un 3.2.3.3. punkta prasībām.

4.2. Ieplūdes vadā jābūt nenoņemamai uzmavai. Ja šāda uzmava atrodas iesūkšanas caurulē, tad caurule jāpiestiprina pie motora bloka ar cirpes skrūvēm vai skrūvēm, kuras var atskrūvēt tikai ar speciāliem darbarīkiem.

4.2.1. Uzmavas minimālā cietība ir 60 HRC. Norobežotajā segmentā tās biezums nepārsniedz 4 mm.

4.2.2. Jebkura iedarbība uz uzmavu nolūkā to noņemt vai pārveidot izraisa uzmavas un tās balsta sabojāšanu, vai motora pilnīgu un pastāvīgu darbības atteici, līdz tiek atjaunots tās apstiprinātais stāvoklis.

4.2.3. Uz uzmavas virsmas vai tās tuvumā ir salasāms marķējums ar norādi uz transportlīdzekļa (apakš)kategoriju, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. un 4. pantā un I pielikumā.”;

h) papildinājuma 4.2.4. līdz 4.2.12. punktu svītro;

i) iekļauj šādu 4.3. līdz 4.7. punktu:

“4.3. Katru iesūkšanas cauruli nostiprina ar cirpes skrūvēm vai skrūvēm, kuras var atskrūvēt tikai ar speciāliem darbarīkiem. Cauruļu iekšpusē atrodas ierobežots segments, kas norādīts ārpusē; tajā vietā sienas biezums ir mazāks par 4 mm vai 5 mm, ja tā veidota no elastīga materiāla, piemēram, gumijas.

4.3.1. Jebkura iedarbība uz caurulēm nolūkā pārveidot ierobežoto segmentu izraisa cauruļu sabojāšanu vai pilnīgu un pastāvīgu motora darbības atteici, līdz tiek atjaunots to apstiprinātais stāvoklis.

4.3.2. Uz caurulēm ir salasāms marķējums, kurā norādīta transportlīdzekļa (apakš)kategorija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. un 4. pantā un I pielikumā.

4.4. Ieplūdes vada daļā, kas atrodas cilindra galvā, ir norobežots segments. Visā ieplūdes kanālā nedrīkst būt vairāk norobežots segments (izņemot vārsta ligzdas segmentu).

4.4.1. Jebkura iedarbība uz vadu nolūkā pārveidot norobežoto segmentu izraisa caurules sabojāšanu, vai pilnīgu un pastāvīgu motora darbības atteici, līdz tiek atjaunots tā apstiprinātais stāvoklis.

4.4.2. Uz cilindra galvas ir salasāms marķējums, kurā norādīta transportlīdzekļa kategorija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. un 4. pantā un I pielikumā.

4.5. Iepriekš 4.2. punktā minēto ierobežoto segmentu diametrs var atšķirties atkarībā no attiecīgā transportlīdzekļa (apakš)kategorijas.

4.6. Izgatavotājs norāda ierobežotā(-o) segmenta(-u) diametru un apliecina apstiprinātājiestādei un tehniskajam dienestam, ka šis ierobežotais segments ir vissvarīgākais gāzu caurplūdei un ka nav neviena cita segmenta, kura pārveidošana varētu palielināt spēkiekārtas veiktspēju.

4.7. Pēc uzstādīšanas maksimālais cilindra galvas starplikas biezums nepārsniedz 1,6 mm.”;

j) pielikuma 5.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.1. Nevienu viena un tā paša tipa L3e-A2 apakškategorijas vai L4e-A2 apakškategorijas variantu vai versiju, kas atbilst III pielikuma 4. punktā noteiktajām pārveidošanas prasībām, neiegūst no L3e-A3 vai L4e-A3 tipa, varianta vai versijas ar maksimālo lietderīgo jaudu un/vai maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz Regulas (ES) Nr. 168/2013 I pielikumā noteikto attiecībā uz L3e-A2 vai L4e-A2 apakškategorijas transportlīdzekļu klasifikāciju (piemēram, 70 kW līdz 35 kW vai zemāka, 50 kW līdz 35 kW vai zemāka).”;

k) iekļauj šādu 5.2.2. punktu:

“5.2.2. degvielas padeves un piegādes sistēma”;

l) pielikuma 5.2.3. līdz 5.2.6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.2.3. gaisa ieplūdes sistēma, tostarp gaisa filtrs(-i) (pārveidošana vai noņemšana);

5.2.4. transmisija;

5.2.5. vadības bloks(-i), kas kontrolē spēkiekārtas dzinējspēka raksturlielumus;

5.2.6. jebkuras tādas (mehāniskas, elektriskas, konstruktīvas u. c.) sastāvdaļas noņemšana, kas ierobežo pilno motora slodzi, izraisot izmaiņas spēkiekārtas veiktspējā, kas apstiprināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma A daļu.”;

m) pielikuma 5.2.7. punktu svītro;

n) pievieno šādu 6. līdz 6.5.2. punktu:

“6. Papildu prasības L1e, L2e, L3e-A1, L4e-A1 un L6e (apakš)kategorijām

6.1. Turpmāk uzskaitītās detaļas, aprīkojums un sastāvdaļas noturīgi un neizdzēšami marķē ar koda numuru(-iem) un simboliem, kurus šādu (rezerves) detaļu, aprīkojuma vai sastāvdaļu identifikācijai piešķir transportlīdzekļa izgatavotājs vai minēto (rezerves) detaļu, aprīkojuma vai sastāvdaļu izgatavotājs. Marķējums var būt etiķetes veidā, ar noteikumu, ka tā paliek salasāma normālas lietošanas režīmā un to nevar noņemt bez sabojāšanas.

6.2. Marķējumam, kas minēts 6.1. punktā, jābūt saredzamam bez vajadzības izjaukt attiecīgo detaļu vai citas transportlīdzekļa detaļas. Ja virsbūve vai citas transportlīdzekļa detaļas aizsedz marķējumu, transportlīdzekļa izgatavotājs sniedz kompetentajām iestādēm norādījumus par attiecīgo detaļu atvēršanu vai demontēšanu un marķējuma novietojumu.

6.3. Izmantotās rakstzīmes, skaitļi vai simboli ir vismaz 2,5 mm augsti un viegli salasāmi.

6.4. Detaļas, aprīkojums un sastāvdaļas, kas minētas 6.1. punktā, visām (apakš)kategorijām ir šādas:

6.4.1. jebkāda elektriska/elektroniska ierīce iekšdedzes dzinēja vai elektrodzinēja vadībai (ECU aizdedzes modulis, iesmidzinātāji, ieplūdes gaisa temperatūra u. c.);

6.4.2. karburators vai līdzvērtīga ierīce;

6.4.3. katalītiskais neitralizators(-i) (tikai gadījumā, ja nav integrēts klusinātājā);

6.4.4. karteris;

6.4.5. cilindrs;

6.4.6. cilindra galva;

6.4.7. izplūdes caurule(-s) (ja atdalīta(-s) no klusinātāja);

6.4.8. ieplūdes caurule (ja izlieta atsevišķi no karburatora vai cilindra, vai kartera);

6.4.9. ieplūdes klusinātājs (gaisa filtrs);

6.4.10. ierobežotā daļa (ieliktnis vai cita);

6.4.11. trokšņa mazināšanas ierīces (klusinātājs(-i));

6.4.12. transmisijas piedzenamā daļa (aizmugures ķēdes rats (ķēdesrats) vai skriemelis),

6.4.13. transmisijas piedziņas daļa (priekšējais ķēdes rats (ķēdesrats) vai skriemelis).

6.5. Turklāt L1e, L2e un L6e kategorijai saskaņā ar 6.1. punktu marķē šādas detaļas, aprīkojumu un sastāvdaļas:

6.5.1. CVT transmisija,

6.5.2. transmisijas kontrolleris.”;

3) Regulas III pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 4.2.5., 4.2.6. un 4.2.7. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.2.5. Visas pārējās tipa apstiprināšanas prasības, kas nav uzskaitītas 4.2.2., 4.2.3 un 4.2.4. punktā un kuras ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikumā, uzskata par kopējām un līdzvērtīgām starp (L3e/L4e)-A2 un (L3e/L4e)-A3 motociklu konfigurācijām, un tāpēc testēšanu veic un ziņojumu sagatavo tikai vienreiz attiecībā uz abām veiktspējas konfigurācijām. Turklāt testa ziņojumus saistībā ar tāda transportlīdzekļa sistēmām, sastāvdaļām, atsevišķām tehniskām vienībām, detaļām vai aprīkojumu, kas atbilst tām pašām tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz abām konfigurācijām, pieņem jebkuras minētās konfigurācijas tipa apstiprināšanai.;

4.2.6. Vienu gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumu (WVTA) izdod par (L3e/L4e)-A2 kategorijas konfigurācijas motociklu, kam ir unikāls tipa apstiprinājuma numurs.

4.2.7. Vienu gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumu (WVTA) izdod par (L3e/L4e)-A3 kategorijas konfigurācijas motociklu, kam ir unikāls tipa apstiprinājuma numurs. Abus 4.2.6. punktā un šajā punktā minētos tipa apstiprinājuma numurus iespiež normatīvajā plāksnītē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 168/2013 39. pantu un Regulas (ES) Nr. 901/2014 V pielikumu. Lai atvieglotu apakškategoriju (L3e/L4e)-A2 pārveidošanu par (L3e/L4e)-A3 apakškategorijas konfigurācijas motociklu un otrādi, informācijas mapei pievieno attiecīgo transportlīdzekļa izgatavotāja paziņojuma paraugu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 901/2014 I pielikuma B daļas 24. papildinājumu. Turklāt ierakstus atbilstības sertifikātā īpaši attiecībā uz L3e-A2 un L3e-A3 konfigurācijām nodrošina transportlīdzekļa izgatavotājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 901/2014 IV pielikumā noteikto paraugu.”;

b) pielikuma 4.2.10. un 4.2.11. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.2.10. Atbilstības sertifikātu aizpilda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 901/2014 IV pielikuma 1.7. punktā noteiktajām prasībām.

4.2.11. Motocikliem, ko var pārbūvēt no (L3e/L4e)-A2 apakškategorijas par (L3e/L4e)-A3 apakškategoriju vai otrādi, piešķir tikai vienu (L3e/L4e)-A2 un A3 kategorijas motociklu konfigurācijas transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN). Normatīvajā plāksnītē, kas piestiprināta transportlīdzeklim, norāda šo transportlīdzekļa identifikācijas numuru, skaidri norādot stacionārā trokšņa līmeņus abās konfigurācijās, kā arī maksimālo lietderīgo jaudu vai maksimālo nepārtraukto nominālo jaudu (L3e/L4e)-A2 konfigurācijā.”;

c) pielikuma 4.4.2. punktu svītro;

d) pielikuma 6.1. punktā rindkopu attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 168/2013 II pielikuma A daļas 2. punktā uzskaitītajām prasībām aizstāj ar šādu:







“II pielikuma A daļas 2. punkts. Paštestēšana Testēšanas procedūras attiecībā uz transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu Tikai L3e, L4e un L5e apakškategorijai un neietver nekādu citu spēkiekārtas veiktspējas testēšanu.”;

4) Regulas IV pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 4.1.1.3.1. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisijām” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisijām”;

b) pielikuma 4.1.1.3.1.1. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisijām” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisijām”;

c) pielikuma 4.1.1.3.1.1.1.1.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“Ja ir piemērojama noturības metode, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 168/2013 23. panta 3. punkta a) apakšpunktā, nolietošanās koeficientus aprēķina no I tipa emisiju testa rezultātiem līdz pilnam nobraukumam (ieskaitot), kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 VII pielikuma A daļā, un saskaņā ar lineāro aprēķina metodi, kas minēta 4.1.1.3.1.1.1.1.2. punktā, rezultātā iegūstot slīpuma un kompensācijas vērtības uz vienu emisijas komponentu. CoP piesārņotāju emisiju rezultātus aprēķina, izmantojot šādu formulu:

4.1. vienādojums:

ja x ≤ b, tad y = a · x + b;

ja x > b, tad y = x

kur:

a = slīpuma vērtība, ko nosaka saskaņā ar V tipa testu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļai;

b = kompensācijas vērtība, ko nosaka saskaņā ar V tipa testu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļai;

x = piesārņotāju emisijas (HC, CO, NOx, NMHC un PM, ja piemērojams) testa rezultāts uz vienu “atzaļotā” transportlīdzekļa emisijas komponentu (maksimāli uzkrāti 100 km pēc pirmās palaišanas ražošanas līnijā), izsakot mg/km;

y = CoP emisijas rezultāts uz vienu piesārņotāju emisijas komponentu, izsakot mg/km. Vidējiem CoP rezultātiem jābūt zemākiem nekā piesārņotāju emisijas robežvērtībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma A daļā.”;

d) pielikuma 4.1.1.3.1.1.1.3. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisijām” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisijām”;

e) pielikuma 4.1.1.3.1.1.2.2. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisijas” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisijas”;

f) pielikuma 4.1.1.3.1.1.2.3. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisijām” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisijām”;

g) pielikuma 4.1.1.3.2.1. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisiju” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisiju”;

h) pielikuma 4.1.1.3.2.3. punktā “izplūdes gāzu emisiju robežvērtību” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju emisiju robežvērtību”;

i) pielikuma 4.1.1.3.2.4. punktā “4.2. vienādojums” aizstāj ar “4.3. vienādojums”;

j) pielikuma 4.1.1.3.3.1. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisiju” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisiju”;

k) pielikuma 4.1.1.3.3.3. punktā “izplūdes gāzu un CO2 emisiju” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisiju”;

l) pielikuma 4.1.1.3.3.4. punktā “4.3. vienādojums” aizstāj ar “4.4. vienādojums”;

m) pielikuma 4.1.1.3.3.6. punktā “4.4. vienādojums” aizstāj ar “4.5. vienādojums”;

n) pielikuma 4.1.1.4. punkta otrajā, trešajā un piektajā daļā “izplūdes gāzu un CO2 emisijas” aizstāj ar “izplūdes piesārņotāju un CO2 emisijas”;

5) Regulas VIII pielikumu groza šādi:

a) iekļauj šādu 1.1.1., 1.1.1.1. un 1.1.1.2. punktu:

“1.1.1. L1e, L3e un L4e kategorijas transportlīdzekļiem jāatbilst turpmāk izklāstītajām vispārīgajām prasībām.

1.1.1.1. Transportlīdzekļiem nav smailu, asu vai uz āru izvirzītu daļu, kuru forma, izmērs, virziena leņķis un cietība ir tāda, ka tiek palielināts miesas bojājumu un plēsumu risks vai smagums jebkurai personai, kuru transportlīdzeklis notriec vai aizķer satiksmes negadījumā. Transportlīdzekļiem jābūt projektētiem tā, lai daļas un malas, ar kurām mazaizsargāti satiksmes dalībnieki, piemēram, gājēji, varētu saskarties negadījumā, atbilstu 1.–1.3.8. punktā noteiktajām prasībām.

1.1.1.2. Visus izvirzījumus vai malas, ar kurām var nonākt saskarē un kuras izgatavotas no mīkstas gumijas vai mīkstas plastmasas vai pārklātas ar mīkstu gumiju vai mīkstu plastmasu, kuras cietība pēc Šora ir mazāka nekā 60 (A), uzskata par tādām, kas atbilst 1.3.–1.3.8. punkta prasībām. Cietības mērījumus veic, kad materiāls ir piestiprināts transportlīdzeklim, kā paredzēts.”;

b) pielikuma 1.1.2. to 1.1.3.2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.1.2. Īpaši noteikumi attiecībā uz L1e, L3e un L4e kategorijas transportlīdzekļiem

1.1.2.1. Transportlīdzekļus novērtē saskaņā ar 1.2.–1.2.4.1. punkta noteikumiem.

1.1.2.2. Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar konstrukciju vai paneļiem, kuri paredzēti, lai daļēji vai pilnībā norobežotu vadītāju, pasažieri vai bagāžu vai nosegtu atsevišķas transportlīdzekļa sastāvdaļas, transportlīdzekļa izgatavotājs var kā alternatīvu izvēlēties piemērot attiecīgās ANO EEK Noteikumu Nr. 26 ( *9 ) prasības par M1 transportlīdzekļu kategoriju transportlīdzekļiem, kas attiecas uz īpašiem ārējiem izvirzījumiem vai visu transportlīdzekļa ārējo virsmu. Šādos gadījumos īpaša uzmanība jāvelta vajadzīgajam rādiusam, ja nav jāpārbauda rokturu, viru, durvju nospiežamo pogu un antenu izvirzījumu skaits.

Attiecīgos ārējos izvirzījumus, ko novērtē saskaņā ar šo punktu, skaidri norāda informācijas dokumentā, un visai pārējai ārējai virsmai jāatbilst 1.–1.3.8. punkta prasībām.

1.1.3. Īpašas prasības L4e kategorijas transportlīdzekļiem

1.1.3.1. Ja motociklam ir pievienots noņemams vai nenoņemams blakusvāģis, attālumu starp motociklu un blakusvāģi novērtējumā neiekļauj (sk. 8.1. attēlu).

8.1. attēls

Skats no augšas uz L4e kategorijas motociklu ar blakusvāģi.

1.1.3.2. Ja blakusvāģi var atvienot no motocikla, lai motociklu izmantotu bez tā, pašam motociklam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas motocikliem bez blakusvāģa 1.–1.3.8. punktā.”;

c) pielikuma 1.1.4. līdz 1.1.4.2. punktu svītro;

d) pielikuma 1.2.3. līdz 1.2.3.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.2.3. Testēšanas ierīci pārvieto virzienā no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri, ar vienmērīgu kustību, abās transportlīdzekļa pusēs. Ja testēšanas ierīce saskaras ar stūres vadības ierīci vai jebkādām uz tās uzstādītām daļām, to līdz galam pagriež uz sāniem, vienlaikus un pēc tam turpinot testēšanu. Testēšanas ierīcei jāpaliek saskarē ar transportlīdzekli vai vadītāju visa testa laikā (sk. 8.2. attēlu).

8.2. attēls

Testēšanas ierīces pārvietošanas zonas

1.2.3.1. Transportlīdzekļa priekšpuse ir pirmais kontaktpunkts, un testēšanas ierīci virza sāniski uz āru, sekojot transportlīdzekļa un, attiecīgos gadījumos, braucēja kontūrai. Testēšanas ierīcei arī ļauj virzīties uz iekšpusi ne vairāk, kā tā pārvietojas virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri (t. i., 45° leņķī attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni).

1.2.3.2. Ja testēšanas ierīce nonāk tiešā saskarē ar vadītāja rokām un kājām, tā pagrūž tās prom, un visiem attiecīgajiem balstiem (piemēram, kāju balstiem) ļauj brīvi pagriezties, saliekties vai nolocīties, ja tie nonāk saskarē ar testēšanas ierīci, un tos novērtē visās izrietošajās starppozīcijās.”;

e) pielikuma 1.3.3.2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.3.3.2. Ja augšējai malai piemēro rādiusu, tas nedrīkst vairāk kā 0,70 reizes pārsniegt priekšējā stikla vai plūdpārsega biezumu, to mērot augšējā malā.”;

f) pielikuma 1.3.5.2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.3.5.2. Priekšējā dubļusarga priekšējai malai piemērotais rādiuss nedrīkst vairāk kā 0,70 reizes pārsniegt dubļsarga biezumu, to mērot priekšējā malā (piemēram, gadījumā, ja uz lokšņu metāla malas noapaļotas, noapaļojuma diametru uzskata par atbilstīgo biezumu).”;

g) pielikuma 2.1.2.1.1. punktā iekļauj ar šādu otro daļu:

“Saskaņā ar pirmo daļu dažas attiecīgā transportlīdzekļa daļas drīkst novērtēt, izmantojot ārējo izvirzījumu testēšanas ierīci (sk. 1. pielikumu) un pārējās daļas novērtē, izmantojot sfēru, kuras diametrs ir 100 mm (sk. ANO EEK Noteikumus Nr. 26). Šādos gadījumos īpaša uzmanība jāvelta vajadzīgajam rādiusam, bet nav jāpārbauda rokturu, viru, durvju nospiežamo pogu un antenu izvirzījumu lielums.”;

6) Regulas IX pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 2.2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2.1. Tvertnei kā atsevišķam mezglam ar visiem piederumiem veic hidrauliskā iekšējā spiediena testu. Tvertnei jābūt pilnai ar nedegošu šķidrumu, kura blīvums un viskozitāte līdzinās parasti izmantotai degvielai, vai ar ūdeni. Pēc tam, kad tvertnes iekšpuse ir pilnībā izolēta no ārpuses, pakāpeniski palielina spiedienu caur caurulīti, pa kuru padod degvielu motoram, līdz sasniegts iekšējais spiediens, kas norādīts 1.2.9. punktā, un to uztur vismaz 60 sekundes.”;

b) pielikuma 3.2.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.2.1. Lai veiktu testēšanu saskaņā ar 3.3.–3.7.5.1. punktu, caurlaidības testu kā daļu no IV tipa testa, kas minēts Regulas (ES) Nr. 168/2013 V pielikuma A daļā, neņemot vērā izkliedes mērījumus, ko veic testa nolūkiem saskaņā ar šo pielikumu, veic pietiekamam skaitam tvertņu. Kopējo sagatavošanas procedūras ilgumu veido sākotnējas novietošanas uzglabāšanai posms, kura ilgums ir vismaz četras nedēļas, kam seko astoņas nedēļas ilgs uzglabāšanas nostabilizējušos apstākļos posms.”;

c) pielikuma 3.3.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.3.1. Degvielas tvertni līdz tās nominālajai ietilpībai piepilda ar maisījumu, kas sastāv no 50 % ūdens un 50 % etilēnglikola, vai ar jebkuru citu dzesēšanas šķidrumu, kurš nebojā degvielas tvertnes materiālu un kura sasalšanas temperatūra ir zemāka par 243 ± 2 °K (– 30 ± 2 °C).

Degvielas tvertnē iepildīto vielu temperatūrai testa laikā jābūt 253 ± 2 °K (– 20 ± 2 °C). Tvertni atdzesē līdz attiecīgajai apkārtējā gaisa temperatūrai. Degvielas tvertni var arī piepildīt ar atbilstoši atdzesētu šķidrumu, ar nosacījumu, ka to atstāj testa temperatūrā vismaz vienu stundu.

Testā izmanto svārstu. Tā trieciengalvai jābūt vienādmalu trīsstūra piramīdas formā ar 3,0 mm liekuma rādiusu tā virsotnē un malās. Svārsta brīvi kustīgā masa ir 15 kg ± 0,5 kg, un svārsta radītā enerģija ir ne mazāka kā 30,0 J katram triecienam pret degvielas tvertni.

Tehniskais dienests drīkst izvēlēties jebkādu testējamo degvielas tvertnes punktu skaitu, un šiem punktiem jāatbilst vietām, kuras uzskata par riska vietām saistībā ar tvertnes stiprinājumu un tās novietojumu transportlīdzeklī. Nemetāla aizsargekrānus neņem vērā, un rāmja caurules vai šasijas daļas var ņemt vērā riska novērtējumā.

Visu triecienu veikšanai var izmantot vairāk nekā vienu degvielas tvertni, ar nosacījumu, ka visām izmantojamām degvielas tvertnēm ir veikts caurlaidības tests.

Nedrīkst rasties šķidruma noplūde pēc viena trieciena jebkurā no testējamiem punktiem.”;

d) pielikuma 3.4.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.4.1. Degvielas tvertni piepilda līdz tās nominālajai ietilpībai, par testa šķidrumu izmantojot ūdeni ar temperatūru 326 ± 2 °K (53 ± 2 °C). Tad tvertni pakļauj iekšējam spiedienam, kas vienāds ar divkāršu relatīvo darba spiedienu (projektēto spiedienu), vai 30 kPa pārspiedienam, atkarībā no tā, kurš ir lielāks. Tvertnei jāpaliek slēgtai un zem spiediena ne mazāk kā piecas stundas apkārtējā gaisa temperatūrā, kas ir 326 ± 2 °K (53 ± 2 °C).

Degvielas tvertnei nedrīkst būt noplūdes pazīmju, un jebkāda pārejoša vai neatgriezeniska deformācija, kas var rasties, nepadara tvertni neizmantojamu. Jāņem vērā īpašie uzstādīšanas nosacījumi, ja ir jānovērtē tvertnes deformācija.”;

e) pielikuma 3.5.1. punktu aizstāj ar šādu:

“3.5.1. No pilnīgi jaunas degvielas tvertnes plakanajām vai gandrīz plakanajām skaldnēm ņem sešus aptuveni vienāda biezuma gabalus stiepes izturības testēšanai. To stiepes izturību un elastīguma robežas nosaka 296 ± 2 °K (23 ± 2 °C) temperatūrā ar pagarinājuma ātrumu 50 mm/min. Iegūtās vērtības tad salīdzina ar stiepes izturības un elastīguma vērtībām, kuras iegūtas līdzīgos testos, kas veikti, izmantojot degvielas tvertni, kurai veikts caurlaidības tests. Materiālu uzskata par pieņemamu, ja stiepes izturība atšķiras par ne vairāk kā 25 %.”;

f) pielikuma 3.6.1. punktu aizstāj ar šādu:

“3.6.1. Degvielas tvertni piestiprina reprezentatīvai transportlīdzekļa daļai un piepilda līdz 50 % no tās nominālās ietilpības ar ūdeni pie 293 ± 2 °K (20 ± 2 °C). Tad testa iekārtu, tostarp degvielas tvertni, uz 60 minūtēm ievieto telpā ar apkārtējo temperatūru 343 ± 2 °K (70 ± 2 °C), un pēc tam degvielas tvertnei nedrīkst būt neatgriezenisku deformāciju vai noplūžu, un tai jābūt pilnīgi izmantojamā stāvoklī.”;

g) pielikuma 3.7.4.3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.7.4.3. Ja neviens no 10 paraugiem nav nodedzis līdz 100 mm atzīmei vai aiz tās vai ja tikai viens no 20 paraugiem ir nodedzis līdz šai atzīmei, aprēķina vidējo degšanas laiku (ACT) un vidējo degšanas attālumu (ACL).

9.1. vienādojums (piezīme: n = paraugu skaits) Rezultātu noapaļo uz augšu vai uz leju līdz tuvākajam sekunžu skaitam, kurš dalās ar pieci. Tomēr, ja ACT ir 0 sekundes, to neizmanto. (t. i., ja degšana ilgst no mazāk nekā 2 sekundēm līdz 7 sekundēm, ACT ir 5 sekundes; ja degšana ilgst no 8 līdz 12 sekundēm, ACT ir 10 sekundes; ja degšana ilgst no 13 līdz 17 sekundēm, ACT ir 15 sekundes, utt.).

9.2. vienādojums (piezīme: n = paraugu skaits) Rezultātu izsaka ar precizitāti līdz 5 mm (t. i., “mazāk nekā 5 mm” norāda, ja degšanas attālums ir mazāks par 2 mm, un tādējādi nekādā gadījumā nedrīkst norādīt ACL = 0 mm). Ja tikai viens paraugs no 20 ir nodedzis līdz 100 mm atzīmei vai aiz tās, uzskata, ka šāda parauga degšanas attālums (t. i., attiecīgā parauga vērtība (100 – nenodegušais attālums)) ir 100 mm.

9.3. vienādojums , izteikts , izteikts Šo vērtību salīdzina ar 3.7.5.–3.7.5.1. punktā noteiktajām prasībām.”;

7) Regulas XI pielikuma 1. papildinājuma 1.6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.6. Klīrenss

1.6.1. Lkategorijas transportlīdzekļa klīrensa mērīšanas nolūkā testējamo transportlīdzekli noslogo līdz faktiskajai masai.

1.6.2. Atkāpjoties no 1.6.1. punkta L3e-AxE apakškategorijas (x = 1, 2 vai 3, divriteņu enduro motocikls) vai L3e- AxT apakškategorijas (x = 1, 2 vai 3, divriteņu triāla motocikls) transportlīdzekļa klīrensa mērīšanas nolūkā, testējamo enduro un triāla motociklu slogo līdz darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masai.

1.6.3. Jebkādu transportlīdzeklim uzstādītu manuāli vai automātiski regulējamu balstiekārtu, kas, iespējams, ļauj mainīt klīrensu, iestata tā, lai tiktu iegūts minimālais attālums starp transportlīdzekli un zemes plakni.

1.6.4. Mēra mazāko attālumu starp zemes plakni un transportlīdzekļa zemāko fiksēto punktu starp asīm un attiecīgos gadījumos zem ass(-īm) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK ( *10 ) II pielikuma 1. papildinājumu. Minimālo izmērīto attālumu uzskata par transportlīdzekļa klīrensu.

8) Regulas XII pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 2.2.2. punktā 12.1. tabulu aizstāj ar šādu:







“12.1. tabula. OBD II posma funkcijas un saistītās prasības šā pielikuma un 1. papildinājuma punktos Temats Punkts šajā pielikumā un 1. papildinājumā Vispārīgi izslēgšanas kritēriji degradēšanas tipa diagnostikas sistēmai OBD II posmā 3.2.1.1. Katalītiskā neitralizatora uzraudzība 3.3.2.1.; 3.3.3.1. EGR efektivitāte/plūsmas uzraudzība 3.3.3.4. Ekspluatācijas veiktspējas uzraudzība 1. papildinājuma 3.3.punkta 2. apakšpunkts, 1. papildinājuma 4. punkts Vispārējās OBD II posma prasības 1. papildinājuma 3.3. punkts Aizdedzes izlaidumu noteikšana 1. papildinājuma 3.2.2.; 3.3.2.2.; 3.5.3.; 3.6.2.; 3.7.1.; 3.1.2. punkts NOx pēcapstrādes sistēmas uzraudzība 3.3.3.5.; 3.3.3.6. Skābekļa sensora nolietojuma uzraudzība 3.3.2.3. Daļiņu filtra uzraudzība 3.3.3.2. Daļiņu (PM) emisiju uzraudzība 3.3.2.5.”;

b) pielikuma 3.2.2.1. un 3.2.2.1. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.2.2.1. Izgatavotāji var pieņemt augstākus nepareizas darbības kritērijus attiecībā uz aizdedzes izlaidumu procentuālo daudzumu, nekā paziņots apstiprinātājiestādei, īpašos motora apgriezienu un slodzes apstākļos, ja tie iestādei var pierādīt, ka mazāka skaita aizdedzes izlaidumu noteikšana nebūtu drošticama. Attiecībā uz OBD veikto uzraudzību tas ir aizdedzes izlaidumu procentuālais īpatsvars no kopējā aizdedzes momentu skaita (kā norādījis izgatavotājs), kas izraisītu Regulas (ES) Nr. 168/2013 VI pielikuma B daļā noteikto emisiju robežvērtību pārsniegšanu, vai procentuālais īpatsvars, kas varētu izraisīt izplūdes katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu, radot neatgriezenisku bojājumu.

3.2.2.2. Ja izgatavotājs var iestādei pierādīt, ka augstāka līmeņa aizdedzes izlaidumu procentuālā daudzuma noteikšana nav lietderīga vai ka aizdedzes izlaidumu nevar atšķirt no cita veida ietekmes (piemēram, nelīdzens ceļš, pārnesumu pārslēgšana, pēc motora iedarbināšanas utt.), aizdedzes izlaidumu uzraudzības sistēma šādos apstākļos var tikt atslēgta.”;

c) pielikuma 3.6. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Kļūdas kodu saglabā arī 3.3.5. un 3.3.6. punktā minētajos gadījumos.”;

d) pielikuma 3.6.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“Transportlīdzekļa nobrauktajam attālumam kopš MI ieslēgšanas ir jābūt pieejamam jebkurā laikā caur seriālo pieslēgvietu standarta diagnostikas savienojumā. Atkāpjoties no minētā, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar mehānisku odometru, kurš nepieļauj datu ievadi elektroniskajā vadības blokā, tostarp transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar CVT, kas neatļauj precīzu datu ievadi elektroniskajā vadības blokā, “nobraukto attālumu” var aizstāt ar “motora darbības laiku”, un tam jābūt pieejamam jebkurā laikā caur seriālo pieslēgvietu standarta diagnostikas savienojumā.”

e) pielikuma 4.3. un 4.4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“4.3. Nosakot nepilnību secību, dzirksteļaizdedzes motoriem vispirms nosaka nepilnības, kas saistītas ar 3.3.2.1., 3.3.2.2. un 3.3.2.3. punktu, un kompresijas aizdedzes motoriem vispirms nosaka nepilnības, kas saistītas ar 3.3.3.1., 3.3.3.2. un 3.3.3.3. punktu.

4.4. Pirms tipa apstiprināšanas vai tās laikā nav pieļaujamas nekādas nepilnības attiecībā uz 1. papildinājuma 3. punkta prasībām, izņemot prasības, kas noteiktas 1. papildinājuma 3.11. punktā.”;

f) pielikumā pievieno šādu 4.7. punktu:

“Transportlīdzekļa spēkiekārtas saimes klasificēšanas kritērijus, kuri norādīti Regulas (ES) Nr. 134/2014 XI pielikuma 3.1. punkta 11.1. tabulā, piemēro arī šajā pielikumā noteiktajām prasībām, kas attiecas uz funkcionālajām iebūvētām diagnostikas sistēmām.”;

g) pielikuma 1. papildinājuma 3.13. punktu aizstāj ar šādu:

“Kamēr ISO un CEN līmenī nav apstiprināta un publicēta standartizēta savienojuma saskarne L kategorijas transportlīdzekļiem un kamēr atsauce uz šādu tehnisko standartu nav iekļauta šajā regulā, pēc transportlīdzekļa izgatavotāja pieprasījuma var ierīkot alternatīvu savienojuma saskarni. Ja šāda alternatīva savienojuma saskarne ir ierīkota, transportlīdzekļa izgatavotājs bez maksas sniedz testa iekārtu izgatavotājiem sīku informāciju par transportlīdzekļa savienojuma spraudņa konfigurāciju. Transportlīdzekļa izgatavotājs nodrošina adapteri, kas ļauj pieslēgt universālu skeneri. Minētā adaptera kvalitāte ir atbilstīga izmantošanai profesionālā darbnīcā. Šādu adapteri pēc pieprasījuma nediskriminējošā veidā nodrošina visiem neatkarīgiem uzņēmumiem. Izgatavotājs drīkst iekasēt pamatotu un samērīgu maksu par minēto adapteri, ņemot vērā papildu izmaksas, ko klientam rada šāda izgatavotāja izvēle. Savienojuma saskarne un adapteris nedrīkst ietvert nekādus īpašus konstruktīvus elementus, kuri būtu jāvalidē vai jāsertificē pirms to izmantošanas vai kuri ierobežotu transportlīdzekļa datu apmaiņu, izmantojot universālu skeneri.”;

h) pielikuma 2. papildinājuma 2.1. punktā Ap2-1. tabulā “Ierīce darbojas/ierīce ir” aizstāj ar “Ierīce nedarbojas/ierīces nav”;

i) pielikuma 2. papildinājuma 2.6.2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.6.2. dažu Ap2-1. tabulā norādīto elementu uzraudzība nav fiziski iespējama un attiecībā uz šo nepilnīgo pārraugu ir pieļaujama nepilnība. Informācijas mapei pievieno visaptverošu tehnisko pamatojumu, kāpēc šāds OBD pārraugs nevar darboties.”;

9) Regulas XIII pielikumam pievieno šādu 1.4. punktu:

“1.4. Maksimālo spiedienu, kas norādīts 1.2.1., 1.2.2., 1.2.3. un 1.3.1. punktā, testēšanas laikā drīkst pārsniegt, saskaņojot to ar transportlīdzekļa izgatavotāju.”;

10) Regulas XIV pielikumā 1.5.1.5.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.5.1.5.1. Zīme ir redzama visā telpā, ko ierobežo šādas četras plaknes:

— divas vertikālās plaknes, kas pieskaras abām numura zīmes sānu malām un veido 30° leņķi uz āru pa kreisi un pa labi no zīmes ar transportlīdzekļa garenisko plakni, kas ir paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, kura iet caur zīmes centru;

— plakne, kas pieskaras plāksnes augšējai malai un veido 15° leņķi uz augšu ar horizontāli;

— horizontālā plakne caur zīmes apakšējo malu.”;

11) Regulas XVI pielikumā iekļauj šādu 2.3.5.1. punktu:

“2.3.5.1. Tomēr, atkāpjoties no 1.2.1. un 2.3.5. punkta, vienpusējā balsta kāja, kas uzstādīta L3e-A1E, L3e-A2E, L3e-A3E, L3e-A1T, L3e-A2T vai L3e-A3T kategorijas transportlīdzeklim, drīkst automātiski atgriezties aizvērtā pozīcijā, ja cilvēks vienpusējo balsta kāju netur vai neatbalsta.”.









III PIELIKUMS

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 134/2014

Deleģētās regulas (ES) Nr. 134/2014 pielikumus groza šādi:

1) Regulas II pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 4.5.5.2.1.1. un 4.5.5.2.1.2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“4.5.5.2.1.1. 1. posms. Pārslēgšanas ātrumu aprēķināšana

Ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1→2 un vi→i + 1), izteiktus km/h, aprēķina, izmantojot šādas formulas:

2.3. vienādojums

2.4. vienādojums , i = 2 līdz ng -1 , i = 2 līdz ng -1

kur:

“i” ir pārnesuma numurs (≥ 2);

“ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu;

“Pn” ir nominālā jauda kW;

“mk” ir standartmasa kg;

“nidle” ir tukšgaitas ātrums, min– 1;

“s” nominālais motora apgriezienu skaits, min– 1;

“ndvi” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i”.

4.5.5.2.1.2. Ātrumus, kādos kruīza vai palēninājuma posmos no 4. pārnesuma līdz ng pārnesumam notiek pārslēgšanās uz zemāku pārnesumu (vi→i – 1), izteiktus km/h, aprēķina, izmantojot šādu formulu: 2.5. vienādojums , i = 4 līdz ng kur: “i” ir pārnesuma numurs (≥ 4); “ng” ir kopējais pārnesumu skaits kustībai uz priekšu; “Pn” ir nominālā jauda kW; “mk” ir standartmasa kg; “nidle” ir tukšgaitas ātrums, min– 1; “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min– 1; “ndvi-2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h pārnesumā “i-2”. Ātrumu pārslēgšanai no 3. pārnesuma 2. pārnesumā (v3→2) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: 2.6. vienādojums kur: “Pn” ir nominālā jauda kW; “mk” ir standartmasa kg; “nidle” ir tukšgaitas ātrums, min– 1; “s” nominālais motora apgriezienu skaits, min– 1; “ndv1” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 1. pārnesumā. Ātrumu pārslēgšanai no 2. pārnesuma 1. pārnesumā (v2→1) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu: 2.7. vienādojums kur: “ndv2” ir attiecība starp motora apgriezienu skaitu min– 1 un transportlīdzekļa ātrumu km/h 2. pārnesumā. Tā kā kruīza posmus nosaka pēc posmu indikatora, var rasties nelieli ātruma palielinājumi, kas var būt pietiekami, lai pārslēgtu augstāku pārnesumu. Ātrumus, kādos notiek pārslēgšana uz augstāku pārnesumu (v1→2, v2→3un vi→i + 1), izteiktus km/h, kruīza posmos aprēķina, izmantojot šādus vienādojumus: 2.7a. vienādojums 2.8. vienādojums 2.9. vienādojums , i = 3 to ng”; , i = 3 to ng”;

b) pielikuma 6.1.1.4.2. līdz 6.1.1.4.7. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“6.1.1.4.2. Ogļūdeņraži (HC)

Nesadegušo ogļūdeņražu masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.33. vienādojums

kur:

HCm ir testa daļā emitētā ogļūdeņražu masa, izteikta mg/km;

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

dHC ir ogļūdeņražu blīvums pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa); dHC = 0,631 · 103 mg/m3 benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016); = 932 · 103 mg/m3 etanolam (E85) (C1H2,74O0,385); = 622 · 103 mg/m3 dīzeļdegvielai (B5)(C1Hl,86O0,005); = 649 · 103 mg/m3 sašķidrinātajai dabasgāzei (C1H2,525); = 714 · 103 mg/m3 dabasgāzei/biogāzei (C1H4); =

mg/m3 attiecībā uz H2NG (kur A = dabasgāzes/biometāna daudzums H2NG maisījumā izteikts % no tilpuma).

HCc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta (piemēram., koncentrācija propānā, reizināta ar trīs) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.34. vienādojums kur: HCe ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu paraugā; HCd ir ogļūdeņražu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa ekvivalenta, B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

Ogļūdeņražu, kas nav metāns (NMHC), koncentrāciju aprēķina šādi:

2.35. vienādojums

CNMHC = CTHC – (Rf CH4 · CCH4)

kur:

CNMHC = koriģētā koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm;

CTHC = kopējo ogļūdeņražu (THC) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi THC apjomam atšķaidīšanas gaisā;

CCH4 = metāna (CH4) koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi CH4 apjomam atšķaidīšanas gaisā;

Rf CH4 ir FID reakcijas koeficients attiecībā pret metānu, kas definēts 5.2.3.4.1. punktā.

6.1.1.4.3. Oglekļa monoksīds (CO)

Oglekļa monoksīda masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.36. vienādojums

kur:

COm ir testa daļas laikā emitētā oglekļa monoksīda masa, kas izteikta mg/km;

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

dCO ir oglekļa monoksīda blīvums, dCO = 1,25 · 106 mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

COc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta oglekļa monoksīda miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.37. vienādojums kur: COe ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu paraugā; COd ir oglekļa monoksīda koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm), B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

6.1.1.4.4. Slāpekļa oksīdi (NOx)

Slāpekļa oksīdu masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.38. vienādojums

kur:

NOxm ir testa daļā emitētā slāpekļa oksīdu masa, izteikta mg/km;

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

ir slāpekļa oksīdu blīvums izplūdes gāzēs, pieņemot, ka tie būs slāpekļa oksīda veidā,

= 2,05 · 106 mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

NOxc ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.39. vienādojums kur: NOxc ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta slāpekļa oksīdu miljondaļās (ppm), A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu paraugā; NOxd ir slāpekļa oksīdu koncentrācija, izteikta slānekļa oksīdu miljondaļās (ppm), B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa paraugā; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients. Kh ir mitruma korekcijas koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu: 2.40. vienādojums kur: H ir absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos kilogramā sausa gaisa: 2.41. vienādojums kur: U ir mitrums procentos; Pd ir piesātinātais ūdens spiediens testa temperatūrā, izteikts kPa; Pa ir atmosfēras spiediens, izteikts kPa.

6.1.1.4.5. Cieto daļiņu masa

Cieto daļiņu emisiju Mp (mg/km) aprēķina, izmantojot šādu vienādojumu:

2.42. vienādojums ja izplūdes gāzes izplūst no tuneļa;

2.43. vienādojums ja izplūdes gāzes atgriež tunelī; kur: Vmix = atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums V standartapstākļos; Vep = caur cieto daļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standartapstākļos; Pe = filtra(-u) savākto cieto daļiņu masa, izteikta mg; S = 6.1.1.3. punktā definētais attālums; Mp = cieto daļiņu emisija, izteikta mg/km.

Ja veikta korekcija cieto daļiņu fona līmenim no atšķaidīšanas sistēmas, to nosaka saskaņā ar 5.2.1.5. punktu. Tādā gadījumā cieto daļiņu masu (mg/km) aprēķina šādi:

2.44. vienādojums ja izplūdes gāzes izplūst no tuneļa;

2.45. vienādojums ja izplūdes gāzes atgriež tunelī; kur: Vap = caur cieto daļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standartapstākļos; Pa = fona filtra savākto cieto daļiņu masa; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

Ja fona korekcijas piemērošanas rezultātā cieto daļiņu masas skaitlis (mg/km) ir negatīvs, uzskata, ka rezultāts ir nulle mg/km cieto daļiņu masas.

6.1.1.4.6. Oglekļa dioksīds (CO2)

Oglekļa dioksīda masu transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju sastāvā testa laikā aprēķina, izmantojot šādu formulu:

2.46. vienādojums

kur:

CO2m ir testa daļas laikā emitētā oglekļa dioksīda masa, izteikta g/km;

S ir 6.1.1.3. punktā definētais attālums;

V ir 6.1.1.4.1. punktā definētais kopējais tilpums;

ir oglekļa monoksīda blīvums,

1,964 · 103 mg/m3 pie standarttemperatūras un spiediena (273,2 K un 101,3 kPa);

CO2c ir atšķaidīto gāzu koncentrācija, izteikta miljondaļās (ppm) no oglekļa dioksīda ekvivalenta un koriģēta, lai ņemtu vērā atšķaidīšanas gaisu, izmantojot šādu vienādojumu: 2.47. vienādojums kur: CO2e ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no A maisā(-os) savākto atšķaidīto gāzu parauga; CO2d ir oglekļa dioksīda koncentrācija, izteikta procentos no B maisā(-os) savāktā atšķaidīšanas gaisa parauga; DiF ir 6.1.1.4.7. punktā definētais koeficients.

6.1.1.4.7. Atšķaidījuma koeficients (DiF)

Atšķaidījuma koeficientu aprēķina šādi.

Katrai standartdegvielai, izņemot ūdeņradi: 2.48. vienādojums

Degvielai ar sastāvu CxHyOz ir šāda vispārīgā formula: 2.49. vienādojums

Attiecībā uz H2NG formula ir šāda: 2.50. vienādojums

Ūdeņradim atšķaidījuma pakāpi aprēķina šādi: 2.51. vienādojums

Standartdegvielām, kas ietvertas X pielikumā, ir šādas “X” vērtības.



1.8. tabula Koeficients “X” formulās, lai aprēķinātu DF Degviela X benzīns (E5) 13,4 Dīzeļdegviela (B5) 13,5 LPG 11,9 dabasgāze/biometāns 9,5 etanols (E85) 12,5 ūdeņradis 35,03

Šajos vienādojumos:

= CO2 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma;

CHC = HC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta;

CCO = CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm;

= H2O koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta procentos no tilpuma;

= H2O koncentrācija gaisā, ko izmanto atšķaidīšanai, izteikta procentos no tilpuma;

= ūdeņraža koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm;

A = dabasgāzes/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts procentos no tilpuma.”;

c) pielikuma 6.1.1.5.1.1. punktā “Rezultātu izsvēršana no ANO EEK Noteikumu Nr. 40 un Noteikumu Nr. 47 testa cikliem” aizstāj ar “Rezultātu izsvēršana no ECE R40 un ECE R47 testa cikliem”;

d) pielikuma 1. papildinājuma Ap1.1. tabulā rindu attiecībā uz “DF” aizstāj ar šādu:







“DiF Atšķaidījuma koeficients —”;

e) pielikuma 2. papildinājuma 1.1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Šajā papildinājumā norādītās degvielas specifikācijas atbilst standartdegvielas specifikācijām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pārskatītā izdevuma 10. pielikumā ( *11 ).

f) pielikuma 11. papildinājumā 3.2.1.3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.2.1.3. Darba režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar Ap11.2. tabulu.







Ap11.2. tabula Tabula, kas izmantojama, lai noteiktu A vai B stāvokli, pamatojoties uz atšķirīgām hibrīdu transportlīdzekļu koncepcijām un hibrīdajam režīmam izvēlētā slēdža stāvokļa Hibrīdi režīmi -› — Pilnībā elektrisks — Hibrīds — Tikai degvielu patērējošs — Hibrīds — Pilnībā elektrisks — Tikai degvielu patērējošs — Hibrīds — Hibrīdrežīms n (1) — Hibrīdrežīms m (1) Akumulatora uzlādes stāvoklis Slēdža pozīcija Slēdža pozīcija Slēdža pozīcija Slēdža pozīcija A stāvoklis Pilnībā uzlādēts Hibrīds Hibrīds Hibrīds Viselektriskākais hibrīdrežīms (2) B stāvoklis Minimāla uzlāde Hibrīds Degvielu patērējošs Degvielu patērējošs Degvielu visvairāk patērējošais režīms (3) (1) Piemēram, sporta, ekonomiskais, pilsētas, ārpilsētas režīms utt. (2) Viselektriskākais hibrīdrežīms: hibrīdrežīms, par kuru var apgalvot, ka tā laikā novērojams vislielākais elektroenerģijas patēriņš no visiem izvēles hibrīdrežīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 101 10. pielikuma 4. punkta A stāvokli; nosakāms, pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu. (3) Degvielu visvairāk patērējošais režīms: hibrīdrežīms, par kuru var apgalvot, ka tā laikā novērojams vislielākais degvielas patēriņš no visiem izvēles hibrīdrežīmiem, testējot transportlīdzekli saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 101 10. pielikuma 4. punkta B stāvokli; nosakāms, pamatojoties uz izgatavotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.”;

2) Regulas V pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:

i) pielikuma 1.1. punktā iekļauj šādu teikumu:

“Lai izpildītu Regulā (ES) Nr. 168/2013 noteiktās iztvaikošanas emisiju testa prasības, testē tikai L3e, L4e, L5e-A, L6e-A un L7e-A (apakš)kategorijas transportlīdzekļus.”;

ii) pielikuma 4.4. punktā “301,2 ± 2 K (28 ± 5 °C)” aizstāj ar “301,2 ± 5 K (28 ± 5 °C)”;

b) pielikuma 3. papildinājumu groza šādi:

i) pielikuma 4.4.1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Degvielas tvertnes apsildes sistēma sastāv no vismaz diviem atsevišķiem siltuma avotiem ar divām temperatūras kontroles ierīcēm.”;

ii) pielikuma 4.7.2. punktā “1. papildinājumā” aizstāj ar “4. papildinājumā”;

iii) pielikuma 5.2.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.2.3. Transportlīdzekli novieto stāvēšanai testa zonā uz minimālo laikposmu, kas norādīts Ap3.1. tabulā.







Ap3.1. tabula. SHED tests – minimālais un maksimālais izgarojumu periods Motora darba tilpums Minimāli (stundas) Maksimāli (stundas) < 170 cm3 6 36 170 cm3 ≤ motora darba tilpums < 280 cm3 8 36 ≥ 280 cm3 12 36”;

iv) pielikuma 5.3.1.5. un 5.3.1.6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.3.1.5. Degvielu un tvaikus var mākslīgi uzsildīt līdz sākuma temperatūrai, kas ir attiecīgi 288,7 K (15,5 °C) un 294,2 K (21,0 °C) ± 1 K. Var izmantot sākotnējo tvaika temperatūru līdz 5 °C augstāku par 21,0 °C. Attiecībā uz šo nosacījumu tvaiku nesilda diennakts testa sākumā. Kad, ievērojot Tf funkciju, degvielas temperatūra ir paaugstināta līdz tādai temperatūrai, kas ir par 5,5 °C zemāka par tvaika temperatūru, ievēro atlikušo tvaika sildīšanas profilu.

5.3.1.6. Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz 14,0 °C:

1) uzliek degvielas tvertnes vāciņu(-s);

2) izslēdz izpūtes ventilatorus, ja attiecīgajā brīdī tie vēl nav izslēgti;

3) aizver un nohermetizē kameras durvis.

Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz 15,5 °C ± 1 °C, testa procedūru turpina šādi:

a) veic ogļūdeņražu koncentrācijas, barometriskā spiediena un temperatūras mērījumus, lai iegūtu sākotnējos CHC, i, Pi un Ti rādījumus tvertnes siltuma palielināšanās testam;

b) sākas lineāra siltuma palielināšana par 13,8 °C vai 20 °C ± 0,5 °C 60 ± 2 minūšu laikposmā. Degvielas un degvielas tvaiku temperatūra sildīšanas laikā atbilst turpmāk norādītajai funkcijai ± 1,7 °C robežās vai tuvākajai iespējamajai funkcijai, kā aprakstīts 4.4. punktā:

iedarbībai pakļautas degvielas tvertnes: B.3.3-1 vienādojumi Tf = 0,3333 · t + 15,5 °C Tv = 0,3333 · t + 21,0 °C

iedarbībai nepakļautas degvielas tvertnes: B.3.3-2 vienādojumi Tf = 0,2222 · t + 15,5 °C Tv = 0,2222 · t + 21,0 °C kur: Tf = nepieciešamā degvielas temperatūra (°C); Tv = nepieciešamā tvaiku temperatūra (°C); t = laiks kopš tvertnes apsildes sākuma minūtēs.”;

c) pielikuma 3.2. papildinājumu groza šādi:

i) papildinājuma 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2. Oglekļa kārbas novecināšana

Ap3.2.1. attēls.

Oglekļa kārbas gāzu plūsmas diagramma un atveres

Kā testa kārbu izvēlas oglekļa kārbu, kas ir reprezentatīva attiecībā uz XI pielikumā noteikto transportlīdzekļu spēkiekārtu saimi, un to marķē pēc vienošanās ar apstiprinātājiestādi un tehnisko dienestu.”;

ii) papildinājuma 3.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.1. Noturības testā darbina kontroles vārstus, kabeļus un – attiecīgā gadījumā – savienojumus, un tas ir reprezentatīvs attiecībā uz šo detaļu darbības apstākļiem transportlīdzekļa lietderīgajā kalpošanas laikā parastos ekspluatācijas apstākļos un saskaņā ar izgatavotāja ieteikumiem. Uzkrāto attālumu un darbības apstākļus V tipa noturības testā var uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz transportlīdzekļa lietderīgo kalpošanas laiku.”;

3) Regulas VI pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 3.1.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.1.2. Pilna attāluma uzkrāšanas posmā veic vairākus I tipa emisiju testus ar I tipa testa procedūru biežumu un apjomu pēc izgatavotāja ieskatiem un tehniskajam dienestam un apstiprinātājiestādei pieņemamā veidā. I tipa emisiju testa rezultāti nodrošina pietiekamu statistisko nozīmīgumu, lai varētu noteikt nolietošanās tendenci, kas ir reprezentatīva attiecībā uz tirgū laistā transportlīdzekļa tipa ekoloģiskajiem raksturlielumiem (sk. 5.1. attēlu).

5.1. attēls

V tipa tests – noturības testa procedūra ar pilna attāluma uzkrāšanu

”;

b) pielikuma 3.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.2.2. Daļējas attāluma uzkrāšanas posmā veic vairākus I tipa testus ar I tipa testa procedūru biežumu un skaitu pēc izgatavotāja ieskatiem. I tipa emisiju testa rezultāti nodrošina pietiekamu statistisko nozīmīgumu, lai varētu noteikt nolietošanās tendenci, kas ir reprezentatīva attiecībā uz tirgū laistā transportlīdzekļa tipa ekoloģiskajiem raksturlielumiem (sk. 5.2. attēlu).

5.2. attēls

V tipa tests – paātrināta noturības testa procedūra ar daļēju attāluma uzkrāšanu

”;

c) pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:

i) papildinājuma 2.6. punktu aizstāj ar šādu:

“2.6. Transportlīdzekļa klasifikācija V tipa testam

2.6.1. Attāluma uzkrāšanai SRC-LeCV laikā L transportlīdzekļa kategorijas grupē saskaņā ar Ap1.1. tabulu.







Ap1.1. tabula Ap1.1. tabula L kategorijas transportlīdzekļu grupas SRC-LeCV vajadzībām Cikls WMTC klase 1) Transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (km/h) 2) Maksimālā lietderīgā jauda vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (kW) 1 1 vmax ≤ 50 km/h ≤ 6 kW 2 50 km/h < vmax< 100 km/h < 14 kW 3 2 100 km/h ≤ vmax< 130 km/h ≥ 14 kW 4 3 130 km/h ≤ vmax —

kur:

Vd = motora darba tilpums cm3;

vmax = transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums km/h.

2.6.2. Transportlīdzekļa klasifikācijas kritērijus, kas noteikti Ap1.1. tabulā, piemēro, izmantojot šādu klasifikācijas kritēriju hierarhiju:

1) transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (km/h);

2) maksimālā lietderīgā jauda vai maksimālā nepārtrauktā nominālā jauda (kW).

2.6.3. Ja

a) L kategorijas transportlīdzekļa spēja paātrināties (uzrāve) nav pietiekama, lai izpildītu paātrinājuma posmus noteiktajos attālumos; vai

b) noteikto transportlīdzekļa maksimālo ātrumu atsevišķajos ciklos nevar sasniegt spēkiekārtas nepietiekamas jaudas dēļ; vai

c) transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums ir ierobežots līdz transportlīdzekļa ātrumam, kas ir mazāks nekā paredzētais SRC-LeCV transportlīdzekļa ātrums,

transportlīdzekli vada, akseleratora ierīcei atrodoties pilnībā atvērtā stāvoklī, līdz tiek sasniegts testa ciklam noteiktais transportlīdzekļa ātrums vai līdz tiek sasniegts ierobežotais maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums. Pēc tam testa ciklu veic, kā noteikts attiecīgajai transportlīdzekļa kategorijai. Būtiskas vai biežas novirzes no noteiktās transportlīdzekļa ātruma pielaides līknes un attiecīgo pamatojumu paziņo apstiprinātājiestādei un iekļauj V tipa testa ziņojumā.”;

ii) pielikuma 2.7.3.4. punktu aizstāj ar šādu:

“2.7.3.4. ātruma samazināšana ripinot un pārnesumā (coast-through): pilnīgi atlaists droseļvārsts, sajūgs nav izspiests un ieslēgts pārnesums, netiek darbinātas kājas/rokas vadības ierīces, nav iedarbinātas bremzes. Ja mērķa ātrums ir 0 km/h (tukšgaita) un ja transportlīdzekļa faktiskais ātrums ir ≤ 5 km/h, var izspiest sajūgu, pārnesumu pārslēgt neitrālajā pozīcijā un izmantot bremzes, lai novērstu motora apstāšanos un pilnībā apstādinātu transportlīdzekli. Veicot ātruma samazināšanu ripinot un pārnesumā, pārnesumu pārslēgšana uz augstāku pārnesumu nav atļauta. Vadītājs var pārslēgt pārnesumus uz zemākiem, lai palielinātu transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitāti. Pārslēdzot pārnesumus, īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka pārnesumu pārslēgšana tiek veikta ātri, ar minimālu (t. i., < 2 sekunžu) brīvskrējienu neitrālajā pārnesumā, sajūga izmantošanu un daļēju sajūga izmantošanu. Transportlīdzekļa izgatavotājs var pieprasīt, lai šis laiks tiek pagarināts ar apstiprinātājiestādes piekrišanu, ja tas ir noteikti nepieciešams.”;

4) Regulas VII pielikumu groza šādi:

a) pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

“VII tipa testa prasības attiecībā uz energoefektivitāti: CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš un elektriskais diapazons (pilnuzlādes nobraukums)”;

b) pielikuma 1. papildinājuma 1.4.3.1. un 1.4.3.2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.4.3.1. transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes benzīna (E5) motoru:

Ap1.1. vienādojums

FC = (0,118/D) · ((0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2));

kur HC, CO un CO2 izplūdes gāzu emisijas, izteiktas g/km.

1.4.3.2. transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, ko darbina ar LPG:

Ap1.2. vienādojums

FCnorm = (0,1212/0,538) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

kur HC, CO un CO2 izplūdes gāzu emisijas, izteiktas g/km.

Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no tā, kas pieņemts normalizēta patēriņa aprēķinam, pēc izgatavotāja pieprasījuma var piemērot korekcijas koeficientu (cf) šādi:

Ap1.3. vienādojums

FCnorm = (0,1212/0.,538) · (cf) · ((0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2))

kur HC, CO un CO2 izplūdes gāzu emisijas, izteiktas g/km.

Korekcijas koeficientu nosaka šādi:

Ap1.4. vienādojums

cf = 0,825 + 0,0693 · nactual;

kur:

nactual = faktiskā H un C attiecība izmantotajā degvielā;”;

c) pielikuma 3. papildinājumu groza šādi:

i) papildinājuma 3.4.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.4.1. CO2 vērtības ir šādas:

Ap3.5. vienādojums M1 = m1/Dtest1 (g/km) un

Ap3.6. vienādojums M2 = m2/Dtest2 (g/km)

kur

Dtest1 un Dtest2 = faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (3.2. punkts) un B stāvoklim (3.3. punkts), un

m1 un m2 = testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 3.2.3.5. un 3.3.2.5. punktā.”;

ii) 4.4.1. punktu aizstāj ar šādu:

“CO2 vērtības ir šādas:

Ap3.20. vienādojums M1 = m1/Dtest1 (g/km) un

Ap3.21. vienādojums M2 = m2/Dtest2 (g/km)

kur:

Dtest1 un Dtest2 = faktiskie attālumi, kas nobraukti testos, kuri veikti atbilstoši A stāvoklim (4.2. punkts) un B stāvoklim (4.3. punkts), un

m1 un m2 = testa rezultāti, kas noteikti attiecīgi 4.2.4.5. un 4.3.2.5. punktā.”;

d) pielikuma 3.3. papildinājuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1. Elektriskā diapazona (pilnuzlādes nobraukuma) mērīšana

1.1. Turpmāk 4. punktā aprakstīto testa metodi izmanto, lai izmērītu km izteiktu elektrisko diapazonu (pilnuzlādes nobraukumu) transportlīdzekļiem, ko darbina tikai elektriska spēka piedziņa, vai elektrisko diapazonu (pilnuzlādes nobraukumu) un UĀT diapazonu transportlīdzekļiem, ko darbina hibrīda elektriska spēka piedziņa, ar uzlādi ārpus transportlīdzekļa (HET UĀT), kā definēts 3. papildinājumā.

1.2. L1e kategorijas transportlīdzekļiem, ko paredzēts darbināt ar pedāļiem un kas minēti Regulas (ES) Nr. 168/2013 I pielikumā un Regulas (ES) Nr. 3/2014 XIX pielikuma 1.1.2. punktā, neveic elektriskā diapazona (pilnuzlādes nobraukuma) testu.”;

5) Regulas IX pielikumu groza šādi:

a) pielikumā iekļauj šādu 2.3. līdz 2.4.3. punktu:

“2.3. Daudzrežīmu trokšņa mazināšanas sistēma

2.3.1. Lkategorijas transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar manuāli vai elektroniski regulējamu daudzrežīmu izplūdes trokšņa mazināšanas sistēmu, testē visos režīmos.

2.3.2. Transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar trokšņa mazināšanas sistēmu, kas minēta 2.9.1. punktā, protokolā iekļautais skaņas spiediena līmenis ir tā režīma rezultāts, kuram ir augstākais vidējais skaņas spiediena līmenis.

2.4. Prasības attiecībā uz nesankcionētu manipulāciju nepieļaušanu un attiecībā uz izplūdes vai trokšņa slāpēšanas sistēmām ar vairākiem manuāli vai elektroniski regulējamiem darbības režīmiem

2.4.1. Visas izplūdes vai trokšņa slāpēšanas sistēmas izgatavo tā, lai nebūtu iespējams viegli noņemt deflektorus, izejas konusus un citas detaļas, kas galvenokārt darbojas kā daļa no trokšņa slāpēšanas/izplešanās kameras. Ja šādas detaļas izmantošana ir nenovēršama, piestiprināšanas metode neveicina vienkāršu noņemšanu (piemēram, ar parastas vītnes stiprinājumiem), un noņemšana rada visas izplūdes trokšņa slāpētāja sistēmas pastāvīgus/neizlabojamus bojājumus.

2.4.2. Izplūdes vai trokšņa slāpēšanas sistēmām ar vairākiem manuāli vai elektroniski regulējamiem darbības režīmiem jāatbilst visām prasībām visos darbības režīmos. Protokolā norādītajam trokšņa līmenim tipa apstiprināšanas laikā jābūt iegūtam režīmā ar augstāko trokšņa līmeni.

2.4.3. Izgatavotājs ar nolūku nemaina, nepielāgo vai neievieš jebkādas tādas ierīces vai procedūras tikai, lai izpildītu trokšņa prasības tipa apstiprinājuma iegūšanas nolūkā, bet kuras nedarbosies parastas ekspluatācijas laikā uz ceļiem.”;

b) pielikuma 3. papildinājumā 2.4.1.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.4.1.1. Absorbējošais šķiedras materiāls ir bez azbesta piedevas, un to var izmantot trokšņa slāpētāju konstrukcijā tikai tad, ja tas ir droši nostiprināts tam paredzētajā vietā visā trokšņa slāpētāja ekspluatācijas laikā un atbilst prasībām, kas noteiktas 2.4.1.2., 2.4.1.3. vai 2.4.1.4. punktā.”;

6) Regulas X pielikumu groza šādi.

a) pielikuma 2.1. papildinājumu groza šādi:

i) papildinājuma 2.1.2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1.2.



Ap2.1.1. tabula Piederumi, kas uzstādāmi spēkiekārtas veiktspējas testa laikā, lai noteiktu griezes momentu un motora lietderīgo jaudu Nr. Piederumi Uzstādāmi griezes momenta un lietderīgās jaudas testēšanai 1 Gaisa ieplūdes sistēma — Ieplūdes kolektors — Gaisa filtrs — Ieplūdes trokšņa slāpētājs — Kartera emisiju kontroles sistēma — Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta Ja uzstādīti sērijveidā: jā 2 Izplūdes sistēma — Kolektors — Cauruļu sistēma (1) — Trokšņa slāpētājs (1) — Izplūdes caurule (1) — Elektriskā vadības ierīce, ja uzstādīta Ja uzstādīti sērijveidā: jā 3 Karburators Ja uzstādīts sērijveidā: jā 4 Degvielas iesmidzināšanas sistēma — Priekšfiltrs — Filtrs — Degvielas padeves sūknis un augstspiediena sūknis, ja piemērojams — Saspiesta gaisa sūknis DI gaisa asistēšanas gadījumā — Cauruļu sistēma — Smidzinātājs — Gaisa padeves vārsts (2), ja uzstādīts — Degvielas spiediena/plūsmas regulētājierīce, ja uzstādīta Ja uzstādīti sērijveidā: jā 5 Maksimālā griešanās ātruma vai jaudas regulatori Ja uzstādīti sērijveidā: jā 6 Šķidruma dzesēšanas iekārta — Radiators — Ventilators (3) — Ūdens sūknis — Termostats (4) Ja uzstādīti sērijveidā: jā (5) 7 Gaisa dzesēšana — Dzesētājapvalks — Pūtējs (3) — Dzesēšanas temperatūras regulētājierīce(-es) — Stenda papildu pūtējs Ja uzstādīti sērijveidā: jā 8 Elektroiekārtas Ja uzstādītas sērijveidā: jā (6) 9 Piesārņojuma kontroles iekārtas (7) Ja uzstādītas sērijveidā: jā 9 Eļļošanas sistēma — Eļļas padevējs Ja uzstādīti sērijveidā: jā (1) Ja ir grūtības izmantot standarta izplūdes sistēmu, uz testa veikšanas laiku, saskaņojot ar izgatavotāju, var iemontēt izplūdes sistēmu, kas izraisa līdzvērtīgu spiediena krišanos. Testa laboratorijā, kad motors tiek darbināts, izplūdes gāzu nosūces sistēma vietā, kur novadīšanas dūmvads ir savienots ar transportlīdzekļa izplūdes gāzu novadīšanas sistēmu, nedrīkst izraisīt spiedienu, kas atšķiras no atmosfēras spiediena par ± 740 Pa (7,40 mbar), ja vien izgatavotājs pirms testa neakceptē lielāku izplūdes gāzu pretspiedienu. (2) Gaisa padeves vārsts ir tas, kas kontrolē pneimatiskā iesmidzināšanas sūkņa regulētājierīci. (3) Ja ventilatoru vai pūtēju var atvienot, motora lietderīgo jaudu vispirms nosaka ar atvienotu ventilatoru (vai pūtēju), pēc tam – ar pievienotu ventilatoru (vai pūtēju). Ja elektriski vai mehāniski vadāmu stacionāru ventilatoru nevar iemontēt testa stendā, minētā ventilatora patērēto jaudu nosaka pie tādiem pašiem griešanās ātrumiem, kādus izmanto, kad mēra motora jaudu. Lai iegūtu lietderīgo jaudu, minēto jaudu atņem no koriģētās jaudas. (4) Termostatu var nobloķēt pilnīgi atvērtā pozīcijā. (5) Radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis un termostats testa stendā atrodas cik vien iespējams tādā pašā relatīvajā stāvoklī cits pret citu kā tad, ja tie būtu transportlīdzeklī. Ja radiators, ventilators, ventilatora sprausla, ūdens sūknis vai termostats testa stendā atrodas stāvoklī, kas atšķiras no tā, ko tie ieņem transportlīdzeklī, to apraksta un atzīmē testa ziņojumā. Dzesēšanas šķidruma cirkulāciju rada tikai ar motora ūdens sūkni. Šķidruma dzesēšanu nodrošina vai nu motora radiators, vai ārējais kontūrs, ar nosacījumu, ka šā kontūra spiediena kritumi būtiski saglabājas tādi paši kā motora dzeses sistēmai. Ja uzstādītas motora restītes, tām jābūt atvērtām. (6) Ģeneratora minimālā jauda: ģenerators nodrošina strāvu, kas ir obligāti nepieciešama, lai apgādātu piederumus, kuri ir būtiski motora darbam. Akumulatoru testa laikā nelādē. (7) Piesārņojuma novēršanai var ierīkot, piemēram, izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmu, katalītisko neitralizatoru, termoreaktoru, sekundārā gaisa padeves sistēmu un degvielas iztvaikošanas aizsardzības sistēmu.”;

ii) papildinājuma 3.4. punktu aizstāj ar šādu:

“3.4. Transmisijas mehāniskā lietderības korekcijas koeficienta α2 noteikšana

Ja:

— mērījuma punkts atrodas pie kloķvārpstas izejas, šis koeficients ir 1;

— mērījuma punkts neatrodas pie kloķvārpstas izejas, šo koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu: — Ap2.1.3. vienādojums —

— kur nt ir lietderības koeficients transmisijai, kas atrodas starp kloķvārpstu un mērījuma punktu. — Šo transmisijas lietderības koeficientu nt nosaka pēc visu transmisijas komponentu lietderības koeficientu nj reizinājuma: — Ap2.1.4. vienādojums — nt = n1 · n2 · … · nj”;

b) pielikuma 4. papildinājumu groza šādi:

i) papildinājuma 3.3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.3. Testa procedūra izslēgšanās attāluma mērīšanai

Pēc pedāļu mīšanas pārtraukšanas motora asistēšanas funkcija izslēdzas, transportlīdzeklim pārvietojoties ≤ 3 m. Testa transportlīdzekļa ātrums ir 90 % no maksimālā asistēšanas ātruma. Mērījumus veic saskaņā ar standartu EN 15194:2009. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar asistēšanas modulatoru, testa laikā to neiedarbina.”;

ii) papildinājuma 3.3.1. līdz 3.3.5.10. punktu svītro;

iii) papildinājuma 3.4. līdz 3.4.3. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.4. Testa procedūra maksimālā asistēšanas koeficienta mērīšanai

3.4.1. Apkārtējā temperatūra ir diapazonā no 278,2 K līdz 318,2 K.

3.4.2. Testa transportlīdzekli darbina tā attiecīgais spēkiekārtas akumulators. Šai testa procedūrai izmanto spēkiekārtas akumulatoru ar maksimālo jaudu.

3.4.3. Akumulatoru pilnībā uzlādē, izmantojot lādētāju, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.”;

iv) iekļauj šādu 3.4.4. un 3.4.9. punktu:

“3.4.4. Vienu testa stenda motoru pievieno testa transportlīdzekļa kloķim vai kloķa asij. Šis testa stenda kloķa motors imitē vadītāja braukšanas darbību un spēj attīstīt mainīgus apgriezienu skaitus un griezes momentus. Tas sasniedz griešanās frekvenci 90 apgr./min un maksimālo nepārtraukto nominālo griezes momentu 50 Nm.

3.4.5. Trumulim zem testa transportlīdzekļa aizmugurējā riteņa pievieno bremzi vai motoru, kas imitē transportlīdzekļa zudumus un inerci.

3.4.6. Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar priekšējā riteņa piedziņas motoru, trumulim zem priekšējā riteņa pievieno papildu bremzi vai papildu motoru, tādējādi imitējot transportlīdzekļa zudumus un inerci.

3.4.7. Ja transportlīdzeklim ir maināms asistēšanas līmenis, jābūt iestatītam maksimālajam asistēšanas līmenim.

3.4.8. Testē šādus darbības punktus.







Ap4.1. tabula. Darbības punkti maksimālā asistēšanas koeficienta testēšanai Darbības punkts Imitētā vadītāja ieejas jauda (+/– 10 %), izteikta (W) Transportlīdzekļa mērķa ātrums () (+/- 10 %) izteikts (km/h) Vēlamais pedāļu mīšanas ātrums (), izteikts (apgr./min.) A 80 20 60 B 120 35 70 C 160 40 80 (1) Ja transportlīdzekļa mērķa ātrumu nevar sasniegt, mērījumu veic pie maksimālā sasniegtā transportlīdzekļa ātruma. (2) Izvēlas pārnesumu, kas visvairāk atbilst vajadzīgajam apgriezienu skaitam minūtē attiecībā uz konkrēto darbības punktu.

3.4.9. Maksimālo asistēšanas koeficientu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Ap4.1. vienādojums:

kur:

Testa transportlīdzekļa motora mehānisko jaudu aprēķina no bremžu motoru mehānisko jaudu summas, atņemot no tās testa stenda kloķa motora mehānisko ieejas jaudu (W).”;

v) pielikuma 3.5. līdz 3.5.9. punktu svītro;

7) Regulas XI pielikumu groza šādi:

a) pielikuma 3.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.1. I, II, V, VII un VIII tipa tests (11.1. tabulā“X” nozīmē“piemērojams”).







11.1. tabula. Spēkiekārtas saimes klasificēšanas kritēriji attiecībā uz I, II, V, VII un VIII tipa testu # Klasificēšanas kritēriju apraksts I tipa tests II tipa tests V tipa tests VII tipa tests VIII tipa tests (1) I posms II posms 1. Transportlīdzeklis 1.1. kategorija; X X X X X X 1.2. apakškategorija; X X X X X X 1.3. transportlīdzekļa varianta(-u) vai versijas(-u) inerce divās inerces kategorijās virs vai zem nominālās inerces kategorijas; X X X X X 1.4. kopējie pārnesuma skaitļi (+/– 8 %); X X X X X 2. Spēkiekārtas saimes raksturlielumi 2.1. motoru vai elektromotoru skaits; X X X X X X 2.2. hibrīda darbības režīms(-i) (paralēls/secīgs/cits); X X X X X X 2.3. iekšdedzes motora cilindru skaits; X X X X X X 2.4. iekšdedzes motora darba tilpums (+/– 2 %) (2); X X X X X X 2.5. iekšdedzes motora vārstu skaits un vadība (maināmas gāzu sadales fāzes vai vārstu pacelšana) X X X X X X 2.6. viena degviela/divas degvielas/maināma degviela H2NG/vairākas degvielas; X X X X X X 2.7. degvielas sistēma (karburators/izpūšanas atvere/iesmidzināšana ieplūdes kanālos/tiešā degvielas iesmidzināšana/kopējā maģistrāle/iesmidzināšana ar sūkni/cits); X X X X X X 2.8. degvielas tvertne (3); X X 2.9. iekšdedzes motora dzeses sistēmas veids; X X X X X X 2.10. sadedzes cikls (PI/CI/divtaktu/četrtaktu/cits); X X X X X X 2.11. ieplūdes gaisa sistēma (turbopūte/uzpūte (turbokompresors/kompresors)/starpdzesētājs/padeves vadība) un gaisa ieplūdes vadība (mehāniska svira/elektroniska sviras vadība/bez sviras); X X X X X X 3. Piesārņojuma kontroles sistēmas raksturlielumi 3.1. spēkiekārtas izplūde (nav) aprīkota ar katalītisko(-ajiem) neitralizatoru(-iem); X X X X X 3.2. katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) veids; X X X X X 3.2.1. katalītisko neitralizatoru skaits un elementi; X X X X X 3.2.2. katalītisko neitralizatoru izmērs (monolīta(-u) tilpums ± 15 %); X X X X X 3.2.3. katalītiskās darbības princips (oksidējošs, trīsceļu, apsildāms, SCR, cits); X X X X X 3.2.4. dārgmetālu apjoms (identisks vai lielāks); X X X X X 3.2.5. dārgmetālu procentuālā attiecība (± 15 %), X X X X X 3.2.6. substrāts (struktūra un materiāls); X X X X X 3.2.7. šūnu blīvums; X X X X X 3.2.8. katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids; X X X X X 3.3. spēkiekārtas izplūde (nav) aprīkota ar daļiņu filtru (DF); X X X X X 3.3.1. DF veidi; X X X X X 3.3.2. DF skaits un elementi; X X X X X 3.3.3. DF izmērs (filtra elementa tilpums +/– 10 %); X X X X X 3.3.4. DF darbības princips (daļējs/slēgts/cits); X X X X X 3.3.5. DF aktīvā virsma; X X X X X 3.4. spēkiekārta (nav) aprīkota ar periodiski reģenerējošu sistēmu; X X X X X 3.4.1. periodiski reģenerējošās sistēmas veids; X X X X X 3.4.2. periodiski reģenerējošās sistēmas darbības princips; X X X X X 3.5. spēkiekārta (nav) aprīkota ar selektīvu katalītiskā neitralizatora mazināšanas (SCR) sistēmu; X X X X X 3.5.1. SCR sistēmas veids; X X X X X 3.5.2. periodiski reģenerējošās sistēmas darbības princips; X X X X X 3.6. spēkiekārta (nav) aprīkota ar vienkāršu NOx uztvērēju/absorbētāju; X X X X X 3.6.1. vienkārša NOx uztvērēja/absorbētāja veids; X X X X X 3.6.2. vienkārša NOx uztvērēja/absorbētāja darbības princips; X X X X X 3.7. spēkiekārta (nav) aprīkota ar aukstās iedarbināšanas ierīci vai iedarbināšanas palīgierīci(-ēm); X X X X X 3.7.1. aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces veids; X X X X X 3.7.2. aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces(-ču) darbības princips; X X X X X X 3.7.3. aukstās iedarbināšanas ierīces vai iedarbināšanas palīgierīces(ču) aktivizācijas laiks un/vai darba cikls (tikai ierobežotu laiku aktivizēts pēc aukstās iedarbināšanas/darbojas nepārtraukti); X X X X X X 3.8. spēkiekārta (nav) aprīkota ar O2 sensoru degvielas kontrolei; X X X X X X 3.8.1. O2 sensoru veidi; X X X X X X 3.8.2. O2 sensora darbības princips (binārs/plaša diapazona/cits); X X X X X X 3.8.3. O2 sensora mijiedarbība ar aizvērtas cilpas degvielas sistēmu (stehiometrija/vienkāršā vai uzlabotā darbība); X X X X X X 3.9. spēkiekārta (nav) aprīkota ar izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmu; X X X X X 3.9.1. EGR sistēmu veidi; X X X X X 3.9.2. EGR sistēmas darbības princips (iekšēji/ārēji); X X X X X 3.9.3. maksimālais EGR ātrums (+/– 5 %). X X X X X (1) Tos pašus saimes kritērijus piemēro arī iebūvēto diagnostikas sistēmu funkcionalitātes prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 44/2014 XII pielikumā. (2) Ne vairāk kā 30 % pieņemams VIII tipa testam. (3) Tikai transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar gāzveida degvielas tvertni”;

b) pielikuma 3.2. punktā 11.2. tabulas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“11.2. tabula

Spēkiekārtas saimes klasificēšanas kritēriji attiecībā uz III un IV tipa testu”.