2002D0733 — LV — 24.01.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS LĒMUMS (2002. gada 30. maijs) par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apakšsistēmu (izziņots ar dokumenta numuru C(2002) 1949) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2002/733/EK) (OV L 245, 12.9.2002, p.280)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(2002. gada 30. maijs)

par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apakšsistēmu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2002) 1949)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2002/733/EK)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību ( 1 ) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma ir sadalīta strukturālās vai funkcionālās apakšsistēmās. Šīs apakšsistēmas ir aprakstītas direktīvas II pielikumā. (2) Saskaņā ar direktīvas 5. panta 1. punktu savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) attiecas uz katru no apakšsistēmām. (3) Saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 1. punktu SITS projektus izstrādā kopīgās pārstāvniecības struktūra. (4) Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu atbilstoši direktīvas 2. panta h) punktam, kā pārstāvniecības struktūru ir nozīmējusi Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociāciju (AEIF). (5) AEIF ir piešķirta pilnvara izstrādāt enerģijas apakšsistēmai SITS projektu saskaņā ar direktīvas 6. panta 1. punktu. Šī pilnvara ir noteikta saskaņā ar direktīvas 21. panta 2. punktā paredzēto procedūru. (6) AEIF, kā paredzēts direktīvas 6. panta 3. punktā, ir izstrādājusi SITS projektu kopā ar ievadziņojumu, kas satur izmaksu un guvumu analīzi. (7) Saskaņā ar direktīvu izveidotajā Komitejā dalībvalstu pārstāvji, ņemot vērā ievadziņojumu, izskata SITS projektu. (8) Darbības veicināšanai sakarā ar projektēšanu, būvniecību, modernizāciju, kā arī infrastruktūras un ritošā sastāva ekspluatāciju, kā noteikts Direktīvas 96/48/EK 1. pantā, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanas nosacījumiem ir jābūt nodotiem lietošanā pēc direktīvas spēkā stāšanās dienas. Attiecībā uz infrastruktūru un ritošo sastāvu, kas jau atrodas ekspluatācijā šo SITS spēkā stāšanās brīdī, SITS ir jāpiemēro no brīža, kad bija paredzēta šīs infrastruktūras ekspluatācija. Tomēr pakāpe, līdz kādai tiek piemērotas SITS, var mainīties atkarībā no paredzētās darbības jomas un mēroga, kā arī iecerētās ekspluatācijas radītajām izmaksām un ieguvumiem. Lai šāda daļēja darbība sakristu ar pilnīgu savstarpējo izmantojamību, tai jābūt pamatotai ar saskaņotu ieviešanas stratēģiju. Šajā sakarā ir jāizvērtē atšķirība starp modernizāciju, atjaunošanu un ar uzturēšanas darbiem saistītu nomaiņu. (9) Ir atzīts, ka Direktīva 96/48/EK un SITS neattiecas uz atjaunošanu vai ar uzturēšanas darbiem saistīto nomaiņu. Tomēr ir vēlams, ka SITS attiecinātu uz atjaunošanu, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/16/EK tiek ņemts vērā parastās dzelzceļu sistēmas tehniskajās specifikācijās. Nepastāvot obligātai prasībai un ņemot vērā atjaunošanas darbu apjomu, dalībvalstis tiek aicinātas savu iespēju robežās piemērot SITS, veicot atjaunošanu un ar uzturēšanas darbiem saistītu nomaiņu. (10) Pašreizējā redakcijā SITS, uz ko attiecas šis lēmums, attiecas uz pazīmēm, kas specifiskas ātrgaitas sistēmai; parasti tajās nav aplūkoti ātrgaitas un parastās dzelzceļu sistēmas kopīgie aspekti. Uz pēdējās savstarpējo izmantojamību attiecas cita direktīva ( 2 ). Ņemot vērā to, ka savstarpējas izmantojamības pārbaude ir jānosaka, atsaucoties uz SITS, saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktu, pārejas laikā starp šā lēmuma publicēšanu un to lēmumu publicēšanu, ar kuriem pieņem “parastā dzelzceļa” SITS, ir nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas jāizpilda papildus pievienotajām SITS. Šo iemeslu dēļ ir nepieciešams, lai katra dalībvalsts informētu pārējās dalībvalstis un Komisiju par attiecīgiem valstu tehniskiem noteikumiem, kādus izmanto, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību un būtisko Direktīvas 96/48/EK prasību ievērošanu. Turklāt, tā kā minētie noteikumi ir spēkā dalībvalstīs, ir nepieciešams, lai katra dalībvalsts informētu pārējās dalībvalstis un Komisiju par struktūrām, kuras tā nozīmē atbilstības vai piemērotības izmantošanai izvērtēšanas procedūras veikšanai, kā arī pārbaudes procedūru, kuru pielieto, lai apstiprinātu apakšsistēmu savstarpējo izmantojamību Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Dalībvalstis minēto valsts noteikumu gadījumā iespējami izmanto Direktīvā 96/48/EK paredzētos principus un kritērijus 16. panta 2. punkta īstenošanai. Attiecībā uz struktūrām, kas atbild par minētajām procedūrām, dalībvalstis iespējami izmantos tās struktūras, par kurām paziņots saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 20. pantu. Komisija veiks šīs informācijas (valstu noteikumi, procedūras, par procedūru īstenošanu atbildīgās struktūras, šo procedūru ilgums) analīzi un vajadzības gadījumā ar Komiteju apspriedīs nepieciešamību veikt kādus pasākumus. (11) SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, neuzspiež specifisku tehnoloģiju vai tehnisko risinājumu izmantošanu, izņemot, ja tas ir stingri nepieciešams savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklā. (12) SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, attiecīgā projekta sagatavošanas laikā ir pamatotas ar pieejamo vislabāko eksperta viedokli. Tehnoloģijas vai sociālo prasību attīstība var radīt nepieciešamību šīs SITS grozīt vai papildināt. Vajadzības gadījumā, saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 6. panta 2. punktu, tiks uzsākta pārskatīšanas un modernizācijas procedūra. (13) Dažos gadījumos SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, pieļauj izvēli starp atšķirīgiem risinājumiem, dodot iespēju piemērot ar pašreizējo stāvokli savienojamus galīgos vai pārejas savstarpējās izmantojamības risinājumus. Turklāt Direktīvā 96/48/EK ir paredzēti īpaši īstenošanas noteikumi dažos konkrētos gadījumos. Turklāt gadījumos, kas paredzēti direktīvas 7. pantā, dalībvalstīm jādod iespēja nepiemērot zināmas tehniskās specifikācijas. Tādēļ dalībvalstīm katru gadu jānodrošina infrastruktūras reģistra un ritošā sastāva reģistra publikācija un precizējumi. Šie reģistri parādīs valsts infrastruktūras un ritošā sastāva galvenās raksturīgās pazīmes (piemēram, galvenos parametrus) un to atbilstību piemērojamo SITS noteiktajiem raksturojumiem. Lai to panāktu, SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, precīzi norāda, kāda informācija jāatspoguļo reģistrā. (14) Piemērojot SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, jāņem vērā īpaši kritēriji attiecībā uz infrastruktūras un ekspluatācijā izmantojamā ritošā sastāva tehnisko un funkcionālo atbilstību, kā arī attiecībā uz tīklu, kurā tiem jāiekļaujas. Šīs atbilstības prasības ir saistītas ar kompleksu tehnisku un ekonomisku analīzi, kas katrā gadījumā ir jāveic atsevišķi. Analīzē jāņem vērā: — Direktīvas 96/48/EK noteikto apakšsistēmu saskarne, — minētajā direktīvā noteiktās dažādās maršrutu un ritošā sastāva kategorijas, un — esošā tīkla tehniskā un funkcionālā vide. Šā iemesla dēļ ir būtiski izveidot stratēģiju, lai ieviestu SITS, kas ir šā lēmuma priekšmets, kura norāda tehniskos posmus virzībai no esošā tīkla stāvokļa līdz situācijai, kurā tīkls būs savstarpēji izmantojams. (15) Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 96/48/EK izveidotā komiteja, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

Ar šo Komisija ir pieņēmusi Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā norādītās SITS attiecībā uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas “enerģijas” apakšsistēmu. SITS ir noteikta šā lēmuma pielikumā. Kā noteikts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā, turpmāk, ņemot vērā 2. pantu un 3. pantu, SITS ir pilnīgi piemērojamas Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūrai un ritošajam sastāvam.

2. pants

1. Attiecībā uz aspektiem, kas ir kopīgi ātrgaitas un parastajām dzelzceļu sistēmām, bet kas nav aplūkoti pievienotajās SITS, nosacījumi, kas jāievēro savstarpējās izmantojamības pārbaudes nolūkā Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē, ir piemērojamie tehniskie noteikumi, kurus izmanto dalībvalstī, kura atļauj nodot ekspluatācijā apakšsistēmu, uz kuru attiecas šis lēmums.

2. Katra dalībvalsts sešos mēnešos pēc šā lēmuma publicēšanas citām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

— to piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu, kas minēti 2. panta 1. punktā,

— atbilstības novērtējumu un pārbaudes procedūras, kas attiecas uz šo noteikumu piemērošanu,

— organizācijas, kuras tā iecēlusi, lai veiktu minēto atbilstības novērtējumu un pārbaudes procedūras.

3. pants

1. Šajā pantā:

— “modernizācija” ir nozīmīga darbība, modificējot apakšsistēmu vai kādu tās daļu, kas izmaina apakšsistēmas darbību,

— “atjaunošana” ir nozīmīga darbība, aizvietojot apakšsistēmu vai kādu tās daļu, kas nemaina apakšsistēmas darbību,

— “ar uzturēšanas darbiem saistīta nomaiņa” ir komponentu nomaiņa profilaktiskās vai korektīvās uzturēšanas gaitā ar identisku funkciju un darbības sastāvdaļām.

2. Modernizācijas gadījumā līgumslēdzējs attiecīgajai dalībvalstij iesniegs dokumentāciju ar projekta aprakstu. Dalībvalsts izskatīs dokumentāciju un, ņemot vērā pievienoto SITS 7. nodaļā iekļauto ieviešanas stratēģiju, pieņems (vajadzības gadījumā) lēmumu, vai darbības mērogam ir nepieciešama jauna atļauja nodošanai ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 14. pantu. Šāda atļauja nodot ekspluatācijā ir nepieciešama vienmēr, kad paredzētais darbs var objektīvi ietekmēt drošības līmeni.

Ja ir nepieciešama atļauja nodot ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 14. pantu, dalībvalsts nolemj, vai:

a) projekts ietver pilnu SITS piemērošanu, kad apakšsistēma būs pakļauta Direktīvā 96/48/EK minētajai EK verifikācijas procedūrai; vai

b) pilna SITS piemērošana vēl nav iespējama. Šajā gadījumā apakšsistēma pilnībā neatbildīs SITS, un Direktīvā 96/48/EK minēto EK verifikācijas procedūru piemēro tikai attiecībā uz piemēroto SITS daļām.

Abos šajos gadījumos dalībvalsts informēs ar Direktīvu 96/48/EK izveidoto komiteju par attiecīgo dokumentāciju, tostarp SITS daļām, kuras piemēro, un panākto savstarpējās izmantojamības pakāpi.

3. Atjaunošanas un ar uzturēšanas darbiem saistītas nomaiņas gadījumā pievienoto SITS lietošana ir brīvprātīga.

4. pants

No pievienoto SITS spēkā stāšanās dienas vairs nav spēkā attiecīgās Komisijas Ieteikuma 2001/290/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas pamatparametriem ( 3 ) daļas.

5. pants

Pievienotās SITS stājas spēkā sešus mēnešus pēc šā lēmuma paziņošanas.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









PIELIKUMS

ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMAS SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA

“SATURS 1. IEVADS 1.1. TEHNISKĀ JOMA 1.2. ĢEOGRĀFISKĀ DARBĪBAS JOMA 1.3. ŠO SITS SATURS 2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA/JOMA 2.1. DARBĪBAS JOMA 2.2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA 2.2.1. Elektrifikācijas sistēma 2.2.2. Kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfs 2.2.3. Kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfa mijiedarbība 2.2.4. Robežas ātrgaitas līniju un pārējo līniju starpā 2.3. SAIKNES AR CITĀM APAKŠSISTĒMĀM UN SAIKNES APAKŠSISTĒMAS IETVAROS 2.3.1. Ievads 2.3.2. Saiknes saistībā ar elektrifikācijas sistēmu 2.3.3. Saiknes saistībā ar kontaktstrāvas līniju iekārtām un pantogrāfiem 2.3.4. Saiknes saistībā ar kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfa mijiedarbību 3. PAMATPRASĪBAS 3.1. ATBILSTĪBA PAMATPRASĪBĀM 3.2. PAMATPRASĪBU ASPEKTI 3.3. ĪPAŠI ASPEKTI ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMAI 3.3.1. Drošība 3.3.2. Izturība, pieejamība un apkopes prasības 3.3.3. Veselība 3.3.4. Vides aizsardzība 3.3.5. Tehniskā savietojamība 3.4. ATBILSTĪBAS PĀRBAUDE 4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS 4.1. ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPARAMETRI 4.1.1. Spriegums un frekvence 4.1.2. Kontaktstrāvas līnija un pantogrāfs 4.2. ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMAS SASKARNES 4.2.1. Saskarņu saraksts 4.2.2. Saskarņu raksturīgie dati 4.2.3. Reglamentējoši un darbības noteikumi 4.3. PRECIZĒTIE EKSPLUATĀCIJAS PARAMETRI 4.3.1. Energoapgādes sistēmas, apakšstaciju un balstu ekspluatācijas parametri 4.3.2. Kontaktstrāvas līnijas ekspluatācijas parametri 4.3.3. Robežas ātrgaitas līniju un pārējo līniju starpā 5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 5.1. VISPĀRĪGI 5.2. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTU DEFINĪCIJAS 5.3. KOMPONENTU RAKSTUROJUMS 5.3.1. Kontaktstrāvas līnija 5.3.2. Pantogrāfs 5.3.3. Saskares sloksnes 6. ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA 6.1. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI 6.1.1. Novērtēšanas procedūras un moduļi 6.1.2. Moduļu izmantošana 6.2. ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMA 6.2.1. Novērtēšanas procedūras un moduļi 6.2.2. Moduļu piemērošana 7. ENERĢIJAS SITS IEVIEŠANA 7.1. ŠĪS SITS PIEMĒROŠANA ĀTRGAITAS LĪNIJĀM UN RITOŠAJAM SASTĀVAM, KAS NODODAMS EKSPLUATĀCIJĀ 7.2. ŠĪS SITS PIEMĒROŠANA ĀTRGAITAS LĪNIJĀM UN RITOŠAJAM SASTĀVAM, KAS JAU IR EKSPLUATĀCIJĀ 7.3. ĪPAŠI GADĪJUMI 7.3.1. Īpašas iezīmes Austrijas tīklā 7.3.2. Īpašas iezīmes Beļģijas tīklā (T1 gadījums) 7.3.3. Īpašas iezīmes Vācijas tīklā (P gadījums) 7.3.4. Īpašas iezīmes Spānijas tīklā (P gadījums) 7.3.5. Īpašas iezīmes Francijas tīklā 7.3.6. Īpašas iezīmes Britu tīklā 7.3.7. Īpašas iezīmes Itālijas tīklā 7.3.8. Īpašas iezīmes Īrijas un Ziemeļīrijas tīklā (P gadījumi) 7.3.9. Īpašas iezīmes Zviedrijas tīklā (P gadījumi) 7.3.10. Īpašas iezīmes Somijas tīklā (P gadījums) A PIELIKUMS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS (MODUĻI) B PIELIKUMS SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMO KOMPONENTU NOVĒRTĒŠANA C PIELIKUMS ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMAS NOVĒRTĒJUMS D PIELIKUMS INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS, INFORMĀCIJA PAR ENERĢIJAS APAKŠSISTĒMU E PIELIKUMS ELEKTRISKĀS AIZSARDZĪBAS APAKŠSTACIJU/VILCES VIENĪBU KOORDINĒŠANA F PIELIKUMS LĪNIJAS TIPS G PIELIKUMS VILCIENA JAUDAS KOEFICIENTS H PIELIKUMS KONTAKTSTRĀVAS LĪNIJU APRĪKOJUMS, ĢEOMETRISKĀ MIJIEDARBĪBA STARP KONTAKTSTRĀVAS LĪNIJĀM UN PANTOGRĀFU, MAIŅSTRĀVAS SISTĒMAS J PIELIKUMS KONTAKTSTRĀVAS LĪNIJU APRĪKOJUMS, ĢEOMETRISKĀ MIJIEDARBĪBA STARP KONTAKTSTRĀVAS LĪNIJĀM UN PANTOGRĀFIEM, LĪDZSTRĀVAS SISTĒMAS K PIELIKUMS REKUPERATĪVĀ BREMZĒŠANA L PIELIKUMS SPRIEGUMS PANTOGRĀFĀ (ENERGOAPGĀDES KVALITĀTES RĀDĪTĀJS) M PIELIKUMS SASKARES SLOKŠŅU TESTĒŠANA UN VERIFIKĀCIJA N PIELIKUMS VILCES SISTĒMU SPRIEGUMS UN FREKVENCE O PIELIKUMS MAKSIMĀLĀ ELEKTROENERĢIJAS PATĒRIŅA IEROBEŽOJUMS P PIELIKUMS HARMONIKU RAKSTURLIELUMI UN SAISTĪTIE PĀRSPRIEGUMI UZ KONTAKTSTRĀVAS LĪNIJAS Q PIELIKUMS DINAMISKĀ MIJIEDARBĪBA STARP PANTOGRĀFU UN KONTAKTSTRĀVAS LĪNIJU”

1. IEVADS

1.1. Tehniskā joma

Šīs SITS attiecas uz enerģijas apakšsistēmu, kas ir viena no Direktīvas 96/48/EK II pielikuma 1. pantā uzskaitītajām apakšsistēmām.

Šīs SITS ir vienas no sešām SITS, kas aptver visas astoņas direktīvā noteiktās apakšsistēmas. Specifikācijas saistībā ar “lietotāju” un “vides” apakšsistēmām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību saskaņā ar galvenajām prasībām, ir noteiktas attiecīgajās SITS.

Sīkāka informācija par enerģijas apakšsistēmu ir norādīta 2. nodaļā.

1.2. Ģeogrāfiskā darbības joma

Kā noteikts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā, šo SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma.

Atsauce tiek izdarīta uz maršrutiem, īpaši Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīklā, kas aprakstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, vai ikvienā minētā lēmuma papildinājumā, kas radies ar minētā lēmuma 21. pantu noteikto grozījumu rezultātā.

1.3. Šo SITS saturs

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 5. panta 3. punktu un I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu šīs SITS:

a) precizē pamatprasības attiecībā uz apakšsistēmām un to saskarnēm (3. nodaļa);

b) nosaka pamatparametrus, kas aprakstīti minētās direktīvas II pielikuma 3. punktā, kuriem jāatbilst pamatprasībām (4. nodaļa);

c) paredz nosacījumus, kas jāievēro, lai panāktu konkrēto pārvadājumu efektivitāti katrai no šādām līniju kategorijām (4. nodaļa): — I kategorija: īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas vilcieniem ar ātrumu 250 km/h vai vairāk, — II kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas vilcieniem ar ātrumu 200 km/h, — III kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas dzelzceļa līnijas, kurām ir īpatnības topogrāfisku, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu dēļ un kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā;

d) paredz izpildes noteikumus atsevišķos īpašos gadījumos (7. nodaļa);

e) nosaka savstarpējās izmantojamības komponentus un saskarnes, kam jāatbilst Eiropas specifikācijām, ieskaitot Eiropas standartus, kas nepieciešams, lai, izpildot pamatprasības, nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību (5. nodaļa);

f) katrā atsevišķā gadījumā nosaka, kuri Lēmumā 93/465/EEK noteiktie moduļi vai, attiecīgā gadījumā, kuras konkrētās procedūras jāizmanto, lai novērtētu savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. nodaļa).

2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA/JOMA

2.1. Darbības joma

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apakšsistēma sastāv no visām stacionārajām iekārtām, kas nepieciešamas, lai saskaņā ar pamatprasībām apgādātu vilcienus no augstsprieguma vienfāzes vai trīsfāzu tīkliem.

Enerģijas apakšsistēma sastāv no:

apakšstacijām : no vienas puses, tās ir pievienotas augstsprieguma sadales tīklam ar augstsprieguma pārveidi par spriegumu un/vai pārveidošanu vilcienam piemērotā energoapgādes sistēmā. No otras puses, apakšstacijas ir pievienotas dzelzceļa gaisa kontaktstrāvas līnijām,

sadales punkti : elektroierīces, kas novietotas starpposmos starp apakšstacijām, lai piegādātu strāvu, un starp paralēlām kontaktstrāvas līnijām, un nodrošina aizsardzību, izolāciju, papildu apgādi un kompensāciju,

kontaktstrāvas līnijas : kontaktstrāvas līnijas sadala enerģiju vilcieniem, kuri pārvietojas pa maršrutu, un novada to uz vilcieniem ar pantogrāfu palīdzību. Kontaktstrāvas līnija ir arī aprīkota ar manuāli vai no attāluma vadāmiem atdalītājiem, kuri nepieciešami, lai izolētu kontaktstrāvas līniju sekcijas vai grupas atkarībā no ekspluatācijas vajadzībām. Pie kontaktstrāvas līnijām pieder arī visu veidu pievadlīnijas,

strāvas atgriezeniskā ķēde : vilces strāva izmanto sliedes, kuras ir tieši vai netieši savienotas ar zemi, un vadītājus, lai plūstu atpakaļ uz apakšstacijām. Tādēļ, ciktāl tas attiecas uz šo aspektu, strāvas atgriezeniskā ķēde ir enerģijas apakšsistēmas daļa,

pantogrāfs : neraugoties uz to, ka pantogrāfus uzstāda uz kustīga ritošā sastāva, tie veido svarīgu ierīci, kuras pareiza darbība ir tieši saistīta ar kontaktstrāvas līniju. Tādēļ to uzskata par enerģijas apakšsistēmas daļu.

Šādi enerģijas apakšsistēmas aspekti ir saistīti ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību:

— elektrifikācijas sistēma,

— kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfi,

— pantogrāfu un kontaktstrāvas līniju aprīkojuma mijiedarbība,

— robežas starp ātrgaitas līnijām, modernizētām līnijām un savienojošām līnijām.

2.2. Apakšsistēmas definīcija

2.2.1. Elektrifikācijas sistēma

Tāpat kā jebkura elektroierīce, vilces vienība ir projektēta tā, lai pareizi darbotos ar nominālo spriegumu un nominālo frekvenci, ko piemēro tās spailēm, kas ir pantogrāfi un riteņi. Nepieciešams noteikt šo parametru robežas, lai garantētu gaidīto vilciena ekspluatācijas parametrus.

Ātrgaitas vilcieniem ir vajadzīga atbilstoši liela jauda. Tādēļ, lai apgādātu vilcienus ar minimāliem zaudējumiem, ir nepieciešams palielināt barošanas sistēmas spriegumu un samazināt strāvu, kas izraisa rezistīvos zaudējumus. Energoapgādes sistēmai jābūt projektētai tā, lai katrs vilciens būtu apgādāts ar vajadzīgo elektroenerģiju. Tādēļ katra vilciena elektroenerģijas patēriņš un darbības grafiks ir būtiski pārvadājumu efektivitātes aspekti.

Moderniem vilcieniem izmanto rekuperatīvo bremzēšanu, kas nosūta enerģiju atpakaļ uz barošanas bloku, lai samazinātu vispārējo elektroenerģijas patēriņu. Tādēļ energoapgādes sistēmai ir jāpieņem arī rekuperatīvā bremzēšana.

Jebkurā elektrosistēmā var gadīties īsslēgumi un citi kļūmīgi apstākļi. Elektrifikācijas sistēmai jābūt plānotai tā, lai apakšsistēmas kontrole tūlīt atklātu šos defektus un ierosinātu pasākumus īsslēguma strāvas noņemšanai un izolētu shēmas bojāto daļu. Pēc šādiem notikumiem elektrifikācijas sistēmai jāspēj iespējami ātrāk atjaunot barošanu visām ierīcēm, lai atsāktu darbības.

2.2.2. Kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfs

No savstarpējās izmantojamības viedokļa svarīgs aspekts ir kontaktstrāvas līniju iekārtu un pantogrāfu ģeometrija. Attiecībā uz ģeometrisko mijiedarbību, jāprecizē kontakttīkla augstums virs sliedēm, sānu pārvietojums bezvējā un zem vēja spiediena un kontaktspēks. Pantogrāfam būtiska ir arī kolektora galvas ģeometrija, lai garantētu pareizu mijiedarbību ar kontaktlīniju, vienlaicīgi ņemot vērā vagonu iespējamo šūpošanos.

2.2.3. Kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfa mijiedarbība

Lielos ātrumos, kas paredzēti Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfa mijiedarbība ir ļoti svarīgs aspekts, izveidojot stabilu elektroapgādi bez nepamatotiem traucējumiem dzelzceļa ierīcēm un videi. Šo mijiedarbību galvenokārt nosaka:

— statiskie un aerodinamiskie spēki atkarībā no pantogrāfa saskares sloksnes un pantogrāfu plānojuma,

— kontaktsloksnes materiāla saderība ar kontakttīklu attiecībā uz šo sastāvdaļu nodilumu,

— dinamika un ietekme uz strāvas savākšanas kvalitāti un mērķi nodrošināt nepārtrauktu energoapgādi bez traucējumiem,

— pantogrāfa un kontaktstrāvas līnijas iekārtu aizsardzība, ja bojāta pantogrāfa kolektora sloksne,

— ekspluatācijā esošo pantogrāfu skaits un attālums to starpā, kam ir būtiska ietekme uz savākšanas kvalitāti, tā kā katrs pantogrāfs tajā pašā kontaktlīnijā var traucēt pārējiem.

2.2.4. Robežas ātrgaitas līniju un pārējo līniju starpā

Ātrgaitas līnijām jābūt savienotām ar modernizētām līnijām un savienojošām līnijām. Robežu izvietojums starp šiem līniju veidiem ietekmē energoapgādi un kontaktlīniju sistēmu, un līdz ar to ir tāds aspekts, kas aplūkojams enerģijas SITS.

2.3. Saiknes ar citām apakšsistēmām un saiknes apakšsistēmas ietvaros

2.3.1. Ievads

Lai panāktu paredzētos savstarpējas izmantojamības ekspluatācijas parametrus, enerģijas apakšsistēmai ir daudzas saiknes ar citām Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmām. Uz šīm saiknēm attiecas saskarņu un izpildes kritēriju definīcija.

2.3.2. Saiknes saistībā ar elektrifikācijas sistēmu

— Spriegums un frekvence un to pieļaujamie diapazoni saskaras ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

— Līnijās uzstādītā jauda un precizētais jaudas koeficients nosaka savstarpēji izmantojamas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijas parametrus un saskaras ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

— Rekuperatīvā bremzēšana samazina enerģijas patēriņu un saskaras ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

— Nostiprinātās elektroiekārtas un vilces iekārtas vilcienā ir jāaizsargā pret īsslēgumiem ar atbilstošām ierīcēm apakšstacijās. Slēdžu savienošana un atvienošana apakšstacijās un vilcienos ir jākoordinē; šā iemesla dēļ elektroaizsardzība saskaras ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

— Elektriskā mijietekme un harmoniku emisijas saskaras ar ritošā sastāva un kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmām.

2.3.3. Saiknes saistībā ar kontaktstrāvas līniju iekārtām un pantogrāfiem

— Ātrgaitas līniju gadījumā kontakttīklu augstumam jāpievērš īpaša uzmanība, lai izvairītos no pārliecīga kontakttīkla nodiluma. Kontakttīkla augstums saskaras ar infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām.

— Lai pārietu elektrifikācijas sistēmu robežas, nešķērsojot atšķirīgas sistēmas, jānosaka pantogrāfu skaits un izkārtojums uz vilcieniem. Tie saskaras ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

— Vagonu un pantogrāfu iespējamā šūpošanās saskaras ar ritošā sastāva un infrastruktūras apakšsistēmām.

2.3.4. Saiknes saistībā ar kontaktstrāvas līnijas un pantogrāfa mijiedarbību

— Strāvas savākšanas kvalitāte ir atkarīga no ekspluatācijā esošo pantogrāfu skaita un to izvietojuma. Pantogrāfu izvietojums saskaras ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

3. PAMATPRASĪBAS

3.1. Atbilstība pamatprasībām

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 4. panta 1. punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, tās apakšsistēmām un to savstarpējas izmantojamības komponentiem jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgi noteiktas direktīvas III pielikumā.

3.2. Pamatprasību aspekti

Pamatprasības attiecas uz:

— drošību,

— izturību un pieejamību,

— veselību,

— vides aizsardzību,

— tehnisko savietojamību.

Saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK pamatprasības var būt vispārīgi piemērojamas visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, un var saturēt katras apakšsistēmas un to sastāvdaļu specifiskus komponentus.

3.3. Īpaši aspekti enerģijas apakšsistēmai

3.3.1. Drošība

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai attiecībā uz drošību ir šādas pamatprasības.

1.1.1. No drošības viedokļa būtisko komponentu un jo īpaši vilciena kustībā iesaistīto komponentu konstrukcijai, uzbūvei, uzturēšanai un pārraudzībai jābūt tādai, lai garantētu drošību līmenī, kas atbilst dzelzceļu tīklam izvirzītajiem mērķiem, tostarp īpašus degradētus stāvokļus.

1.1.2. Riteņu/sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā.

1.1.3. Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas slodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo.

1.1.4. Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā.

1.1.5. Visām ierīcēm, kas paredzētas, ka ar tām rīkosies lietotāji, jābūt konstruētām tā, lai neapdraudētu lietotāju drošību, ja pastāv iespēja, ka tās neizmantos atbilstoši lietošanas pamācībām.

Aspekti, kas minēti 1.1.2. un 1.1.5. punktā, neattiecas uz enerģijas apakšsistēmu.

Lai izpildītu iepriekš minēto 1.1.1., 1.1.3. un 1.1.4. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.2.2.2., 4.2.3.3., 4.3.1.2., 4.3.1.8., 4.3.2.1., 4.3.2.2. un 4.3.2.4. punktā minētās prasības, un izmantotie savstarpējās izmantojamības komponenti atbilstu 5. nodaļas 5.3.1.1., 5.3.2.1., 5.3.2.4. un 5.3.3.2. punktā paredzētajām prasībām. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. un 5. nodaļas noteikumiem.

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai īpaši nozīmīgas ir šādas drošības pamatprasības.

2.2.1. Elektroapgādes sistēmu ekspluatācija nedrīkst mazināt ātrgaitas vilcienu vai cilvēku (lietotāju, darbinieku, dzelzceļa malā dzīvojošo cilvēku un trešo personu) drošību.

Lai izpildītu iepriekš minēto 2.2.1. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.1.1., 4.2.2.2., 4.2.2.3., 4.2.2.7., 4.2.2.9., 4.3.1.2., 4.3.1.5., 4.3.1.7., 4.3.2.1., 4.3.2.2. un 4.3.2.4. punktā minētās prasības, un izmantotie savstarpējās izmantojamības komponenti atbilstu 5. nodaļas 5.3.1.1. punktā paredzētajām prasībām. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. un 5. nodaļas noteikumiem.

3.3.2. Izturība, pieejamība un apkopes prasības

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai attiecībā uz izturību, pieejamību un apkopes prasībām ir šādas pamatprasības.

1.2. Vilcienu kustībā iesaistītu stacionāru vai pārvietojamu daļu pārraudzība un uzturēšana jāorganizē, jāveic un jāizskaitļo tā, lai paredzētajos apstākļos saglabātu to darbību.

Lai izpildītu iepriekš minēto 1.2. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.3.1.9. un 4.3.2.6. punktā minētās prasības. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. nodaļas noteikumiem.

3.3.3. Veselība

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai attiecībā uz veselību ir šādas pamatprasības.

1.3.1. Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļu infrastruktūrās.

1.3.2. Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.

Lai izpildītu iepriekš minēto 1.3.1. un 1.3.2. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.2.2.2., 4.2.3.2., 4.2.3.3., 4.3.1.2., 4.3.1.8., 4.3.1.10., 4.3.2.2. un 4.3.2.4 punktā minētās prasības, un izmantotie savstarpējās izmantojamības komponenti atbilstu 5. nodaļas 5.3.3.2. punktā paredzētajām prasībām. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. un 5. nodaļas noteikumiem.

3.3.4. Vides aizsardzība

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai attiecībā uz vides aizsardzību ir šādas pamatprasības.

1.4.1. Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas iespaids uz vidi jānovērtē un jāņem vērā sistēmas plānošanas posmā.

1.4.2. Vilcienos un infrastruktūrā izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.

1.4.3. Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus.

Aspekti, kas minēti 1.4.2. punktā, neattiecas uz enerģijas apakšsistēmu.

Lai izpildītu iepriekš minēto 1.4.1. un 1.4.3. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.2.3.2., 4.2.3.3. un 4.3.1.5. punktā minētās prasības. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. nodaļas noteikumiem.

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai īpaši nozīmīgas ir šādas vides aizsardzības pamatprasības.

2.2.2. Elektroapgādes sistēmu darbība nedrīkst būt traucējums videi, pārsniedzot noteikto robežu.

Lai izpildītu iepriekš minēto 2.2.2. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.2.3.2. un 4.3.1.5. punktā minētās prasības. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. nodaļas noteikumiem.

3.3.5. Tehniskā savietojamība

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai attiecībā uz tehnisko savietojamību ir šādas pamatprasības.

1.5. Infrastruktūru un stacionāro iekārtu tehniskajām īpašībām jābūt savietojamām vienai ar otru, kā arī ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu tehniskajām īpašībām. Ja atsevišķos tīkla sektoros ir grūti stingri ievērot šo īpašību savietojamību, var īstenot pagaidu risinājumus, kas nodrošina turpmāku savietojamību.

Lai izpildītu 1.5. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.1.1., 4.1.2., 4.2.2.1., 4.2.2.3., 4.2.2.4., 4.2.2.5., 4.2.2.6., 4.2.2.7., 4.2.2.8., 4.2.2.9., 4.2.2.10., 4.2.2.11., 4.2.2.12., 4.3.1.1., 4.3.1.3., 4.3.1.4., 4.3.2.1., 4.3.2.3., 4.3.2.5. un 4.3.3. punktā minētās prasības, un izmantotie savstarpējās izmantojamības komponenti atbilstu 5. nodaļas 5.3.1.2., 5.3.1.3., 5.3.1.4., 5.3.1.5., 5.3.1.6., 5.3.1.8., 5.3.2.2., 5.3.2.3., 5.3.2.4., 5.3.2.5., 5.3.2.6., 5.3.2.7., 5.3.2.9., 5.3.3.1., 5.3.3.2., 5.3.3.3. un 5.3.3.4. punktā paredzētajām prasībām. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. un 5. nodaļas noteikumiem.

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK III pielikumu enerģijas apakšsistēmai īpaši nozīmīgas ir šādas tehniskās savietojamības pamatprasības.

2.2.3. Elektroapgādes sistēmām, kuras izmanto visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, ir: — jāļauj vilcieniem sasniegt noteiktos ekspluatācijas parametrus, — jābūt savietojamām ar vilcieniem pierīkotajiem strāvas noņēmējiem.

Lai izpildītu 2.2.3. pamatprasību, enerģijas apakšsistēma ir plānota un būvēta tā, lai tiktu izpildītas 4. nodaļas 4.1.1., 4.1.2.1., 4.1.2.2., 4.1.2.3., 4.3.1.1., 4.3.1.3., 4.3.2.1., 4.3.2.3. un 4.3.2.5. punktā minētās prasības, un izmantotie savstarpējās izmantojamības komponenti atbilstu 5. nodaļas 5.3.1.1., 5.3.1.2., 5.3.1.4., 5.3.2.1., 5.3.2.5., 5.3.3.1. un 5.3.3.5. punktā paredzētajām prasībām. Pamatprasības ir izpildītas, ja ir pārbaudīta atbilstība 4. un 5. nodaļas noteikumiem.

3.4. Atbilstības pārbaude

Enerģijas apakšsistēmas un tās komponentu atbilstību pamatprasībām pārbauda saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK noteikumiem un specifikācijām, kas izklāstītas 6. nodaļā un ar to saistītajā šo SITS A līdz C pielikumā.

4. APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 96/48/EK, un kuras sastāvdaļu veido enerģijas apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras saskaņotība, īpaši attiecībā uz galvenajiem parametriem, saskarnēm un ekspluatācijas parametriem, jāpārbauda, lai nodrošinātu sistēmas savstarpējo izmantojamību un pamatprasību ievērošanu.

4.1. Enerģijas apakšsistēmas pamatparametri

4.1.1. Spriegums un frekvence

Vilcienu pakalpojumiem ir nepieciešama sprieguma un frekvences vērtību standartizēšana saskaņā ar savstarpējas izmantojamības priekšrakstiem. 4.1. tabulā ir uzskaitīti spriegumi un frekvences, kas piemērojamas atkarībā no līnijas kategorijas.







4.1. tabula Spriegumi un frekvences Spriegums un frekvence Līnijas kategorija Savienojošās līnijas Modernizētās līnijas Ātrgaitas līnijas 25 kV 50 Hz maiņstrāva X X X 15 kV 16,7 Hz maiņstrāva X X (1) 3 kV līdzstrāva X X (2) 1,5 kV līdzstrāva X X – (1) Valstīs, kurās tīkli pašreiz ir elektrificēti ar 15 kV 16,7 Hz maiņstrāvu, šo sistēmu var izmantot jaunām līnijām. Tādu pašu sistēmu var piemērot arī kaimiņvalstīm, ja to var ekonomiski pamatot. (2) DC 3 kV barošanu var izmantot Itālijā un Spānijā esošām līnijām un jaunu līniju sektoriem, kurus izmanto 250 km/h lielam ātrumam, ja elektrifikācija ar 25 kV 50 Hz maiņstrāvu izraisītu uz zemes un vilcienā novietoto signalizācijas ierīču traucējumus esošā līnijā, kas atrodas tuvumā jaunai līnijai.

▼M1

Spriegums apakšstacijas spailēs un pantogrāfā atbilst šo SITS N pielikumam. Sprieguma frekvence atbilst šo SITS N pielikumam. Atbilstības novērtēšanai skatīt pielikumu N4.

▼B

4.1.2. Kontaktstrāvas līnija un pantogrāfs

Turpmāk vilcieniem, kas pārvietojas pa ātrgaitas, modernizētajām un savienojošām līnijām, šajās līnijās jāizmanto viens strāvas kolektora galvas veids. Lai īstenotu šo pieeju, visiem ātrgaitas vilcieniem turpmāk izmantos pantogrāfus ar 1 600 mm lielu pantogrāfa kolektora galvu. Visas no jauna uzbūvēto maiņstrāvas ātrgaitas kontaktstrāvas līniju iekārtas atbilst attiecīgi 4.1.2.1. un 4.1.2.3. punktam. Tas attiecas arī uz modernizētām un savienojošām maiņstrāvas un līdzstrāvas līnijām.

4.1.2.1. Maiņstrāvas sistēmām paredzētas kontaktstrāvas līnijas ģeometrija

Ātrgaitas tīkla savstarpēju izmantojamību nosaka kontakttīkla augstums virs sliedēm, kontakttīkla slīpums attiecībā pret sliežu ceļu un kontakttīkla sānu novirze sānvēja iedarbībā. Pieļaujamie dati doti 4.2. tabulā.







4.2. tabula Maiņstrāvas sistēmām paredzētas kontaktstrāvas līnijas ģeometrija Nr. Apraksts Savienojošās līnijas Modernizētās līnijas Ātrgaitas līnijas 1 Kontakttīkla nominālais augstums (mm) No 5 000 līdz 5 750 (1) (2) (3) No 5 000 līdz 5 500 (1) (3) 5 080 vai 5 300 (3) 2 Pieļaujamais kontakttīkla slīpums attiecībā pret sliežu ceļu un slīpuma izmaiņas EN 50119, 2001. gada variants, 5.2.8.2. punkts Nav pieņemami plānoti slīpumi 3 Pieļaujamā kontakttīkla sānu novirze sānvēja iedarbībā (mm) (3) ≤ 400 (1) Lai ekspluatētu piekabes, kuru gabarīti pārsniedz normu, savienojošām līnijām ar jauktu kravas un pasažieru satiksmi kontakttīkla augstums var būt lielāks ar noteikumu, ka pantogrāfs ir piemērots precizētās kvalitātes strāvas savākšanai un pantogrāfa attīstība ir pietiekama, kā precizēts 5.3.2.5. punktā. (2) Kontakttīkla augstumu pārbrauktuvēs plāno saskaņā ar valstu direktīvām. (3) Aplūkojamo kontakttīkla augstumu un vēja ātrumu nosaka infrastruktūras reģistrā, kas noteikts šo SITS D pielikumā.

Kontaktstrāvas līniju ģeometrija atbilst šo SITS H.3.1. pielikumā noteiktajām prasībām.

4.1.2.2. Līdzstrāvas sistēmām paredzētas kontaktstrāvas līnijas ģeometrija

Dati, kas nosaka līdzstrāvas sistēmām paredzētas kontaktstrāvas līnijas ģeometriju Eiropas savstarpēji izmantojamā dzelzceļa tīklā, ir paredzēti 4.3. tabulā.







4.3. tabula Maiņstrāvas sistēmām paredzētas kontaktstrāvas līnijas ģeometrija Nr. Apraksts Savienojošās līnijas Modernizētās līnijas 1 Kontakttīkla nominālais augstums (mm) No 5 000 līdz 5 600 (1) (2) (3) (4) No 5 000 līdz 5 500 (3) (4) 2 Pieļaujamais kontakttīkla slīpums attiecībā pret sliežu ceļu un slīpuma izmaiņas EN 50119, 2001. gada variants, 5.2.8.2. punkts 3 Pieļaujamā kontakttīkla sānu novirze sānvēja iedarbībā (mm) (4) ≤ 400 (1) Lai ekspluatētu piekabes, kuru gabarīti pārsniedz normu, savienojošām līnijām ar jauktu kravas un pasažieru satiksmi kontakttīkla augstums var būt lielāks ar noteikumu, ka pantogrāfs ir piemērots precizētās kvalitātes strāvas savākšanai un pantogrāfa attīstība ir pietiekama, kā precizēts 5.3.2.5. punktā. (2) Kontakttīkla augstumu pārbrauktuvēs plāno saskaņā ar valstu direktīvām. (3) Līnijām Itālijā, kas minētas 4.1. tabulas 2. piezīmē, kontakttīkla augstums ir no 5 000 mm līdz 5 300 mm. Pārējās vērtības attiecas uz citu veidu līnijām. (4) Aplūkojamo kontakttīkla augstumu un vēja ātrumu nosaka infrastruktūras reģistrā, kas noteikts šo SITS D pielikumā.

Kontaktstrāvas līniju ģeometrija atbilst šo SITS (J.3.1.) pielikumā noteiktajām prasībām.

4.1.2.3. Pantogrāfa kolektora galvas ģeometrija

Pantogrāfa kolektora galvas platumu un darba diapazonu, saskares slokšņu platumu un kolektora galvas profilu nosaka ar nolūku panākt savstarpēju izmantojamību. 4.4. tabulā ir precizēti dati gan attiecībā uz maiņstrāvas, gan līdzstrāvas sistēmām. Pantogrāfa kolektora galvas uzbūve ir attēlota 4.1. attēlā.







4.4. tabula Līdzstrāvas un maiņstrāvas sistēmām paredzētās pantogrāfa kolektora galvas ģeometrija Nr. Apraksts Visas līniju kategorijas 1 Pantogrāfa kolektora galvas platums (mm) 1 600 2 Pantogrāfa kolektora galvas uzbūve Skatīt 4.1. attēlu 3 Pārējās prasības maiņstrāvas sistēmām Skatīt šo SITS H pielikuma 3. daļas 2. punktu 4 Pārējās prasības līdzstrāvas sistēmām Skatīt šo SITS J pielikuma 3. daļas 2. punktu

1. Rags, kas izgatavots no izolācijas materiāla.

2. Saskares sloksnes minimālais garums.

3. Plānotais garums.

4. Kolektora galvas darba diapazons.

5. Kolektora galvas platums.

4.2. Enerģijas apakšsistēmas saskarnes

4.2.1. Saskarņu saraksts

4.2.1.1. Saskarnes ar infrastruktūru

— Gabarīti.

— Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu (iezemējums un savienojums).

4.2.1.2. Saskarnes ar kontroli un vadību un signalizāciju

— Harmoniku strāvas, ietekme uz signalizāciju un iekšējām telekomunikācijām.

— Kontroles signāli, kas neieciešami fāzu un sistēmu atdalīšanas sektoriem.

4.2.1.3. Saskarnes ar ritošo sastāvu

— Vagona dinamiskā apliece.

— Maksimālā elektroenerģijas patēriņa ierobežojums.

— Strāva nedarbojoties.

— Spriegums un frekvence.

— Elektriskās aizsardzības koordinēšana.

— Pantogrāfu izvietojums.

— Plūšana caur fāzu atdalīšanas sekcijām.

— Plūšana caur sistēmu atdalīšanas sekcijām.

— Pantogrāfa kontaktspēka regulēšana.

4.2.1.4. Kopēji izpildes kritēriji ar ritošo sastāvu

— Jaudas koeficients.

— Rekuperatīvā bremzēšana.

— Harmoniku raksturlielumi un saistītie pārspriegumi kontaktstrāvas līnijā.

4.2.2. Saskarņu raksturīgie dati

4.2.2.1. Gabarīti

Infrastruktūras gabarītam ņem vērā telpu, kas nepieciešama, lai tajā ietilptu pantogrāfi, kuri ir saskarē ar kontaktstrāvas līniju iekārtām, un pašu kontaktlīniju iekārtu uzstādīšanai. Tuneļu un citu struktūru izmēri ir savstarpēji atbilstīgi ar kontaktstrāvas līnijas iekārtām un pantogrāfa dinamisko aplieci. (Šo SITS H.3.6. pielikumā ir precizēta pantogrāfa dinamiskā apliece.) Kontaktlīnijas iekārtu uzstādīšanai nepieciešamo telpu nosaka lemjošā iestāde. Atbilstības novērtēšanu veic līdz ar infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšanu.

4.2.2.2. Sazemējums un savienojums, aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Infrastruktūras apakšsistēma ietver vispārēju iezemējuma sistēmu visā maršrutā, lai izpildītu prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecienu, kas precizētas EN 50122–1. Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu ekspluatācijas laikā un bojājuma apstākļos ir ievērota, ierobežojot pieskāriena spriegumus līdz pieņemamām robežām, kā noteikts EN 50 122–1 1997. gada varianta 7. punktā. Sniedz lemjošās iestādes veiktās izmeklēšanas rezultātus un atbilstošos noteikumus, lai parādītu prasību izpildi. Atbilstības novērtēšanu veic līdz ar infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšanu.

4.2.2.3. Harmoniku strāvas, ietekme uz signalizāciju un iekšējām telekomunikācijām

Ritošā sastāva radītās harmoniku strāvas caur enerģijas apakšsistēmu ietekmē kontroles un vadības, un signalizācijas apakšsistēmu. Tādēļ šo tēmu aplūko saistībā ar kontroles un vadības, kā arī signalizācijas apakšsistēmu. Enerģijas apakšsistēmai nav nepieciešama atbilstības novērtēšana.

▼M1

4.2.2.4. Vagona dinamiskā apliece

Kontaktstrāvas līnijas plānojums atbilst vagonu dinamiskajai apliecei. Gabarīts, kas jāpieņem, ir atkarīgs no līnijas kategorijas. Atbilstības novērtēšanu veic enerģijas apakšsistēmā.

4.2.2.5. Maksimālā elektroenerģijas patēriņa ierobežojums

Jauda, kas uzstādīta ātrgaitas līnijai un modernizētai vai savienojošai līnijai, nosaka vilcienu pieļaujamo elektroenerģijas patēriņu. Tādēļ vilcienos uzstāda strāvas ierobežošanas ierīces, kā tas aprakstīts šo SITS O pielikumā. Novērtēšanu veic līdz ar ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšanu.

▼B

4.2.2.6. Ierobežojumi strāvai, ko vilcieni patērē laikā, kad tie nedarbojas

Attiecībā uz 1,5 kV un 3,0 kV līdzstrāvas sistēmām, strāvas patēriņu laikā, kad vilcieni nedarbojas, ierobežo attiecīgi līdz 300 A un 200 A vienam pantogrāfam. Novērtēšanu veic līdz ar ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšanu.

4.2.2.7. Spriegums un frekvence

Vilcieni spēj darboties to spriegumu un frekvenču diapazonā, kas norādīts 4.1.1. punktā un precizēts šo SITS N pielikumā. Atbilstības novērtēšanu veic līdz ar ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšanu.

4.2.2.8. Elektriskās aizsardzības koordinēšana

▼M1

Lai uzlabotu īsslēgumu novēršanu, ir nepieciešama koordinācija starp apakšstaciju un vilces vienību elektrisko aizsardzību. (Šo SITS E pielikumā ir norādītas attiecīgās prasības.)

▼B

Atbilstības novērtēšanu veic enerģijas apakšsistēmas ietvaros, ciktāl tas attiecas uz apakšstaciju plānojumu un ekspluatāciju, un ritošā sastāva apakšsistēmas ietvaros, ciktāl tas attiecas uz vilces vienību iekārtām.

4.2.2.9. Pantogrāfu izvietojums

Pantogrāfu izvietojumā uz vilcieniem ņem vērā vilciena maksimālo garumu. Maksimālais attālums starp pantogrāfiem ir mazāk nekā 400 m. Turklāt attālums starp trim secīgiem pantogrāfiem pārsniedz 143 m. Pieņemamais pantogrāfu skaits un attālums starp tiem arī ir atkarīgs no dinamiskajiem ekspluatācijas parametriem. Maiņstrāvas energoapgādes sistēmu gadījumā pantogrāfi nav elektriski saistīti. Izdara atsauci uz šo SITS H pielikumu (H.3.5.).

Atbilstības novērtēšanu veic ritošā sastāva apakšsistēmas ietvaros.

4.2.2.10. Plūšana caur fāzu atdalīšanas sekcijām

Vilcieni spēj pārvietoties no vienas sekcijas uz blakus sekciju, nepārvarot abas fāzes.

Nodrošina atbilstošus līdzekļus, lai ļautu vilcienam, kurš apstādināts zem fāzu atdalīšanas, atsākt kustību. Plānojumam atsauci izdara uz šo SITS H pielikumu (H.3.3.).

▼M1 —————

▼B

Vilciena elektroenerģijas patēriņš (vilce un palīgierīces), ieejot fāzu atdalīšanas sekcijā, krītas līdz nullei. Tas notiek automātiski bez vadītāja iejaukšanās. Pantogrāfu nolaišana nav nepieciešama.

Enerģijas apakšsistēmas plānojuma prasības

Turpmāk līnijām drīkst pieņemt divu veidu fāzu atdalīšanas sekciju plānojumus: — fāzu sadalīšanas plānojumu, kurā visi garāko savstarpēji izmantojamo vilcienu pantogrāfi atrodas neitrālajā sekcijā. Šajā gadījumā pantogrāfu izvietojumam un attālumiem uz vilcieniem nav ierobežojumu. Neitrālās sekcijas garums ir vismaz 402 m. Sīkākas prasības izklāstītas šo SITS H pielikumā (H.3.3.), — īsāka fāzu atdalīšana ar pantogrāfu izvietojuma uz vilcieniem ierobežojumu ir redzama šo SITS H pielikumā (H.3.3.). Šī sadalījuma kopējais garums ir mazāks nekā 142 m. Lai izmantotu šo plānojumu, attālumam triju secīgu pantogrāfu starpā ir jābūt lielākam nekā 143 m.

Esošajām līnijām var pieņemt dažādus risinājumus, pamatojoties uz pieņemto pantogrāfu izkārtojumu, atkarībā no maršruta plānojuma iespējām, vajadzīgajiem ekspluatācijas parametriem un ieguldījumiem, kas pieņemami lemjošajai iestādei. Ja esošo fāzu sadalījumu plānojums nepieļauj savstarpēji izmantojamu ātrgaitas vilcienu izbraukšanu, lemjošā iestāde nosaka pienācīgas alternatīvas procedūras vai plānojumus.

▼M1 —————

▼B

Atbilstības novērtēšanu fāzu sadalīšanas sekcijas plānojumam veic līdz ar enerģijas apakšsistēmas novērtēšanu.

Prasības kontroles un vadības un ritošā sastāva apakšsistēmām

Ātrgaitas līnijās kontroles un vadības un ritošā sastāva apakšsistēma ļauj ritošajam sastāvam darboties automātiski pirms un pēc fāzu sadalīšanas sekcijām. Laicīgi pirms fāzu sadalīšanas sekcijas tiek iedarbinātas iekārtas uz vilces vienībām, pilnībā ievērojot maksimālo pieļauto gaitas ātrumu. Atbilstības novērtēšanas nolūkā izdara funkcionālus testus kopīgi ar ritošā sastāva un kontroles un vadības, un signalizācijas apakšsistēmām.

4.2.2.11. Braukšana caur sistēmu atdalīšanas sekcijām

Vispārīgi

Vilcieni spēj pārvietoties no vienas enerģijas apgādes sistēmas līdz blakus esošai sistēmai, kurā izmantota atšķirīga enerģijas apgāde, nesavienojot abas sistēmas. Nepieciešamās darbības ir atkarīgas no abu barošanas sistēmu veida, kā arī no pantogrāfu izvietojuma uz vilcieniem un gaitas ātruma.

Ir divas iespējas, kā vilciens var pārvarēt sistēmu atdalīšanas sekcijas:

1) ar paceltu pantogrāfu, kas pieskaras kontakttīklam;

2) ar nolaistu pantogrāfu, kas nepieskaras kontakttīklam.

▼M1

Izvēle jāizdara lemjošajai iestādei.

▼B

Enerģijas apakšsistēmas plānojuma prasības

— Ar paceltiem pantogrāfiem — Ja sistēmu atdalīšanas sekcijas nosaka ar pantogrāfiem, kas pacelti pie kontakttīkla, piemēro šādus nosacījumus: — 1) sistēmu atdalīšanas sekcijas funkcionālais plānojums ir precizēts šādi: — dažādu kontaktstrāvas līnijas elementu ģeometrija novērš pantogrāfu izraisītus īsslēgumus vai abu elektroenerģijas ieguves sistēmu savienošanos, ja pantogrāfi izvietoti saskaņā ar 4.2.2.9. punktā noteikto, — īsajā neitrālajā sekcijā pantogrāfa kontaktstrāvas līniju sistēmas mehāniskais režīms atbilst EN 50 119 2001. gada versijas 5.2. punktam maksimālajā ātrumā, — enerģijas apakšsistēmā pieņem noteikumus, lai izvairītos no abu blakus esošo energoapgādes sistēmu savienošanos, ja nedarbojas jaudas slēdzis(slēdži) vilcienā, — sistēmas atdalīšanas sekcijas piemērs ir dots šo SITS H pielikuma H.4. attēlā; 2) kontakttīklu augstumam abās sistēmās ir jābūt vienādam, ja ātrums pārsniedz 250 km/h. Sīkāki dati un pielaides ir dotas šo SITS H un J pielikumā; 3) ritošajā sastāvā ierīces pirms atdalīšanas sekcijas automātiski atver jaudas slēdzi un automātiski atpazīst jaunās energoapgādes sistēmas spriegumu pantogrāfā, lai pieslēgtu atbilstošās strāvas.

— Ar nolaistiem pantogrāfiem — Ja sistēmu atdalīšanas sekcijas nosaka ar nolaistiem pantogrāfiem, piemēro šādus nosacījumus: — 1) starp atšķirīgām enerģijas apgādes sistēmām esošas atdalīšanas sekcijas plānojums nodrošina to, ka gadījumā, ja pantogrāfs nejauši pieskaras kontaktlīnijai, abu energoapgādes sistēmu savienošanās tiek novērsta, un abas barošanas sekcijas tūlīt izslēdzas. Īsslēguma palaide nodrošina izolēto sekciju darbību; 2) šī alternatīvā izvēle ir jāizdara, ja nav izpildīti nosacījumi ekspluatācijai ar paceltiem pantogrāfiem; 3) uz ātrgaitas līnijām ar dažādiem kontakttīkla augstumiem un atsevišķās esošo līniju sekcijās, kas neatbilst SITS prasībām, pantogrāfus nolaiž, kad mainās enerģijas apgādes sistēma vai kad gaitas ātrums neļauj uzstādīt pārejas sekcijas ar pieņemamiem slīpumiem (skatīt šo SITS H un J pielikumu); 4) barošanas sistēmas atdalījumos, kur nepieciešams nolaist pantogrāfu, to nolaiž bez vadītāja iejaukšanās, palaižot ar kontroles signāliem. — Atbilstības novērtēšanu sistēmu atdalīšanas sekcijas plānojumam veic enerģijas apakšsistēmā.

Prasības kontroles un vadības un ritošā sastāva apakšsistēmām

Pirms izbraukšanas caur atdalīšanas sekcijām dažādu enerģijas apgādes sistēmu starpā vilces vienības galvenais jaudas slēdzis atveras bez vadītāja iejaukšanās, palaižot ar kontroles signāliem. Tas notiek savlaicīgi, lai vilces vienības elektroiekārta enerģijas apgādes sistēmas pārtraukšanai pilnībā izslēgtos, pirms sasniegta jaunā enerģijas apgādes sistēma.

Kontroles un vadības, kā arī signalizācijas apakšsistēma nodrošina nepieciešamos signālus vilces vienībām.

Vilces vienības ir plānotas tā, lai varētu saņemt līnijas kontroles signālus, lai palaistu galvenā jaudas slēdža atvēršanos un nolaistu pantogrāfus bez vadītāja iejaukšanās, ja tas ir nepieciešams. Ja pantogrāfi netiek nolaisti no kontakttīkla, savienotas drīkst palikt tikai tās elektriskās ķēdes vilces vienībās, kuras uzreiz atbilst enerģijas apgādes sistēmai pantogrāfā.

▼M1 —————

▼B

Atbilstības novērtēšanu veic, izdarot funkcionālus testus kopīgi ar kontroles un vadības, un ritošā sastāva apakšsistēmām.

4.2.2.12. Pantogrāfa kontaktspēka regulēšana

Ritošais sastāvs ar iekšēju ierīču palīdzību ļauj pielāgot pantogrāfa kontaktspēku, lai tas atbilstu 5.3.2.7. punktā precizētajām prasībām. Atbilstības novērtēšanu veic ritošā sastāva apakšsistēmā.

4.2.3. Reglamentējoši un darbības noteikumi

4.2.3.1. Vispārēji reglamentējoši nosacījumi

Lai garantētu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas vienotību, piemēro tālāk izklāstītos reglamentējošos un darbības noteikumus.

4.2.3.2. Vides aizsardzība

Uz vides aizsardzību attiecas Padomes Direktīva 85/337/EEK par dažu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu.

Savstarpēji izmantojamu ātrgaitas līniju enerģijas apakšsistēmai nav nepieciešamas īpašas prasības.

4.2.3.3. Ugunsdrošība

Uz ugunsdrošību attiecas Direktīva 89/106/EEK un tās skaidrojošais dokuments par drošības pamatprasību Nr. 2, “Ugunsdrošība”.

Savstarpēji izmantojamu ātrgaitas līniju enerģijas apakšsistēmai nav nepieciešamas īpašas prasības.

4.2.3.4. Izņēmums darbu izpildes gadījumā

Enerģijas apakšsistēmas un tās savstarpējas izmantojamības komponentu specifikācijas, kas noteiktas SITS 4. un 5. nodaļā, attiecas uz līnijām normālos darbības apstākļos vai negaidītu nepareizu darbību rezultātā, kam nepieciešama uzturēšanas plāna piemērošana.

Dažās situācijās, kad darbi ir plānoti iepriekš, var nebūt iespējams izpildīt šos noteikumus, vienlaicīgi veicot pārveidojumus enerģijas apakšsistēmā.

Šos SITS noteikumu pagaidu izņēmumus nosaka attiecīgās līnijas lemjošā iestāde, kura rūpējas par to, lai tie neizraisītu draudus braucošu vilcienu drošībai, piemērojot šādus vispārējus noteikumus:

— pieļautie izņēmumi ir pagaidu un plānoti uz noteiktu laika posmu,

▼M1

— dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, kuri darbojas uz līnijas, informē par šiem pagaidu izņēmumiem, par to ģeogrāfisko novietojumu, par to raksturu un par to īpašo signalizāciju, sniedzot rakstveida paziņojumus, kuros aprakstīts gadījums, kurā izmanto īpašo signālu veidu,

▼B

— jebkurš izņēmums ir pamats papildu drošības pasākumiem, lai nodrošinātu drošības līmeņa prasības izpildi. Šie papildu pasākumi jo īpaši var ietvert: — — īpašus attiecīgo darbu inspicēšanas noteikumus, — pagaidu ātruma ierobežojumus līnijas sekcijā, ko pieņem lemjošā iestāde.

▼M1 —————

▼B

4.3. Precizētie ekspluatācijas parametri

4.3.1. Energoapgādes sistēmas, apakšstaciju un balstu ekspluatācijas parametri

4.3.1.1. Uzstādītā jauda

Ekspluatācijas parametri, kas jāpanāk enerģijas apakšsistēmai, atbilst attiecīgiem precizētiem ekspluatācijas parametriem katrai līniju kategorijai Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla sistēmā attiecībā uz:

— maksimālo līnijas ātrumu,

— maksimālo jaudu pantogrāfos un vilcienu izmantoto maksimālo jaudu,

— minimālo starplaiku starp diviem vilcieniem,

— vidējo lietderīgo spriegumu.

▼M1

Lemjošā iestāde nosaka līnijas veidu atkarībā no tās darbības, atsaucoties uz šo SITS F pielikumu. Elektrifikācijas sistēmas plānojums garantē enerģijas apgādes spēju sasniegt norādītos ekspluatācijas parametrus. Tāpēc 4.2.2.5. punktā ir dota prasība par elektroenerģijas patēriņa ierobežojumu ritošā sastāva apakšsistēmai.

▼B

Aprēķinātais vidējais lietderīgais spriegums atbilst šo SITS L pielikumam.

4.3.1.2. Drošība, iezemējums un savienojums

Enerģijas apgādes sistēmas, apakšstaciju un balstu drošību panāk, plānojot un testējot šīs ierīces saskaņā ar EN 50 122–1 1997. gada varianta 5., 7. un 9. punktu. Apakšstacijas un balstus norobežo, lai novērstu nesankcionētu piekļūšanu.

4.3.1.3. Jaudas koeficients

Pieņemamie jaudas koeficienta dati ir noteikti šo SITS G pielikumā. Uz ātrgaitas līnijām minimālā vērtība ir 0,95 saskaņā ar iepriekš minētajā dokumentā aprakstītajiem nosacījumiem. Atbilstības novērtēšana veicama līdz ar ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšanu.

4.3.1.4. Rekuperatīvā bremzēšana

Maiņstrāvas enerģijas apgādes sistēmas plāno, lai ļautu izmantot rekuperatīvo bremzēšanu kā darba bremzi, kas spēj viengabalaini apmainīt elektroenerģiju ar citiem vilcieniem vai ar galveno tīkla piegādātāju. Izdara atsauci uz šo SITS K pielikumu.

Vilciena aparatūra ļauj izmantot citas bremzēšanas sistēmas, ja rekuperatīvā bremzēšanas sistēma nav iespējama.

▼M1

Lemjošā iestāde var nolemt, vai pieņemt rekuperatīvo bremzēšanu līdzstrāvas sistēmās.

▼B

Atbilstības novērtēšanu stacionārām iekārtām veic, kā precizēts šo SITS K pielikumā (K.4).

Atbilstības novērtēšanu ritošajam sastāvam veic, kā precizēts ritošā sastāva SITS.

4.3.1.5. Ārējā elektromagnētiskā savietojamība

Ārējā elektromagnētiskā savietojamība nav īpašs Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla raksturlielums. Energoapgādes ierīces atbilst EN 50 121–2 un EN 50 122 sērijām, lai izpildītu visas prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību. Šajās SITS nav prasīta atbilstības novērtēšana.

4.3.1.6. Harmoniku emisijas elektroenerģijas lietderībai

Attiecībā uz harmoniku emisijām elektroenerģijas uzņēmumā, atbilstība valsts standartiem (vai Eiropas standartiem, ja tie pieejami) un elektroenerģijas uzņēmuma prasībām ir atkarīga no lemjošās iestādes. Šajās SITS nav prasīta atbilstības novērtēšana.

4.3.1.7. Harmoniku raksturlielumi un saistītie pārspriegumi kontaktstrāvas līnijā

Lai izvairītos no nepieņemamiem pārspriegumiem kontaktstrāvas līnijā, ko izraisa kustības jaudas vienību radītas harmonikas, kustības jaudas vienības atbilst šo SITS P pielikumam. Vajadzīgās prasības ir noteiktas ritošā sastāva apakšsistēmā, un atbilstības novērtēšanu izdara ritošā sastāva apakšsistēmā, kā noteikts P pielikumā.

4.3.1.8. Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Enerģijas apgādes sistēma ir integrēta vispārējā iezemējuma sistēmā līdztekus līnijai, lai izpildītu prasības attiecībā uz aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu, kas precizētas EN 50 122–1 1997. gada varianta 5., 7. un 9. punktā. Aizsardzību pret elektriskās strāvas triecieniem ekspluatācijas laikā un bojājumu apstākļos nodrošina, ierobežojot pieskāriena spriegumus līdz pieņemamām robežām, kā noteikts EN 50 122–1 1997. gada varianta 7.2. un 7.3. punktā. Katrai ierīcei veic pētījumu, lai pierādītu aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu. Šis pētījums var ietvert testus.

4.3.1.9. Uzturēšanas plāns

Lemjošā iestāde vai tās pilnvarota persona sastāda uzturēšanas plānu, lai garantētu, ka enerģijas apakšsistēmas precizētie raksturlielumi tiek uzturēti tiem noteiktajās robežās.

Uzturēšanas plānā iekļauj vismaz šādus elementus:

— apakšstaciju un balstu ikdienas uzturēšana,

— apstākļu, atklājumu un gūtās pieredzes reģistrēšana,

— drošības ierobežojumu vērtības, kuru rezultātā tiktu ierobežoti vilcienu ātrumi, lai izpildītu 4.1.1. punktā dotās specifikācijas,

— norāde par pārbaužu biežumu un mērījumu vērtību pielaidēm, kā arī norāde par noteikumiem līdzvērtībai ar standarta vērtībām, kuras norādītas 4.3.1. apakšiedaļā,

— pasākumi, kas veikti (ātruma ierobežojums, remonta laiks), ja noteiktās vērtības ir pārsniegtas.

Uzturēšanas procedūras nedrīkst pazemināt drošības noteikumus, piemēram, atgriezeniskās strāvas ķēdes nepārtrauktību, pārspriegumu ierobežojumus un īsslēgumu noteikšanu. Tas nepazemina sistēmas kopējos ekspluatācijas parametrus un novērš jebkādas kontaktstrāvas līnijas daļas atslēgšanu no strāvas avota.

4.3.1.10. Energoapgādes izolēšana briesmu gadījumā

Uzstāda iekārtas un ievieš procedūras, kuru mērķis ir uzsākt sprieguma izolēšanu no vilces vienībām un elektrificētām līnijām, ar signalizācijas iekārtu palīdzību, ļaujot energoapgādes operatoram veikt steidzamu rīcību. Atbilstības novērtēšanu veic, pārbaudot transmisijas ierīces un procedūru instrukcijas.

4.3.1.11. Energoapgādes turpināšanās traucējumu gadījumā

Energoapgāde un kontaktstrāvas līnija ir plānota tā, lai ļautu turpināt ekspluatāciju traucējumu gadījumā. To var panākt, sadalot kontaktlīnijas barošanas sekcijās un uzstādot rezerves iekārtas apakšstacijās. Atbilstības novērtēšanu veic, pārbaudot ķēdes diagrammas.

4.3.2. Kontaktstrāvas līnijas ekspluatācijas parametri

4.3.2.1. Vispārīgi

Ekspluatācijas parametri, kas jāpanāk kontaktstrāvas līnijai, atbilst attiecīgiem precizētiem ekspluatācijas parametriem katrai līniju kategorijai Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla sistēmā attiecībā uz:

— maksimālo līnijas ātrumu, un

— vilcienu jaudas prasībām pantogrāfos.

Kontaktstrāvas līniju plānojums garantē precizētos ekspluatācijas parametrus saskaņā ar izskatošās struktūras izdarīto apliecinājumu saskaņā ar 4.3.1.1. punktu.

4.3.2.2. Drošība, iezemējums un savienojums

Kontaktstrāvas līnijas drošību panāk, plānojot šīs ierīces saskaņā ar Eiropas standarta EN 50 119 2001. gada varianta 5.1.2. punktu un EN 50 122–1 1997. gada varianta 5., 7. un 9. punktu. Visas zem sprieguma esošās sastāvdaļas uzstāda tā, lai tās nebūtu pieejamas lietotājiem un jebkādām citām personām.

4.3.2.3. Dinamiskā režīma un strāvas savākšanas kvalitātes prasības

Kontaktstrāvas līnijas plānojums atbilst dinamiskā režīma prasībām. Augšupeja saskaņā ar līnijas projektēto ātrumu atbilst EN 50 119 2001. gada varianta 5.2.1.2. punktā noteiktajām prasībām un šo SITS 4.5 un 4.6. tabulai.

Strāvas savākšanas kvalitātei ir būtiska ietekme uz kontakttīkla kalpošanas laiku, un tādēļ tā atbilst pieņemtiem un izmērāmiem parametriem.

Savākšanas kvalitāti var novērtēt ar vidējo vērtību Fm un standarta novirzi σ izmērītiem vai imitētiem kontaktspēkiem, vai saskaitot lokdzēsi. Maiņstrāvas sistēmu kritēriji ir uzskaitīti 4.5. tabulā, bet līdzstrāvas sistēmām – 4.6. tabulā.

Lemjošā iestāde izlemj, vai izmantot kritērija pozīciju Nr. 1 (kontaktspēks), vai pozīciju Nr. 2 (lokdzēse) saskaņā ar 4.5. vai 4.6. tabulu.

Uzskata, ka mijiedarbība atbilst šo SITS noteikumiem, ja:

— 1. vai 2. pozīcija 4.5. tabulā, un

— 3. pozīcija 4.5. tabulā

ir izpildīta.

Kā pamatu atbilstības novērtēšanai var izmantot līdzīgas kontaktstrāvas līniju sistēmas testu rezultātus.

Lai atzītu ekspluatācijas parametrus ar vairāk nekā vienu pantogrāfu, tos ņem vērā pantogrāfam, kurš uzrādīs kritiskākas vērtības.







4.5. tabula Mijiedarbības prasības maiņstrāvas sistēmām Nr. Apraksts Savienojošās un modernizētās līnijas Ātrgaitas līnijas Esošās Jaunas 1. Precizēts vidējais spēks Fm (N) (1) Skatīt 5.3.1.6. un 5.3.2.7. punktu (2) Skatīt 5.3.1.6. punktu (2) Standartnovirze pie maksimālā ātruma σmax (N) 0,3 Fm 2. Lokdzēses īpatsvars procentos pie maksimālā ātruma NQ (%) ≤ 0,14 3. Nepieciešamā telpa maksimālai nostiprināta pleca pacelšanai nelabvēlīgos aerodinamiskos apstākļos Skatīt EN 50 119, 2001. gada variants, 5.2.1.2. punkts 2–So (3) Definīcijas, vērtības un testus skatīt Q pielikumā. (1) Fm ir dinamiski precizēta vidējā kontaktspēka vērtība, kas iegūta pēc kontaktspēka mērījumu vai imitāciju rezultātu statistiskās analīzes. (2) Vērtībām, kas dotas 5.3.1.6. un 5.3.2.7. punktā, piemēro dinamisko precizēšanu. (3) S0 ir aprēķinātais, imitētais vai izmērītais kontakttīkla pacēlums ar nostiprinātu plecu, kurš radies normālos ekspluatācijas apstākļos ar vienu vai vairākiem pantogrāfiem ar vidējo kontaktspēku Fm pie maksimālā līnijas ātruma, saskaņā ar EN 50 119 2001. gada varianta 5.2.1.2. punktu.







4.6. tabula Mijiedarbības prasības līdzstrāvas sistēmām Nr. Apraksts Savienojošās un modernizētās līnijas (1) 1. Precizēts vidējais spēks Fm (N) (2) Skatīt 5.3.1.6. un 5.3.2.7. punktu (3) Standartnovirze pie maksimālā ātruma σmax (N) 0,3 Fm 2. Lokdzēses īpatsvars procentos pie maksimālā ātruma NQ (%) ≤ 0,20 3. Nepieciešamā telpa maksimālai nostiprināta pleca pacelšanai nelabvēlīgos aerodinamiskos apstākļos Skatīt EN 50 119, 2001. gada variants, 5.2.1.2 punkts (4) Definīcijas, vērtības un testus skatīt Q pielikumā. (1) Modernizētām līnijām precizētās vērtības arī attiecas uz līnijām Itālijā un Spānijā, kas minētas tabulas 4.1. 2. piezīmē. (2) Fm ir dinamiski precizēta vidējā kontaktspēka vērtība, kas iegūta pēc kontaktspēka mērījumu vai imitāciju rezultātu statistiskās analīzes. (3) Vērtībām, kas dotas 5.3.1.6. un 5.3.2.7. punktā, piemēro dinamisko precizēšanu. (4) Vajadzīgā telpa ir aprēķinātais, imitētais vai izmērītais kontakttīkla pacēlums ar nostiprinātu plecu, kurš radies normālos ekspluatācijas apstākļos ar vienu vai vairākiem pantogrāfiem ar vidējo kontakttīkla Fm pie maksimālā līnijas ātruma.

4.3.2.4. Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Kontaktstrāvas līnija ir integrēta vispārējā iezemējuma sistēmā līdztekus līnijai, lai izpildītu prasības attiecībā uz aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu, kas precizētas EN 50 122–1 1997. gada varianta 5., 7. un 9. punktā. Aizsardzību pret elektriskās strāvas triecieniem ekspluatācijas laikā un bojājumu apstākļos nodrošina, ierobežojot pieskāriena spriegumus līdz pieņemamām robežām, kā noteikts EN 50 122–1 1997. gada varianta 7.2. un 7.3. punktā. Katrai ierīcei veic pētījumu, lai pierādītu aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu.

4.3.2.5. Statiskais un vidējais aerodinamiskais kontaktspēks

Lemjošā iestāde precizē nominālo statisko spēku šādos diapazonos:

— 70 N + 20 N/–10 N maiņstrāvas barošanas sistēmām,

— 110 N ± 10 N līdzstrāvas 3 kV barošanas sistēmām,

— 90 N ± 20 N līdzstrāvas 1,5 kV barošanas sistēmām.

Līdzstrāvas sistēmās, lai uzlabotu ogles kolektora slokšņu saskari ar kontakttīklu, var būt prasība ievērot spēku, parasti 140 N lielu spēku, lai izvairītos no bīstamas kontakttīkla sakaršanas, ja vilciens nedarbojas, taču darbojas tā palīgierīces.

Kopējā vidējā pacēluma spēka vērtība atbilst vidējā kontaktspēka Fm vērtībai, kas nepieciešama labai strāvas savākšanas kvalitātei (skatīt 4.3.2.3., 5.3.1.6. un 5.3.2.7. punktu).

Atbilstības novērtēšanu veic, novērtējot savstarpēji izmantojamo komponentu “pantogrāfu”.

4.3.2.6. Uzturēšanas plāns

Lemjošā iestāde vai tās pilnvarota persona sastāda uzturēšanas plānu, lai garantētu, ka enerģijas apakšsistēmas precizētie raksturlielumi tiek uzturēti tiem noteiktajās robežās.

Uzturēšanas plānā iekļauj vismaz šādus elementus:

— kontaktstrāvas līniju ikdienas uzturēšana,

— apstākļu, konstatējumu un gūtās pieredzes reģistrēšana,

— drošības ierobežojumu vērtības, kuru rezultātā tiktu ierobežoti vilcienu ātrumi, kontakttīkla augstumam un regulējumam saskaņā ar šo SITS 4.1.2.2. un 4.1.2.3. punktu,

— norāde par pārbaužu biežumu, kā arī ģeometrisko un dinamisko datu mērījumu vērtību pielaidēm un līdzekļiem, ko izmanto, lai tos pārbaudītu, kā arī norāde par noteikumiem līdzvērtībai ar standarta vērtībām, kuras norādītas 4.3.2. apakšiedaļā,

— pasākumi, kas veikti, ja noteiktās vērtības ir pārsniegtas, piemēram, ātruma ierobežojums, sagaidāmais remonta laiks.

Uzturēšanas procedūras nedrīkst pazemināt drošības noteikumus, piemēram, atgriezeniskās strāvas ķēdes nepārtrauktību, pārspriegumu ierobežojumus un īsslēgumu noteikšanu. Tas nepasliktina sistēmas vispārējos ekspluatācijas parametrus.

4.3.3. Robežas ātrgaitas līniju un pārējo līniju starpā

Lemjošās iestādes ziņā ir noteikt vietu īsa maršruta sekcijā, kura savieno ātrgaitas līniju ar citu līniju, – kur piemēro enerģijas apakšsistēmas SITS prasības ātrgaitas līnijām un kur tiks izpildīti to precizētie ekspluatācijas parametri.

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1. Vispārīgi

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK savstarpējas izmantojamības komponenti ir:“jebkurš komponents, sastāvdaļu grupa, mezgls vai aprīkojums kopumā, ko iekļauj vai ko paredzēts iekļaut apakšsistēmā, no kuras tieši vai netieši atkarīga Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība”.

Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas atbilstoši Direktīvas 96/48/EK noteikumi, un tie ir uzskaitīti šo SITS 5.2. iedaļā, ciktāl tas attiecas uz enerģijas apakšsistēmu.

5.2. Savstarpējas izmantojamības komponentu definīcijas

Enerģijas apakšsistēmas gadījumā definē šādus komponentus:

— kontaktstrāvas līnija: kontaktstrāvas līnija ir kontaktlīnija, kas novietota virs vagona gabarītu augšējā līmeņa un apgādā vagonus ar elektroenerģiju caur strāvas savākšanas iekārtām, kas uzmontētas uz jumta un kuras sauc par pantogrāfiem. Ātrgaitas dzelzceļu sistēmu gadījumā piemēro kontaktstrāvas līnijas ar nokares līknes piekari, kur kontakttīkls(–i) nokarājas no vienas vai vairākām garenvirziena nokares līknēm. Savstarpējo izmantojamību neietekmēs tādas papildu sastāvdaļas kā kronšteini, masti un pamati un tādēļ uz tām neattiecas šīs SITS,

— pantogrāfs: pantogrāfi ir ierīces strāvu savākšanai no viena vai vairākiem kontakttīkliem, ko veido saķēdēta ierīce, kuras plānojums pieļauj pantogrāfa galvas vertikālu kustību. Uz pantogrāfa galvas atrodas saskares sloksnes un to nostiprināšanas detaļas. Pantogrāfa galvas galu veido lejupvērsts rags,

— saskares sloksnes: saskares sloksnes ir pantogrāfa galvas aizstājamas daļas, kuras ir tiešā saskarē ar kontakttīklu, un līdz ar to tās nodilst.

5.3. Komponentu raksturojums

5.3.1. Kontaktstrāvas līnija

5.3.1.1. Vispārējā uzbūve

Kontaktstrāvas līniju uzbūve atbilst EN 50 119 2001. gada varianta 5. un 6. punktam. Papildu prasības, īpaši attiecībā uz ātrgaitas līnijām, ir precizētas tālāk tekstā.

Kontaktstrāvas līnija atbilst precizētajiem konkrētās līnijas ekspluatācijas parametriem īpaši attiecībā uz maksimālo gaitas ātrumu un strāvas jaudu.

5.3.1.2. Strāvas jauda

▼M1

Strāvas jauda ir atkarīga no apkārtējās vides apstākļiem, proti, no maksimālās apkārtējās vides temperatūras un minimālā sānvēja ātruma, kā arī no pieļaujamās kontaktlīnijas elementu temperatūras un strāvas darbības ilguma. Kontaktstrāvas līnijas plānojumā ņem vērā maksimālo temperatūru ierobežojumus, kas norādīti EN 50 119 2001. gada redakcijas B pielikumā, ņemot vērā EN 50 149 1999. gada redakcijas 4.5. punkta 3. un 4. tabulā norādītos datus. Analīze pierāda, ka kontaktlīnija atbilst norādītajām prasībām.

▼B

5.3.1.3. Pamatparametri

Kontaktstrāvas līnijas plānojums atbilst pamatparametriem, kas precizēti 4.1.2.1. un 4.1.2.2. punktā.

5.3.1.4. Viļņu izplatīšanās ātrums

Viļņu izplatīšanās ātrums pa kontakttīkliem ir raksturīgs parametrs, lai novērtētu kontaktlīnijas piemērotību ātrgaitas ekspluatācijai. Šis parametrs ir atkarīgs no kontakttīkla specifiskās masas un slodzes. Maksimālais ekspluatācijas ātrums nepārsniedz 70 % no viļņu izplatīšanās ātruma. Skatīt arī EN 50 119 2001. gada varianta 5.2.1.4. punktu.

5.3.1.5. Elastība un elastības viendabība

Elastība un tās viendabība visā posma garumā ir būtiska kvalitatīvai strāvas savākšanai un nodiluma samazināšanai. Elastības viendabību var novērtēt ar viendabības koeficientu u,

kur:

emax – maksimālā elastība posma garumā,

emin – minimālā elastība posma garumā.

Ātrgaitas līniju gadījumā jāpanāk iespējami zemāks parametrs u; 5.1. tabulā ir dotas u robežvērtības, kuras ir pieņemtas katram kontaktstrāvas līnijas veidam.







5.1. tabula Elastības viendabība u procentos Kontaktlīnijas veids Gaitas ātrums km/h 200 līdz 230 230 līdz 300 Virs 300 Bez savienotājvada < 40 < 40 < 25 Ar savienotājvadu < 20 < 10 < 10

Ātrgaitas līnijām vidējā posma elastība jāierobežo līdz vērtībām, kas mazākas par 0,5 mm/N. Kontaktlīnijai jāatbilst EN 50 119 2001. gada varianta 5.2.1.3. punktam.

5.3.1.6. Vidējais kontaktspēks

Šis noteikums paredz vidējos kontaktspēkus, kādiem ir plānota kontaktstrāvas līnija.

Vidējais kontaktspēks Fm, ko veido kontaktspēka statiskie un aerodinamiskie komponenti ar dinamisko

precizējumu, kuru piemēro kontakttīklam, maiņstrāvas sistēmām ir atspoguļots 5.1. attēlā kā gaitas ātruma funkcija.

Šajā sakarā Fm veido mērķa vērtību, kas sasniedzama, lai, no vienas puses, nodrošinātu strāvas savākšanu bez pārmērīgas lokdzēses, un ko nedrīkst pārsniegt, un, no otras puses, lai ierobežotu strāvas savākšanas slokšņu nodilumu un bīstamību.

Attiecībā uz vilcieniem, kam vienlaikus darbojas vairāki pantogrāfi, vidējais kontaktspēks Fm jebkuram pantogrāfam nepārsniedz 5.1. attēlā doto vērtību, tā kā katram atsevišķam pantogrāfam strāvas savākšanas kritēriji ir ievēroti.

Attiecībā uz līdzstrāvas sistēmām, vidējais kontaktspēks Fm, ko veido kontaktspēka statiskie un aerodinamiskie komponenti ar dinamisko precizējumu, kuru piemēro 1,5 kV līdzstrāvas un 3,0 kV līdzstrāvas sistēmām, ir atspoguļots 5.2. attēlā kā gaitas ātruma funkcija. 1,5 kV līdzstrāvas līnijām statiskajam kontaktspēkam vajadzības gadījumā jābūt 140 N attiecībā uz strāvu, kad vilciens nedarbojas.

Attiecībā uz vilcieniem, kam vienlaikus darbojas vairāki pantogrāfi, vidējais kontaktspēks Fm jebkuram pantogrāfam nepārsniedz 5.2. attēlā doto vērtību, tā kā katram atsevišķam pantogrāfam strāvas savākšanas kritēriji ir ievēroti.

5.3.1.7. Uzturēšana

Ražotājs sniedz jebkādu vajadzīgo informāciju, lai ļautu lemjošajai iestādei sastādīt plānu attiecībā uz uzturēšanu, jo īpaši ņemot vērā konaktstrāvas līnijas ģeometriju, kontakttīkla nodilumu, jo īpaši kritiskos punktos, piemēram, pārejās, slēdžos un pārklājumos.

5.3.1.8. Strāva nedarbojoties

Pieļaujamais strāvas līmenis, vilcienam nedarbojoties, ir pieņemams gan kontakttīklam, gan pantogrāfa kolektora sloksnēm, lai nodrošinātu pienācīgu barošanu vilcienā uzstādītajām palīgierīcēm. 1,5 kV līdzstrāvas sistēmām garantē 300 A stipru strāvu katram pantogrāfam, savukārt 3,0 kV līdzstrāvas sistēmām garantē 200 A stipru strāvu katram pantogrāfam. Testējot kontaktstrāvas līniju ar metodēm, kas precizētas EN 50 206–1 1998. gada varianta 6.13. punktā, kontakttīkla temperatūra nepārsniedz ierobežojumus, kuri doti EN 50 119 2001. gada varianta B pielikumā.

5.3.2. Pantogrāfs

5.3.2.1. Vispārējā uzbūve

Pantogrāfs atbilst precizētajiem ekspluatācijas parametriem, ciktāl tas attiecas uz maksimālo gaitas ātrumu un strāvas jaudu. Ciktāl tas nav tālāk precizēts, piemēro EN 50 206. Uz pantogrāfa uzstādīšanu ritošajam sastāvam attiecas ritošā sastāva apakšsistēma.

5.3.2.2. Pamatparametri

Pantogrāfa uzbūve atbilst pamatparametriem, kas precizēti 4.1. iedaļā.

5.3.2.3. Strāvas jauda

Pantogrāfs ir plānots tā, lai novadītu precizēto strāvu uz vagoniem. Nominālo strāvu paredz ražotājs. Īpašu uzmanību pievērš konkrētiem datiem atkarībā no maiņstrāvas vai līdzstrāvas sistēmu izmantojuma. Analīze pierāda, ka pantogrāfs spēj nest precizēto strāvu.

5.3.2.4. Izolācijas plānojums

Pantogrāfus uzstāda uz vagonu, kas izolēti no zemes, jumtiem. Izolācijas plānojumā ņem vērā sprieguma radīto slodzi. Atsauces uz pārbaudāmiem datiem ir dotas šo SITS N pielikumā attiecībā uz sistēmu spriegumiem un EN 50 124–1 1999. gada varianta 2. tabulā – attiecībā uz koordinēšanas prasībām. Izolatorus pārbauda saskaņā ar EN 60 383.

5.3.2.5. Pantogrāfu darba diapazons

Pantogrāfi spēj darboties zem kontakttīkla, kura augstums ir no 4 800 mm līdz 6 400 mm. Augstums ir atšķirīgs ekspluatācijai Apvienotajā Karalistē un Somijā uz modernizētām un savienojošām līnijām. Skatīt 7.3. iedaļu.

5.3.2.6. Statiskais kontaktspēks

Statiskais spēks ir vidējais vertikālais kontaktspēks, ar ko augšupvērstā virzienā uz kontaktstrāvas līniju iedarbojas kolektora galva un ko izraisa pantogrāfa pacelšanas iekārta, kamēr pantogrāfs ir pacelts un vagons nedarbojas.

Maiņstrāvas sistēmām statiskais spēks ir pielāgojams robežās no 40 N līdz 120 N.

Līdzstrāvas sistēmās, lai uzlabotu kolektora slokšņu saskari ar kontakttīklu, var būt nepieciešams izmantot lielāku spēku, lai izvairītos no kontakttīkla bīstamas sakaršanas, ja vilciens nedarbojas, taču darbojas tā palīgierīces. Līdzstrāvas sistēmām statiskais spēks ir pielāgojams robežās no 50 N līdz 150 N.

Pantogrāfi un to mehānismi, kas nodrošina vajadzīgos kontaktspēkus, nodrošina iespēju pantogrāfus izmantot uz visu veidu savstarpēji izmantojamām kontaktstrāvas līnijām. Sīkākai informācijai un novērtējumam atsauci izdara uz EN 50 206–1 1998. gada varianta 6.3.1. punktu.

5.3.2.7. Kontaktstrāvas līniju/pantogrāfu sistēmas vidējais kontaktspēks un mijiedarbības parametri

Vidējais kontaktspēks ir vidējā vērtība spēkiem, kas radušies statisku un aerodinamisku darbību dēļ. Tas ir vienāds ar statiskā kontaktspēka (5.3.2.6. punkts) un aerodinamiskā spēka, ko izraisa gaisa plūsma uz pantogrāfa elementiem pie aplūkojamā ātruma, summu. Vidējais pacelšanas spēks ir pantogrāfa raksturlielums attiecīgajam ritošajam sastāvam un attiecīgai pantogrāfa attīstībai. Vidējo kontaktspēku mēra pie kolektora galvas saskaņā ar Q pielikumu (Q.4.2.2.).

Vidējā kontaktspēka vērtība atbilst vidējam kontaktspēkam F, kas noteikts 5.3.1.6. punktā.

Esošajām, savienojošajām, modernizētajām un ātrgaitas maiņstrāvas līnijām, kuras neatbilstu 5.3.1.6. punktā noteiktajām prasībām, pantogrāfu plāno tādu, ka vidējais kontaktspēks Fm, kas ir atkarīgs no gaitas ātruma, papildus 5.1. attēlā paredzētajai mērķa līknei pieļauj citas korekcijas līknes C1 un C2.

Šīs līknes ir noteiktas Q pielikumā (Q.4.1.).

▼M1

Pantogrāfa ražotājs paredz iespēju vilcienā pārslēgties starp trīs līknēm, ņemot vērā pienācīgo informāciju, piemēram, par 1 950 mm pantogrāfa izmantošanu vai informāciju par sprieguma veidu kontaktstrāvas līnijā.

▼B

Attiecībā uz vilcieniem, kam vienlaikus darbojas vairāki pantogrāfi, kontaktspēks Fm jebkuram pantogrāfam nepārsniedz 5.3.1.6. punkta mērķa līknē, vai arī līknē C1 vai C2 doto vērtību, tā kā katrs atsevišķs pantogrāfs atbilst strāvas savākšanas kritērijiem.

Minētās prasības ir precizētas Q pielikumā.

Novērtējumu izdara saskaņā ar Q pielikumu.

5.3.2.8. Automātiskā nomešanas ierīce

Pantogrāfi ir aprīkoti ar ierīci, kas nomet pantogrāfu bojājuma gadījumā saskaņā ar EN 50 206–1 1998. gada varianta 4.9. punktu.

5.3.2.9. Strāva nedarbojoties

Strāva, ko vilciens patērē nedarbojoties, ir pieņemama gan kontakttīklam, gan pantogrāfa kolektora sloksnēm, lai nodrošinātu pienācīgu barošanu vilcienā uzstādītajām palīgierīcēm. Lai izpildītu 5.3.1.8. punkta prasības, līdzstrāvas sistēmām garantē 300 A strāvu katram pantogrāfam. Pētījums pierāda, ka pantogrāfs spēj nest precizēto strāvu, vilcienam nedarbojoties.

Atbilstības novērtējumam atsauci izdara uz EN 50 206–1 1998. gada varianta 6.13. punktu un Q pielikumu.

5.3.3. Saskares sloksnes

5.3.3.1. Pamatparametri

Pantogrāfu saskares sloksnes atbilst pamatparametriem, kas doti 4.1. iedaļā.

5.3.3.2. Materiāli

Pantogrāfu saskares sloksnēm izmantotais materiāls ir fiziski un elektriski savietojams ar kontakttīkla materiālu, lai novērstu pārmērīgu kontakttīkla virsmas noberzumu, nolūkā līdz minimumam samazināt vadu un saskares slokšņu nodilumu. Lietošanai mijiedarbībā ar kontakttīkliem, kas izgatavoti no vara vai vara sakausējumiem, ir pieņemama ogle vai ar piedevu materiālu piesūcināta ogle. Tādēļ vēlams šo kombināciju izmantot Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai.

Līdzstrāvas sistēmām pēc daudzpusējas vienošanās var izmantot citus materiālus. Šajā gadījumā saskares sloksnes nevar uzskatīt par savstarpēji izmantojamām. Izdara atsauci uz šo SITS M pielikumu (M.2).

5.3.3.3. Strāvas jauda

Saskares slokšņu materiālu un šķērsgriezumu izvēlas, ņemot vērā maksimālo strāvu, kādai plānota saskares sloksne. Nominālo strāvu uz tās norāda ražotājs. Tipa testi parāda atbilstību, kas precizēta šo SITS M pielikumā (M.4).

5.3.3.4. Strāva nedarbojoties

Pieļaujamais strāvas līmenis, vilcienam nedarbojoties, ir pieņemams gan kontakttīklam, gan pantogrāfa kolektora sloksnēm, lai nodrošinātu pienācīgu barošanu vilcienā uzstādītajām palīgierīcēm. Lai izpildītu 5.3.1.8. punkta prasības, līdzstrāvas sistēmām garantē 300 A strāvu katram pantogrāfam. Veic pētījumu, lai pierādītu kolektora slokšņu jaudu. Atbilstības novērtēšanai atsauci izdara uz šo SITS M pielikumu (M.3.).

5.3.3.5. Saskares sloksnes plīsuma atklāšana

Saskares sloksne ir plānota tā, lai tiktu atklāti jebkādi saskares slokšņu bojājumi un iedarbināta pantogrāfa nolaišana. Atsauci izdara uz EN 50 206–1 1998. gada varianta 4.9. punktu.

6. ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA

6.1. Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1. Novērtēšanas procedūras un moduļi

Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas procedūru, kas noteikta šo SITS 5. nodaļā, veic, piemērojot moduļus, kas precizēti šo SITS A pielikumā.

Ja lemjošā iestāde var parādīt, ka iepriekšējo pieteikumu sakarā veiktie testi vai verifikācija paliek spēkā attiecībā uz jauniem pieteikumiem, pilnvarotā iestāde ņem tos vērā atbilstības novērtēšanā.

Atbilstības novērtēšanas procedūras savstarpēji izmantojamiem komponentiem: kontaktstrāvas līnijai, pantogrāfam un saskares sloksnei, kas definēta šo SITS 5. nodaļā, ir norādītas šo SITS B.1 līdz B.3 tabulā.

Ciktāl to prasa šo SITS A pielikumā precizētie moduļi, savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību izvērtē pilnvarotā iestāde, ja tas norādīts procedūrā, – ar kuru ražotājs un tā pilnvarotā persona, kas reģistrēta Kopienā, ir iesniegusi pieteikumu.

Savstarpējas izmantojamības komponenta ražotājs vai tā pilnvarota persona, kas reģistrēta Kopienā, pirms savstarpējas izmantojamības komponenta laišanas tirgū sastāda EK atbilstības deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 13. panta 1. punktu un IV pielikuma 3. nodaļu. EK izmantošanas lietderības deklarācija enerģijas apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem netiek prasīta.

6.1.2. Moduļu izmantošana

Katra enerģijas apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponenta novērtēšanas procedūrai ražotājs vai tā pilnvarotā persona, kas reģistrēta Kopienā, var izvēlēties vienu no šādām procedūrām:

— tipa pārbaudes procedūru (B modulis), kas norādīta šo SITS A pielikumā (A.2) plānošanas un attīstības fāzei kombinācijā ar atbilstību tipa procedūrai (C modulis), kas norādīta šo SITS A pielikumā (A.3), ražošanas fāzei, vai

— pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar plānojuma pārbaudes procedūru (H2 modulis), kura norādīta šajās SITS visām fāzēm.

Šīs novērtēšanas procedūras ir noteiktas šo SITS A pielikumā.

H2 moduli drīkst izvēlēties tikai tad, ja ražotājs izmanto kvalitatīvu plānošanas, ražošanas, galaprodukta pārbaudes un testēšanas sistēmu, ko apstiprinājusi un apsekojusi pilnvarota iestāde.

Atbilstības novērtēšana attiecas uz fāzēm un raksturlielumiem, kas norādīti ar X šo SITS B pielikuma B.1, B.2 un B.3 tabulā.

6.2. Enerģijas apakšsistēma

6.2.1. Novērtēšanas procedūras un moduļi

Pēc lemjošās iestādes vai tās pilnvarotās personas, kas reģistrēta Kopienā, lūguma pilnvarotā iestāde veic EK verifikāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 18. panta 1. punktu un VI pielikuma un saskaņā ar attiecīgu moduļu noteikumiem, kas precizēti šo SITS A pielikumā.

Ja lemjošā iestāde var parādīt, ka iepriekšējo pieteikumu sakarā veiktie testi vai verifikācija paliek spēkā attiecībā uz jauniem pieteikumiem, pilnvarotā iestāde ņem tos vērā atbilstības novērtēšanā.

Enerģijas apakšsistēmas EK verifikācijas novērtēšanas procedūras ir norādītas šo SITS C pielikuma C.1 tabulā.

Ciktāl tas precizēts šajās SITS, enerģijas apakšsistēmas EK verifikācijā ņem vērā tās saskarnes ar citām Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām.

Lemjošā iestāde sastāda enerģijas apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 18. panta 1. punktu un V pielikumu.

6.2.2. Moduļu piemērošana

Enerģijas apakšsistēmas verifikācijas procedūrai lemjošā iestāde vai tās pilnvarotā persona, kas reģistrēta Kopienā, var izvēlēties vienu no šādām procedūrām:

— eksemplāra verifikācijas procedūru (SG moduli), kas norādīta šo SITS A pielikumā (A.5), vai

— pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar plānojuma pārbaudes procedūru (SH2 modulis), kura norādīta šo SITS A pielikumā (A.6).

SH2 moduli var izvēlēties tikai tad, ja visas apakšsistēmas projekta verifikāciju (plānošanu, izgatavošanu, montāžu, uzstādīšanu) veicinošās aktivitātes ir pilnvarotās iestādes apstiprināts un uzraudzīts kvalitātes pārvaldīšanas sistēmas priekšmets plānošanai, ražošanai, galīgā produkta pārbaudei un testēšanai.

Novērtējums ietver šo SITS C pielikuma C.1. tabulā norādītās fāzes un raksturlielumus.

7. ENERĢIJAS SITS IEVIEŠANA

7.1. Šīs SITS piemērošana ātrgaitas līnijām un ritošajam sastāvam, kas nododams ekspluatācijā

Attiecībā uz šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā esošajām ātrgaitas līnijām (skatīt 1.2. iedaļu) un ritošo sastāvu, ko nodos ekspluatācijā pēc šīs SITS stāšanās spēkā, pilnībā piemēro 2. līdz 6. nodaļu, kā arī iespējamos īpašos 7.3. iedaļas noteikumus.

7.2. Šīs SITS piemērošana ātrgaitas līnijām un ritošajam sastāvam, kas jau ir ekspluatācijā

Attiecībā uz ekspluatācijā jau esošajām infrastruktūras iekārtām un ritošo sastāvu, šo SITS piemēro sastāvdaļām, uz kurām attiecas šā lēmuma 3. pantā precizētie nosacījumi. Šajā konkrētajā sakarā tā attiecas galvenokārt uz migrācijas stratēģiju, kas ļauj veikt ekonomiski pamatotu esošo iekārtu pielāgošanu, kura veicama, ņemot vērā priekšgājēju tiesību principu. Enerģijas SITS gadījumā piemēro tālāk izklāstītos principus.

Lai gan SITS var pilnībā piemērot jaunām iekārtām, ieviešanai uz esošām līnijām var būt nepieciešami esošo iekārtu pārveidojumi. Nepieciešamais pārveidojums būs atkarīgs no esošo iekārtu savietojamības. Ieviešanas stratēģiju var īstenot tikai atsevišķi attiecīgām līnijām vai tīkliem Kopienas dalībvalstīs. 7.3. iedaļā ir norādītas tās pozīcijas, kur ieviešanai ir nepieciešams esošo iekārtu pārveidojums. 7.1. tabulā ir apkopoti ieviešamie raksturlielumi.

Līgumslēdzējs nosaka praktiskos pasākumus un dažādas fāzes, kas nepieciešamas, lai pieļautu nodošanu ekspluatācijā ar vajadzīgajiem ekspluatācijas parametriem. Šīs fāzes var ietvert pārejas posmus nodošanai ekspluatācijā ar pazeminātiem ekspluatācijas parametriem.







7.1. tabula Savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju ieviešana enerģijas apakšsistēmai Ieviešamais raksturlielums Punkts Spriegums un frekvence 4.1.1. Uzstādītā jauda, vidējais lietderīgais spriegums 4.3.1.1. Harmoniku strāvas 4.2.2.3. Elektriskā aizsardzība 4.2.2.8. Ārējā elektromagnētiskā savietojamība 4.3.1.5. Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu 4.3.1.8., 4.3.2.4. Barošanas izolācija 4.3.1.10. Barošanas turpināšanās 4.3.1.11. Rekuperatīvā bremzēšana 4.3.1.4. Kontaktstrāvas līnijas ģeometrija 4.1.2.1., 4.1.2.2., 5.3.1.3. Dinamiskā apliece 4.2.2.4. Fāzu sadalīšanas sekcijas 4.2.2.10. Sistēmu atdalīšanas sekcijas 4.2.2.11. Strāvas jauda 5.3.1.2., 5.3.2.3., 5.3.3.3. Viļņu izplatīšanās ātrums 5.3.1.4. Elastība un tās viendabība 5.3.1.5. Vidējais kontaktspēks 5.3.1.6. Drošība, iezemējums un savienojums 4.3.1.2., 4.3.2.2. Dinamiskais režīms un strāvas savākšana 4.3.2.3. Pantogrāfu plānojums 4.1.2.3. Kolektora slokšņu plānojums 5.3.3. Kontaktspēki 4.3.2.5.

7.3. Īpaši gadījumi

Tālāk minētie īpašie noteikumi ir atļauti šādos īpašos gadījumos. Šos īpašos gadījumus klasificē divās kategorijās: noteikumus piemēro pastāvīgi (“P” gadījumi) vai uz laiku (“T”) gadījumi. Attiecībā uz pagaidu gadījumiem iesaka panākt mērķa sistēmu vai nu līdz 2010. gadam (“T1” gadījumi), kas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas satiksmes tīkla attīstībai, vai arī līdz 2020. gadam (“T2” gadījumi).

7.3.1. Īpašas iezīmes Austrijas tīklā

Savienojošās līnijas

Ieguldījumi kontaktstrāvas līnijas nomaiņā uz modernizētām un savienojošām līnijām un stacijās, lai izpildītu 1 600 mm eiropantogrāfa prasības, ir pārmērīgi augsti. Vilcieniem, kas šķērso šīs līnijas, būs jābūt aprīkotiem ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem vidēja ātruma ekspluatācijai līdz 230 km/h, lai kontaktstrāvas līnijai šajās Eiropas tīkla daļās nebūtu jābūt sagatavotām eiropantogrāfa ekspluatācijai. Šajās zonās ir pieļaujama 550 mm liela maksimālā kontakttīkla novirze sānvēja iedarbībā. Turpmākos pētījumos par modernizētām un savienojošām līnijām jāņem vērā eiropantogrāfs, lai parādītu izdarīto izvēļu atbilstību.

Savienojošās un modernizētās līnijas (P gadījums)

Sakarā ar pieņemto kontaktstrāvas līnijas plānojumu 1 950 mm platam pantogrāfam nav nepieciešamības veikt pielāgojumus.

Savienojošās līnijas (T1 gadījums)

Lai izpildītu prasības attiecībā uz vidējo lietderīgo spriegumu un uzstādīto jaudu, ir nepieciešamas papildu apakšstacijas. Uzstādīšana ir plānota līdz 2010. gadam.

7.3.2. Īpašas iezīmes Beļģijas tīklā (T1 gadījums)

Esošās ātrgaitas līnijas

Uz esošajām ātrgaitas līnijām fāzu sadalīšanas sekcijas neatbilst noteikumam par attālumu starp trim pantogrāfiem, kam jābūt lielākam par 143 m. Esošo ātrgaitas līniju un modernizēto līniju starpā nav automātiskas kontroles, kas palaistu galvenā jaudas slēdža atvēršanos uz vilces vagoniem.

Abas vienības ir jāpārveido.

Savienojošās un modernizētās līnijas

Uz dažām līniju sekcijām, zem tiltiem kontakttīkla augstums neatbilst SITS prasību minimumam un būs jāpārveido. Datumi nav noteikti.

7.3.3. Īpašas iezīmes Vācijas tīklā (P gadījums)

Ieguldījumi kontaktstrāvas līnijas nomaiņā uz modernizētām un savienojošām līnijām un stacijās, lai izpildītu 1 600 mm eiropantogrāfa prasības, ir pārmērīgi augsti. Vilcieniem, kas šķērso šīs līnijas, būs jābūt aprīkotiem ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem vidēja ātruma ekspluatācijai līdz 230 km/h, lai kontaktstrāvas līnijai šajās Eiropas tīkla daļās nebūtu jābūt sagatavotām eiropantogrāfa ekspluatācijai. Šajās zonās ir pieļaujama 550 mm liela maksimālā kontakttīkla novirze sānvēja iedarbībā. Turpmākos pētījumos par modernizētām un savienojošām līnijām jāņem vērā eiropantogrāfs, lai parādītu izdarīto izvēļu atbilstību.

7.3.4. Īpašas iezīmes Spānijas tīklā (P gadījums)

Ieguldījumi kontaktstrāvas līnijas nomaiņā uz modernizētām un savienojošām līnijām un stacijās, lai izpildītu 1 600 mm eiropantogrāfa prasības, ir pārmērīgi augsti. Vilcieniem, kas šķērso šīs līnijas, būs jābūt aprīkotiem ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem vidēja ātruma ekspluatācijai līdz 230 km/h, lai kontaktstrāvas līnijai šajās Eiropas tīkla daļās nebūtu jābūt sagatavotām eiropantogrāfa ekspluatācijai. Šajās zonās ir pieļaujama 550 mm liela maksimālā kontakttīkla novirze sānvēja iedarbībā. Turpmākos pētījumos par modernizētām un savienojošām līnijām jāņem vērā eiropantogrāfs, lai parādītu izdarīto izvēļu atbilstību.

Spānijā uz dažām ātrgaitas līnijām nominālais kontakttīkla augstums nākotnē var būt 5,50 m; jo īpaši uz ātrgaitas līnijas starp Barselonu un Perpiņānu. (Tas attieksies arī uz Franciju posmā no Spānijas robežas līdz Perpiņānai, ja šī valsts to lūgs.)

Uz ātrgaitas līnijas Madride – Seviļa vilcieniem jābūt aprīkotiem ar 1 950 mm pantogrāfu.

7.3.5. Īpašas iezīmes Francijas tīklā

Esošās ātrgaitas līnijas (T2 gadījums)

Lai nodrošinātu strāvas savākšanas un dinamiskā režīma kritērijus uz maiņstrāvas līnijām, ir nepieciešami kontaktstrāvas līniju iekārtu pārveidojumi.

Fāzu sadalīšanas sekcijas uz esošajām ātrgaitas līnijām neatbilst pantogrāfu izvietojumam, kur attālums starp trim pantogrāfiem pārsniedz 143 m. Jāpārveido fāzu sadalīšanas sekcijas.

Konkrētai ātrgaitas līnijai ir nepieciešams kontaktstrāvas līnijas pārveidojums, lai nodrošinātu pieļaujamo pacēlumu bez pantogrāfos uzstādītiem pacēluma soļiem.

Modernizētās un savienojošās līnijas

Lai nodrošinātu strāvas savākšanas kritērijus uz līdzstrāvas līnijām, ir nepieciešami kontaktstrāvas līniju iekārtu pārveidojumi. Līdzstrāvas līnijām kontakttīkla šķērsgriezums nav pietiekams, lai izpildītu SITS prasības attiecībā uz strāvu, vilcienam nedarbojoties, stacijās vai zonās, kur vilcienus iepriekš sasilda.

Esošo līdzstrāvas līniju uz Spāniju ekspluatē ar 1 950 mm līdzstrāvas kolektora galvu. Lai ekspluatētu šo līniju ar savstarpēji izmantojamām eirokolektoru galvām, kontaktstrāvas līnija ir attiecīgi jāmodernizē.

Visas līniju kategorijas

Uz pantogrāfiem attiecas šīs normas:

— maiņstrāvas sistēmām ir nepieciešama 1 600 mm eirokolektora galva 1 450 mm vispārējo galvu vietā, ko pašreiz izmanto TGV,

— līdzstrāvas sistēmām ir nepieciešama 1 600 mm eirokolektora galva 1 950 mm vispārējo galvu vietā, ko pašreiz izmanto TGV,

— maiņstrāvas sistēmām starpposmā ir nepieciešams izmantot pantogrāfus, kas spēj darboties ar trim mērķa līknēm (C1, C2 un mērķa līkni) vidējam kontaktspēkam Fm,

— līdzstrāvas sistēmās var būt nepieciešams izmantot pantogrāfus, kuri spēj darboties ar divām Fm līknēm – vienu 1,5 kV un otru – 3 kV.

Pārveidošana vēl nav ieplānota.

7.3.6. Īpašas iezīmes Britu tīklā

Jaunās ātrgaitas līnijas (T1 gadījums)

Fāzu sadalīšanas sekcijām uz plānotās Lamanša tuneļa dzelzceļa līnijas (CTRL), iespējams, būs nepieciešama pielāgošana SITS dotajām specifikācijām. Šo grozījumu veic, ieviešot pilnus pakalpojumus, tostarp kravas vilcienus.

Modernizētas līnijas (P gadījums)

Dažas sekcijas uz austrumu krasta galvenās līnijas (ECML) neatbilst sprieguma un frekvences, vidējā lietderīgā sprieguma un uzstādītās jaudas specifikācijām. SITS ieviešanu plāno līdz ar nākamo lielāko ECML modernizāciju.

Uz ECML un rietumu krasta galvenās līnijas (WCML) kontaktstrāvas līnijas un dinamiskās aplieces ģeometrijas pamatā ir UK1 gabarīts un pret tām izturas kā pret īpašu gadījumu. Maināmo kontakttīkla augstumu var saglabāt ātrumiem līdz 225 km/h, bet vidējo kontaktspēku pielāgo tā, lai panāktu EN 50 119 2001. gada 5.2.1. punktā dotās strāvas savākšanas prasības.

Uz WCLM saglabā esošo fāzu sadalīšanas sekciju veidu.

7.3.7. Īpašas iezīmes Itālijas tīklā

Esošās ātrgaitas līnijas (T1 gadījums)

Jāpielāgo kontaktstrāvas līniju ģeometrija kontakttīkla augstumam uz 100 km divkāršas sliežu ceļa līnijas.

Šos pārveidojumus veic līdz 2010. gadam.

Savienojošās un modernizētās līnijas (T1 gadījums)

Kontaktstrāvas līniju ģeometrija ir jāpielāgo attiecībā uz kontakttīkla augstumu attiecīgajās līniju daļās.

Lai izpildītu prasības attiecībā uz vidējo lietderīgo spriegumu un uzstādīto jaudu, ir nepieciešamas papildu apakšstacijas.

Šos pārveidojumus veic līdz 2010. gadam.

7.3.8. Īpašas iezīmes Īrijas un Ziemeļīrijas tīklā (P gadījumi)

Nominālo kontakttīkla augstumu Īrijas un Ziemeļīrijas tīklos nosaka IRL1 Īrijas standarta struktūras gabarīts un nepieciešamā atstarpe.

7.3.9. Īpašas iezīmes Zviedrijas tīklā (P gadījums)

Ieguldījumi kontaktstrāvas līnijas nomaiņā uz modernizētām un savienojošām līnijām un stacijās, lai izpildītu 1 600 mm eiropantogrāfa prasības, ir pārmērīgi augsti. Vilcieniem, kas šķērso šīs līnijas, būs jābūt aprīkotiem ar sekundāriem 1 950 mm pantogrāfiem vidēja ātruma ekspluatācijai līdz 230 km/h, lai kontaktstrāvas līnijai šajās Eiropas tīkla daļās nebūtu jābūt sagatavotām eiropantogrāfa ekspluatācijai. Šajās zonās ir pieļaujama 550 mm liela maksimālā kontakttīkla novirze sānvēja iedarbībā. Turpmākos pētījumos par modernizētām un savienojošām līnijām jāņem vērā eiropantogrāfs, lai parādītu izdarīto izvēļu atbilstību.

7.3.10. Īpašas iezīmes Somijas tīklā (P gadījums)

Kontakttīkla normālais augstums ir 6 150 mm (minimālais 5 600 mm, maksimālais 6 500 mm).









A PIELIKUMS

NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS (MODUĻI)

— Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstībai un

— apakšsistēmu EK verificēšanai.

A.1. DARBĪBAS JOMA

Šis pielikums attiecas uz novērtēšanas procedūru moduļiem attiecībā uz enerģijas apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanu un EK verificēšanu.

A.2. MODULIS B (TIPA PĀRBAUDE)

Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana

1. Šajā modulī ir aplūkota tā procedūras daļa, kurā pilnvarotā iestāde nosaka un apliecina, ka tips, kas pārstāv paredzēto produkciju, atbilst tai piemērojamo SITS prasībām.

2. Tipa pārbaudes pieteikumu ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis iesniedz pilnvarotai iestādei pēc savas izvēles. Šajā pieteikumā jāiekļauj: — ražotāja nosaukums un adrese un papildus, ja pieteikumu iesniedz pilnvarots pārstāvis, arī viņa vārds/nosaukums un adrese, — rakstisks paziņojums, ka tāds pieteikums nav iesniegts nevienā citā pilnvarotajā iestādē, — tehniskā dokumentācija, kas aprakstīta 3. punktā. Pieteikuma iesniedzējs nodod pilnvarotās iestādes rīcībā tipisku plānotās produkcijas paraugu, turpmāk tekstā “tips”. Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējas izmantojamības komponentu variantiem, ar noteikumu, ka atšķirības šo variantu starpā neietekmē SITS noteikumus. Pilnvarotā iestāde var turpmāk pieprasīt jaunus paraugus, ja tie ir vajadzīgi pārbaužu programmas veikšanai. Ja tipa pārbaudes procedūrā (skatīt 4.4. punktu) nav prasīti tipa testi un ja tips ir pietiekami definēts tehniskajā dokumentācijā, kā aprakstīts 3. punktā, pilnvarotā iestāde var piekrist, ka tās rīcībā netiek nodoti paraugi.

3. Tehniskajai dokumentācijai jādod iespēja novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību izvērtējamo SITS noteikumiem. Tā ietver ziņas par ražojuma plānojumu, ražošanu un ekspluatāciju, ciktāl tas skar šo novērtēšanu. Tehniskajā dokumentācijā jāietver: — vispārējs tipa apraksts, — projekta skices, ražošanas rasējumi un komponentu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u.tml. shēmas, — apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, kā arī ražojuma darbības izpratnei, — nosacījumi savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanai tā sistēmas vidē (mezgli, aprīkojums kopumā, apakšsistēma) un nepieciešamie saskarnes nosacījumi, — savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un uzturēšanas nosacījumi (gaitas ātruma vai attāluma ierobežojumi, nodiluma ierobežojumi u.c.), — tehnisko specifikāciju saraksts, salīdzinot ar kurām ir novērtējama savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība (attiecīgas SITS un/vai Eiropas specifikācija ar attiecīgiem noteikumiem), — to risinājumu apraksti, kas pieņemti, lai izpildītu SITS prasības gadījumos, kad Eiropas specifikācija, kas minēta SITS, nav piemērota pilnībā, — veikto plānošanas aprēķinu, pārbaužu iznākumi utt., — testa protokoli.

4. Pilnvarotajai iestādei: 4.1. jāpārbauda tehniskā dokumentācija; 4.2. ja SITS pieprasa projekta izskatīšanu, jāveic projektēšanas metožu, projektēšanas līdzekļu un projektēšanas rezultātu pārbaudes, lai novērtētu to spēju projektēšanas procesa noslēgumā realizēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības prasības; 4.3. ja SITS ir prasīta ražošanas procesa izskatīšana, jāpārbauda ražošanas process, kas izstrādāts savstarpējas izmantojamības komponenta ražošanai, lai novērtētu to, kā tas veicina ražojuma atbilstību, un/vai jāpārbauda izskatīšana, ko ražotājs veic plānošanas procesa noslēgumā; 4.4. ja SITS prasa veikt tipa testus, jāpārbauda vai paraugs(–i) ir izgatavots(–i) atbilstoši tehniskajai dokumentācijai un jāveic vai jābūt veiktiem tipu testiem saskaņā ar SITS noteikumiem un Eiropas specifikāciju, kas minēta SITS; 4.5. jāidentificē saskaņā ar attiecīgiem SITS noteikumiem un SITS minētās Eiropas specifikācijas plānotie elementi, kā arī elementi, kuri plānoti bez šo Eiropas specifikāciju attiecīgo noteikumu piemērošanas; 4.6. jāveic vai jābūt veikušai atbilstošās pārbaudes un nepieciešamo testēšanu saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noteiktu, ja ir izvēlēta atbilstoša SITS minēta Eiropas specifikācija, vai ražotāja izmantotie risinājumi atbilst SITS prasībām; 4.7. jāveic vai jābūt veikušai atbilstošās pārbaudes un nepieciešamā testēšana saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noteiktu, ja izgatavotājs ir izvēlējies atbilstošu Eiropas specifikāciju, vai tā faktiski tiek piemērota; 4.8. jāvienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi.

5. Ja tips atbilst SITS noteikumiem, pilnvarotajai iestādei pieteikuma iesniedzējam jāpiešķir tipa pārbaudes apliecība. Apliecībā jāiekļauj ražotāja nosaukums un adrese, secinājumi pēc pārbaudes, tā derīguma nosacījumi un dati, kas nepieciešami apstiprinātā tipa identifikācijai. Derīguma termiņš nav garāks par trim gadiem. Apliecībai pievieno vajadzīgo tehniskās dokumentācijas daļu sarakstu, un vienu kopiju patur pilnvarotā iestāde. Ja ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim atsaka EK tipa pārbaudes apliecību, pilnvarotā iestāde sīki pamato savu atteikumu. Jāparedz apelācijas kārtība.

6. Pieteikuma iesniedzējam jāinformē pilnvarotā iestāde, kurā glabājas tehniskie dokumenti saistībā ar EK tipa pārbaudes apliecību, par visiem apstiprinātā ražojuma pārveidojumiem, kam jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var ietekmēt ražojuma atbilstību SITS vai nosacījumiem, kas noteikti ražojuma ekspluatācijai. Šis papildu apstiprinājums tiek izsniegts papildinājuma formā oriģinālajai tipa pārbaudes apliecībai, vai pēc vecās apliecības atsaukšanas tiek izsniegta jauna apliecība.

7. Ja saskaņā ar 6. punktu nekādi pārveidojumi nav veikti, apliecības ar izbeigušos termiņu derīgumu var pagarināt uz vēl vienu derīguma periodu. Pieteikuma iesniedzējs griežas pēc šāda pagarinājuma ar rakstisku apstiprinājumu, ka šādi pārveidojumi nav veikti, un, ja nav pretējas informācijas, pilnvarotā iestāde, kā noteikts 5. punktā, izsniedz pagarinājumu uz vēl vienu derīguma periodu. Šo procedūru var atkārtot.

8. Katrai pilnvarotajai iestādei ir arī jādara zināma pārējām pilnvarotajām iestādēm attiecīgā informācija par tipa pārbaudes apliecībām, kuras tā atsaukusi vai atteikusi.

9. Pārējās pilnvarotās iestādes pēc pieprasījuma saņems tipa pārbaudes apliecību kopijas un/vai to papildinājumus. Apliecību pielikumiem jābūt pieejamiem pārējām pilnvarotajām iestādēm.

10. Ražotājam vai tā Kopienā reģistrētai pilnvarotai personai kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā EK tipa pārbaudes apliecības un to papildinājumu kopijas 10 gadus pēc tam, kad izgatavots pēdējais ražojums. Ja Kopienā nav reģistrēts ne ražotājs, ne tā pilnvarotā persona, pienākums uzglabāt pieejamo tehnisko dokumentāciju ir tās personas ziņā, kura laiž ražojumu Kopienas tirgū.

A.3. MODULIS C (ATBILSTĪBA TIPAM)

Savstarpēji izmantojamo komponentu atbilstības novērtēšana

1. Šis modulis apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotā persona, kas reģistrēta Kopienā, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpēji izmantojamais komponents atbilst tipam, kurš aprakstīts EK tipa pārbaudes apliecībā, un šīs Direktīvas 96/48/EK un tam piemērojamo SITS atbilstošajām prasībām.

2. Ražotājam jāveic visi vajadzīgie pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā nodrošina izgatavoto savstarpēji izmantojamo komponentu atbilstību tipam, kā aprakstīts EK tipa pārbaudes apliecībā, un Direktīvas 96/48/EK un SITS tām prasībām, kuras uz tiem attiecas.

3. Ražotājam vai tā pilnvarotajai personai, kas reģistrēta Kopienā, jāsastāda EK deklarācija par savstarpēji izmantojamā komponenta atbilst