2002D0731 — LV — 30.04.2004 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS LĒMUMS (2002. gada 30. maijs) par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmu (izziņots ar dokumenta numuru C(2002) 1947) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2002/731/EK) (OV L 245, 12.9.2002, p.37)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(2002. gada 30. maijs)

par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2002) 1947)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2002/731/EK)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību ( 1 ), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) punktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmu iedala strukturālās vai funkcionālās apakšsistēmās. Šīs apakšsistēmas ir raksturotas Direktīvas II pielikumā. (2) Saskaņā ar Direktīvas 5. panta 1. punktu uz katru no apakšsistēmām attiecas savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS). (3) Saskaņā ar Direktīvas 6. panta 1. punktu SITS projektu sagatavo apvienotā komiteja. (4) Komiteja, kas izveidota, ievērojot Direktīvas 96/48/EK 21. pantu, par apvienoto komiteju saskaņā ar Direktīvas 2. panta h) punktu ir iecēlusi Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociāciju (AEIF). (5) AEIF ir pilnvarota sagatavot SITS projektu kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmai saskaņā ar Direktīvas 6. panta 1. punktu. Šo pilnvarojumu piešķīra saskaņā ar Direktīvas 21. panta 2. punktā paredzēto procedūru. (6) AEIF ir sagatavojusi SITS projektu kopā ar ievadziņojumu, kurā iekļauta Direktīvas 6. panta 3. punktā paredzētā izmaksu un guvumu analīze. (7) Ņemot vērā ievadziņojumu, SITS projektu ir izskatījuši dalībvalstu pārstāvji, kas darbojas saskaņā ar Direktīvu izveidotajā komitejā. (8) Kā norādīts Direktīvas 96/48/EK 1. pantā, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas sasvstarpējas izmantojamības panākšanas nosacījumi attiecas uz infrastruktūras un ritošā sastāva projektēšanu, būvniecību, modernizāciju un ekspluatāciju, kas sekmē tās sistēmas funkcionēšanu, kura nododama ekspluatācijā pēc Direktīvas spēkā stāšanās dienas. Attiecībā uz infrastruktūru un ritošo sastāvu, ko jau ekspluatē šīs SITS spēkā stāšanās laikā, SITS jāpiemēro no tā brīža, kad šo infrastruktūru un ritošo sastāvu ir paredzēts pārveidot. Pakāpe, kādā SITS piemēro, tomēr būs atšķirīga atkarībā no paredzamo darbu rakstura un apjoma, kā arī no izmaksām un guvumiem, kas izriet no paredzētās piemērošanas. Lai minētie atsevišķie pārveides darbi veicinātu pilnīgu savstarpēju izmantojamību, to pamatā jābūt saskaņotai izpildes stratēģijai. Šajā sakarā jānošķir modernizācija, atjaunošana un ar uzturēšanu saistīta aizstāšana. (9) Ir atzīts, ka Direktīvu 96/48/EK un SITS nepiemēro atjaunošanai vai ar uzturēšanu saistītai aizstāšanai. SITS tomēr ir vēlams piemērot atjaunošanai, kā tas būs parastās dzelzceļu sistēmas SITS gadījumā saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2001/16/EK ( 2 ). Trūkstot obligātai prasībai un ņemot vērā atjaunošanas darbu apjomu, dalībvalstis tiek aicinātas piemērot SITS atjaunošanai un ar uzturēšanu saistītai aizstāšanai, ja tas ir iespējams. (10) Esošās ātrgaitas līnijas un ritošais sastāvs jau ir aprīkots ar kontroles un vadības un signalizācijas sistēmām, kas atbilst Direktīvas 96/48/EK pamatprasībām. Minētās sistēmas izstrādāja un ieviesa saskaņā ar valstu noteikumiem. Lai pakalpojumi būtu savstarpēji izmantojami, jāveido saskarnes starp esošajām sistēmām un jaunajām iekārtām, kas atbilst SITS. Pamatinformācija par minētajām esošajām sistēmām ir sniegta pievienotās SITS B pielikumā. Tā kā savstarpējas izmantojamības verificēšana jāveic, atsaucoties uz SITS saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktu, pārejas posmā no šī lēmuma publicēšanas līdz pievienotās SITS pilnīgai ieviešanai jāparedz nosacījumi, kas jāievēro papildus pievienotajai SITS. Šo iemeslu dēļ attiecībā uz katru B pielikumā minēto sistēmu katrai dalībvalstij jāsniedz pārējām dalībvalstīm un Komisijai informācija par spēkā esošajiem tehniskajiem noteikumiem, ko izmanto savstarpējas izmantojamības sasniegšanai un Direktīvas 96/48/EK pamatprasību izpildei. Turklāt, tā kā minētie noteikumi ir attiecīgās valsts noteikumi, katrai dalībvalstij jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija par institūcijām, ko tā ieceļ, lai īstenotu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanas procedūru, kā arī pārbaudītu procedūru, ko izmanto, lai verificētu apakšsistēmu sasvstarpējo izmantojamību Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē. Ciktāl iespējams, dalībvalstis piemēro Direktīvā 96/48/EK paredzētos principus un kritērijus attiecībā uz 16. panta 2. punkta īstenošanu minēto valstu noteikumu gadījumā. Attiecībā uz institūcijām, kas atbild par šīm procedūrām, dalībvalstis pēc iespējas izmantos institūcijas, par kurām paziņots saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 20. pantu. Komisija veiks šīs informācijas (valstu noteikumu, procedūru, institūciju, kas atbild par procedūru izpildi, šo procedūru ilgumu) analīzi un vajadzības gadījumā ar Komiteju apspriedīs pasākumu veikšanas nepieciešamību. (11) SITS, uz ko attiecas šis lēmums, neparedz specifisku tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tas ir ļoti vajadzīgs Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai. (12) SITS, uz ko attiecas šis lēmums, pamatojas uz vislabākajām profesionālajām zināšanām, kas bija pieejamas atbilstīgā projekta sagatavošanas laikā. Tehnoloģijas vai sabiedrības prasību attīstības dēļ var rasties vajadzība grozīt vai papildināt šo SITS. Vajadzības gadījumā saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 6. panta 2. punktu tiks uzsākta pārskatīšanas vai atjaunināšanas procedūra. (13) Dažos gadījumos SITS, uz ko attiecas šis lēmums, ļauj izvēlēties atšķirīgus risinājumus, kas dod iespēju piemērot galīgus vai pārejas risinājumus, kuri ir savstarpēji izmantojami un ir savietojami ar esošo situāciju. Turklāt atsevišķos īpašos gadījumos Direktīva 96/48/EK paredz īpašus ieviešanas pasākumus. Direktīvas 7. pantā paredzētajos gadījumos dalībvalstīm turklāt jāatļauj nepiemērot atsevišķas tehniskās specifikācijas. Tāpēc dalībvalstīm katru gadu jānodrošina infrastruktūras reģistra un ritošā sastāva reģistra publicēšana un atjaunināšana. Šajos reģistros norādīs valstu infrastruktūras un ritošā sastāva galvenos raksturlielumus (piemēram, pamatparametrus) un to atbilstību raksturlielumiem, ko paredz piemērojamā SITS. Tālab SITS, uz ko attiecas šis lēmums, precīzi norāda, kāda informācija jāiekļauj reģistros. (14) Piemērojot SITS, uz ko attiecas šis lēmums, jāņem vērā īpaši kritēriji, kuri attiecas uz ekspluatācijā nododamās infrastruktūras un ritošā sastāva tehnisko un ekspluatācijas savietojamību ar tīklu, kurā tie ir integrējami. Šīs savietojamības prasības ietver sarežģītu tehnisku un ekonomisku analīzi, kas jāveic, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Analīzē jāņem vērā: — dažādu Direktīvā 96/48/EK minēto apakšsistēmu saskarnes, — minētajā direktīvā nosaukto līniju un ritošā sastāva dažādās kategorijas, — esošā tīkla tehniskā un ekspluatācijas vide. Tāpēc ir būtiski noteikt tās SITS ieviešanas stratēģiju, uz ko attiecas šis lēmums un kurā jānorāda tehniskā darba posmi, kas veicami, lai no pašreizējā tīkla pārietu uz savstarpēji izmantojamu tīklu. (15) Pievienotajā SITS aprakstītās mērķa sistēmas pamatā ir datorizēta tehnoloģija, kuras paredzamais ekspluatācijas ilgums ir ievērojami īsāks nekā esošajām tradicionālajām dzelzceļa signalizācijas un telekomunikāciju iekārtām. Šīm sistēmām ir vajadzīga aktīva, nevis pasīva izvēršanas stratēģija, lai izvairītos no sistēmas iespējamās novecošanas, pirms ir pabeigta sistēmas izvēršana. Turklāt pārāk sadrumstalota sistēmas izvēršana Eiropas dzelzceļu tīklā sadārdzinātu galvenās izmaksas un pieskaitāmās darbības izmaksas. Mērķa sistēmas saskaņota ieviešanas plāna izstrāde visai Eiropai sekmētu visa Eiropas dzelzceļu tīkla saskaņotu attīstību atbilstīgi ES stratēģijai attiecībā uz Eiropas transporta tīklu. Šāda plāna pamatā vajadzētu būt attiecīgajiem valstu ieviešanas plāniem un tajā ir jāsniedz atbilstīgs profesionāls pamatojums, lai atbalstītu dažādu ieinteresēto personu lēmumus, un jo īpaši Komisijas lēmumus, piešķirot finansiālu atbalstu dzelzceļa projektiem. Komisija koordinēs šāda plāna izstrādi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 155. panta 2. punktu. (16) Šī lēmuma noteikumi atbilst atzinumam, ko sniegusi saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK izveidotā komiteja, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

Ar šo Komisija pieņem SITS, kas attiecas uz Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minētās Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas “kontroles un vadības un signalizācijas” apakšsistēmu. SITS ir izklāstīta šī lēmuma pielikumā. SITS ir pilnībā piemērojama Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, kā definēts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā, ņemot vērā šī lēmuma 2. un 3. pantu.

2. pants

1. Attiecībā uz sistēmām, kas minētas pievienotās SITS B pielikumā, nosacījumi, kas jāievēro savstarpējās izmantojamības verificēšanā Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punkta nozīmē, ir esošie piemērojamie tehniskie noteikumi dalībvalstī, kas atļauj tās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā, uz ko attiecas šis lēmums.

2. Sešos mēnešos pēc šī lēmuma publicēšanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

— šī lēmuma 2. panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu,

— atbilstības novērtēšanas un pārbaudes procedūras, ko realizēs attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu,

— iestādes, ko tā ieceļ minētā atbilstības novērtējuma veikšanai un procedūru pārbaudei.

3. pants

1. Šajā pantā:

— “modernizēšana” nozīmē liela apjoma darbus, ko veic, lai modificētu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu, un kuru rezultātā mainās apakšsistēmas efektivitāte,

— “atjaunošana” nozīmē liela apjoma darbus, ko veic, lai aizstātu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu, un kuru rezultātā apakšsistēmas efektivitāte nemainās,

— “ar uzturēšanu saistīta aizstāšana” nozīmē komponentu aizstāšanu ar identiski funkcionējošiem komponentiem, kuru efektivitāte ir identiska, veicot plānoto vai korektīvo apkopi.

2. Modernizēšanas gadījumā līgumslēdzējs attiecīgajai dalībvalstij iesniegs dokumentāciju, kurā raksturots projekts. Dalībvalsts izskatīs dokumentāciju un, ņemot vērā pievienotās SITS 7. nodaļā izklāstīto ieviešanas stratēģiju, pieņems lēmumu (ja vajadzīgs) par to, vai darba apjoms ir tāds, ka vajadzīga jauna atļauja nodošanai ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 14. pantu. Šāda atļauja nodošanai ekspluatācijā ir vajadzīga, ja paredzētais darbs var objektīvi ietekmēt drošību.

Ja ir vajadzīga jauna atļauja nodošanai ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 14. pantu, dalībvalsts pieņem lēmumu par to, vai:

a) projekts ietver SITS piemērošanu pilnībā, un tādā gadījumā uz apakšsistēmu attiecina Direktīvā 96/48/EK minēto EK verificēšanas procedūru;

b) SITS piemērošana pilnībā vēl nav iespējama. Tādā gadījumā apakšsistēma pilnībā neatbildīs SITS, un EK verificēšanas procedūru, kas minēta Direktīvā 96/48/EK, realizē vienīgi piemērotajām SITS daļām.

Abos minētajos gadījumos dalībvalsts informē Komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK, par dokumentāciju, norādot piemērotās SITS daļas un sasniegto savstarpējās izmantojamības pakāpi.

3. Atjaunošanas un ar uzturēšanu saistītas aizstāšanas gadījumā pievienoto SITS piemēro, ievērojot brīvprātības principu.

4. pants

Dalībvalstis izstrādā pievienotās SITS valsts ieviešanas plānu saskaņā ar tās 7. nodaļā norādītajiem kritērijiem. Tās nosūta šo ieviešanas plānu citām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šī lēmuma publicēšanas.

5. pants

Sākot no pievienotās SITS spēkā stāšanās dienas, Komisijas Lēmums 1999/569/EK ( 3 ) un 2001/260/EK ( 4 ) turpmāk nav spēkā.

6. pants

Pievienotā SITS stājas spēkā sešus mēnešus pēc šī lēmuma publicēšanas.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









PIELIKUMS

SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA, KAS ATTIECAS UZ KONTROLES UN VADĪBAS UN SIGNALIZĀCIJAS APAKŠSISTĒMU

“SATURS 1. IEVADS 1.1. TEHNISKĀS PIEMĒROŠANAS JOMA 1.2. ĢEOGRĀFISKĀ PIEMĒROŠANAS JOMA 1.3. ŠĪS SITS SATURS 2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN JOMA 2.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 2.2. PĀRSKATS 2.2.1. Savstarpējā izmantojamība 2.2.2. Sliežu ceļa un vilciena kontroles un vadības saskarņu klases 2.2.3. Piemērošanas līmeņi 2.2.4. Tīkla robežas 3. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPRASĪBAS 3.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 3.2. KONKRĒTI KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS ASPEKTI 3.2.1. Drošība 3.2.2. Izturība un pieejamība 3.2.3. Veselības aizsardzība 3.2.4. Vides aizsardzība 3.2.5. Tehniskā savietojamība 4. APAKŠSISTĒMAS APRAKSTS 4.1. APAKŠSISTĒMAS GALVENIE PARAMETRI – A KLASES IEKĀRTAS 4.1.1. Apakšsistēmas galvenie parametri: iekšējās funkcijas 4.1.2. Apakšsistēmas galvenie parametri: iekšējā saskarne 4.1.3. Saskarnes ar citām kontroles un vadības iekārtām 4.2. APAKŠSISTĒMAS SASKARNES AR CITĀM APAKŠSISTĒMĀM 4.2.1. A klases ārējās saskarnes, kas vajadzīgas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai 4.2.2. B klases ārējās saskarnes, kas vajadzīgas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai 4.3. NORĀDĪTĀ EFEKTIVITĀTE ATTIECĪBĀ UZ SAVSTARPĒJU IZMANTOJAMĪBU 4.4. ĪPAŠI GADĪJUMI: LIETOJUMPROGRAMMU MODALITĀTES 5. SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMI KOMPONENTI 5.1. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMI KOMPONENTI 5.2. SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMO KOMPONENTU IEDALĪJUMS GRUPĀS 6. ATBILSTĪBAS UN/VAI LIETOŠANAS PIEMĒROTĪBAS NOVĒRTĒJUMS UN EK VERIFICĒŠANAS DEKLARĀCIJA 6.1. SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMIE KOMPONENTI 6.1.1. Atbilstības un lietošanas piemērotības novērtējuma procedūras (moduļi) 6.1.2. Moduļu piemērošana 6.2. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMA 6.2.1. Moduļu piemērošana 7. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SITS IEVIEŠANA 7.1. PRINCIPI UN DEFINĪCIJAS 7.2. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SITS IEVIEŠANAS SPECIFISKIE JAUTĀJUMI 7.2.1. Ievads 7.2.2. Ieviešana: infrastruktūra (stacionāras iekārtas) 7.2.3. Ieviešana: ritošais sastāvs (vilciena iekārtas) 7.2.4. Apstākļi, kādos pieprasa “O” funkcijas 7.2.5. Izmaiņu kontroles procedūra A PIELIKUMS SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS SPECIFIKĀCIJAS B PIELIKUMS B KLASE – B PIELIKUMA IZMANTOŠANA C PIELIKUMS LĪNIJU PARAMETRI UN VILCIENU PARAMETRI, KAS ATTIECAS UZ LĪNIJĀM UN VILCIENIEM, KURI ATZĪTI PAR SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMIEM, UN IZRIETOŠĀS PRASĪBAS D PIELIKUMS KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SITS E PIELIKUMS EK ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJAS UN EK APAKŠSISTĒMAS VERIFICĒŠANAS MODUĻI

1. IEVADS

1.1. TEHNISKĀS PIEMĒROŠANAS JOMA

SITS attiecas uz kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmu, kas ir viena no Direktīvas 96/48/EK II pielikuma 1. punktā minētajām apakšsistēmām. Šajā dokumentā to sauc par “kontroles un vadības” vai “KV” apakšsistēmu.

Šī SITS ir viena no sešām SITS, kas attiecas uz visām astoņām Direktīvā definētajām apakšsistēmām. Specifikācijas attiecībā uz “lietotāju” un “vides” apakšsistēmām, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību atbilstīgi pamatprasībām, ir izklāstītas attiecīgajās SITS.

Sīkāka informācija par kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmu ir sniegta 2. nodaļā.

1.2. ĢEOGRĀFISKĀ PIEMĒROŠANAS JOMA

Šīs SITS ģeogrāfiskā piemērošanas joma ir Direktīvas 96/48/EK I pielikumā aprakstītā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma.

Tā jo īpaši attiecas uz Eiropas dzelzceļu tīkla līnijām, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai vai jebkurā tā paša lēmuma papildinājumā, kas izriet no minētā lēmuma 21. pantā paredzētās pārskatīšanas.

1.3. ŠĪS SITS SATURS

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 5. panta 3. punktu un I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu šī SITS:

a) nosaka pamatprasības attiecībā uz apakšsistēmām un to saskarnēm (3. nodaļa);

b) nosaka minētās direktīvas II pielikuma 3. punktā aprakstītos galvenos parametrus, kas vajadzīgi, lai izpildītu pamatprasības (4. nodaļa);

c) paredz nosacījumus, kas jāievēro, lai panāktu norādīto efektivitāti katrā no šādām līniju kategorijām (4. nodaļa): — I kategorija: īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas vilcieniem ar caurmēra ātrumu 250 km/h vai vairāk, — II kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas vilcieniem ar ātrumu 200 km/h robežās, — III kategorija: īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kam topogrāfisku, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu dēļ piemīt specifiskas īpašības un kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā;

d) paredz izpildes noteikumus atsevišķos īpašos gadījumos (7. nodaļa);

e) nosaka savstarpēji izmantojamus komponentus un saskarnes, uz ko jāattiecas Eiropas specifikācijām, to skaitā Eiropas standartiem, kuri vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, vienlaikus izpildot pamatprasības (5. nodaļa);

f) katrā atsevišķā gadījumā nosaka, kuri Lēmumā 93/465/EEK definētie moduļi vai attiecīgā gadījumā kuras konkrētās procedūras jāizmanto, lai novērtētu savstarpēji izmantojamu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī veiktu apakšsistēmu “EK” verificēšanu (6. nodaļa).

2. APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN JOMA

2.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

Definīcija: kontroles un vadības apakšsistēma. Kontroles un vadības apakšsistēmu definē kā tādu funkciju un šo funkciju izpildes kompleksu, kas ļauj nodrošināt plānojamu un drošu dzelzceļu satiksmes kustību, lai izpildītu vajadzīgās ekspluatācijas darbības.

Darbības joma: Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS definē pamatprasības tām kontroles un vadības apakšsistēmas daļām, kas ietekmē savstarpējo izmantojamību, un tāpēc uz tām attiecas EK verificēšanas deklarācija.

Kontroles un vadības apakšsistēmas raksturlielumus, kas attiecas uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību, nosaka:

1) funkcijas, kam ir būtiska nozīme dzelzceļu satiksmes drošā kontrolē un kam ir būtiska nozīme ekspluatācijā, tostarp funkcijas, kas veicamas nelabvēlīgos apstākļos;

2) saskarnes;

3) efektivitāte, kas vajadzīga, lai izpildītu pamatprasības.

Prasības attiecībā uz vajadzīgajām funkcijām, saskarnēm un efektivitāti ir izklāstītas kontroles un vadības apakšsistēmas aprakstā, kas sniegts 4. iedaļā, kur izdarītas atsauces uz atbalsta standartiem.

2.2. PĀRSKATS

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla savstarpēja izmantojamība daļēji ir atkarīga no vilciena kontroles un vadības iekārtu spēju mijiedarboties ar dažādām uzstādītajām sliežu ceļa iekārtām ( 5 ).

2.2.1. SAVSTARPĒJĀ IZMANTOJAMĪBA

Savstarpējā tehniskā izmantojamība nodrošina to, ka vilcieni var droši kursēt pa savstarpēji izmantojamām līnijām, no sliežu ceļa iekārtām saņemot visu vajadzīgo kontroles un vadības informāciju. Savstarpējo tehnisko izmantojamību panāk, nodrošinot vilcieniem pareizās funkcijas, saskarnes un efektivitāti attiecībā uz infrastruktūru, kurā tiem jākursē. Savstarpējā tehniskā izmantojamība ir savstarpējās ekspluatācijas izmantojamības priekšnoteikums, kad vilciena vadīšana balstās uz saskaņotu informāciju, ko saņem kabīnē, un ir saskaņā ar ātrgaitas dzelzceļu tīklam definētajiem signalizācijas principiem, kuri nav atkarīgi no izmantotās tehnoloģijas.

2.2.2. SLIEŽU CEĻA UN VILCIENA KONTROLES UN VADĪBAS SASKARŅU KLASES

Kontroles un vadības apakšsistēmas funkciju savstarpējai izmantojamībai jābalstās uz to saskarņu vienotu specifikāciju izstrādi, kas nodrošina savstarpēju izmantojamību. Pagaidām uz to saskarņu specifikācijām, ko pašlaik izmanto savstarpēji izmantojamu pakalpojumu sniegšanā (B klase), attiecina šīs SITS prasības. Katru B klases specifikāciju lieto turpmāk minētajā veidā. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai B klases sistēmas to lietderīgās izmantošanas laikā tiktu lietotas savstarpējās izmantojamības interesēs, un jo īpaši šo specifikāciju izmaiņas jāveic tā, lai neietekmētu savstarpējo izmantojamību.

Definē divas kontroles un vadības saskarņu klases attiecībā uz sliežu ceļu un vilcienu:

A klase: vienotas vadības un kontroles saskarnes – šīs saskarnes ir definētas 4. nodaļā. A pielikumā iekļautas specifikācijas, kas definē A klases kontroles un vadības saskarņu prasības attiecībā uz savstarpēju izmantojamību;

B klase: kontroles un vadības saskarnes un lietojumprogrammas, ko izmanto pirms Direktīvas 96/48/EK stāšanās spēkā – vienīgi tās, kas minētas B pielikumā. Tās var ieviest kā speciālus pārraides moduļus (STM) ( 6 ).

Lai panāktu savstarpējo izmantojamību, vilcienu kontroles un vadības aprīkojums sastāv no:

— A klases radiosakaru un datu pārraides saskarnēm ar infrastruktūru, ja izmanto A klases infrastruktūru,

— B klases radiosakaru un datu pārraides saskarnēm ar infrastruktūru, ja izmanto B klases infrastruktūru.

7. iedaļā ir aprakstītas prasības attiecībā uz pārejas posmu no B klases saskarnēm uz A klases saskarnēm radiosakaru un signalizēšanas nolūkā.

2.2.3. PIEMĒROŠANAS LĪMEŅI

Kontroles un vadības saskarnes paredz līdzekļus datu pārraidei uz vilcieniem un dažreiz no vilcieniem. Šajā SITS norādītās A klases specifikācijas nodrošina iespējas, ko var izmantot projektā, izvēloties pārraides līdzekļus, kas atbilst tā prasībām. Parasti definē trīs piemērošanas līmeņus:

1. līmenis: prasību attiecībā uz datu pārraidi izpilda, veicot periodisku (Eurobalise) un dažos gadījumos daļēji pastāvīgu (Euroloop vai radio infill) datu pārraidi gar sliežu ceļu. Vilcienu atrašanās vietu nosaka, izmantojot sliežu iekārtas – parasti tās ir sliežu ķēdes vai asu skaitītāji. Vilciena vadītājam informāciju nodod vai nu ar sliežu signalizāciju, vai ar signalizāciju kabīnē;

2. līmenis: prasību attiecībā uz datu pārraidi izpilda, izmantojot radio (GSM-R) raidīšanu gar sliežu ceļu. Dažām funkcijām radio raidīšana jāpapildina ar periodisku (Eurobalise) datu pārraidi. Vilcienu atrašanās vietu nosaka, izmantojot sliežu iekārtas – parasti tās ir sliežu ķēdes vai asu skaitītāji. Vilciena vadītājam informāciju nosūta, izmantojot signalizāciju kabīnē;

3. līmenis: prasību attiecībā uz datu pārraidi izpilda, izmantojot radio (GSM-R) raidīšanu gar sliežu ceļu. Dažām funkcijām radio raidīšana jāpapildina ar periodisku (Eurobalise) datu pārraidi. Vilcienu atrašanās vietu nosaka, izmantojot vilciena iekārtas, kas savienotas ar vadības un kontroles datu apstrādes sistēmu. Vilciena vadītājam informāciju nodod, izmantojot signalizāciju kabīnē.

Šīs SITS prasības piemēro visiem minētajiem līmeņiem. Ieviešanas jautājums ir aplūkots 7. nodaļā. Vilcienam, kas aprīkots ar A klases saskarnēm attiecīgajā piemērošanas līmenī, jābūt ekspluatējamam šajā līmenī un visos zemākajos līmeņos.

2.2.4. TĪKLA ROBEŽAS

Lokalizētas saskarnes starp blakus esošu dzelzceļu sliežu ceļa kontroles un vadības sistēmām nodrošina ātrgaitas vilcienu kursēšanu šajos tīklos bez ierobežojumiem.

3. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS PAMATPRASĪBAS

3.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

Savstarpējas izmantojamības Direktīvas 96/48/EK 4. panta 1. punkts pieprasa, lai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, apakšsistēmas un to savstarpēji izmantojamie komponenti atbilstu pamatprasībām, kas izklāstītas Direktīvas III pielikuma vispārīgajos nosacījumos. Pamatprasības ir:

— drošība,

— izturība un pieejamība,

— veselības aizsardzība,

— vides aizsardzība,

— tehniskā savietojamība.

Direktīva pieļauj pamatprasību vispārēju piemērošanu visai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai vai konkrētu piemērošanu katrai apakšsistēmai un tās savstarpēji izmantojamiem komponentiem.

3.2. KONKRĒTI KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS ASPEKTI

Turpmāk pēc kārtas ir aplūkotas pamatprasības. Prasības attiecas uz visām kontroles un vadības sistēmām, kurās izmanto A klases saskarnes. B klases saskarnēm ir īpaši raksturlielumi.

3.2.1. DROŠĪBA

Katrā projektā, kam piemērojama šī specifikācija, jāveic vajadzīgie pasākumi, lai apliecinātu, ka starpgadījuma risks kontroles un vadības sistēmās nav samērojams ar sniedzamā pakalpojuma mērķi. Šajā nolūkā izmanto A pielikuma 1. rādītāju.

A klases iekārtām vispārējo mērķi apakšsistēmas drošības jomā attiecina uz vilciena un sliežu ceļa aprīkojumu kopumā. Viena vilciena aprīkojuma un viena sliežu ceļa aprīkojuma daļai, kas saistīta ar drošību, ETCS 2. līmenī ir izvirzīta šāda drošības prasība: pieļaujamā riska līmenis – 10–9/stundā (nejauša atteice), kas atbilst drošības integritātes 4. līmenim (provizoriska vērtība, kas jāapstiprina un jāattiecina uz citiem ETCS līmeņiem). Sīkākas prasības ir izklāstītas A pielikuma 2.a rādītājā.

Attiecībā uz ātrgaitas satiksmē izmantojamām B klases iekārtām dalībvalsts pienākums ir garantēt, ka B klases sistēma nodrošina atbilstīgu drošu ātrumu, kā arī noteikt ātruma ierobežojumu.

3.2.2. IZTURĪBA UN PIEEJAMĪBA

a) A klases saskarnēm mērķus apakšsistēmas vispārējās izturības un pieejamības jomā attiecina uz vilciena un sliežu ceļa aprīkojumu kopumā. Prasības ir izklāstītas A pielikuma 2.b rādītājā;

b) visu to sistēmu uzturēšanas organizācijas kvalitāte, kas ietver kontroles un vadības apakšsistēmu, ļauj kontrolēt risku attiecībā uz komponentu vecumu un nolietojumu. Uzturēšanas kvalitāte nodrošina to, ka šīs darbības neietekmē drošību. Piemēro A pielikuma 2.c rādītāju.

3.2.3. VESELĪBAS AIZSARDZĪBA

Veic drošības pasākumus, lai nodrošinātu to, ka kontroles un vadības sistēmu konstrukcija un tajās izmantotie materiāli neapdraud to cilvēku veselību, kam ir pieeja šīm sistēmām.

Šī SITS neievieš papildu prasības tām prasībām, ko jau izvirza piemērojamās Eiropas regulas.

3.2.4. VIDES AIZSARDZĪBA

3.2.4.1. Ja kontroles un vadības sistēmas tiek pakļautas pārmērīgam karstumam vai ugunij, to radītā videi kaitīgu dūmu vai gāzu izplūde nedrīkst pārsniegt noteiktos maksimālos daudzumus.

3.2.4.2. Kontroles un vadības sistēmās nav iestrādātas vielas, kas parastas lietošanas laikā var pārmērīgi piesārņot apkārtējo vidi.

3.2.4.3. Uz kontroles un vadības sistēmām attiecas spēkā esošie Eiropas tiesību akti, ar ko kontrolē pieļaujamo elektromagnētisko starojumu un jutīgumu pret elektromagnētiskiem traucējumiem dzelzceļu īpašuma robežās.

Šī SITS neievieš papildu prasības tām prasībām, ko jau izvirza piemērojamās Eiropas regulas.

3.2.5. TEHNISKĀ SAVIETOJAMĪBA

Tehniskā savietojamība ietver funkcijas, saskarnes un efektivitāti, kas vajadzīga savstarpējās izmantojamības nodrošināšanai. Lai izpildītu šo pamatprasību un panāktu savstarpēju izmantojamību, šīs SITS 4. iedaļas prasības ir jāizpilda pilnībā.

Tāpēc tehniskās savietojamības prasības iedala divās kategorijās:

— pirmā kategorija nosaka vispārējās inženiertehniskās prasības attiecībā uz savstarpējo izmantojamību, tas ir, vides apstākļus, iekšējo elektromagnētisko savietojamību (EMC) dzelzceļa robežās un uzstādīšanu. Šīs savietojamības prasības ir definētas šajā iedaļā,

— otrajā kategorijā ir izklāstīts, kā jādarbojas kontroles un vadības sistēmai, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību. Šī kategorija veido šīs savstarpējās izmantojamības specifikācijas galveno daļu.

3.2.5.1. Inženiertehniskā savietojamība

3.2.5.1.1. Fiziskie vides apstākļi

a) sistēmām, kas atbilst A klases saskarnes prasībām, jādarbojas tajos klimatiskajos un fiziskajos apstākļos, kādi pastāv attiecīgajā Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla daļā (piemēram, definētas saskaņā ar klimatiskajām zonām). Šajā nolūkā piemēro A pielikuma 3. rādītāju;

b) sistēmas, kas atbilst B klases saskarnes prasībām, atbilst vismaz tām fiziskajām vides specifikācijām, ko piemēro atbilstīgajai B klases sistēmai, lai sistēmas varētu darboties klimatiskajos un fiziskajos apstākļos, kādi pastāv attiecīgo ātrgaitas līniju rajonā.

3.2.5.1.2. Elektromagnētiskā savietojamība

Elektromagnētiskās savietojamības prasības (kas ietver vilcienu atrašanās vietas noteikšanas prasības) ir:

a) iekšējā kontroles un vadības sistēmas savietojamība. Vilcienu un sliežu ceļu kontroles un vadības aprīkojumi viens otram netraucē. A klases un B klases sistēmas viena otrai netraucē;

b) kontroles un vadības apakšsistēmas un citu SITS apakšsistēmu savietojamība. A klases kontroles un vadības iekārta netraucē citu SITS apakšsistēmu darbu, un tās darbu, savukārt, netraucē citas SITS apakšsistēmas. Ne vilciena operators, ne arī infrastruktūras kontrolieris nedrīkst uzstādīt jaunas sistēmas, kas nav savietojamas ar A klases kontroles un vadības iekārtas emisijām un jutību;

c) dzelzceļa un to sistēmu savietojamība, kas atrodas ārpus Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla. Šī SITS neievieš papildu prasības tām prasībām, ko jau izvirza piemērojamās Eiropas regulas.

Piemēro šādus standartus:

— A pielikuma 4.a rādītājs (elektronisko kontroles un vadības iekārtu pieļaujamais izstarojums un jutība),

— A pielikuma 4.b rādītājs (vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēmu neaizskaramības raksturlielumi),

— A pielikuma 12.a un 12.b rādītāji (signāla saskarnes un cilpas saskarnes pieļaujamais izstarojums un jutība),

— A pielikuma 12.c rādītājs (vilciena radio saskarņu pieļaujamais izstarojums un jutība).

3.2.5.2. Kontroles un vadības sistēmu savietojamība

4. iedaļā, ko papildina A un B pielikumi, definētas prasības attiecībā uz kontroles un vadības apakšsistēmas savstarpējo izmantojamību katrā saskarnes klasē – A klasē un B klasē.

4. APAKŠSISTĒMAS APRAKSTS

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kam piemēro Direktīvu 96/48/EK un kurā ietilpst kontroles un vadības apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kurā jāverificē funkcijas, saskarnes un efektivitāte (tie visi ir pamatparametri), jo īpaši, lai nodrošinātu sistēmas savstarpēju izmantojamību un pamatprasību ievērošanu. A pielikumā ir uzskaitītas obligātās Eiropas specifikācijas A klases funkcijām, saskarnēm un efektivitātei; B pielikumā ir uzskaitītas B klases sistēmu raksturlielumi un atbildīgās dalībvalstis. Kontroles un vadības sistēma ir raksturota šādā secībā:

— funkcijas,

— kontroles un vadības sistēmas iekšējās saskarnes,

— saskarnes ar citām SITS,

— efektivitāte.

Uz STM, kas ļauj A klases sistēmai darboties B klases infrastruktūrā, attiecas B klases sistēmas prasības. A klases funkciju un saskarņu ieviešana un pāreja uz tām no B klases sistēmām ir pakļauta 7. iedaļas prasībām.

Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS apraksta ERTMS raksturlielumus saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK.

B klases iekārtu galvenie parametri ir izklāstīti B pielikumā.

4.1. APAKŠSISTĒMAS GALVENIE PARAMETRI – A KLASES IEKĀRTAS

4.1.1. APAKŠSISTĒMAS GALVENIE PARAMETRI: IEKŠĒJĀS FUNKCIJAS

Šajā iedaļā ir precizētas A klases kontroles un vadības iekārtu funkcijas, kam ir būtiska nozīme savstarpējā izmantojamībā. ETCS funkcijas, kas vajadzīgas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai, ir:

— signalizācijas kabīnē funkcija,

— vilciena automātiskās aizsardzības funkcija, kurā ietilpst: — — ātruma uzraudzības režīma izvēle, — iejaukšanās funkcijas definēšana un nodrošināšana, — vilciena raksturlielumu iestatīšana,

— vilciena integritātes apstiprināšana ( 7 ) (piezīme: attiecas arī uz ritošā sastāva SITS),

— iekārtu stāvokļa uzraudzība un atteices režīma atbalsts, kurā ietilpst: — — apakšsistēmas palaišana, — ekspluatācijā esošās apakšsistēmas testēšana, — apkopē esošas apakšsistēmas testēšana, — atteices režīma atbalsta sniegšana,

— informācijas apmaiņa starp sliežu ceļa aprīkojumu un vilciena aprīkojumu,

— STM vadība,

— signalizācijas kabīnē un vilcienu automātiskās aizsardzības atbalsts, kurā ietilpst: — — vilciena vadīšanas atbalsts, — nobrauktā attāluma mērīšana, — datu reģistrēšana, — trauksmes funkcija.

Lai panāktu savstarpējo izmantojamību, nav jāstandartizē visas funkcijas visā kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmā. Ievēro šādu principu:

— sliežu ceļa standarta funkcijas, ar kuru palīdzību var nolasīt informāciju no valstu bloķēšanas un signalizācijas sistēmām un konvertēt šo informāciju standarta ziņojumos vilcieniem,

— standarta saskarnes sakariem no sliedēm uz vilcienu un no vilciena uz sliedēm,

— vilciena iekārtu standarta funkcijas, ar ko nodrošina to, ka katrs vilciens prognozējamā veidā reaģē uz informāciju, kas saņemta no sliežu ceļa.

Šajā nodaļā ir aplūkota tikai iepriekšminētā funkcionalitāte.

GSM-R funkcijas, kas vajadzīgas savstarpējai izmantojamībai, ir balss un datu pārraide starp sliežu ceļu un vilcienu.

— A pielikuma 0.a rādītājā ir sniegtas ETCS funkcionālo prasību specifikācijas.

— A pielikuma 0.b rādītājā ir norādītas GSM-R funkcionālo prasību specifikācijas.

Kontroles un vadības funkcijas ir iedalītas trīs kategorijās:

M : standarta funkcijas, kuru ieviešana ir obligāta. Piemēram, ETCS kustības pabeigšanas atļauja,

O : funkcijas, kuru ieviešana nav obligāta, bet kam piemēro standarta specifikāciju, ja tās ir ieviestas. Piemēram, GSM-R faksa nosūtīšana,

N : kontroles un vadības sistēmas attiecīgās valsts daļas funkcijas. Piemēram, bloķēšanas funkcijas.

Funkciju iedalījums ir norādīts ETCS FRS un GSM-R FRS dokumentā.

ETCS funkcijas ievieš saskaņā ar tehniskajām specifikācijām, kas norādītas A pielikuma 5., 6., 7., 8., 9. rādītājā, un to efektivitātei jāatbilst 2. un 18. rādītāja prasībām.

Trauksmes funkciju vilcienos ierīko saskaņā ar A pielikuma 10. rādītāju. Ieviešanu var veikt:

— ārpus ERTMS/ETCS, ar neobligātu saskarni ar ERTMS/ETCS iekārtu vilcienā vai

— ERTMS/ETCS iekārtā vilcienā.

Infill datu pārraides funkcija ETCS 1. līmeņa lietojumprogrammās vilcienos ir obligāta vienīgi 7. iedaļā definētajos apstākļos.

GSM-R radiosakaru funkciju ievieš saskaņā ar A pielikuma 11. rādītājā sniegtajām tehniskajām specifikācijām.

4.1.2. APAKŠSISTĒMAS GALVENIE PARAMETRI: IEKŠĒJĀ SASKARNE

Definīcija: saskaņā ar definīciju iekšējās saskarnes attiecas uz diviem kontroles un vadības sistēmas savstarpēji izmantojamiem komponentiem vai aprīkojumu un raksturo funkcionālos, elektriskos un/vai mehāniskos nosacījumus, ko piemēro saitēm starp tiem. Iekšējās saskarnēs ietilpst balss un datu pārraide starp vilcienu un sliežu ceļu.

Šajā iedaļā ir precizētas A klases iekšējo saskarņu kontroles un vadības funkcijas, kam ir būtiska nozīme savstarpējā izmantojamībā.

4.1.2.1. Vilciena un sliežu ceļa aprīkojuma saskarne

a) radiosakari ar vilcienu. A klases radiosakaru saskarnes darbojas GSM-R frekvenču joslās, to skaitā publiskajās frekvenču joslās un tajās frekvenču joslās, kas ir nodotas tikai lietošanai uz dzelzceļiem. Radiosakariem piemēro A pielikuma 12. rādītāju. Izveido oficiālas procedūras, kas atbilst daudzvalodu vides vajadzībām;

b) signāla un cilpas sakari ar vilcienu. A klases signāla un cilpas sakaru saskarnes atbilst A pielikuma 12. rādītāja prasībām.

4.1.2.2. Vilciena savstarpēji izmantojamo komponentu saskarnes, kam ir būtiska nozīme savstarpējā izmantojamībā

Katras saskarnes datu pārraides raksturlielumi ir tādi, kas ļauj izpildīt prasības attiecībā uz funkcijām un atteices režīmiem.

a) A klases radiosakaru un signalizācijas kabīnē/vilciena automātiskās aizsardzības funkciju saskarne. Šīs prasības ir izklāstītas A pielikuma 13.a rādītājā;

b) piekļūšana vilcienā reģistrētajiem datiem ar regulatīvu mērķi. Oficiālā un izmeklēšanas nolūkā katrai dalībvalstij ir pieejami reģistrētie dati, kas atbilst obligātajām datu reģistrēšanas prasībām. Šī saskarne un datu formāti ir precizēti A pielikuma 13.b rādītājā;

c) nobrauktā attāluma mērīšana: saskarne starp nobrauktā attāluma mērīšanas funkciju un ETCS vilciena funkcijām atbilst A pielikuma 13.c rādītāja prasībām;

d) STM saskarne: saskarne starp A klases funkcijām un B pielikumā minēto STM ir definēta A pielikuma 6. rādītājā.

4.1.2.3. Sliežu ceļa savstarpēji izmantojamo komponentu saskarnes, kam ir būtiska nozīme savstarpējā izmantojamībā

a) starp A klases radiosakaru sistēmu un ERTMS/ETCS: šīs prasības ir precizētas A pielikuma 14.a rādītājā;

b) starp Eurobalise un LEU: šīs prasības ir precizētas A pielikuma 14.b rādītājā;

c) starp Euroloop un LEU: šīs prasības ir precizētas A pielikuma 14.c rādītājā;

d) starp blakus esošu infrastruktūru kontrolieru ERTMS/ETCS centriem: šīs prasības ir precizētas A pielikuma 14.d rādītājā.

4.1.2.4. Kodu vadība

Datus, kas attiecas uz drošību un ko pārraida pa radio, aizsargā ar mehānismiem, kam vajadzīgi kriptogrāfiski kodi. Infrastruktūras vadītājs nodrošina vadības sistēmu, kas kontrolē un pārvalda kodus. Kodu vadības saskarne ir vajadzīga:

— starp dažādu infrastruktūru vadītāju kodu vadības sistēmām,

— starp kodu vadības sistēmu un vilciena un sliežu ceļa ETCS.

Kodu vadības drošība ietekmē kontroles un vadības apakšsistēmas drošību. Tāpēc kodu vadības sistēmai ir vajadzīga drošības politika.

Prasības ir precizētas A pielikuma 15. rādītājā.

4.1.3. SASKARNES AR CITĀM KONTROLES UN VADĪBAS IEKĀRTĀM

Izmantojot kontroles un vadības sliežu ceļa funkcijas, uz ko attiecas šī SITS, jābūt iespējai nolasīt informāciju no bloķēšanas un citām signalizācijas sistēmām un atkarībā no ieviestajām funkcijām jābūt iespējai pārraidīt informāciju uz šīm sistēmām.

Šīs saskarnes standartizācija nav vajadzīga, lai panāktu savstarpēju izmantojamību, tāpēc šī saskarne nav definēta Eiropas specifikācijās.

4.2. APAKŠSISTĒMAS SASKARNES AR CITĀM APAKŠSISTĒMĀM

Definīcija: saskaņā ar definīciju ārējās saskarnes attiecas uz divām SITS apakšsistēmām.

4.2.1. A KLASES ĀRĒJĀS SASKARNES, KAS VAJADZĪGAS SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS NODROŠINĀŠANAI

Šajā iedaļā ir norādītas šajā SITS definētās kontroles un vadības apakšsistēmas ārējās saskarnes ar citām SITS, kam ir būtiska nozīme savstarpējas izmantojamības nodrošināšanā. Uz enerģētikas SITS attiecas netiešas prasības, kas iekļautas ritošā sastāva SITS un ir saistītas ar konkrētu EMC. Ārējās saskarnes ir:

ekspluatācijas saskarnes, kurās ietilpst:

A. Funkcionālās un procedūru prasības, ergonomika un MMI pārzināšana;

B. Datu reģistrēšanas funkcionālās prasības;

C. Radiosakaru loma un pārzināšana;

ritošā sastāva saskarnes, kurās ietilpst:

A. Garantēta vilcienu bremzēšanas efektivitāte un raksturlielumi;

B. Sliežu ceļu sistēmu un ritošā sastāva (ETCS 1. un 2. līmenis) savietojamība;

C. Transportlīdzekļu ģeometrija un kustība; antenu sasaiste ar virsbūvi un kinemātiskajiem gabarītiem, un sliežu ģeometriju, tostarp ar transportlīdzekļu kustību;

D. Uzstādīšanas jautājumi: — fiziskā vide, — elektromagnētiskā savietojamība (EMC) ar vilciena elektrisko vidi;

E. Vilciena datu saskarnes: — bremzes, — vilciena integritāte, — vilciena garums;

F. Ritošā sastāva un infrastruktūras sistēmu elektromagnētiskā savietojamība;

infrastruktūras saskarnes, kurās ietilpst:

uzstādīšanas prasības.

Izdara atsauces uz attiecīgajiem standartiem, un tie ir uzskaitīti A pielikumā. Turpmākie paskaidrojumi attiecas uz galvenajiem jautājumiem.

4.2.1.1. Ekspluatācijas saskarnes

Uz Eiropas ātrgaitas tīklu attieksies vienotas ekspluatācijas prasības. Tās galvenokārt attiecas uz vilcieniem. Savstarpējās izmantojamības nolūkā A klases kontroles un vadības saskarnes operatoriem nodrošina šādas tehniskas iespējas:

A. Savietojamība ar ekspluatācijas prasībām. Vienots kabīnes iekārtu komplekss, kas saistīts ar A klases saskarnēm. Tas ietvers iespēju ievadīt vilciena raksturlielumus, ko pieprasa vilciena automātiskās aizsardzības programmu loģika. Prasības attiecībā uz vilciena vadīšanas ergonomiku. Palīdzība, lai samazinātu nesaprašanos valodas atšķirību dēļ (simbolu, oficiālu procedūru izveidošana);

B. Datu ierakstu izmantošana;

C. Radiosakaru izmantošana balss pārraidei ekspluatācijas nolūkā.

4.2.1.2. Ritošā sastāva saskarnes

A. Vilcienu bremzēšanas efektivitāte: i) ritošā sastāva SITS definē savstarpēji izmantojamu vilcienu bremzēšanas efektivitāti; ii) A klases kontroles un vadības sistēma nodrošina pielāgojamību, kas vajadzīga ritošā sastāva reālajai bremzēšanas efektivitātei; iii) pēc avārijas bremzes izmantošanas ritošā sastāva apakšsistēma novērš vilci. Šī prasība ir izklāstīta ritošā sastāva SITS.

B. Savietojamība ar sliežu ceļa vilcienu atrašanās vietas noteikšanas aprīkojumu: i) ritošā sastāva raksturlielumiem jābūt tādiem, kas vajadzīgi vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēmu darbībai. Izmanto A pielikuma 16. rādītāju; ii) vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sliežu ceļu sistēmu raksturlielumiem jābūt tādiem, lai tās var aktivizēt ritošais sastāvs, kas atbilst ritošā sastāva SITS.

C. Transportlīdzekļu ģeometrija un kustība: i) vilciena iekārtu antenas uzstāda, ievērojot ritošā sastāva SITS definēto transportlīdzekļa kinemātiskos gabarītus; ii) antenas uz ritošā sastāva novieto tā, lai drošu datu pārraidi nodrošinātu sliežu ģeometrijas galos, ko var šķērsot ritošais sastāvs. Ņem vērā ritošā sastāva kustību un pārvietošanās raksturu.

D. Uzstādīšanas jautājumi: i) vides apstākļi: pretestība vilciena iekārtu fiziskajai videi ir definēta A pielikuma 3. rādītājā; ii) elektromagnētiskā savietojamība ar vilciena iekārtu elektrisko vidi. Lai nodrošinātu vilcienos esošo kontroles un vadības sistēmu iekārtu universālu lietojumu jaunajā ritošajā sastāvā, kas pieņemts ekspluatācijā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, ritošā sastāva elektriskajai videi un savstarpēji izmantojamas kontroles un vadības sistēmas jutībai pret elektriskiem traucējumiem piemēro A pielikuma 4.a rādītājā definēto elektromagnētiskās savietojamības kopējo specifikāciju. Vajadzēs veikt integrācijas testus; iii) ETCS iekārtu izolācija vilcienos.

E. Datu saskarnes: A klases iekārtām vajadzīgi šādas datu saskarņu kopas ar vilcienu: — bremzes, — vilciena integritāte (ETCS 3. līmenis), — vilciena garums. Šīm saskarnēm jābūt pielāgojamām ritošajam sastāvam, ko ekspluatē motorvilcienos. Radiosakaru un ritošā sastāva apakšsistēmas saskarnes prasības ir precizētas A pielikuma 11. rādītājā. Pārējās kontroles un vadības funkciju un ritošā sastāva apakšsistēmas saskarnes prasības ir precizētas A pielikuma 17. rādītājā.

F. Elektromagnētiskā savietojamība starp ritošo sastāvu un kontroles un vadības sliežu ceļu iekārtām: lai nodrošinātu to, ka jaunais ritošais sastāvs, ko pieņem izmantošanai visā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā vai tā daļā, būs savietojams ar saistīto kontroles un vadības infrastruktūru, ievieš kopēju specifikāciju, kurā noteikti vadāmās un inducētās vilces strāvas limiti, kā arī pieļaujamie elektromagnētiskā lauka raksturlielumi; izdara atsauci uz A pielikuma 4.b rādītāju.

4.2.1.3. Infrastruktūras saskarnes

Ieviešot infrastruktūru, nodrošina to, ka:

a) vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēma atbilst iepriekšminētā

4.2.1.2. punkta B daļā minētajām prasībām;

ii) sliežu ceļa apakšsistēmu antenu stāvoklis ir tāds, ka drošu datu pārraidi nodrošina sliežu ģeometrijas galos, ko var šķērsot ritošais sastāvs. Ņem vērā ritošā sastāva kustību un pārvietošanās raksturu. Atbilstīgi definīcijai sakaru antenas uz sliežu ceļiem neierobežo tīkla konstrukcijas parametrus. Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla konstrukcijas parametru prasības ievērošanu risina infrastruktūras vadītājs.

4.2.2. B KLASES ĀRĒJĀS SASKARNES, KAS VAJADZĪGAS SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS NODROŠINĀŠANAI

Ārējām B klases saskarnēm piemēro vienīgi šādas A klases prasības:

— transportlīdzekļu ģeometrija un kustība (skatīt 4.2.1.2. punkta C daļu),

— EMC (skatīt 7. iedaļu).

Visas pārējās prasības ir noskaidrojamas B pielikumā.

4.3. NORĀDĪTĀ EFEKTIVITĀTE ATTIECĪBĀ UZ SAVSTARPĒJU IZMANTOJAMĪBU

A klases sistēmām jāatbilst tehniskās efektivitātes prasībām saskaņā ar A pielikuma 18. rādītāju.

B klases sistēmām savstarpēji izmantojamos vilcienos jānodrošina visi pieejamie parametri un parametru lielumu diapazoni, lai vilcienu kustība būtu optimāla; jo īpaši vilcienu ātruma un bremzēšanas efektivitātei jābūt izmantojamai, ņemot vērā kontroles un vadības sistēmas bremzēšanas parametrus, ciktāl tas ir ekonomiski iespējams.

4.4. ĪPAŠI GADĪJUMI: LIETOJUMPROGRAMMU MODALITĀTES

Šī tēma ir aplūkota 7. nodaļā.

5. SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMI KOMPONENTI

5. Iedaļā ir raksturoti savstarpēji izmantojami komponenti, kas akceptēti kontroles un vadības apakšsistēmā.

5.1. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMI KOMPONENTI

Kā minēts 2. iedaļā, kontroles un vadības apakšsistēmu iedala divu veidu aprīkojumā – sliežu ceļa un vilciena aprīkojumā. Savstarpēji izmantojams komponents var ietilpt vienā no šiem aprīkojumiem.

Kontroles un vadības sistēmas savstarpēji izmantojamie komponenti ir uzskaitīti 5.1. un 5.2. tabulā:

— 5.1. tabulā uzskaitīti vilciena kontroles un vadības aprīkojuma savstarpēji izmantojamie komponenti,

— 5.2. tabulā uzskaitīti sliežu ceļa kontroles un vadības aprīkojuma savstarpēji izmantojamie komponenti.

1. slejā norādīts līnijas numurs;

2. slejā norādīts savstarpēji izmantojamā komponenta nosaukums;

2. a slejā norādītas piezīmes, ja tādas ir;

3. slejā uzskaitītas saskarnes, kas atrodas kontroles un vadības apakšsistēmas SITS apakšsistēmas iekšienē; zvaigznīte šajā slejā nozīmē, ka Eiropas atbalsta standarts vēl nav pieejams;

4. slejā uzskaitītas saskarnes ar citām SITS apakšsistēmām (ārējās kontroles un vadības saskarnes);

5. slejā uzskaitīti raksturlielumi, kas novērtējami, izdarot atsauci uz A pielikumu, kurā uzskaitītas atbilstīgās Eiropas specifikācijas, to skaitā testu prasības;

6. slejā uzskaitīti moduļi (skatīt E pielikumu), kas jāpiemēro novērtēšanā.

A pielikumā katram savstarpēji izmantojamam komponentam ir sniegta atsauce uz piemērojamo Eiropas specifikāciju.

Šie savstarpēji izmantojamie komponenti ir raksturīgi dzelzceļa lietojumprogrammām.

5.2. SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMO KOMPONENTU IEDALĪJUMS GRUPĀS

5.1. un 5.2. tabulā definētos kontroles un vadības savstarpēji izmantojamos komponentus var apvienot, veidojot lielāku grupu. Tādā gadījumā grupu definē pēc integrēto savstarpēji izmantojamo komponentu funkcijām un atlikušajām saskarnēm ārpus grupas. Grupas ir definētas 5.1. un 5.2. tabulā. Katrai grupai ir vajadzīgs Eiropas specifikāciju atbalsts. Šādi izveidotu grupu pēc tam uzskata par savstarpēji izmantojamu komponentu.

Savstarpēji izmantojama komponenta atbilstības deklarācijā prasīts, lai katru no tā 5. tabulā minētajām saskarnēm atbalsta viena vai vairākas Eiropas specifikācijas. A pielikumā ir izdarītas atsauces uz attiecīgajām specifikācijām. Ja 5. tabulā minētās saskarnes atbalstam nav pieejama Eiropas specifikācija, šo savstarpēji izmantojamo komponentu nevar atbalstīt ar atbilstības deklarāciju. Tāpēc attiecīgo savstarpēji izmantojamo komponentu integrē tādā savstarpēji izmantojamu komponentu grupā, kam tobrīd ir iespējama atbilstības deklarācija.







5.1.a tabula Vilciena kontroles un vadības aprīkojuma galvenie savstarpēji izmantojamie komponenti 1 2 2a 3 4 5 6 Grupas Nr. Savstarpēji izmantojamais komponents (SIK) Piezīmes Kontroles un vadības apakšsistēmas saskarnes SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu Modulis 1 ERTMS/ETCS vilcienā (Ietilpst vilciena SIK UNISIG iedalījumā pa grupām) a) nobrauktā attāluma mērīšana b) ārējais STM c) ERTMS/GSM-R vilcienā d) drošības informācijas pašrakstītājs e) Euroloop (sliežu ceļi) f) Eurobalise (sliežu ceļi) Ritošais sastāvs (skatīt 4.2. iedaļu: Kontroles un vadības sistēmas SITS) 0a, 1, 2, 3, 4a, 5, 6, 7, 9, 10, 12a, 12b, 13, 17, 18 H2 vai B ar D vai B ar F 2 Drošības platforma vilcienā (1) (Ietilpst vilciena SIK UNISIG iedalījumā pa grupām) Nepiemēro Nepiemēro 1, 2a, 2b H2 vai B ar D vai B ar F 3 drošības informācijas pašrakstītājs (Ietilpst vilciena SIK UNISIG iedalījumā pa grupām) a) ERTMS/ETCS vilcienā b) ERTMS/GSM- R vilcienā c) drošības informācijas lejupielādes rīks (nav kontroles un vadības SIK) Ekspluatācijas jautājums: drošības informācijas reģistrēšana 0, 1, 2, 3, 4a, 9, 13b H2 vai B ar D vai B ar F 4 Nobrauktā attāluma mērīšana (Ietilpst vilciena SIK UNISIG iedalījumā pa grupām) ERTMS/ETCS vilcienā Ritošais sastāvs (skatīt 4.2. iedaļu: Kontroles un vadības sistēmas SITS) 0a, 1, 2, 3, 4a, 8, 13c, 17, 18 H2 vai B ar D vai B ar F 5 Ārējais STM Tikai saskarnes ERTMS/ETCS vilcienā Ritošais sastāvs (skatīt 4.2. iedaļu: Kontroles un vadības sistēmas SITS) 0a, 1, 2, 3, 4a, 6 H2 vai B ar D vai B ar F 6 ERTMS/GSM-R vilcienā Tajā skaitā radio MMI a) ERTMS/ETCS vilcienā b) ERTMS/GSM-R uz sliežu ceļa c) drošības informācijas pašrakstītājs SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Kontroles un vadības saskarnes — un ekspluatācijas jautājumi — radiosakaru ekspluatācijas jautājumi — vadītāja kabīnes ergonomika — ekspluatācijas noteikumi — ekspluatācijas valoda — drošības informācijas reģistrēšana 0b, 2, 3, 4a, 11, 12c, 13a, 17 H2 vai B ar D vai B ar F (1) Drošības platformas definīcija: izstrādes bloks (vispārīgs ražojums, kas nav atkarīgs no lietojumprogrammas), ko veido aparatūra un bāzes programmatūra (programmaparatūra un/vai operētājsistēma un/vai atbalsta instrumenti), ko var izmantot sarežģītāku sistēmu izstrādē (vispārīgas lietojumprogrammas, t.i., lietojumprogrammu klases). Tā drošības akceptēšanu un apstiprināšanu veic, pamatojoties uz “vispārīgā ražojuma” (t.i., neatkarīgi no lietojumprogrammas) drošību, kā norāda standarts ENV 50129. vaigznīte (*) norāda, ka saskarnei sākotnēji nebūs pieejams Eiropas standarts. Moduli H2 var piemērot vienīgi tad, ja var pietiekami paļauties uz ERTMS tehnoloģiju, jo pieredzi nodrošina darbs komerciālās uzstādīšanas jomā.







5.1.b tabula Savstarpēji izmantojamu komponentu grupas vilciena kontroles un vadības aprīkojumā Šī tabula ir piemērs, ar kura palīdzību attēlo struktūru. Var ieteikt citas grupas. 1 2 2a 3 4 5 6 Grupas Nr. Galvenie savstarpēji izmantojamie komponenti (galvenie SIK) Piezīmes Kontroles un vadības saskarnes SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu Modulis 1 a) drošības platforma vilcienā b) ERTMS/ETCS vilcienā c) drošības informācijas pašrakstītājs d) nobrauktā attāluma mērīšana (vilciena SIK UNISIG iedalījums grupās) a) ārējais STM b) ERTMS/GSM-R vilcienā c) Euroloop (sliežu ceļi) d) Eurobalise (sliežu ceļi) e) drošības informācijas lejupielādes rīks Ritošais sastāvs (skatīt 4.2. iedaļu: Kontroles un vadības sistēmas SITS) un ekspluatācijas jautājumi: — radiosakaru ekspluatācijas jautājumi — vadītāja kabīnes ergonomika — ekspluatācijas noteikumi — ekspluatācijas valoda — drošības informācijas reģistrēšana 0a, 1, 2, 3, 4a, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12a, 12b, 13, 17, 18 H2 vai B ar D vai B ar F Moduli H2 var piemērot vienīgi tad, ja var pietiekami paļauties uz ERTMS tehnoloģiju, jo pieredzi nodrošina darbs komerciālās uzstādīšanas jomā.







5.2.a tabula Galvenie savstarpēji izmantojamie komponenti sliežu ceļu kontroles un vadības aprīkojumā 1 2 2a 3 4 5 6 Nr. Savstarpēji izmantojamais komponents (SIK) Piezīmes Kontroles un vadības saskarnes SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu Modulis 1 ERTM/ETCS uz sliežu ceļiem (RBC) a) ERTMS/ETCS uz sliežu ceļiem (blakus RBC) b) ERTMS/GSM-R uz sliežu ceļiem 0a, 1, 2, 3, 4a, 5, 14a, 14d, 18 H2 vai B ar D vai B ar F 2 Eurobalise a) ERTMS/ETCS vilcienā b) LEU (Eurobalise) Infrastruktūra 0a, 1, 2, 3, 4a, 12a, 14b H2 vai B ar D vai B ar F 3 Euroloop (Sliežu ceļu SIK UNISIG grupu iedalījumā) a) ERTMS/ETCS vilcienā b) *LEU (Euroloop) Infrastruktūra 0a, 1, 2, 3, 4a, 12b, 14c H2 vai B ar D vai B ar F 4 LEU (Eurobalise) Vienīgi saskarne C un kodēšanas stratēģija Eurobalise (sliežu ceļi) 0a, 1, 2, 3, 4a, 12a, 14b H2 vai B ar D vai B ar F 5 LEU (Euroloop) Vienīgi saskarne “C” un kodēšanas stratēģija (sliežu ceļu SIK UNISIG grupu iedalījumā) *Euroloop (sliežu ceļi) 0a, 1, 2, 3, 4a, 12b, 14c H2 vai B ar D vai B ar F 6 Drošības platforma uz sliežu ceļiem Nepiemēro Nepiemēro 1, 2a, 2b H2 vai B ar D vai B ar F Zvaigznīte (*) norāda, ka saskarnei sākotnēji nebūs pieejams Eiropas standarts. Moduli H2 var piemērot vienīgi tad, ja var pietiekami paļauties uz ERTMS tehnoloģiju, jo pieredzi nodrošina darbs komerciālās uzstādīšanas jomā.







5.2.b tabula Savstarpēji izmantojamu komponentu grupas sliežu ceļu kontroles un vadības aprīkojumā Šī tabula ir piemērs, ar kura palīdzību parāda struktūru. Var ieteikt citas grupas. 1 2 2a 3 4 5 6 Grupas Nr. Galvenie savstarpēji izmantojamu komponenti (galvenie SIK) Piezīmes Kontroles un vadības saskarnes SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu Modulis 1 a) drošības platforma uz sliežu ceļiem b) Eurobalise C) LEU (Eurobalise) ERTMS/ETCS Infrastruktūra 0a, 1, 2, 3, 4a, 12a H2 vai B ar D vai B ar F 2 a) drošības platforma uz sliežu ceļiem B) EUROLOOP c) LEU (EUROLOOP) ERTMS/ETCS vilcienā Infrastruktūra 0a, 1, 2, 3, 4a, 12b H2 vai B ar D vai B ar F Moduli H2 var piemērot vienīgi tad, ja var pietiekami paļauties uz ERTMS tehnoloģiju, jo pieredzi nodrošina darbs komerciālās uzstādīšanas jomā.

6. ATBILSTĪBAS UN/VAI LIETOŠANAS PIEMĒROTĪBAS NOVĒRTĒJUMS UN EK VERIFICĒŠANAS DEKLARĀCIJA

6.1. SAVSTARPĒJI IZMANTOJAMIE KOMPONENTI

6.1.1. ATBILSTĪBAS UN LIETOŠANAS PIEMĒROTĪBAS NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRAS (MODUĻI)

Šajā iedaļā ir aplūkota EK atbilstības deklarācija attiecībā uz kontroles un vadības savstarpēji izmantojamiem komponentiem.

Kontroles un vadības apakšsistēmas savstarpēji izmantojamiem komponentiem nav vajadzīga EK lietošanas piemērotības deklarācija.

Savstarpēji izmantojamu komponentu atbilstības novērtējuma procedūru, kas definēta šīs SITS 5. nodaļā, veic, piemērojot šīs SITS E pielikumā norādītos moduļus.

Efektivitātes, saskarņu un funkciju specifikācijas, kas vajadzīgas katram A klases sasvstarpēji izmantojamam komponentam, noskaidro A pielikumā. 5.1.a, 5.1.b, 5.2.a un 5.2.b tabulās katram savstarpēji izmantojamajam komponentam ir norādīti piemērojamie A pielikuma rādītāji. No šīm tabulām nosaka arī testu un testu rīku prasības, kas ir obligātas, lai novērtētu katra savstarpēji izmantojamā komponenta efektivitātes, saskarņu un funkciju atbilstību. Tās Eiropas specifikācijas, kas jāpiemēro definētajiem savstarpēji izmantojamajiem komponentiem, ir identificētas 5.1. punktā.

Atbilstības novērtējums ietver drošības novērtēšanu, piemēram, demonstrējumu, ka lietojumprogrammatūra ir uzstādīta uz drošības platformas, kas iepriekš ir saņēmusi atbilstības deklarāciju, lai panāktu drošības akceptēšanu saskaņā ar A pielikuma 1. rādītāju. Tas arī paredz demonstrēt to, ka citi programmatūras modeļi, kas, iespējams, ir uzstādīti uz tās pašas platformas, netraucē ERTMS/ETCS lietojumu.

Ja savstarpēji izmantojamos komponentus apvieno grupā, atbilstības novērtējums attiecas uz atlikušajām saskarnēm un 5.2. punktā identificēto integrēto savstarpēji izmantojamo komponentu funkcijām.

A pielikuma 1. rādītājā aprakstītajā drošības akceptēšanas un apstiprināšanas procesā pilnvarota iestāde var pieņemt neatkarīgu novērtējumu, ko neatkārto.

6.1.1.1. Speciālais pārraides modulis (STM)

STM jāatbilst valstu prasībām, un par tā apstiprināšanu atbild dalībvalsts, kā norādīts B pielikumā.

Lai verificētu STM un vilciena ERTMS/ETCS saskarnes un dažas 5.1. tabulā norādītās saistītās ārējās saskarnes ar ritošā sastāva SITS apakšsistēmu, vajadzīgs atbilstības novērtējums, ko veic pilnvarota iestāde. Pilnvarotā iestāde pārbauda, vai dalībvalsts ir apstiprinājusi to STM daļu, kas attiecas uz konkrēto valsti.

6.1.1.2. EK atbilstības deklarācija

Deklarācijas saturam attiecībā uz katru savstarpēji izmantojamo komponentu vai savstarpēji izmantojamu komponentu grupu jāatbilst Direktīvas 96/48/EK IV pielikumam.

Savstarpēji izmantojamais komponents ir vismazākā pozīcija, par ko var saņemt atbilstības deklarāciju.

6.1.2. MODUĻU PIEMĒROŠANA

6.1.2.1. Atbilstības novērtējums

Lai veiktu kontroles un vadības apakšsistēmas savstarpēji izmantojamo komponentu novērtējuma procedūru, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, var izvēlēties moduļus saskaņā ar 5.1.a, 5.1.b, 5.2.a un 5.2.b tabulu norādēm.

6.1.2.2. Novērtējuma procedūru definīcija

Novērtējuma procedūras ir definētas šīs SITS E pielikumā.

D moduli var izvēlēties tikai tad, ja ražotājs ražošanā, galaprodukta pārbaudē un testēšanā izmanto kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, ko apstiprinājusi un uzrauga pilnvarota iestāde.

H2 moduli var izvēlēties tikai tad, ja ražotājs projektēšanā, ražošanā, galaprodukta pārbaudē un testēšanā izmanto kvalitātes novērtēšanas sistēmu, ko apstiprinājusi un uzrauga pilnvarota iestāde.

6.2. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMA

Šajā iedaļā ir aplūkota kontroles un vadības apakšsistēmas EK verificēšanas deklarācija. Kā norādīts 2. iedaļā, kontroles un vadības apakšsistēmu uzskata par sastāvošu no divu veidu aprīkojuma:

— vilciena aprīkojums,

— sliežu ceļa aprīkojums.

Katram aprīkojumam ir vajadzīga verificēšanas deklarācija. Saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK EK verificēšanas deklarācija ietver to savstarpēji izmantojamo komponentu integrācijas verificēšanu, kas ietilpst attiecīgajā apakšsistēmā. 6.1. un 6.2. tabulā ir definēti verificējamie raksturlielumi un piemērojamās Eiropas atsauces specifikācijas.

Sliežu ceļa aprīkojuma uzstādīšana, kas ir specifiska konkrētai līnijai, ir definēta infrastruktūras reģistrā saskaņā ar C pielikumu.

Vilcienu aprīkojuma uzstādīšana, kas ir specifiska konkrētam vilcienam, ir definēta ritošā sastāva reģistrā saskaņā ar C pielikumu.

Sliežu ceļa aprīkojuma un vilciena aprīkojuma verificēšanas deklarācijā sniedz informāciju, uz ko pamatojas infrastruktūras/ritošā sastāva reģistra saturs. Par reģistru verificēšanu un izdošanu atbild dalībvalsts, kas atļauj aprīkojuma nodošanu ekspluatācijā. Infrastruktūras reģistra un ritošā sastāva reģistra verificēšana nozīmē, ka tajos ir ievērots C pielikumā norādītais formāts un tie atspoguļo aprīkojuma efektīvu konfigurāciju.

Turpmāk minētās prasības attiecas gan uz vilcienu aprīkojumu, gan uz sliežu ceļa aprīkojumu. Katrs aprīkojums atbilst:

— Direktīvas 96/48/EK (VI pielikums) EK verificēšanas prasībām,

— Direktīvas 96/48/EK (V pielikums) prasībām attiecībā uz EK verificēšanas deklarāciju.

Ar EK verificēšanas deklarāciju nodarbojas piešķīrēja iestāde vai persona (tas var būt, piemēram, infrastruktūras vadītājs vai vilciena operators).

Ar vilcienu un sliežu ceļa aprīkojumu verificēšanas deklarāciju un atbilstības apliecībām pietiek, lai nodrošinātu to, ka vilciena aprīkojums ir savietojams ar sliežu ceļu aprīkojumu, kam ir atbilstīgas funkcijas, kā definēts ritošā sastāva reģistrā un infrastruktūras reģistrā, un papildu apakšsistēmas verificēšanas deklarācija nav vajadzīga.

Atsauces uz vilciena un sliežu ceļa aprīkojumu integrācijas procedūrām un testu prasībām ir norādītas A pielikuma 32. un 33. rādītājā.

Sliežu ceļa aprīkojuma funkcionālās integrācijas verificēšana

Eiropas specifikācijas ir jāpapildina ar valstu specifikācijām, kas ietver:

— līnijas aprakstu, raksturlielumus, piemēram, slīpumu, attālumus, maršruta sastāvdaļu novietojumu un signālposteņus/cilpas, aizsargājamās vietas,

— vajadzīgā signalizācijas informācija un noteikumi, kas attiecas uz ERTMS sistēmu.

Tai kontroles un vadības sistēmas sliežu ceļa aprīkojuma daļai, kurai ir noteiktas Eiropas specifikācijas, ir jāizrauga pilnvarotā iestāde.

Piešķīrēja iestāde var lūgt, lai sliežu ceļa aprīkojuma sastāvdaļas, ko nosaka valsts, novērtē neatkarīga institūcija, nodrošinot to, ka valsts specifikāciju piemērošanā ir ievērotas pamatprasības.

Piešķīrēja iestāde šim nolūkam var izmantot pilnvarotu iestādi.

Piešķīrēja iestāde iesniedz dalībvalstij apliecinājumu, ka Eiropas specifikācijās aprakstītā daļa ir pareizi integrēta kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmā.

Novērtējuma procedūras (moduļi)

Ja Kopienā reģistrēta lemjošā iestāde vai tās pilnvarotais pārstāvis to pieprasa, pilnvarotā iestāde veic EK verificēšanu saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 18. panta 1. punktu un VI pielikumu un saskaņā ar šīs SITS E pielikumā sniegto attiecīgo moduļu noteikumiem.

Kontroles un vadības apakšsistēmas sliežu ceļa un vilciena aprīkojuma EK verificēšanas novērtējuma procedūras, specifikāciju saraksts un testēšanas procedūru apraksti ir norādīti šīs SITS 6.1. un 6.2. tabulā.

Ciktāl norādīts šajā SITS, kontroles un vadības apakšsistēmas sliežu ceļa un vilciena aprīkojuma EK verificēšanā ņem vērā tās saskarnes ar citām Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām.

Lemjošā iestāde izveido kontroles un vadības apakšsistēmas sliežu ceļa un vilciena aprīkojuma EK verificēšanas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 18. panta 1. punktu un V pielikumu.

A pielikuma 1. rādītājā aprakstītajā drošības akceptēšanas un apstiprināšanas procesā pilnvarotā iestāde var akceptēt neatkarīgu novērtējumu, ko neatkārto.

6.2.1. MODUĻU PIEMĒROŠANA

Lemjošā iestāde vai tās Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis kontroles un vadības apakšsistēmas vilciena aprīkojuma verificēšanas procedūrai var izvēlēties vai nu:

— šīs SITS E pielikumā norādīto tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam, apvienojot to vai nu ar šīs SITS E pielikumā norādīto ražošanas kvalitātes nodrošinājuma procedūru (SD modulis) ražošanas posmam, vai arī ar šīs SITS E pielikumā norādīto ražojuma verificēšanas procedūru (SF modulis), vai

— pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 ( 8 ) modulis), kas norādīta šīs SITS E pielikumā.

Lemjošā iestāde vai tās Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis kontroles un vadības apakšsistēmas sliežu ceļa aprīkojuma verificēšanas procedūrai var izvēlēties vai nu:

— šīs SITS E pielikumā norādīto eksemplāra verificēšanas procedūru (SG modulis), vai arī

— šīs SITS E pielikumā norādīto tipa pārbaudes procedūru (SB modulis) projektēšanas un izstrādes posmam, apvienojot to vai nu ar šīs SITS E pielikumā norādīto ražošanas kvalitātes nodrošinājuma procedūru (SD modulis) ražošanas posmam, vai arī ar šīs SITS E pielikumā norādīto ražojuma verificēšanas procedūru (SF modulis), vai

— pilnīgu kvalitātes nodrošināšanu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis), kas norādīta šīs SITS E pielikumā.

SH2 moduli var izvēlēties vienīgi tad, ja visām darbībām, kas attiecas uz verificējamo apakšsistēmas projektu (projektēšana, ražošana, montāža, uzstādīšana), piemēro projektēšanas, ražošanas, galaprodukta pārbaudes un testēšanas kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, ko apstiprinājusi un pārrauga pilnvarota iestāde.







6.1. tabula Kontroles un vadības sistēmas verificēšanas prasības attiecībā uz vilciena aprīkojumu 1 2 2a 3 4 5 Nr. Apraksts Piezīmes Kontroles un vadības saskarnes SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu, ja nav norādīts citādi 1 Trauksmes sistēmas uzraudzība Iekšējā funkcija vilcienu kontroles un vadības sistēmā vai ārējā funkcija ritošā sastāva apakšsistēmā Ja trauksmes sistēmas uzrauga no ārpuses, var būt fakultatīva saskarne ar ERTMS/ETCS vilcienā Ritošais sastāvs (bremzes) 0, 1, 2, 3, 4a, 10 2 Vilciena integritātes uzraudzība Ja vilciens ir konfigurēts 3. līmenim, vilciena integritātes uzraudzības funkcija ir jāatbalsta, izmantojot vilcienu atrašanās vietas noteikšanas aprīkojumu ritošajā sastāvā ERTMS/ETCS vilcienā Ritošais sastāvs 0, 1, 2, 3, 4a, 5, 17 3 Vilcienu atrašanās vietas noteikšana Prasības attiecībā uz ritošo sastāvu, piemēram, sliežu ķēžu un asu skaitītāju dēļ Ritošais sastāvs (vilcienu atrašanās vietas noteikšanas parametri) 4b, 16 4 Kodu vadība Kodu vadības drošības politika a) ERTM/ETCS uz sliežu ceļiem a) ERTMS/ETCS vilcienā 15 5 Aprīkojuma projektēšana, integrēšana un validācija 1. Inženiertehniskie noteikumi 2. Funkcionālās integrācijas tests Testi, lai pārliecinātos par savstarpēji izmantojamo komponentu jaunas kombinācijas mijiedarbības pareizu funkcionālu darbību Reālās konfigurācijas testi Pilnvarotā iestāde pārbauda, vai ir izpildītas integrācijas testu prasības (ko izdevusi dalībvalsts) attiecībā uz B pielikumā minētajām sistēmām Testē lejupielādes rīka spēju nolasīt reģistrēto drošības informāciju un to parādīt Mijiedarbība starp sasvstarpēji izmantojamiem komponentiem ir droša (iespējams, sakarā ar valstu ieviestajiem papildinājumiem) 3. Pilnvarotā iestāde nodrošina drošības apstiprinājuma procesa izpildi, tajā skaitā drošības modeli Visas ierīkotās saskarnes Ritošais sastāvs Visas ierīkotās saskarnes 34 32 + integrācijas testu prasībām attiecībā uz konkrētu B pielikumā minētu sistēmu jābūt publiski pieejamām, kad šo sistēmu laiž tirgū integrēšanai vilciena aprīkojumā 1, 2







6.2. tabula Kontroles un vadības sistēmas verificēšanas prasības attiecībā uz sliežu ceļa aprīkojumu 1 2 2a 3 4 5 Nr. Apraksts Piezīmes Kontroles un vadības saskarnes SITS apakšsistēmas, ar kurām ir saskarnes Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu, ja nav norādīts citādi 1 ERTMS/GSM-R uz sliežu ceļa a) ERTMS/GSM-R vilcienā b) ERTMS/ETCS vilcienā 0, 12c, 14a, 2 Vilcienu atrašanās vietas noteikšana, tostarp prasības attiecībā uz mijiedarbību, kas izriet no vadītas mijiedarbības Prasības attiecībā uz sliežu ceļu: 1. Izņēmumu nevar attiecināt uz līnijām ar nezināmiem vilcienu atrašanās vietas/mijiedarbības parametriem 2. Tas ir jāmodernizē, pirms to var atzīt par savstarpēji izmantojamu 3. Pilnvarota iestāde pārbauda, vai pieteiktie vilcieni atbilst prasībām un uz tiem var attiecināt izņēmumu Ritošais sastāvs (vilcienu atrašanās vietas noteikšanas parametri) 4b, 16 3 Kodu vadība Kodu vadības drošības politika ERTM/ETCS uz sliežu ceļiem ERTMS/ETCS vilcienā Raksturlielumi, kas jānovērtē, izdarot atsauci uz A pielikumu, ja nav norādīts citādi 4 Aprīkojuma projektēšana, integrēšana un validācija 1. Inženiertehniskie noteikumi 2. Funkcionālās integrācijas tests Testi, lai pārliecinātos par savstarpēji izmantojamo komponentu jaunas kombinācijas mijiedarbības pareizu funkcionālu darbību Reālās konfigurācijas testi Pilnvarotā iestāde pārbauda, vai ir izpildītas integrācijas testu prasības (ko izdevusi dalībvalsts) attiecībā uz B pielikumā minētajām sistēmām Mijiedarbība starp sasvstarpēji izmantojamiem komponentiem ir droša (iespējams, sakarā ar valstu ieviestajiem papildinājumiem) 3. Pilnvarotā iestāde nodrošina drošības apstiprinājuma procesa izpildi, tajā skaitā drošības modeli Visas ierīkotās saskarnes Visas ierīkotās saskarnes 34 33 1, 2

7. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SITS IEVIEŠANA

7.1. PRINCIPI UN DEFINĪCIJAS

Kā norādīts Direktīvas 96/48/EK 1. pantā, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas sasvstarpējas izmantojamības panākšanas nosacījumi attiecas uz infrastruktūras un ritošā sastāva būvniecību, modernizāciju un ekspluatāciju, kas sekmē tās sistēmas funkcionēšanu, kura nododama ekspluatācijā pēc Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

Infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, kas jau ir ekspluatācijā šīs SITS spēkā stāšanās laikā, SITS piemēro, kad plāno attiecīgos pārveides darbus; SITS piemērošanas pakāpe tomēr atšķiras atkarībā no šo darbu rakstura.

Kontroles un vadības sistēmas gadījumā piemēro kritērijus, kas definēti turpmākajās iedaļās.

7.2. KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS SITS IEVIEŠANAS SPECIFISKIE JAUTĀJUMI

7.2.1. IEVADS

7.2.1.1. Vispārīgi pārejas kritēriji

Ir atzīts, ka ERTMS tūlīt nevar ierīkot visos esošajos ātrgaitas maršrutos uzstādīšanas jaudas un ekonomisku apsvērumu dēļ.

Pārejas posmā no esošās sistēmas (sistēma pirms vienotās sistēmas) uz kontroles un vadības A klases saskarņu vispārēju piemērošanu ( 9 ) šī SITS paredz vairākus savstarpēji izmantojamus risinājumus gan Eiropas ātrgaitas dzelzceļu infrastruktūrai, tostarp savienojošajām līnijām, gan Eiropas ātrgaitas vilcieniem. Vienotā koncepcija to atzīst, un ir paredzēti moduļi ar nosaukumu STM (speciāls pārraides modulis), ar ko papildina vienoto ERTMS sistēmu, lai ar attiecīgu STM aprīkots vilciens varētu kursēt esošajā infrastruktūrā pirms vienotas sistēmas ieviešanas; infrastruktūru alternatīvi var aprīkot ar A un B klases ( 10 ) sistēmām.

7.2.1.2. B klases sistēmu izmantošana savstarpēji izmantojamos vilcienos

Pārejas posmā no valstu sistēmām pirms vienotas sistēmas uz vienotu sistēmu var rasties vajadzība uz līnijas pilnībā vai daļēji uzstādīt abas sistēmas, ja vienīgi daļai vilcienu ir uzstādīts aprīkojums, kas ir savietojams ar vienoto sistēmu saskaņā ar A klases prasībām.

Starp abām vilcienu sistēmām nav funkcionālas sasaistes, izņemot pāreju veikšanu vilciena ekspluatācijas laikā (un pēc vajadzības, lai apmierinātu STM vajadzības attiecībā uz B klases sistēmām, ja izmanto STM).

Raugoties no funkcionālā viedokļa, sistēmu varētu veidot, apvienojot komponentus no vienotās sistēmas un no sistēmas pirms vienotās sistēmas. Piemērs ir ERTMS/ETCS sistēmas 1. līmeņa, kurā periodiskai datu pārraidei izmanto Eurobalise, apvienošana ar infill funkciju, kuras pamatā ir attiecīgās valsts sistēma, nevis vienota sistēma. Šim risinājumam vajadzīgs datu pārraides posms starp vienoto sistēmu un sistēmu pirms vienotās sistēmas. Tāpēc risinājums nav saskaņā ar A vai B klasi. To nevar atzīt par savstarpēji izmantojamu.

Tomēr ir iespējams izmantot šo kombināciju, lai valstī uzlabotu sasvstarpēji izmantojamu līniju. Tā ir atļauta vienīgi tad, ja vilcieni, kam nav datu pārraides posma starp abām sistēmām, var kursēt vai nu vienotajā sistēmā, vai arī sistēmā pirms vienotās sistēmas, nesaņemot informāciju no otras sistēmas. Ja tas nav iespējams, līniju nevar atzīt par savstarpēji izmantojamu attiecībā uz kontroles un vadības apakšsistēmu.

7.2.1.3. Savietojamība ar citiem vilcieniem

Savstarpēji savietojamu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 5. panta 4. punktu var izmantot tādu vilcienu kustībai, kas neatbilst šīs SITS prasībām, ar noteikumu, ka tas neierobežo pamatprasību izpildi.

Šie vilcieni var izmantot B klases signalizēšanas infrastruktūru, ja tāda ir. ERTMS/ETCS arī piedāvā iespēju nosūtīt informāciju uz B klases iekārtu vilcienā, izmantojot A klases sakarus no sliedēm uz vilcienu. Ja piemēro šo risinājumu, uz sliežu ceļa jebkurā gadījumā ierīko pilnu ERTMS/ETCS funkcionalitāti, un vilcieniem nosūta atbilstīgo informāciju, lai varētu notikt savstarpēji izmantojamu vilcienu kustība. Par savstarpēji izmantojamiem nedrīkst atzīt vilcienus, kas aprīkoti ar B klases sistēmām, kas modificētas, lai varētu saņemt informāciju no A klases sakaru iekārtas no sliedēm uz vilcienu.

7.2.1.4. Reģistri

Attiecībā uz katru kontroles un vadības apakšsistēmas ierīkošanu attiecīgajā līnijā C pielikumā ir sniegts saraksts ar tām prasībām attiecībā uz aprīkojumu vilcienos, kas jāatspoguļo infrastruktūras reģistros (TEN HS), norādot, vai šīs prasības attiecas uz M ( 11 ) vai O ( 12 ) funkcijām. Šiem infrastruktūras reģistriem (TEN HS) jābūt pieejamiem, lai būtu zināmi vilcienu konfigurācijas ierobežojumi.

7.2.1.5. Grafika kritēriji

ETCS un GSM-R ir datorizētas sistēmas, kuru paredzamais ekspluatācijas ilgums ir ievērojami īsāks nekā esošajām tradicionālajām dzelzceļa signalizācijas un telekomunikāciju iekārtām. Šīm sistēmām ir vajadzīga aktīva, nevis pasīva izvēršanas stratēģija, lai izvairītos no to iespējamās novecošanas, pirms ir pabeigta sistēmas izvēršana.

Neatkarīgi no tā pārāk sadrumstalota izvēršana Eiropas dzelzceļu tīklā, galvenokārt Eiropas dzelzceļa koridoros, palielinātu pamatizmaksas un pieskaitāmās darbības izmaksas, ko izraisa vajadzība nodrošināt savietojamību un savienojumu ar dažādām vecajām iekārtām. Turklāt sinerģiju attiecībā uz termiņu, izmaksām un riska samazinājumu varētu panākt, saskaņojot dažādu valstu ieviešanas stratēģiju kopējos elementus, proti, ar kopējām iepirkuma iniciatīvām un sadarbību sistēmas validēšanā un sertificēšanā.

Tā kā situācijas atšķiras, jāizstrādā saskaņots ERTMS (ETCS un GSM-R) ieviešanas plāns Eiropā, kas sekmētu visa Eiropas dzelzceļu tīkla saskaņotu attīstību atbilstīgi ES stratēģijai attiecībā uz Eiropas transporta tīklu. Šāda plāna pamatā jābūt atbilstīgiem valstu ieviešanas plāniem, un tajā ir jāsniedz atbilstīgs zināšanu pamatojums, lai atbalstītu dažādu ieinteresēto personu lēmumus, un jo īpaši Komisijas lēmumus, piešķirot finansiālu atbalstu dzelzceļa projektiem.

Saskaņota Eiropas plāna izstrādei noteikti vajadzēs, lai konkrētos valstu ieviešanas plānus atbalsta, pieņemot kopējus vispārīgus orientējošus ieviešanas principus, kas jāievēro, kad attiecīgās dzelzceļu iestādes izstrādā plānu. Pamatojoties uz iepriekšējos punktos minētajiem kritērijiem un prasībām, kā arī iepriekšminētajiem stratēģiskajiem mērķiem, šie principi paredz turpmāk minēto.

Sliežu aprīkojums

ETCS vai attiecīgi GSM-R uzstādīšana, ja:

— ir jauns signalizācijas vai radiosakaru aprīkojums, kas ietilpst kontroles un vadības aprīkojumā,

— modernizē ekspluatācijā esošu signalizācijas vai radiosakaru aprīkojumu, kas ietilpst kontroles un vadības aprīkojumā, mainot apakšsistēmas funkcijas vai efektivitāti.

Vilciena aprīkojums

ETCS ierīkošana (ko vajadzības gadījumā papildina ar STM) vai GSM-R ierīkošana ritošajā sastāvā, ko paredzēts izmantot līnijā, kur vismaz viens posms ir aprīkots ar A klases saskarnēm (pat ja tas pārklāj B klases sistēmu), ja:

— ir jauns signalizācijas vai radiosakaru aprīkojums, kas ietilpst kontroles un vadības aprīkojumā,

— modernizē ekspluatācijā esošu signalizācijas vai radiosakaru aprīkojumu, kas ietilpst kontroles un vadības aprīkojumā, mainot apakšsistēmas funkcijas vai efektivitāti.

Vecās sistēmas

Tās nodrošina, ka B klases saskarnes un funkcijas paliks tādas pašas, kā norādīts, un ka attiecīgā dalībvalsts sniegs informāciju, kas vajadzīga to piemērošanai, un jo īpaši informāciju, kas attiecas uz to apstiprināšanu.

Šo vispārīgo principu neievērošana, izstrādājot valsts ieviešanas plānu, attiecīgajai dalībvalstij ir jāpamato, atsaucoties uz dokumentiem, kuros tā norāda principus, ko nevēlas piemērot, kā arī tehniskos, administratīvos vai ekonomiskos iemeslus, kas pamato šo neievērošanu.

Kad Eiropas ieviešanas plāns ir pabeigts, līgumslēdzējiem ir jāpamato visas darbības saistībā ar kontroles un vadības apakšsistēmu uzstādīšanu, atsaucoties uz šo ieviešanas plānu papildus visām pārējām piemērojamajām tiesību aktu prasībām, kas ir spēkā. Ja līgumslēdzējs ierosina neievērot kādu principu, tas jāpamato dokumentācijā, ko iesniedz dalībvalstij saskaņā ar šī SITS lēmuma 3. pantu.

ERTMS ieviešanas plānam ir dokuments, kas jāatjaunina, atspoguļojot reālo ieviešanas gaitu Eiropas dzelzceļu tīklā.

7.2.1.6. Konkurences kritēriji

Visas darbības, kas vērstas uz to, lai savstarpēji izmantojami vilcieni varētu kursēt citās infrastruktūrās vai vilcieni, kas nav savstarpēji izmantojami, varētu kursēt savstarpēji izmantojamās infrastruktūrās, neierobežo brīvu konkurenci piegādātāju starpā. Visu ieinteresēto piegādātāju rīcībā jo īpaši jānodod informācija par attiecīgajām saskarnēm starp jau uzstādītajām iekārtām un jaunajām iekārtām, ko paredzēts iegādāties.

7.2.2. IEVIEŠANA: INFRASTRUKTŪRA (STACIONĀRAS IEKĀRTAS)

Turpmāk minētās prasības piemēro Direktīvas 5.c pantā definētajām trijām līniju kategorijām:

— līnijas, kas īpaši būvētas ātrgaitas vilcieniem,

— līnijas, kas īpaši modernizētas ātrgaitas vilcieniem,

— līnijas, kas īpaši modernizētas ātrgaitas vilcieniem un kurām piemīt īpatnības topogrāfisku, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu dēļ.

Iepriekšminētajām kategorijām piemēro šādus 7.2.2.1., 7.2.2.2. un 7.2.2.3. punktā minētos gadījumus (saskaņā ar Direktīvas 1. pantu).

7.2.2.1. Jaunceļamās līnijas

Jaunceļamās līnijas aprīko ar A klases funkcijām un saskarnēm saskaņā ar A pielikumā minētajām specifikācijām. Kontroles un vadības infrastruktūra nodrošina vilcieniem A klases saskarnes.

7.2.2.2. Modernizējamās līnijas (signalizācijas modernizācija)

Ja modernizē kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmu, līniju aprīko ar A klases funkcijām un saskarnēm saskaņā ar A pielikumā sniegtajām specifikācijām. Kontroles un vadības infrastruktūra nodrošina A klases kontroles un vadības saskarnes vilcieniem tādā pašā veidā, kā jaunceļamajām līnijām.

Modernizācija var atsevišķi attiekties uz kontroles un vadības apakšsistēmas GSM-R radiosakaru daļu, ETCS daļu un vilcienu atrašanās vietas noteikšanas daļu.

Pēc modernizācijas esošo B klases aprīkojumu var turpināt lietot vienlaikus ar A klases aprīkojumu saskaņā ar 7.2.1.2. punktu.

B klases kontroles un vadības aprīkojuma sliežu ceļa elektromagnētiskās savietojamības (EMC) ierobežojumi var palikt spēkā līdz kontroles un vadības sistēmas modernizēšanai.

Laika intervāls, kādā konkrētu līniju aprīko ar A klases un B klases kontroles un vadības iekārtām, ir sliežu ceļa pārejas posms. Šajā pārejas posmā atļauts izmantot esošo vilcienu B klases aprīkojumu kā A klases sistēmas rezerves variantu: infrastruktūras vadītājam nav atļauts pieprasīt B klases sistēmas savstarpēji izmantojamos vilcienos, lai tie kursētu šādā līnijā.

7.2.2.3. Esošās līnijas

Līnijas, kas darbojas pirms Direktīvas 96/48/EK spēkā stāšanās, un saskaņā ar Direktīvas 7. pantu arī līnijas, kuru projekts šīs SITS publicēšanas brīdī ir izstrādes beigu stadijā, var atzīt par savstarpēji izmantojamām šīs SITS nozīmē (skatīt 6. nodaļu), ja tās atbilst šajā SITS aprakstītajām kontroles un vadības apakšsistēmas prasībām.

Esošās B klases kontroles un vadības iekārtas var turpināt izmantot (neuzstādot A klases sistēmas) šo iekārtu lietderīgās izmantošanas laikā saskaņā ar 7.2.1.5. punktā norādītajiem nosacījumiem.

B klases kontroles un vadības aprīkojuma sliežu ceļa EMC ierobežojumi var palikt spēkā līdz kontroles un vadības sistēmas modernizēšanai.

7.2.2.4. Infrastruktūras reģistri (TEN HS)

Ja līniju atzīst par savstarpēji izmantojamu, infrastruktūras vadītājs sniedz dzelzceļa uzņēmumiem infrastruktūras reģistros (TEN HS) iekļauto informāciju par A un B klases aprīkojumu, ievērojot C pielikuma prasības.

Ja uzstādīšanas laikā nav pieejamas Eiropas specifikācijas attiecībā uz dažām saskarnēm starp kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmām un citām apakšsistēmām (piemēram, elektromagnētiskā savietojamība starp vilcienu atrašanās vietas noteikšanas iekārtu un ritošo sastāvu), infrastruktūras reģistros (TEN HS) norāda atbilstīgos parametrus un piemērojamos standartus.

Jebkurā gadījumā šī iespēja attiecas vienīgi uz C pielikumā uzskaitītajām pozīcijām.

7.2.3. IEVIEŠANA: RITOŠAIS SASTĀVS (VILCIENA IEKĀRTAS)

Ritošo sastāvu, kas īpaši ražots vai modernizēts (signalizācijas modernizācija) ātrgaitas vilcieniem, aprīko ar A klases saskarnēm izmantošanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, un nodrošina šajā SITS pieprasītās vilcienu aprīkojuma funkcijas, saskarnes un obligāto efektivitāti atbilstīgi attiecīgajiem maršrutiem, kā aprakstīts C pielikumā.

Ritošā sastāva iekārtām, kas nodrošina A klases saskarnes, jābūt iespējai pievienot papildu moduļus, kuri nodrošina B klases saskarnes (STM), ko var pieprasīt piešķīrēja iestāde.

Ritošo sastāvu, kas aprīkots vienīgi ar B klases sistēmām, akceptē izmantošanai savstarpēji izmantojamās līnijās, kuras aprīkotas ar B klases saskarnēm, ja tas atbilst šajā SITS aprakstītajām kontroles un vadības apakšsistēmas prasībām. Esošo B klases kontroles un vadības aprīkojumu var turpināt izmantot šā aprīkojuma lietderīgās izmantošanas laikā.

Ja vilciens kursē līnijā, kas ir aprīkota ar A un B klases sistēmām, B klases sistēmas var darboties kā A klases sistēmu rezerves variants, ja vilciens ir aprīkots ar A un B klases sistēmām.

B klases kontroles un vadības aprīkojums netraucē citu SITS apakšsistēmu darbu, ne arī tādu citu iekārtu darbu, kas ierīkotas Eiropas ātrgaitas satiksmes tīkla infrastruktūrā.

B klases kontroles un vadības aprīkojums vilcienā nav jutīgs pret izstarojumu no citām SITS sistēmām.

7.2.3.1. Ritošā sastāva reģistri (TEN HS)

Ja vilcienu atzīst par savstarpēji izmantojamu, vilcienu aprīkojuma uzstādīšana, kas ir specifiska konkrētam vilcienam, ir definēta ritošā sastāva reģistros (TEN HS) saskaņā ar C pielikuma prasībām.

Ja uzstādīšanas laikā nav pieejamas Eiropas specifikācijas attiecībā uz dažām saskarnēm starp kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmām un citām apakšsistēmām (piemēram, elektromagnētiskā savietojamība starp vilcienu atrašanās vietas noteikšanu un ritošo sastāvu, klimatiskie un fiziskie apstākļi, kādos vilciens var darboties, vilciena garuma ģeometriskie parametri, maksimālais attālums starp vilciena asīm, vilciena pirmā un pēdēja vagona gala garums, bremzēšanas parametri), ritošā sastāva reģistros (TEN HS) norāda atbilstīgos parametrus un piemērojamos standartus.

Jebkurā gadījumā šī iespēja attiecas vienīgi uz C pielikumā uzskaitītajām pozīcijām.

7.2.4. APSTĀKĻI, KĀDOS PIEPRASA “O” FUNKCIJAS

“O” funkcijas pieprasa šādos gadījumos:

1. ETCS 3. līmeņa sliežu ceļa aprīkojumam ir vajadzīgs vilciena integritātes uzraudzības aprīkojums vilcienā;

2. ETCS 1. līmeņa sliežu ceļa aprīkojumam ar infill ir vajadzīga atbilstīga infill funkcionalitāte vilcienā, ja ar drošību saistītu iemeslu dēļ izpildes ātrums ir iestatīts uz nulli (piemēram, bīstamo vietu aizsardzība);

3. Ja ETCS ir vajadzīga datu pārraide, izmantojot radio, ievieš GSM-R datu pārraides pakalpojumus.

7.2.5. IZMAIŅU KONTROLES PROCEDŪRA

Kontroles un vadības un signalizācijas apakšsistēmas lietderīgās izmantošanas laikā jāseko līdzi SITS prasību izmaiņām, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību.

Visas izmaiņas, kas attiecas uz A klases un B klases funkcijām un saskarnēm, ir jākontrolē, izmantojot procedūru, ko nosaka apvienotā komiteja, piemērojot Direktīvas 96/48/EK 6. panta 2. punktu.

▼M1









A PIELIKUMS

SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS SPECIFIKĀCIJAS

Visas šajā tabulā norādītās specifikācijas ir obligātas, ja nav skaidri norādīts, ka tās ir “informācijai”.







VISPĀRĪGAS PRASĪBAS Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu (1) Pozīcija (2) Joma (3) Eiropas specifikācijas, kurās definēti pamatparametri Citas Eiropas specifikācijas 0.a 4.1.1 ETCS FRS UIC ETCS FRS vers.4.29. EEIG 99E5362 vers. 2.00 0.b 4.1.1 GSM-R FRS EIRENE FRS vers. 6.0 1 3.2.1 Drošības garantēšana Informatīvā dokumentācija: EN 50128, 2001. marts NE 50126, 1999. g. septembris NE 50129, 2003. g. februāris 2 RAMS 2.a 3.2.1 4.1.1 Drošības prasības Informatīvā dokumentācija: UNISIG SUBSET-077-V222 UNISIG SUBSET-078-V222 UNISIG SUBSET-079-V222 (2 daļas) UNISIG SUBSET-080-V222 (2 daļas) UNISIG SUBSET-081-V222 (2 daļas) UNISIG SUBSET-088-V222 (6 daļas) UNISIG SUBSET-091-V222 NE 50129 2003. g. februāris 2.b 3.2.2e Izturības–pieejamības prasības ERTMS/96s1266- (RAM nodaļa), kas jāizmanto kā izejas informācija Informatīvā dokumentācija: EEIG 02S1266- vers. 6 Rezervēts EN 50126, 1999. g. septembris 2.c 3.2b Uzturēšanas kvalitāte Procedūras, pēc kurām vērtē kontroles un vadības iekārtu uzturēšanas kvalitāti Rezervēts EN 29000 un EN 29001 3 3.2.5.1.1 4.2.1.2d Fiziskie vides apstākļi Obligātās prasības attiecībā uz temperatūru, mitrumu, triecieniem, vibrāciju utt., kas jāievēro attiecībā uz kontroles un vadības iekārtām, ko izmanto ātrgaitas dzelzceļu tīklos. Informatīvā dokumentācija: EEIG 97S0665- vers. 5, EN50125-3, 2003. g. oktobris Rezervēts EN 50125-1, 1999. g. septembris un EN 50155 2001. g. augusts 4 3.2.5.1.2 Elektromagnētiskā savietojamība 4.a 3.2.5.1.2 4.2.1. 2d Elektromagnētiskā savietojamība ERTMS/97s0665– jāizmanto kā izejas dokuments. Elektromagnētiskās savietojamības nolūkā starptautisko datu pārraižu frekvences joslas (“Eurobalise”, “Euroloop” un GSM–R) nav iekļautas šajā rādītājā minētajās specifikācijās Īpašas prasības attiecībā uz “Eurobalise” gaisa atstarpi ir norādītas 12.a rādītājā. Īpašas prasības attiecībā uz “Euroloop” gaisa atstarpi ir norādītas 12.b rādītājā. Īpašas prasības attiecībā uz GSM-R gaisa atstarpi ir norādītas 12.c rādītājā. Rezervēts Par borta iekārtām: EN 50121-3-2, 2000. g. septembris; 4. un 6. tabula 7. punktā. Uz testēšanas procedūrām attiecas 4., 5. un 6. punkts. EN 50121-3-2, 2000. g. septembris, 7., 8., un 9. tabula 8. punktā. Uz testēšanas procedūrām attiecas 4., 5. un 6. punkts. Par sliežu ceļu iekārtām: EN 50121-4, 2000. g. septembris, 5. punkts. EN 50121-4, 2000. g. septembris, 6. punkts 4.b 3.2.5.1.2b 4.2.1.2f Vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēmu nejutības parametri Lai nodrošinātu to, ka uz vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēmām neiedarbojas vilces strāva. Eiropas specifikāciju izejas materiāls ir iekļauts ziņojumā, kas adresēts kontroles un vadības SITS. Rezervēts (rezervēts) (1) Norādes šajā ailē attiecas tikai uz SITS – TSI CCS-HS. (2) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (3) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







KONTROLES UN VADĪBAS FUNKCIJAS Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 5 Kabīnes signalizācijas programmu loģikas un ATP programmu loģikas un ar tām saistīto funkciju nodrošināšana 5.a 4.1.1 Parastā ekspluatācija Informatīvā dokumentācija: UNISIG SUBSET -050-V200 UNISIG SUBSET -076-0-V222 UNISIG SUBSET -076-2-V221 UNISIG SUBSET -076-3-V221 UNISIG SUBSET -076-4-1-V100 UNISIG SUBSET -076-4-2-V100 UNISIG SUBSET -076-5-3-V220 UNISIG SUBSET -076-5-4-V221 UNISIG SUBSET -076-6-1-V100 UNISIG SUBSET -076-6-4-V100 UNISIG SUBSET -076-6-5-V100 UNISIG SUBSET-026-V222 UNISIG SUBSET-0043-V200 UNISIG SUBSET-046-V200 UNISIG SUBSET-047-V200 UNISIG SUBSET-054-V200 UNISIG SUBSET-055-V222 UNISIG SUBSET-076-5-1-V221 UNISIG SUBSET-076-5-2-V221 UNISIG SUBSET-076-6-3-V100 UNISIG SUBSET-076-7-V100 UNISIG SUBSET-094-0-V100 5.b 4.1.1 Ekspluatācija nelabvēlīgos apstākļos Prasības attiecībā uz sistēmu atteices gadījumā. Par Eiropas specifikāciju izejmateriālu jāizmanto ERTMS/97E832. UNISIG SUBSET -026-V222 6 4.1.1 4.1.2.2 STM vadība Funkcionālās un fiziskās prasības attiecībā uz STM saskarni ar A klases sistēmu. Jāaplūko KER savietojamība. Informatīvā dokumentācija: UNISIG SUBSET-059-V200 UNISIG SUBSET-035-V211 UNISIG SUBSET-026-V222 UNISIG SUBSET-056-V220 UNISIG SUBSET-057-V220 UNISIG SUBSET-058-V211 7 4.1.1 Funkcionālās prasības attiecībā uz MMI vadītāja saskarni Funkcionālās specifikācijas vadītāja un borta ierīču saziņai. Vadītāja displejs sniedz vilciena vadīšanai vajadzīgo informāciju, piemēram, kabīnes signāli, brīdinājums par traucējumiem. Tas ietver ievades funkcijas, piemēram, vilciena parametri, sevišķi svarīgas funkcijas, kas vajadzīgas savstarpēji savietojamai kontroles un vadības sistēmai. Tas ietver arī teksta ziņojumu izvadi uz displeja. Kabīnes signāli definē obligātos parametrus, kas ir pieejami kabīnē un visi kopā atbilst visiem apstākļiem, ar kādiem var sastapties Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, un kas tāpēc dod iespēju izmantot vienotu sistēmu visā tīklā. Būtu atļauti šādi parametri: ātrums, mērķa ātrums, mērķa distance, kas veido kabīnes signalizācijas un ATP pamatu. Informatīvā dokumentācija: CENELEC WGA9D V21.DOC 12/04/2000, CENELEC WGA9D V05 DOC 27/03/2000, CENELEC WGA9D V11.DOC 12/04/2000, CENELEC WGA9D V06.DOC 12/01/2000, CENELEC WGA9D V08NS.DOC 27/03/2000 un CENELEC WGA9D V04.DOC 27/03/2000. UNISIG SUBSET-033-V200 UNISIG SUBSET-026-V222 UNISIG SUBSET-035-V211 8 4.1.1 Prasības attiecībā uz nobrauktā attāluma mērīšanu Funkcionālās prasības attiecībā uz nobrauktā attāluma mērīšanas apakšsistēmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu efektivitāti, ko sagaida no iekārtām, kuras nodrošina A klases saskarnes. Atrašanās vietas noteikšanas precizitāte ir atkarīga no nobrauktā attāluma mērīšanas un attāluma starp signālposteņu saskarnēm. Prasības attiecībā uz ātruma un attāluma mērījumiem savstarpēji izmantojamā vilcienā. Jāievēro sasaiste ar 6. rādītāju, STM. UNISIG SUBSET-041-V200 9 4.1.1 Prasības attiecībā uz ekspluatācijas datu reģistrācijas borta ierīcēm Prasības attiecībā uz datu parametru izvēli, regularitāti, precizitāti, validācijas pārbaudēm, kuru mērķis ir pārbaudīt vilciena pareizu vadīšanu un ar drošību saistītu sistēmu darbību, lai var izpildīt iestāžu prasības visās dalībvalstīs UNISIG SUBSET-026-V222 UNISIG SUBSET-027-V200 10 4.1.1 Modrības kontroles (avārijas) sistēma Modrības kontroles funkcijas definīcija, lai vilciens var pieņemami kursēt visos Eiropas tīklos. Modrības kontroles funkcija nodrošina vadītāja pietiekamu modrību (kas ietver to, ka vadītājs ir pietiekami modrs, lai uztvertu signalizēšanu). Ja izmanto taimeri, taimeri var atiestatīt, ja vadītājs veic citas darbības ar vilciena kontroles sistēmu, vilces kontrolleri, bremzēm, apstiprina kabīnes brīdinājuma saņemšanu. To var saistīt ar vajadzību turēt sviru noteiktā stāvoklī (nomoda stāvokļa funkcija). Modrības kontroles sistēmai vajadzīgo funkcionalitāti var mainīt ar ATP statusu un jebkuru brīdinājuma sistēmu kabīnē. Modrības kontroles sistēma, ATP un brīdinājuma sistēma kabīnē ir ar drošību saistītas sistēmas, jo tās sniedz atbalstu vadītājam un nodrošina aizsardzību vilcienam apkalpes neadekvātas rīcības gadījumā. Drošības līmeni nosaka visas šīs sistēmas, un tās ir savstarpēji atkarīgas, jo vienas sistēmas esamība vai neesamība var ietekmēt citu sistēmu funkcionalitāti. Drošības jautājumu vadību atvieglo, uzskatot, ka uz šīm sistēmām attiecas kontroles un vadības sistēma. Par pamatu Eiropas specifikācijām jābūt UIC 641. Rezervēts 11 4.1.1 4.2.1.2e Radiosakari Definīcija, kas raksturo radiosakaru sistēmas balss un datu pārraidei uz vilcieniem un no vilcieniem. EIRENE SRS vers. 14. Testēšanas prasības (jāpievieno šīs SITS nākamajā versijā) (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







VILCIENA UN SLIEŽU CEĻA IEKĀRTU SASKARNES Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 12 Datu pārraides saskarnes – starp vilcienu un zemi 12.a 3.2.5.1.2 4.1.2.1 Signālpostenis Tehniskajai savietojamībai ar dažām B klases sistēmām ir vajadzīga Eiropas specifikācijās definētā komutācijas funkcija. Tas jāuzskata par pieņemamu, raugoties no EMC viedokļa. UNISIG SUBSET-036-V221 UNISIG SUBSET-085-V212 ETSI EN 300330-1, V1.3.1 (2001. g. jūnijs), līdz 7.2. apakšpunktam ieskaitot (3) 12.b 3.2.5.1.2 4.1.2.1 Cilpa Informatīvā dokumentācija: UNISIG SUBSET-050-V200 UNISIG SUBSET-043-V200 UNISIG SUBSET-044-V200 UNISIG SUBSET-045-V200 Testēšanas prasības (jāpievieno šīs SITS nākamajā versijā) 12.c 3.2.5.1.2 4.1.2.1 Radiosakari EIRENE SRS Vers. 14 (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam. (3) Piemērojamās augšupsaites un barošanas frekvenču diapazoni ir definēti UNISIG SUBSET-036-V200.







SASKARNES VILCIENĀ STARP KONTROLES UN VADĪBAS SISTĒMAS SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 13 Borta iekārtu datu pārraides saskarnes. Datu saskarnes starp kontroles un vadības iekārtām, kas atbalsta signalizāciju kabīnē, un automātiskajām vilcienu aizsardzības funkcijām, un starp šīm funkcijām un vilcienu 13.a 4.1.2.2 ERTMS/ETCS Euroradio UNISIG SUBSET-026-V222 UNISIG SUBSET-034-V200 UNISIG SUBSET-047-V200 UNISIG SUBSET-037-V225 UNISIG SUBSET-093-V226 UNISIG SUBSET-048-V200 UNISIG SUBSET-092-1-V225 UNISIG SUBSET-092-2-V225 13.b 4.1.2.2 GSM-R Informatīvā dokumentācija: O-2475 V1.0 A11T6001.12 13.c 4.1.2.2 Vilciena datu saskarne ar borta iekārtām reģistrēto ekspluatācijas datu analīzei Sakaru saskarne, kas ir kopīga ātrgaitas satiksmes tīklam, kontroles un vadības sistēmā saglabāto datu analizētājam, lai visām ieinteresētajām pusēm nodrošinātu datu nolasāmību UNISIG SUBSET-027-V200 13.d 4.1.2.2 Nobrauktā attāluma mērīšanas saskarnes Eiropas specifikācijām par pamatu jāizmanto ERTMS/97e267. Pirmajā posmā specifikācija nebūs pieejama. Rezervēts (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







SLIEŽU CEĻA SASKARNES STARP KONTROLES UN VADĪBAS SISTĒMAS SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTIEM Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 14 Sliežu ceļa datu pārraides saskarnes starp 14.a 4.1.2.3 ERTMS/ETCS Euroradio UNISIG SUBSET-049-V200 UNISIG SUBSET-026-V222 UNISIG SUBSET-037-V225 UNISIG SUBSET-092-1-V225 UNISIG SUBSET-092-2-V225 UNISIG SUBSET-093-V226 14.b 4.1.2.3 GSM–R Informatīvā dokumentācija: O-2475 V1. 0 A11T6001.12 14.c 4.1.2.3 “Eurobalise” un LEU UNISIG SUBSET-036-V221 UNISIG SUBSET-085-V212 14.d 4.1.2.3 “Euroloop” un LEU UNISIG SUBSET-045-V200 14.e 4.1.2.3 ERTMS/ETCS un ERTMS/ETCS (RBC-RBC- nodošana) UNISIG SUBSET-039-V200 15 4.2.4 Kodu vadība UNISIG SUBSET-038-V200 (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







VILCIENU UN SLIEŽU CEĻU ELEKTRISKĀ SLĒGUMA ĶĒŽU SAVIETOJAMĪBA (IZŅEMOT ELEKTROMAGNĒTISKO SAVIETOJAMĪBU) Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 16 4.2.1.2.B Ritošā sastāva parametri, kam jābūt savietojamiem ar vilcienu atrašanās vietas noteikšanas sistēmām Specifikācija, kas jāievēro attiecībā uz ritošo sastāvu, lai vilciena atrašanās vietas noteikšanas sistēmas darbotos pareizi. Jāpapildina, piemēram, ņemot vērā induktivitāti bezasu riteņpāru gadījumā un minimālo ass slodzi. Rezervēts (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







DATU SASKARNES STARP KONTROLES UN VADĪBAS SISTĒMU UN RITOŠO SASTĀVU Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 17 4.2.1.2.E Vilcienu saskarnes Lai ietvertu visus datus, uz ko attiecas savstarpēja savietojamība un ar ko var apmainīties vilciens un kontroles un vadības iekārta UNISIG SUBSET-034-V200 (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







KONTROLES UN VADĪBAS APAKŠSISTĒMAS EFEKTIVITĀTE Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 18 4.1.1 4.3 Vajadzīgā efektivitāte Direktīvas 96/48/EK I un IV pielikumā sniegtas ātrgaitas dzelzceļa tīkla efektivitātes definīcijas UNISIG SUBSET-041-V200 (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam.







VERIFICĒŠANAS PRASĪBAS Indeksa Nr. Atsauce uz Kontroles un vadības apakšsistēmas SITS punktu Pozīcija (1) Joma (2) Eiropas specifikācijas, kurās definēti galvenie parametri Citas Eiropas specifikācijas 32 (3) 6.2 Borta iekārtu integrācijas prasības Pietiekamas, lai nodrošinātu, ka borta iekārtas ir pareizi savietojama ar sliežu ceļa iekārtu (apakšsistēmas verificēšana, ņemot vērā ritošā sastāva reģistrā norādītās alternatīvas). Praktiskie ekspluatācijas izmēģinājumi jāveic pēc vilciena kontroles un vadības iekārtas uzstādīšanas. Īpaša uzmanība jāpievērš kontroles un vadības sistēmas un ritošā sastāva elektromagnētiskajai savietojamībai. UNISIG SUBSET (rezervēts) 33 6.2 Sliežu ceļa iekārtas integrācijas prasības Ar to pietiek, lai nodrošinātu, ka sliežu ceļa iekārtas ir pareizi savietojamas ar borta iekārtām (apakšsistēmas verificēšana, ņemot vērā infrastruktūras reģistrā norādītās alternatīvas) UNISIG SUBSET (rezervēts) 34 Tabula 6.1 Tabula 6.2 Uzstādīšanas prasības Inženiertehniskie noteikumi, ko piemēro, attiecīgi uzstādot kontroles un vadības iekārtas vilcienos un uz sliežu ceļiem UNISIG SUBSET-040-V200 35 Terminu un saīsinājumu glosārijs UNISIG SUBSET-023-V200 (1) Šī pozīcija ir aplūkota punktā, uz kuru SITS ir izdarīta atsauce. (2) Apraksta tā standarta nolūku, kas vajadzīgs SITS atbalstam. (3) Indeksu numuri 19 līdz 31 svītroti ar nodomu.

▼B









B PIELIKUMS

B KLASE

B PIELIKUMA IZMANTOŠANA

Šajā pielikumā aplūkotas vilcienu aizsardzības, kontroles un brīdinājuma sistēmas un radiosakaru sistēmas, ko ekspluatē pirms A klases kontroles sistēmu un radio sakaru sistēmu ieviešanas un ko atļauts izmantot Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, nepārsniedzot atbildīgās dalībvalsts noteiktos ātruma ierobežojumus. Šīs B klases sistēmas netika izstrādātas saskaņā ar vienotām Eiropas specifikācijām, un tāpēc ir iespējams, ka to piegādātājiem ir īpašnieka tiesības uz specifikācijām. Šo specifikāciju sniegšana un uzturēšana nav pretrunā ar valstu tiesību aktiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz patentiem.

Pārejas posmā, kad šīs sistēmas pakāpeniski tiks aizstātas ar vienoto sistēmu, vajadzēs raudzīties, lai inženiertehniskajās specifikācijās tiktu ievērotas savstarpējas izmantojamības intereses. Par to atbild attiecīgā dalībvalsts vai tās pārstāvis sadarbībā ar attiecīgo sistēmu piegādātāju saskaņā ar šīs SITS 7.2.1.5. punktu.

Vilcienu operatori, kam jāuzstāda viena vai vairākas šīs sistēmas savos vilcienos, griežas pie attiecīgās dalībvalsts. C pielikumā aplūkots katras sistēmas atbilstīgais ģeogrāfiskais sadalījums un katrai līnijai ir pieprasīts infrastruktūras reģistrs, kurā raksturots iekārtu tips un ar to saistītie ekspluatācijas pasākumi. Izmantojot infrastruktūras reģistru, infrastruktūras vadītājs nodrošina saskanību starp viņa pakļautībā esošo sistēmu un noteikumu kopumu.

Dalībvalsts sniedz vilcienu operatoram konsultācijas, kas vajadzīgas, lai uzstādītu drošu iekārtu, kas atbilst šīs SITS un C pielikuma prasībām.

Uzstādītās B klases iekārtas ietver C pielikumā pieprasīto rezerves variantu.

Šis pielikums sniedz pamatinformāciju par B klases sistēmām. Attiecībā uz katru minēto sistēmu norādītā dalībvalsts garantē šīs sistēmas savstarpējās izmantojamības uzturēšanu un sniedz informāciju, kas vajadzīga tās piemērošanai, jo īpaši informāciju, kas attiecas uz tās apstiprināšanu.

1. DAĻA. SIGNALIZĀCIJA

RĀDĪTĀJS

0. B pielikuma izmantošana

1. ASFA

2. ATB

3. BACC

4. Crocodile

5. Ebicab

6. Indusi/PZB

7. KVB

8. LZB

9. RSDD

10. SELCAB

11. TBL

12. TPWS

13. TVM

14. ZUB 123

Sistēmas, ko neizmanto dalībvalstīs – vienīgi informācijai:

15. EVM

16. LS

17. ZUB 121

Piezīmes:

— sistēmu atlases pamatā ir saraksts, kas izstrādāts ES pētniecības projektā EURET 1.2.,

— SITS sanāksmē Parīzē 1998. gada 26. februārī 9. sistēmu (RSDD) pieņēma kā papildu sistēmu,

— 12. sistēmu (TPWS) akceptēja AEIF valdes 26. sanāksmē. TPWS vilcienu iekārta ietver AWS funkcijas,

— 15. sistēma (EVM) ir norādīta vienīgi zināšanai, jo Ungārija nav dalībvalsts,

— 16. sistēma (LS) ir norādīta vienīgi zināšanai, jo Čehijas Republika un Slovākijas Republika nav dalībvalstis,

— 17. sistēma (ZUB 121) ir norādīta vienīgi zināšanai, jo Šveice nav dalībvalsts,

— pieņem, ka 14. un 17. sistēma (ZUB 123 un ZUB 121) nav savietojamas mehānisku iemeslu dēļ, un tāpēc tām nav atsevišķu aprakstu.

ASFA

Apraksts

ASFA ir kabīnes signalizācijas un ATP sistēma, kas uzstādīta vairākumā RENFE līniju (1 676 mm), FEVE metra gabarīta līnijās un jaunajā Eiropas gabarīta NAFA līnijā.

ASFA ir uzstādīta uz visām līnijām, ko paredzēts izmantot savstarpēji.

Sakari no sliedēm uz vilcienu pamatojas uz rezonanses shēmām, kas magnētiski savienotas tā, lai var pārraidīt deviņus dažādus datu veidus. Sliežu ceļa rezonanses shēma ir noskaņota uz frekvences, kas veido signāla aspektu. Magnētiski savienotā vilciena PLL ir saslēgta ar sliežu ceļa frekvenci. Sistēma ir saistīta ar drošību, tā nav bezatteices sistēma, bet ir pietiekami droša, lai ar tās palīdzību uzraudzītu vadītāju.