2004R0881 — LV — 01.01.2009 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 881/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 164, 21.6.2004, p.1)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 881/2004

(2004. gada 29. aprīlis)

par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu

(Aģentūras regula)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 71. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ( 3 ), saskaņā ar Līguma ( 4 ) 251. pantā paredzēto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2004. gada 23. martā apstiprināto kopīgo dokumentu, tā kā: (1) Eiropas dzelzceļa telpas bez robežām pakāpeniskai izveidei nepieciešama Kopienas rīcība tehnisko noteikumu jomā, kas piemērojami dzelzceļiem attiecībā uz tehniskajiem aspektiem un drošības aspektiem, kuri ir cieši saistīti. (2) Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvā 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību ( 5 ) visiem licencētiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri vēlas sniegt preču pakalpojumus, paredzēts pakāpeniski nodrošināt tiesības piekļūt infrastruktūrai. (3) Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīvā 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu ( 6 ) noteikts, ka visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem jābūt licencei un ka licence, kas izdota dalībvalstī, ir derīga visā Kopienā. (4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju ( 7 ) izveido jaunu sistēmu ar mērķi izveidot Eiropas dzelzceļa telpu bez robežām. (5) Tehniskās un darbības atšķirības starp dalībvalstu dzelzceļu sistēmām ir sadalījušas valstu dzelzceļa pārvadājumu tirgus un aizkavējušas šīs nozares dinamisku attīstību Eiropas mērogā. Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvā 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamību ( 8 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvā 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību ( 9 ) noteiktas būtiskās prasības un izveidots mehānisms obligāto tehnisko specifikāciju savstarpējās izmantojamības jomā noteikšanai. (6) Vienlaicīgai drošības un savstarpējās izmantojamības mērķu realizēšanai nepieciešams būtisks tehnisks darbs, kuru jāvada specializētai iestādei. Tādēļ ir nepieciešams esošajā iestāžu sistēmā un attiecībā uz spēka līdzsvaru Kopienā izveidot Eiropas aģentūru, kas ir atbildīga par dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību (turpmāk tekstā — Aģentūru). Šādas aģentūras izveidošana radīs līdzekļus, lai izvērtētu drošības un savstarpējās izmantojamības mērķus Eiropas dzelzceļa tīklam kopīgi un ar augsta līmeņa kompetenci un šādi dos ieguldījumu dzelzceļu atjaunošanā un kopējās transporta politikas vispārējos mērķos. (7) Lai veicinātu Eiropas dzelzceļa telpas bez robežām izveidošanu un palīdzētu atjaunot dzelzceļa nozari, tajā pat laikā pastiprinot tās būtiskās priekšrocības drošības jomā, Aģentūrai jāveicina reālas Eiropas dzelzceļu kultūras attīstība un jāveido būtisks dialoga, apspriežu un apmaiņas starp visiem dzelzceļa nozares tirgus dalībniekiem instruments, pienācīgi ievērojot viņu individuālo kompetenci. (8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 30. aprīļa Direktīvā 2004/49/EK par drošību uz Kopienas dzelzceļiem (Dzelzceļu drošības direktīva) ( 10 ) paredzēta kopīgo drošības rādītāju, kopīgo drošības mērķu un kopīgo drošības metožu izveide. Šo instrumentu izveidei nepieciešama neatkarīga tehniskā pieredze. (9) Lai vienkāršotu procedūras, kuras piemēro izsniedzot drošības sertifikātus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, ir svarīgi izveidot vienotu formu drošības sertifikātiem un vienotu formu pieteikumiem drošības sertifikātu saņemšanai. (10) Dzelzceļu drošības direktīvā ir paredzēta valstu drošības pasākumu pārbaude no drošības un savstarpējās izmantojamības viedokļa. Tālab ir būtisks viedoklis, kas balstīts uz neatkarīgu un neitrālu pieredzi. (11) Drošības jomā ir svarīgi nodrošināt vislielāko iespējamo pārredzamību un efektīvu informācijas plūsmu. Darbību analīze, kuras pamatā ir kopīgie rādītāji un kura savieno visus nozares dalībniekus, vēl nepastāv, un ir jāievieš šāds instruments. Attiecībā uz statistiku ir nepieciešama cieša sadarbība ar Eurostat. (12) Valstu dzelzceļa drošības organizācijām, regulatoriem un citām valsts iestādēm jāspēj pieprasīt neatkarīgu tehnisko atzinumu, kad tās pieprasa informāciju, kas attiecas uz vairākām dalībvalstīm. (13) Direktīvā 2001/16/EK noteikts, ka pirmā savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) grupa jāizveido ne vēlāk kā līdz 2004. gada 20. aprīlim. Komisija šī darba veikšanai ir pilnvarojusi Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociāciju (AEIF), kurā ir pārstāvēti dzelzceļa aprīkojuma ražotāji un infrastruktūras vadītāji un operatori. Jāveic pasākumi, lai saglabātu pieredzi, kuru ir uzkrājuši nozares profesionāļi saistībā ar AEIF. Šīs asociācijas darbības un attīstības nepārtrauktībai ilgākā laikā nepieciešams pastāvīgs tehniskais satvars. (14) Eiropas tīkla savstarpējā izmantojamība ir jāuzlabo, un jauniem investīciju projektiem, kurus atbalstīt ir izvēlējusies Kopiena, jāatbilst savstarpējās izmantojamības mērķim, kas ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas satiksmes tīkla attīstībai ( 11 ). (15) Lai nodrošinātu nepārtrauktību, darba grupām, kuras Aģentūrai ir jāizveido, pēc vajadzības jābalstās uz AEIF sastāvu, kuru papildina papildu locekļi. (16) Ritošā sastāva tehniskā apkope ir būtiska drošības sistēmas daļa. Reāls Eiropas dzelzceļa aprīkojuma tehniskās apkopes tirgus nepastāv tāpēc, ka nav tehniskās apkopes darbnīcu sertifikācijas sistēmas. Šī situācija palielina izmaksas nozarei, un tās rezultātā tiek veikti braucieni bez kravas. Tādēļ pakāpeniski jāizveido Eiropas tehniskās apkopes darbnīcu sertifikācijas sistēma. (17) Profesionālā kompetence, kas nepieciešama vilcienu vadītājiem, ir galvenais faktors gan drošības, gan savstarpējās izmantojamības jomā Eiropā. Tā ir arī priekšnosacījums darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai dzelzceļa nozarē. Šis jautājums jārisina attiecībā uz spēkā esošo pamatu sociālajam dialogam. Aģentūrai jāsniedz tehniskais nodrošinājums, kas nepieciešams, lai Eiropas līmenī ņemtu vērā šo aspektu. (18) Reģistrācija pirmkārt un galvenokārt ir ritošā sastāva spējas darboties noteiktos apstākļos apstiprināšanas akts. Reģistrācijai jābūt pārredzamai un nediskriminējošai un jāietilpst valsts varas iestāžu kompetencē. Aģentūrai jāsniedz tehniskais nodrošinājums, lai izveidotu reģistrācijas sistēmu. (19) Lai nodrošinātu visām pusēm vislielāko iespējamo pārredzamību un vienlīdzīgu pieeju būtiskajai informācijai, dokumentiem, kas paredzēti savstarpējās izmantojamības procesam, jābūt pieejamiem sabiedrībai. Tas pats attiecas arī uz licencēm un drošības sertifikātiem. Aģentūrai jānodrošina efektīvi līdzekļi apmaiņai ar šo informāciju. (20) Jauninājumu ieviešana dzelzceļu drošības un savstarpējās izmantojamības jomā ir svarīgs uzdevums, kas Aģentūrai ir jāveicina. Ikviena finansiālā palīdzība, kas sniegta Aģentūras darbību ietvaros, šajā gadījumā nedrīkst radīt jebkādus traucējumus attiecīgajā tirgū. (21) Lai Aģentūra varētu pienācīgi pildīt savus pienākumus, tai ir jābūt juridiskās personas statusam un atsevišķam budžetam, kuru galvenokārt veido no Kopienas iemaksām. Lai nodrošinātu neatkarību tās ikdienas vadībā un tās sniegtajos atzinumos un ieteikumos, Aģentūras izpilddirektoram jābūt pilnai atbildībai un Aģentūras personālam jābūt neatkarīgam. (22) Lai efektīvi nodrošinātu Aģentūras funkciju īstenošanu, tās Valdē vajadzētu būt dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, kas pilnvaroti sastādīt budžetu, pārbaudīt tā izpildi, pieņemt vajadzīgos finanšu noteikumus, noteikt pārredzamu Aģentūras lēmumu pieņemšanas procedūru, apstiprināt darba programmu, pieņemt tās budžetu, noteikt dalībvalstu apmeklējumu politiku un iecelt izpilddirektoru. (23) Lai garantētu Valdes lēmumu pārredzamību, attiecīgo nozaru pārstāvjiem jāapmeklē tās apspriedes, bet bez tiesībām balsot, jo šīm tiesībām jābūt rezervētām valsts varas iestāžu pārstāvjiem, kuri ir atbildīgi demokrātiskas kontroles institūcijām. Komisijai jāieceļ nozares pārstāvji, pamatojoties uz to dzelzceļa uzņēmumu, infrastruktūras vadītāju, dzelzceļa nozares, darba ņēmēju arodbiedrību, pasažieru un preču pārvadāšanas pakalpojumu saņēmēju pārstāvību Eiropas līmenī. (24) Aģentūras darbam ir jābūt pārredzamam. Eiropas Parlamentam jānodrošina efektīva kontrole, un tālab Eiropas Parlamentam jābūt iespējai uzklausīt Aģentūras izpilddirektoru. Aģentūrai arī jāpiemēro attiecīgie Kopienas tiesību akti attiecībā uz publisko pieeju dokumentiem. (25) Pēdējos gados sakarā ar vairāku centralizētu aģentūru izveidošanu budžeta lēmējinstitūcija ir mēģinājusi uzlabot tām piešķirtā Kopienas finansējuma izlietojuma pārskatāmību un to pārvaldības kontroli, jo īpaši attiecībā uz maksājumu iekļaušanu budžetā, finanšu kontroli, pilnvaru apjomu, iemaksām pensiju fondos un iekšējo budžeta procedūru (rīcības kodeksu). Līdzīgā veidā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ( 12 ), bez ierobežojumiem jāattiecina uz Aģentūru, kurai jāpievienojas 1999. gada 25. maija Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, kuru veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ( 13 ). (26) Piedāvātās rīcības mērķus, tas ir, izveidot specializētu iestādi, lai formulētu kopējus risinājumus problēmām, kas attiecas uz dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību, dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt veicamā darba kopīgā rakstura dēļ, un tādēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. NODAĻA

PRINCIPI

1. pants

Aģentūras izveidošana un mērķi

Ar šo regulu izveido Eiropas Dzelzceļu aģentūru, turpmāk tekstā sauktu par Aģentūru.

Aģentūras mērķis ir tehniskos jautājumos veicināt ieviest Kopienas tiesību aktus, kas vērsti uz dzelzceļa nozares konkurences uzlabošanu, paaugstinot dzelzceļa sistēmu savstarpējās izmantojamības līmeni un izstrādājot kopējas pieejas Eiropas dzelzceļu sistēmas drošībai, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas dzelzceļu telpas bez robežām izveidē un augsta līmeņa drošības garantēšanā.

Īstenojot šos mērķus, Aģentūra pilnībā ņem vērā Eiropas Savienības paplašināšanās procesu un īpašos ierobežojumus, kas saistīti ar dzelzceļa satiksmi ar trešām valstīm.

Aģentūrai ir pilna atbildība saistībā ar tai piešķirtajām pilnvarām un uzticētajiem uzdevumiem.

▼M1

2. pants

Aģentūras darbības veidi

Aģentūra var

a) adresēt ieteikumus Komisijai attiecībā uz 6., 7., 9.b, 12., 14., 16., 16.a, 16.b, 16.c, 17. un 18. panta piemērošanu; un

b) dot Komisijai atzinumus saskaņā ar 9.a, 10., 13. un 15. pantu un attiecīgajām dalībvalstu iestādēm saskaņā ar 10. pantu.

▼B

3. pants

Darba grupu sastāvs

►M1 1. Lai sastādītu 6., 7., 9.b, 12., 14., 16., 17. un 18. pantā paredzētos ieteikumus, Aģentūra izveido ierobežotu skaitu darba grupu. ◄ Šīs darba grupas, no vienas puses, par pamatu ņem pieredzi, ko uzkrājuši dzelzceļa nozares profesionāļi, jo īpaši pieredzi, kuru uzkrājusi Eiropas Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības asociācija (AEIF), un, no otras puses, kompetento valsts iestāžu pieredzi. Aģentūra nodrošina, ka tās darba grupas ir kompetentas un reprezentatīvas un ka tajās ir iekļauti atbilstoši to rūpniecības nozaru un lietotāju pārstāvji, kurus ietekmēs pasākumi, kurus Komisija var ierosināt, pamatojoties uz ieteikumiem, kurus tai ir adresējusi Aģentūra. Darba grupu darbs ir pārredzams.

Ja 6., 12., 16. un 17. pantā minētajam darbam ir tieša ietekme uz nozares darbinieku darba apstākļiem, veselību un drošību, darbinieku arodbiedrību pārstāvji piedalās attiecīgajās darba grupās.

2. Aģentūra iesniedz pieņemto darba programmu dzelzceļa nozares pārstāvniecības iestādēm, kas darbojas Eiropas līmenī. Šo iestāžu sarakstu izveido komiteja, kas minēta Direktīvas 96/48/EK 21. pantā. Katra iestāde un/vai iestāžu grupa iesniedz Aģentūrai sarakstu ar viskvalificētākajiem ekspertiem, kuri ir pilnvaroti pārstāvēt šīs iestādes katrā darba grupā.

▼M1

3. Valstu drošības iestādes, kas definētas Dzelzceļu drošības direktīvas 16. pantā, vai – atkarībā no jomas – kompetentās valstu iestādes ieceļ savus pārstāvjus darba grupās, kurās tās vēlas piedalīties.

▼B

4. Aģentūra pēc vajadzības var darba grupas papildināt ar neatkarīgiem ekspertiem, kas atzīti par kompetentiem attiecīgajā jomā.

5. Darba grupas vada Aģentūras pārstāvis.

4. pants

Apspriešanās ar sociālajiem partneriem

Ja 6., 7., 12., 16. un 17. pantā minētajam darbam ir tieša ietekme uz nozares darbinieku darba apstākļiem vai sociālo vidi, Aģentūra apspriežas ar sociālajiem partneriem nozaru dialogu komitejā, kas izveidota saskaņā ar Lēmumu 98/500/EK ( 14 ).

Šīs apspriedes rīko pirms Aģentūra iesniedz savus ieteikumus izskatīšanai Komisijā. Aģentūra pienācīgi ņem vērā šīs apspriedes un jebkurā laikā var izskaidrot savus ieteikumus. Nozaru dialogu komitejas izteiktos atzinumus Aģentūra iesniedz Komisijai, un Komisija tos iesniedz komitejai, kas minēta 21. pantā Direktīvā 96/48/EK.

5. pants

Apspriešanās ar dzelzceļa kravu pārvadāšanas pakalpojumu saņēmējiem un pasažieriem

Ja 6. un 12. pantā minētajam darbam ir tieša ietekme uz dzelzceļa kravu pārvadāšanas pakalpojumu saņēmējiem un pasažieriem, Aģentūra apspriežas ar tos pārstāvošajām organizācijām. To organizāciju sarakstu, ar kurām jāapspriežas, izveido komiteja, kas minēta 21. pantā Direktīvā 96/48/EK.

Šīs apspriedes rīko pirms Aģentūra iesniedz savus ieteikumus izskatīšanai Komisijā. Aģentūra pienācīgi ņem vērā šīs apspriedes un jebkurā laikā var izskaidrot savus ieteikumus. Attiecīgo organizāciju izteiktos viedokļus Aģentūra iesniedz Komisijai, un Komisija tos iesniedz komitejai, kas minēta 21. pantā Direktīvā 96/48/EK.







2. NODAĻA

DROŠĪBA

6. pants

Tehniskais nodrošinājums

1. Aģentūra ierosina Komisijai kopīgās drošības metodes (CSM) un kopīgos drošības mērķus (CST), kas paredzēti Dzelzceļu drošības direktīvas 6. un 7. pantā.

2. Aģentūra iesaka Komisijai pēc tās vai Direktīvas 96/48/EK 21. pantā minētās komitejas pieprasījuma vai arī pēc savas iniciatīvas citus pasākumus drošības jomā.

3. Pārejas laikā pirms CST, CSM un savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) pieņemšanas, kā arī jautājumu gadījumā, kas attiecas uz aprīkojumu un infrastruktūru, uz kuru neattiecas SITS, Aģentūra var iesniegt visus atbilstīgos ieteikumus Komisijai. Aģentūra nodrošina atbilstību starp šiem ieteikumiem un SITS, kuras jau pastāv vai arī tiek veidotas.

4. Aģentūra iesniedz sīki izstrādātu izmaksu un labumu analīzi, lai pamatotu ieteikumus, kurus tā iesniedz atbilstīgi šim pantam.

5. Aģentūra organizē un veicina sadarbību starp valstu drošības iestādēm un izmeklēšanas iestādēm, kas definētas Dzelzceļu drošības direktīvas 16. un 21. pantā.

7. pants

Drošības sertifikāti

Lai īstenotu Dzelzceļu drošības direktīvas 10. un 15. pantu, kas attiecas uz drošības sertifikātu saskaņošanu, Aģentūra izstrādā un iesaka vienotu formu drošības sertifikātiem, ieskaitot to elektronisko variantu, un vienotu formu pieteikumiem drošības sertifikātu saņemšanai, ieskaitot sarakstu ar sniedzamo būtisko informāciju.

▼M1 —————

▼B

9. pants

Drošības ievērošanas uzraudzība

1. Aģentūra izveido tīklu, kurā ir iesaistītas valstu iestādes, kas atbildīgas par drošību, un valstu iestādes, kas atbildīgas par izmeklēšanu, kas paredzētas Dzelzceļu drošības direktīvā, lai definētu minētās direktīvas I pielikumā uzskaitīto kopīgo drošības rādītāju saturu un savāktu attiecīgos datus par dzelzceļa drošību.

2. Pamatojoties uz kopīgajiem drošības rādītājiem, valstu ziņojumiem par drošību un nelaimes gadījumiem un savu informāciju, Aģentūra ik pēc diviem gadiem iesniedz ziņojumu par drošības ievērošanu, kurš ir publiski pieejams. Pirmo šādu ziņojumu Aģentūra publicē trešajā savas darbības gadā.

3. Aģentūra izmanto datus, kurus ir savācis Eurostat, un sadarbojas ar Eurostat, lai izvairītos no darbu dublēšanās un nodrošinātu metodisku konsekvenci starp kopīgajiem drošības rādītājiem un rādītājiem, kurus lieto citos transporta veidos.







▼M1

2.A NODAĻA

VALSTU NOTEIKUMI, SAVSTARPĒJA PIEŅEMAMĪBA UN TEHNISKIE ATZINUMI

9.a pants

Valstu noteikumi

1. Aģentūra pēc Komisijas lūguma tehniski pārbauda jaunos valstu noteikumus, kas ir iesniegti Komisijai atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta versija) ( 15 ) 17. panta 3. punktam, (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”).

2. Aģentūra pārbauda 1. punktā minēto noteikumu atbilstību spēkā esošajām kopīgām drošības metodēm (CSM) un SITS. Aģentūra arī pārbauda, vai šie noteikumi ļauj sasniegt spēkā esošos kopīgos drošības mērķus (CST).

3. Ja, ņemot vērā dalībvalsts minētos iemeslus, Aģentūra nolemj, ka jebkurš no šiem noteikumiem vai nu neatbilst SITS vai CSM, vai arī neļauj sasniegt CST, tā iesniedz Komisijai atzinumu divu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir nosūtījusi noteikumus Aģentūrai.

9.b pants

Attiecīgu valstu noteikumu klasifikācija

1. Aģentūra vienkāršo vienā dalībvalstī ekspluatācijā nodoto ritekļu atzīšanu citās dalībvalstīs saskaņā ar 2. līdz 4. punktā paredzētajām procedūrām.

2. Aģentūra līdz 2009. gada 19. janvārim pārskata Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 1. iedaļā iekļautos parametrus un dod Komisijai ieteikumus.

3. Aģentūra izstrādā projektu atsauces dokumentam, kas ļautu salīdzināt visus dalībvalstu piemērojamos valsts noteikumus, kuri attiecas uz ritekļu nodošanu ekspluatācijā. Šajā dokumentā iekļauj katras dalībvalsts noteikumus par visiem parametriem, kas uzskaitīti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikumā, kā arī norāda to minētā pielikuma 2. iedaļā minēto grupu, pie kuras pieder šie noteikumi. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paziņoti saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 17. panta 3. punktu, tostarp noteikumus, kas paziņoti pēc SITS pieņemšanas (īpaši gadījumi, atklātie jautājumi, izņēmumi), un noteikumus, kas paziņoti atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam.

4. Lai pakāpeniski samazinātu tādu valstu noteikumu skaitu, kas iekļauti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 2. iedaļā minētajā B grupā, Aģentūra regulāri izstrādā atsauces dokumenta atjaunināšanas projektu un nosūta to Komisijai. Dokumenta pirmo variantu iesniedz Komisijai vēlākais 2010. gada 1. janvāris.

5. Lai īstenotu šo pantu, Aģentūra izmanto valstu drošības iestāžu sadarbību, kā paredzēts 6. panta 5. punktā, un atbilstīgi 3. pantā paredzētajiem principiem izveido darba grupu.

▼B

10. pants

Tehniskie atzinumi

1. Valstu pārvaldes iestādes, kas minētas Direktīvas 2001/14/EK 30. pantā, var pieprasīt tehnisko atzinumu no Aģentūras attiecībā uz to jautājumu drošības aspektiem, kuri tām ir tapuši zināmi.

2. Komitejas, kas minētas Direktīvas 2001/14/EK 35. pantā un Direktīvas 91/440/EEK 11. pantā, var pieprasīt tehnisko atzinumu no Aģentūras attiecībā uz to jautājumu drošības aspektiem, kas ir to attiecīgajās kompetences jomās.

▼M1

2.a No Aģentūras tehniskus atzinumus var lūgt:

a) Valsts drošības iestāde vai Komisija – par valstu noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VII pielikuma 1. iedaļā minētu tehnisku parametru vai parametriem;

b) kompetentā pārsūdzības iestāde, kas minēta Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 21. panta 7. punktā, ja kompetentā valsts drošības iestāde ir pieņēmusi lēmumu, ar ko neļauj nodot ekspluatācijā dzelzceļa ritekli.

2.b Komisija atbilstīgi Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 7. panta 1. punktam var lūgt Aģentūru dot tehniskus atzinumus par steidzamiem grozījumiem saistībā ar SITS.

▼B

3. Aģentūra sniedz atzinumu divu mēnešu laikā. Šo atzinumu Aģentūra dara publiski pieejamu variantā, no kura ir izņemta visa komerciāli konfidenciālā informācija.

▼M1 —————

▼B







3. NODAĻA

SAVSTARPĒJĀ IZMANTOJAMĪBA

12. pants

Aģentūras sniegtais tehniskais nodrošinājums

Aģentūra sniedz ieguldījumu dzelzceļa savstarpējās izmantojamības ieviešanā un attīstībā saskaņā ar Direktīvās 96/48/EK un 2001/16/EK noteiktajiem principiem un definīcijām. Šajā nolūkā Aģentūra:

a) ar Komisijas pilnvarojumu organizē un vada 3. pantā minēto darba grupu darbu pie SITS projektu izstrādes un nosūta šos projektus Komisijai;

b) nodrošina, ka SITS tiek pielāgotas tehnikas attīstībai un tirgus tendencēm, un sociālajām prasībām un ierosina Komisijai veikt grozījumus tajās SITS, kurus tā uzskata par vajadzīgiem;

c) nodrošina, no vienas puses, koordināciju starp SITS izveidi un atjaunināšanu un, no otras puses, Eiropas standartu izveidi, kuri ir vajadzīgi savstarpējai izmantojamībai, un uztur attiecīgos sakarus ar Eiropas standartizācijas organizācijām;

d) palīdz Komisijai organizēt un veicināt sadarbību starp pilnvarotajām iestādēm, kā aprakstīts Direktīvu 96/48/EK un 2001/16/EK 20. panta 5. punktā;

e) konsultē Komisiju un adresē tai ieteikumus saistībā ar visa tā personāla darba apstākļiem, kas veic no drošības viedokļa būtiskus uzdevumus.

▼M1

13. pants

Pilnvarotās iestādes

1. Neskarot dalībvalstu atbildību par to norādītajām pilnvarotajām iestādēm, Aģentūra pēc Komisijas lūguma var uzraudzīt šo iestāžu darba kvalitāti. Attiecīgā gadījumā tā iesniedz atzinumu Komisijai.

2. Neskarot dalībvalstu atbildību, Aģentūra pēc Komisijas lūguma tad, ja tā saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 28. panta 4. punktu uzskata, ka kāda pilnvarotā iestāde neatbilst Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas VIII pielikumā minētajiem kritērijiem, veic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka šie kritēriji ir ievēroti. Aģentūra nosūta atzinumu Komisijai.

▼B

14. pants

Savstarpējās izmantojamības uzraudzība

1. Aģentūra pēc Komisijas pieprasījuma iesaka procedūras dzelzceļu sistēmu savstarpējās izmantojamības ieviešanai, veicinot koordināciju starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras vadītājiem, jo īpaši lai organizētu sistēmu migrāciju.

2. Aģentūra uzrauga dzelzceļu sistēmu savstarpējās izmantojamības progresu. Reizi divos gados tā iesniedz un publicē ziņojumu par savstarpējās izmantojamības progresu. Pirmo šādu ziņojumu Aģentūra publicē otrajā savas darbības gadā.

▼M1

15. pants

Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība

Neskarot Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 9. pantā paredzētās atkāpes, Aģentūra pēc Komisijas lūguma no savstarpējās izmantojamības viedokļa pārbauda katru projektu, kurā ietilpst projektēšana un/vai būvniecība vai apakšsistēmas atjaunošana vai uzlabošana, par ko ir lūgts Kopienas finansiālais atbalsts. Aģentūra dod atzinumu par projekta atbilstību attiecīgajām SITS termiņā, par ko vienojas ar Komisiju, ņemot vērā projekta nozīmību un pieejamos resursus, un kas nepārsniedz divus mēnešus.







▼M1

3.A NODAĻA

RITEKĻU TEHNISKĀ APKOPE

▼B

16. pants

Tehniskās apkopes darbnīcu sertifikācija

Trīs gadu laikā pēc savas darbības sākšanas Aģentūra izveido Eiropas sistēmu ritošā sastāva tehniskās apkopes darbnīcu sertifikācijai un sniedz ieteikumus nolūkā ieviest šo sistēmu.

Šie ieteikumi jo īpaši attiecas uz turpmāk minētajiem punktiem:

— strukturēta pārvaldības sistēma,

— personāls ar vajadzīgo pieredzi,

— telpas, iekārtas un darba rīki,

— tehniskā dokumentācija un tehniskās apkopes prasības.

▼M1

Šie ieteikumi atbilst tiem pienākumiem, kas jau ir paredzēti dzelzceļa uzņēmumiem, kā paredzēts Dzelzceļu drošības direktīvas 4. pantā, un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām, kā noteikts minētās direktīvas 14.a pantā, un pilnīgi ņem vērā dzelzceļa uzņēmumu un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšanas mehānismus.

16.a pants

Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšana

1. Aģentūra līdz 2010. gada 1. jūlijs nosūta Komisijai ieteikumu par tehniskās apkopes struktūru sertificēšanas sistēmas īstenošanu saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 5. punktu.

Aģentūras veiktais izvērtējums un ieteikums jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem, kuros attiecīgi ņem vērā saistības, kādas par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai var būt ar citām iesaistītajām pusēm, piemēram, turētājiem, dzelzceļa uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem:

a) vai par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai ir piemērotas sistēmas, tostarp darbības un pārvaldības procedūras, lai nodrošinātu ritekļu efektīvu un drošu apkopi;

b) vagonu apkopei pieņemtās sertificēšanas sistēmas saturs un īpatnības;

c) par sertificēšanu atbildīgo struktūru tips un šīm struktūrām piemērojamās prasības;

d) par apkopi atbildīgajām struktūrām nosūtāmo sertifikātu formāts un derīguma termiņš;

e) tehniskās un darbības pārbaudes un kontroles.

2. Trīs gadu laikā no dienas, kad Komisija ir pieņēmusi Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 5. punktā minēto tehniskās apkopes sertificēšanas sistēmu, Aģentūra iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir novērtēta šādas sistēmas ieviešana. Līdz tai pašai dienai Aģentūra nosūta Komisijai arī ieteikumu, lai noteiktu līdzīgas sertifikācijas sistēmas saturu un specifikācijas attiecībā uz struktūrām, kuras atbild par citu transportlīdzekļu tehnisko apkopi, piemēram, lokomotīvēm, pasažieru vagoniem, elektriskās vilces vienībām un dīzeļvilces vienībām.

3. Aģentūra saistībā ar šīs regulas 9. panta 2. punktā minēto ziņojumu par drošības rādītājiem analizē alternatīvus pasākumus, kuri ir pieņemti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 14.a panta 8. punktu.







3.B NODAĻA

DZELZCEĻA PERSONĀLS

16.b pants

Vilcienu vadītāji

1. Jautājumos, kas saistīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā ( 16 ), turpmāk “Vilcienu vadītāju direktīva”, Aģentūra:

a) sagatavo apliecību, sertifikātu un apstiprinātu sertifikāta kopiju Kopienas modeļa projektu un nosaka to fiziskos raksturlielumus, ņemot vērā viltojumu novēršanas pasākumus;

b) sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu vilciena vadītāju apliecību un sertifikātu reģistru savstarpēju izmantojamību. Šajā nolūkā Aģentūra sagatavo projektu par izveidojamo reģistru galvenajiem parametriem, piemēram, par reģistrējamiem datiem, to formātu un datu apmaiņas protokolu, piekļuves tiesībām, datu saglabāšanas ilgumu un procedūrām bankrota gadījumā;

c) sagatavo projektu par Kopienas kritērijiem eksaminatoru un eksāmenu izvēlē;

d) izvērtē vilcienu vadītāju sertificēšanas attīstību un ne vēlāk kā četrus gadus pēc reģistru galveno parametru pieņemšanas, kā paredzēts Vilcienu vadītāju direktīvas 22. panta 4. punktā, sniedz Komisijai pārskatu, minot veicamos sistēmas un pasākumu uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi, attiecībā uz to kandidātu profesionālo zināšanu teorētisko un praktisko eksamināciju, kas pieteikušies ritošā sastāva un attiecīgās infrastruktūras saskaņotajam sertifikātam;

e) līdz 2012. gada 4. decembrim izskata iespēju lietot viedkarti, kurā apvienota Vilcienu vadītāju direktīvas 4. pantā minētā apliecība un sertifikāti, un sagatavo izmaksu un ieguvumu analīzi. Aģentūra sagatavo projektu par šādas viedkartes tehniskajām un darbības īpatnībām;

f) veicina dalībvalstu sadarbību Vilcienu vadītāju direktīvas īstenošanā un organizē sanāksmes ar kompetento iestāžu pārstāvjiem;

g) pēc Komisijas lūguma veic izmaksu un ieguvumu analīzi par Vilcienu vadītāju direktīvas noteikumu piemērošanu vilcienu vadītājiem, kas darbojas tikai attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Izmaksu un ieguvumu analīze attiecas uz 10 gadu laikposmu. Komisijai izmaksu un ieguvumu analīzi iesniedz divos gados saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas 37. panta 1. punktu;

h) pēc Komisijas lūguma veic vēl vienu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas jāiesniedz Komisijai vēlākais 12 mēnešus pirms tā pagaidu izņēmuma laikposma beigām, ko var būt noteikusi Komisija;

i) nodrošina, lai sistēma, kas izveidota saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas 22. panta 2.a un 2.b punktu, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai EK Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 17 ).

2. Jautājumos, kas saistīti ar Vilcienu vadītāju direktīvu, Aģentūra dod ieteikumus par:

a) Kopienas kodus grozīšanu dažādajiem A un B kategoriju tipiem, kas minēti Vilcienu vadītāju direktīvas 4. panta 3. punktā;

b) kodiem, kuros sniegta papildinformācija vai medicīniski lietošanas ierobežojumi, ko uzlikusi kompetentā iestāde saskaņā ar Vilcienu vadītāju direktīvas II pielikumu.

3. Aģentūra, dodot attiecīgu pamatojumu, var lūgt kompetentām iestādēm sniegt informāciju par vilciena vadītāju apliecību statusu.

16.c pants

Pārējais vilciena personāls

Atbilstīgi Vilcienu vadītāju direktīvas 28. pantam Aģentūra ziņojumā, kas jāsniedz līdz 2009. gada 4. jūnijam, un ņemot vērā saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK un 2001/16/EK izstrādātās SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību, nosaka tos citus apkalpes locekļus un viņu uzdevumus, kas veic svarīgus ar drošību saistītus uzdevumus un kā profesionālā kvalifikācija atbilstīgi veicina dzelzceļa drošību, kuri būtu jāreglamentē Kopienas līmenī ar apliecību un/vai sertifikātu sistēmu, kas var būt līdzīga Vilcienu vadītāju direktīvā noteiktajai sistēmai.

▼M1

17. pants

Profesionālā kompetence un apmācība

1. Aģentūra dod ieteikumus attiecībā uz kopīgo kritēriju precizēšanu, lai noteiktu profesionālo kompetenci un novērtētu personālu, kas iesaistīts dzelzceļa sistēmas ekspluatācijā un tehniskajā apkopē, bet uz ko neattiecas 16.b vai 16.c pants.

▼B

2. Aģentūra sagatavo ieteikumus ar nolūku ieviest sistēmu mācību centru akreditācijai.

3. Aģentūra atbalsta un veicina vilcienu vadītāju un instruktoru apmaiņu starp dažādu dalībvalstu dzelzceļa sabiedrībām.







▼M1

3.C NODAĻA

REĢISTRI UN AĢENTŪRAS PUBLISKĀ DATU BĀZE

▼M1

18. pants

Reģistri

1. Aģentūra izveido un iesaka Komisijai kopējās specifikācijas:

a) valsts ritekļu reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantu, tostarp datu apmaiņas noteikumus un reģistrācijas standarta pieteikuma veidlapu;

b) atļauto ritekļu tipu Eiropas reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 34. pantu, tostarp noteikumus par datu apmaiņu ar valsts drošības iestādēm;

c) infrastruktūras reģistram saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 35. pantu.

2. Aģentūra izveido un uztur reģistru par tādiem ritekļu tipiem, ko dalībvalstis ļāvušas nodot ekspluatācijā Kopienā saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 34. pantu. Aģentūra arī sagatavo tipa atbilstības deklarācijas veidlapas projektu atbilstīgi minētās direktīvas 26. panta 4. punktam.

19. pants

Pieeja dokumentiem un reģistriem

1. Aģentūras dara publiski pieejamus šādus dokumentus un reģistrus, kas paredzēti Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā un Dzelzceļu drošības direktīvā:

a) EK deklarācijas apakšsistēmu verificēšanai;

b) EK komponentu atbilstības deklarācijas, kas pieejamas valsts drošības iestādēm;

c) apliecības, kas izdotas atbilstīgi Direktīvai 95/18/EK;

d) drošības sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 10. pantu;

e) izmeklēšanas ziņojumus, kas Aģentūrai nosūtīti saskaņā ar Dzelzceļu drošības direktīvas 24. pantu;

f) attiecīgu valstu noteikumus, par kuriem ir paziņots Komisijai atbilstīgi Dzelzceļu drošības direktīvas 8. pantam un Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 5. panta 6. punktam un 17. panta 3. punktam;

g) saiti uz attiecīgas valsts ritekļu reģistriem;

h) saiti uz infrastruktūras reģistriem;

i) Eiropas atļauto ritekļu tipu reģistru;

j) reģistru, kurā saglabā lūgumus izdarīt grozījumus, kā arī plānotus grozījumus ERTMS specifikācijās;

k) reģistru par ritekļa identifikācijas marķējumiem, ko Aģentūra uztur saskaņā ar SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību.

2. Dalībvalstis un Komisija, balstoties uz Aģentūras izstrādāto projektu, diskutēs un vienosies par 1. punktā minēto dokumentu pārsūtīšanas mehānismu.

3. Pārsūtot 1. punktā minētos dokumentus, attiecīgās struktūras var norādīt, kurus dokumentus drošības apsvērumu dēļ nedrīkst darīt zināmus atklātībā.

4. Par 1. punkta c) un d) apakšpunktā minēto dokumentu izdošanu atbildīgās valsts iestādes Aģentūrai viena mēneša laikā paziņo par katru konkrētu lēmumu dokumentus izdot, atjaunināt, grozīt vai atcelt.

5. Aģentūra šai publiskajai datu bāzei var pievienot jebkuru publiski pieejamu dokumentu vai saiti, kas attiecas uz regulas mērķiem.

▼B







4. NODAĻA

▼M1

ĪPAŠI UZDEVUMI

▼B

20. pants

Pētījumi

Ja tas ir vajadzīgs šajā regulā noteikto uzdevumu īstenošanai, Aģentūra pasūta pētījumus, kurus finansē no sava budžeta.

21. pants

Jauninājumu veicināšana

Komisija var saskaņā ar Aģentūras darba programmu un budžetu uzticēt tai uzdevumu veicināt jauninājumu lietošanu, kas vērsti uz dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības uzlabošanu, jo īpaši jauno informācijas tehnoloģiju un līdzsekošanas un reģistrācijas sistēmu lietošanu.

▼M1

21.a pants

ERTMS

1. Aģentūra, saskaņojot ar Komisiju, uzņemas 2.–5. punktā minētos uzdevumus, lai:

a) nodrošinātu ERTMS līdzsvarotu attīstību;

b) sekmētu attiecīgā dalībvalstīs īstenotā ERTMS aprīkojuma atbilstību spēkā esošajām specifikācijām.

2. Aģentūra ievieš procedūru, kādā izskata lūgumus grozīt ERTMS specifikācijas. Šim nolūkam Aģentūra izveido un uztur reģistru lūgumiem izdarīt grozījumus un plānotiem grozījumiem ERTMS specifikācijās.

Aģentūra iesaka pieņemt jaunu versiju tikai tad, ja iepriekšējā versija ir ieviesta pietiekamā līmenī. Jaunu versiju izstrāde nedrīkst negatīvi skart ERTMS ieviešanas līmeni, specifikāciju stabilitāti, kura ir nepieciešama, lai optimizētu ERTMS aprīkojuma ražošanu, dzelzceļa uzņēmumu peļņu atbilstīgi ieguldījumiem un ERTMS ieviešanas efektīvu plānošanu.

3. Aģentūra atbalsta Komisijas pasākumus, lai izstrādātu ES plānu par ERTMS ieviešanu, un koordinē ERTMS uzstādīšanas darbus visā Eiropas transporta koridora garumā.

4. Aģentūra izstrādā dažādu ERTMS versiju pārvaldības stratēģiju, lai nodrošinātu tehnisko un darbības savietojamību starp dzelzceļa tīkliem un ritošo sastāvu, kas aprīkots ar dažādu versiju ERTMS, kā arī paredzētu stimulus, kā ātri īstenot spēkā esošo versiju un iespējamās jaunākās versijas.

Saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 6. panta 9. punktu Aģentūra nodrošina, ka turpmākās ERTMS aprīkojuma versijas ir savietojamas ar iepriekšējo, sākot no versijas, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 23. aprīlī.

Attiecībā uz ERTMS aprīkojumu, kurš ir nodots ekspluatācijā pirms 2008. gada 23. aprīļa vai kura uzstādīšana vai modernizācija minētajā dienā bija jau tālākā stadijā, Aģentūra sagatavo novērtējuma ziņojumu, kurā norāda:

a) papildu izmaksas, kuras savlaicīgiem ieviesējiem ir radušās sakarā ar Komisijas 2008. gada 23. aprīlī pieņemtās versijas ieviešanu;

b) visus iespējamos mehānismus, tostarp finanšu mehānismus, lai atbalstītu pāreju no iepriekšējām versijām uz a) apakšpunktā minēto versiju.

Komisija gada laikā pēc dienas, kad tā ir saņēmusi Aģentūras novērtējuma ziņojumu, veic atbilstīgus pasākumus.

5. Aģentūra izveido un vada pilnvaroto iestāžu īpašu darba grupu, lai pārbaudītu, ka EK pārbaudes procedūras, kuras pilnvarotās iestādes veic saistībā ar īpašiem ERTMS projektiem, ir atbilstīgi piemērotas. Aģentūra arī sadarbojas ar valsts drošības iestādēm, lai pārbaudītu, ka ekspluatācijas atļaujas procedūras tiek piemērotas konsekventi. Ja Aģentūra uzskata, ka pastāv draudi par tehniskās un operatīvās savietojamības trūkumu starp tīkliem un transportlīdzekļiem, kuros ir uzstādīts aprīkojums, kam šīs procedūras piemēro, tā tūlīt informē Komisiju, kura veic vajadzīgos pasākumus.

6. Ja konkrētos ERTMS projektos tiek atklāta tehniska nesaderība starp tīkliem un ritekļiem, pilnvarotās iestādes un valsts drošības iestādes nodrošina, ka Aģentūra var saņemt jebkādu būtisku informāciju par “EK” verifikācijā piemērotajām procedūrām, ekspluatācijā nodošanas procedūrām un ekspluatācijas nosacījumiem. Vajadzības gadījumā Aģentūra iesaka Komisijai attiecīgus pasākumus.

7. Aģentūra novērtē ERTMS ierīču sertificēšanu, līdz 2011. gada 1. janvāris iesniedzot Komisijai ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā ir ietverti nepieciešamie uzlabojumi.

8. Pamatojoties uz 7. punktā minēto ziņojumu, Komisija novērtē vienotu laboratorijas ierīču, vienota references sliežu ceļa un/vai vienotas sertifikācijas iestādes izmantošanas izdevumus un ieguvumus Kopienas līmenī. Minētajai sertifikācijas iestādei jāievēro kritēriji, kas norādīti Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīvas VII pielikumā. Komisija var iesniegt ziņojumu un vajadzības gadījumā arī ierosināt likumdošanas priekšlikumu, lai uzlabotu ERTMS sertificēšanas sistēmu.

21.b pants

Palīdzība Komisijai

1. Saskaņā ar 30. panta 2. punkta b) apakšpunktu Aģentūra pēc Komisijas lūguma palīdz Komisijai īstenot Kopienas tiesību aktus, lai uzlabot dzelzceļa sistēmu savstarpējo izmantojamību un attīstīt kopēju pieeju drošībai Eiropas dzelzceļu sistēmā.

2. Šīs palīdzības darbības laiks un apjoms ir ierobežots, un to sniedz, neskarot visus citus šajā regulā Aģentūrai paredzētos uzdevumus, un tie var būt:

a) sniegt informāciju par to, kā īsteno konkrētus Kopienas tiesību aspektus;

b) sniegt tehniskas konsultācijas jautājumos, kuros vajadzīgas īpašas zināšanas;

c) apkopot informāciju sadarbībā ar 6. panta 5. punktā paredzētajām valsts drošības iestādēm un izmeklēšanas struktūrām.

3. Izpilddirektors vismaz reizi gadā ziņo valdei par šā panta īstenošanu, tostarp par tā ietekmi uz resursiem.

▼B







5. NODAĻA

IEKŠĒJĀ STRUKTŪRA UN DARBĪBA

22. pants

Juridiskais statuss

1. Aģentūra ir Kopienas organizācija. Tai ir juridiskas personas statuss.

2. Dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Konkrēti tā var pirkt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas prāvās.

3. Aģentūru pārstāv izpilddirektors.

23. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Uz Aģentūru un tās personālu attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību.

24. pants

Personāls

1. Uz Aģentūras personālu attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus kopīgi pieņēmušas Eiropas Kopienu iestādes Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanai.

2. Neskarot 26. panta noteikumus, attiecībā uz savu personālu Aģentūra izmanto pilnvaras, ko ar iepriekšminēto Civildienesta noteikumu un nodarbināšanas kārtību piešķir iecēlējinstitūcijām un līgumslēdzējām iestādēm.

▼M1

3. Neskarot 26. panta 1. punktu, Aģentūras personāls sastāv no:

— pagaidu darbiniekiem, kurus Aģentūra ir pieņēmusi darbā uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus, no nozares profesionāļiem, pamatojoties uz viņu kvalifikāciju un pieredzi dzelzceļa drošības un savstarpējās izmantojamības jomā;

— amatpersonām, kuras ieceļ vai norīko Komisija vai dalībvalstis uz laiku līdz pieciem gadiem, kā arī

— citiem darbiniekiem, kuri definēti Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, lai veiktu īstenošanas vai sekretariāta funkcijas.

Aģentūras pirmo 10 gadu darbības laikā pirmā apakšpunkta pirmajā ievilkumā minēto piecu gadu posmu var pagarināt ilgākais par trīs gadiem, ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu Aģentūras darbības nepārtrauktību.

▼B

4. Eksperti, kuri piedalās Aģentūras organizētajās darba grupās, neietilpst Aģentūras personālā. Viņu ceļa un uzturēšanās izdevumus, kuru pamatā ir Valdes pieņemtie noteikumi un normas, sedz Aģentūra.

25. pants

Valdes izveidošana un pilnvaras

1. Saskaņā ar šo pantu izveido Valdi.

2. Valde:

a) saskaņā ar 31. pantu ieceļ izpilddirektoru;

b) katru gadu līdz 30. aprīlim pieņem Aģentūras iepriekšējā gada pārskatu un to nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai;

▼M1

c) katru gadu līdz 30. novembrim, ievērojot Komisijas atzinumu, pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un to nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo darba programmu pieņem, neskarot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru. Ja Komisija 15 dienu laikā pēc darba programmas pieņemšanas izsaka neapmierinātību ar to, Valde divu mēnešu laikā atkārtoti izskata programmu un to pieņem, vajadzības gadījumā ar grozījumiem, otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ietverot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;

▼B

d) izpilda savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu, ievērojot 6. nodaļu;

e) nosaka kārtību, kādā lēmumus pieņem izpilddirektors;

f) nosaka politiku, saskaņā ar kuru veicamas 33. pantā minētās pārbaudes vizītes;

g) izmanto 30. panta 3. punktā minētās disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un struktūrvienību vadītājiem;

h) pieņem savu reglamentu.

▼M1

3. Aģentūras darba programmā nosaka katram pasākumam izvirzīto mērķi. Parasti par katru pasākumu un/vai katru rezultātu sagatavo ziņojumu Komisijai.

▼B

26. pants

Valdes sastāvs

▼M1

1. Valdes sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un četri Komisijas pārstāvji, kā arī seši pārstāvji bez balsstiesībām, kas Eiropas līmenī pārstāv šādas grupas:

a) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi;

b) infrastruktūras pārvaldītāji;

c) dzelzceļa nozare;

d) arodbiedrības;

e) pasažieri;

f) kravu pārvadāšanas pakalpojumu saņēmēji.

Lai nodrošinātu visu interešu attiecīgu pārstāvību, katrai no šīm grupām Komisija ieceļ amatā vienu pārstāvi un vienu aizstājēju, pamatojoties uz attiecīgo Eiropas organizāciju iesniegtiem sarakstiem, katrā no kuriem ir četri uzvārdi.

Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ amatā, ņemot vērā viņu attiecīgo pieredzi un zināšanas.

▼B

2. Katra dalībvalsts un Komisija ieceļ savus pārstāvjus Valdē un viņu aizstājējus.

3. Valdes locekļu pilnvaru laiks ir pieci gadi, un to var atjaunot vienu reizi.

4. Ja vajadzīgs, 36. panta 2. punktā minētajos noteikumos paredz kārtību, kādā Valdes darbā iesaistās trešo valstu pārstāvji.

27. pants

Valdes priekšsēdētājs

1. Valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks aizstāj priekšsēdētāju gadījumā, ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus.

2. Priekšēdētāja un viņa vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Tomēr, ja viņu dalība Valdē beidzas viņu amata pilnvaru laikā, tad arī viņu pilnvaru laiks beidzas šajā dienā.

28. pants

Sanāksmes

1. Valdes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Aģentūras izpilddirektors piedalās sanāksmēs.

2. Valde sanāk vismaz divreiz gadā. Turklāt tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, pēc Komisijas, tās locekļu vairākuma vai vienas trešdaļas dalībvalstu pārstāvju pieprasījuma.

29. pants

Balsošana

Ja vien nav noteikts citādi, Valde pieņem lēmumus ar visu balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. Katram balsstiesīgajam loceklim ir viena balss.

30. pants

Izpilddirektora pienākumi un pilnvaras

1. Aģentūru vada tās izpilddirektors, kas, neskarot jautājumus, kas ir Komisijas un Valdes kompetencē, veic savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi.

2. Izpilddirektors:

a) sagatavo darba programmu un pēc apspriešanas ar Komisiju to iesniedz Valdei;

b) veic vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu darba programmu, un atbild, cik vien iespējams, uz Komisijas lūgumiem pēc palīdzības saistībā ar Aģentūras uzdevumiem atbilstoši šai regulai;

c) veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp iekšēju administratīvu norādījumu pieņemšanu un rīkojumu publicēšanu, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šīs regulas noteikumiem;

d) izveido efektīvu uzraudzības sistēmu, lai varētu salīdzināt Aģentūras veikumu ar tai noteiktajiem darbības mērķiem, un regulāras novērtēšanas sistēmu, kas atbilst atzītiem profesionālajiem standartiem. Uz tās pamata izpilddirektors katru gadu sagatavo un iesniedz Valdei gada pārskata projektu;

e) attiecībā uz Aģentūras personālu izmanto 24. panta 2. punktā noteiktās pilnvaras;

f) sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, ievērojot 38. pantu, un īsteno budžetu, ievērojot 39. pantu;

3. Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki struktūrvienību vadītāji. Ja izpilddirektors nav ieradies vai nevar pildīt savus pienākumus, viņa pienākumus veic viens no struktūrvienību vadītājiem.

31. pants

Aģentūras personāla iecelšana

1. Izpilddirektoru ieceļ Valde, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba pieredzi, kā arī kompetenci un pieredzi, kas gūta dzelzceļa nozarē. Valde pieņem lēmumus ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Komisija šim amatam drīkst ieteikt vienu vai vairākus kandidātus.

Valdei šādā pašā kārtībā ir tiesības izpilddirektoru atlaist.

2. Izpilddirektors ieceļ citus Aģentūras personāla darbiniekus saskaņā ar 24. pantu.

3. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo pilnvaru termiņu vienreiz var pagarināt.

32. pants

Izpilddirektora uzklausīšana

Reizi gadā izpilddirektors iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par Aģentūras darbību. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā pieprasīt arī tikšanos ar izpilddirektoru jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras darbību.

33. pants

Dalībvalstu apmeklējumi

▼M1

1. Nolūkā veikt uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar 9., 9.a, 10., 13. un 15. pantu, Aģentūra var veikt vizītes dalībvalstīs saskaņā ar Valdes noteikto politiku. Dalībvalstu valsts iestādes atvieglo Aģentūras personāla darbu.

▼B

2. Aģentūra par plānoto apmeklējumu informē attiecīgo dalībvalsti, paziņojot deleģēto amatpersonu vārdus un viņu vizītes sākuma dienu. Aģentūras amatpersonām tiek uzdots veikt pārbaudes vizīti ar izpilddirektora lēmumu, kurā norādīti komandējuma mērķi un uzdevumi.

3. Pēc katras pārbaudes vizītes Aģentūra sagatavo ziņojumu, kuru nosūta Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij.

34. pants

Atbildība

1. Aģentūras līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, kas piemērojami attiecīgajam līgumam.

2. Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu, ievērojot visas šķīrējtiesas klauzulas, kas ietvertas Aģentūras noslēgtos līgumos.

3. Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, Aģentūra, saskaņā ar vispārīgiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījušas Aģentūras struktūrvienības vai tās darbinieki, pildot savus pienākumus.

4. Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā ir strīdi, kas saistīti ar 3. punktā minēto zaudējumu atlīdzināšanu.

5. Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē Civildienesta noteikumi vai attiecīgi viņiem piemērojamā Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

35. pants

Valodas

1. Valde lemj par valodu lietojumu Aģentūrā. Pēc Valdes locekļa pieprasījuma šo lēmumu pieņem vienprātīgi. Dalībvalstis var vērsties pie Aģentūras to izvēlētajā Kopienas valodā.

2. Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs.

36. pants

Trešo valstu piedalīšanās

▼M1

1. Aģentūras darbībā var iesaistīties Eiropas valstis un valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, kuras noslēgušas nolīgumus ar Eiropas Kopienu, saskaņā ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz kuru attiecas šī regula.

▼B

2. Saskaņā ar attiecīgajiem šo nolīgumu noteikumiem izstrādā noteikumus, kuros minēto valstu līdzdalībai Aģentūras darbā nosaka sīki izstrādātus noteikumus, jo īpaši šādas līdzdalības raksturu un apjomu. Šajos pasākumos, cita starpā, iekļauj noteikumus par finanšu iemaksām un personālu. Tajos var paredzēt pārstāvniecību Valdē bez balsstiesībām.

37. pants

Pārredzamība

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentu publiskumu ( 18 ) attiecas uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem.

Valde pieņem praktiskus pasākumus, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 1049/2001 līdz 2004. gada 1. oktobrim.

Par lēmumiem, ko Aģentūra pieņēmusi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar Līguma attiecīgi 195. un 230. pantu.







6. NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

38. pants

Budžets

1. Aģentūras budžetā katram finanšu gadam tiek sagatavota un uzrādīta visu Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāme par attiecīgo kalendāra gadu. Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

2. Aģentūras ieņēmumi sastāv no:

— Kopienas iemaksām,

— trešo valstu iemaksām, kuras iesaistās Aģentūras darbā saskaņā ar 36. pantu,

— maksas par publikācijām, apmācībām vai citiem Aģentūras sniedzamajiem pakalpojumiem.

3. Aģentūras izdevumos ietilpst darbinieku algas un administratīvie, infrastruktūras uzturēšanas un darbības izmaksas.

4. Izmantojot izpilddirektora sagatavotu ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, Valde katru gadu sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Šo tāmi, kurā ietilpst štatu saraksta projekts, Valde ne vēlāk kā līdz 31. martam nosūta Komisijai.

5. Komisija tāmi kopā ar provizorisku Eiropas Savienības kopbudžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (turpmāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”).

6. Pamatojoties uz tāmi, Komisija provizoriskajā Eiropas Savienības kopbudžeta projektā, ko tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. punktu, iekļauj izdevumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu sarakstu un kopbudžetā iemaksājamo subsīdiju summu.

7. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina subsīdiju apropriācijas Aģentūrai. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras štata plānu.

8. Budžetu pieņem Valde. Tas kļūst par galīgo variantu pēc Eiropas Savienības kopbudžeta pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

9. Valde pēc iespējas drīzāk informē budžeta lēmējinstitūciju par saviem nodomiem īstenot projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas attiecībā uz budžeta finansēšanu, jo īpaši par projektiem, kas saistīti, piemēram, ar ēku nomu vai pirkšanu,. Tā par to informē Komisiju. Ja budžeta lēmējinstitūcijas nodaļa paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu par projektu, tā atzinumu Valdei nosūta sešu nedēļu laikā no dienas, kad paziņots par projektu.

39. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1. Izpilddirektors īsteno Aģentūras budžetu.

2. Vēlākais līdz 1. martam pēc katra finanšu gada Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim dara zināmus provizoriskos pārskatus, kā arī pārskatu par tā finanšu gada budžeta un finanšu vadību. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 128. pantu.

3. Pēc finanšu gada beigām ne vēlāk kā līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis nosūta Revīzijas palātai Aģentūras iepriekšējā finanšu gada orientējošo bilanci kopā ar budžeta un finanšu vadības pārskatu. Pārskatu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu vadību nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

Revīzijas palāta šos pārskatus izskata saskaņā Līguma 248. pantu. Tā katru gadu publicē ziņojumu par Aģentūras darbību.

4. Saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 129. pantu, saņemot Revīzijas palātas piezīmes par Aģentūras orientējošo bilanci, izpilddirektors pats uz savu atbildību sastāda Aģentūras galīgo bilanci un to iesniedz Valdei atzinuma sniegšanai.

5. Valde sniedz atzinumu par Aģentūras galīgo bilanci.

6. Pēc finanšu gada beigām ne vēlāk kā līdz 1. jūlijam izpilddirektors galīgo bilanci kopā ar Valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

7. Galīgos pārskatus publicē.

8. Izpilddirektors vēlākais līdz 30. septembrim iesniedz Revīzijas palātai atbildi par tās piezīmēm. Šī atbilde jānosūta arī Valdei.

9. Izpilddirektors Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 146. panta 3. punktu.

10. Eiropas Parlaments pēc ieteikuma, ko sniegusi Padome, kura pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz (N + 2)-tā gada 30. aprīlim atbrīvo izpilddirektoru no atbildības par N-tā gada budžeta izpildi.

40. pants

Finanšu regula

Aģentūras finanšu noteikumus pēc apspriešanās ar Komisiju pieņem Valde. Tie nedrīkst atkāpties no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ( 19 ), ja vien šādu atkāpšanos īpaši neprasa Aģentūras darbība un Komisija nav devusi tai iepriekšēju piekrišanu.

41. pants

Krāpšanas apkarošana

1. Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai bez jebkādiem ierobežojumiem uz Aģentūru attiecas Regulas (EK) Nr. 1073/1999 noteikumi.

2. Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iekšējo izmeklēšanu un nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Aģentūras darbiniekiem.

3. Lēmumos par finansēšanu, ieviešanas nolīgumos un instrumentos, kas no tiem izriet, nepārprotami izvirza noteikumu, ka vajadzības gadījumos Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt Aģentūras finansējuma saņēmēju pārbaudes uz vietas.







7. NODAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Aģentūras darbības sākums

Aģentūra sāk darbību divdesmit četru mēnešu laikā pēc tam, kad stājusies spēkā šī regula.

Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

43. pants

Vērtēšana

Piecus gadus pēc Aģentūras darbības uzsākšanas Komisija izvērtē šīs regulas īstenošanu, Aģentūras iegūtos rezultātus un tās darba metodes. Šajā izvērtēšanā ņem vērā dzelzceļa nozares, sociālo partneru un patērētāju organizāciju pārstāvju viedokļus. Novērtējuma rezultātus dara publiski pieejamus. Vajadzības gadījumā Komisija sniedz šīs regulas grozījumu priekšlikumus.

Šajā sakarā Komisija vajadzības gadījumā saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 251. pantā, iesniedz priekšlikumu par šīs regulas noteikumu pārskatīšanu, ņemot vērā norises regulatīvo iestāžu jomā. Eiropas Parlaments un Padome izskata šo priekšlikumu un jo īpaši apsver, vai Valdes sastāvs ir jārevidē atbilstīgi vispārējam satvaram, kas jāpieņem regulatīvo iestāžu jomā.

44. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.