02013R0068 — LV — 24.07.2022 — 004.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 029, 30.1.2013., 1. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 68/2013

(2013. gada 16. janvāris),

ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru

(Dokuments attiecas uz EEZ)







1. pants

Barības sastāvdaļu reģistrs, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 24. pantā, ir izveidots un iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Regulu (ES) Nr. 575/2011 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3. pants

Barības sastāvdaļas, kas marķētas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2011 līdz 2013. gada 19. augustam, var turpināt laist tirgū un izmantot, līdz krājumi beidzas.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼C1









PIELIKUMS

BARĪBAS SASTĀVDAĻU REĢISTRS

A DAĻA

Vispārīgie noteikumi

(1) Barības apritē iesaistītajiem uzņēmējiem šā reģistra izmantošana ir brīvprātīga. Tomēr C daļā norādīto barības sastāvdaļu nosaukumu drīkst lietot tikai tādām barības sastāvdaļām, kas atbilst attiecīgā ieraksta prasībām.

(2) Visi barības sastāvdaļu saraksta C daļas ieraksti atbilst ierobežojumiem, kas saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem piemērojami barības sastāvdaļu lietošanai. Īpašu uzmanību pievērš tam, vai barības sastāvdaļas, kas ražotas no ģenētiski modificētiem organismiem vai iegūtas mikrobioloģiskā fermentācijā (raudzēšanā), kurā izmantoti ģenētiski modificēti mikroorganismi, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 ( 1 ) prasībām. Barības sastāvdaļas, kas sastāv no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai tos satur, atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 ( 2 ) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 ( 3 ) prasībām, un to izmantošanai var piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 ( 4 ) paredzētos ierobežojumus. Barības apritē iesaistītie uzņēmēji, kuri izmanto reģistrā iekļautas barības sastāvdaļas, nodrošina, ka tās atbilst Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta prasībām.

(3) “Agrākie pārtikas produkti” ir pārtikas produkti (izņemot ēdināšanas atkritumus), kas ražoti lietošanai pārtikā, pilnīgi ievērojot Savienības pārtikas aprites tiesību aktus, taču praktisku vai loģistisku apsvērumu dēļ vai sakarā ar ražošanas problēmām vai iesaiņojuma defektiem vai citiem defektiem lietošanai pārtikā vairs nav paredzēti, savukārt to lietošana barībā veselību neapdraud. Agrākiem pārtikas produktiem un ēdināšanas atkritumiem maksimālā satura (daudzuma) noteikšanu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 1. punktā, nepiemēro. To piemēro tad, ja minētos produktus un atkritumus tālāk pārstrādā par barību.

(4) Saskaņā ar labu praksi, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 183/2005 ( 5 ) 4. pantā, ja vien reģistrā nav minēts konkrēts ražošanā un no pārstrādes palīglīdzekļiem radušos ķīmisko piemaisījumu maksimālais saturs, barības sastāvdaļām jābūt bez šādiem piemaisījumiem. Barības sastāvdaļās barībā aizliegtu vielu nedrīkst būt, tāpēc šādu vielu maksimālo saturu nenosaka. Pārredzamības nolūkā barības apritē iesaistītie uzņēmēji parastu komercdarījumu ietvaros ar attiecīgu informāciju papildina informāciju par barības sastāvdaļām, attiecībā uz kurām ir pieļaujams atlieku daudzums.

(5) Saskaņā ar labo praksi, kas minēta Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. pantā, piemērojot ALARA ( 6 ) principu un neskarot Regulas (EK) Nr. 183/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK ( 7 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 ( 8 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1831/2003 ( 9 ) piemērošanu, barības sastāvdaļu reģistrā ir lietderīgi precizēt tādu ražošanā radušos ķīmisko piemaisījumu vai pārstrādes palīglīdzekļu maksimālo saturu, kuru līmenis ir 0,1 % vai augstāks. Ja tas uzskatāms par atbilstošu labai tirdzniecības praksei, reģistrā var noteikt arī tādu ķīmisko piemaisījumu un pārstrādes palīglīdzekļu maksimālo saturu, kuru līmenis nesasniedz 0,1 %. Ja vien šā pielikuma B vai C daļā nav noteikts citādi, maksimālo saturu izsaka kā masu/masas procentos ( 10 ).

Ķīmisko piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu konkrēto maksimālo saturu norāda B daļā procesu aprakstā, C daļā barības sastāvdaļu aprakstā vai C daļas kategorijas beigās. Ja vien C daļā nav norādīts konkrēts maksimālais saturs, jebkurš attiecīgajam procesam B daļā noteiktais maksimālais saturs ir piemērojams jebkurai C daļā norādītajai barības sastāvdaļai, ciktāl barības sastāvdaļas apraksts atsaucas uz šo procesu un ciktāl attiecīgais process atbilst B daļā sniegtajam aprakstam.

(6) Barības sastāvdaļas, kuras nav norādītas C daļas 12. nodaļā, bet izgatavotas mikrobioloģiski raudzējot un/vai kurās dabiski atrodas mikroorganismi, laist tirgū drīkst ar dzīviem mikroorganismiem, ciktāl šādu barības sastāvdaļu un tās saturošo barības maisījumu plānotā izmantošana

(a) nav pavairot mikroorganismu skaitu un

(b) nav saistīta ar funkciju, ko mikroorganisms(-i) pilda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikumu.

Barības sastāvdaļās un šādas sastāvdaļas saturošos barības maisījumos esošu mikroorganismu vai kāda šādas klātbūtnes rezultātā radušos funkciju klātbūtni nedeklarē.

(7) Barības sastāvdaļu botāniskā tīrība nav mazāka par 95 %. Tomēr tādi botāniskie piemaisījumi kā citu eļļas augu sēklu vai eļļas augļu atlikumi, kas atvasināti iepriekšējā ražošanā, katra veida eļļas auga sēklām vai eļļas auglim nepārsniedz 0,5 %. Atkāpjoties no šiem vispārīgajiem noteikumiem, C daļas barības sastāvdaļu sarakstā nosaka konkrētu līmeni.

(8) Viena vai vairāku procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju, kas norādīts B daļā iekļautajā procesu glosārija pēdējā slejā, attiecīgā gadījumā iekļauj ( 11 ) barības sastāvdaļas nosaukumā C daļā, lai norādītu, ka tā izgatavota attiecīgā(-os) procesā(-os), ja vien šis process C daļā nav paredzēts attiecīgajā šīs barības sastāvdaļas aprakstā. Barības sastāvdaļu, kuras nosaukums ir C daļā norādītā nosaukuma un viena vai vairāku B daļā norādīto procesu parastā nosaukuma/apzīmētāja kombinācija, uzskata par iekļautu reģistrā, un tās marķējumā uzrāda obligāti deklarējamos datus, kas šai barības sastāvdaļai noteikti attiecīgi B vai C daļas pēdējā slejā. Ja B daļas pēdējā slejā ir minēta konkrētajā procesā izmantotā metode, to norāda barības sastāvdaļas nosaukumā. Ja C daļā ir sniegta barības sastāvdaļas nosaukuma un ar ražošanas procesu saistītā apzīmētāja kombinācija, piemēro tikai C daļas pēdējo sleju deklarācijas. Barības sastāvdaļas nosaukums, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgi ir C daļā minētais nosaukums kopā ar viena vai vairāku B daļas sarakstos norādīto procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju.

(9) Ja barības sastāvdaļas ražošanas process atšķiras no attiecīgā procesa apraksta, kas sniegts B daļā aprakstīto procesu glosārijā, ražošanas procesu min attiecīgās barības sastāvdaļas aprakstā.

(10) Attiecībā uz vairākām barības sastāvdaļām var izmantot sinonīmus. Šādus sinonīmus kvadrātiekavās liek C daļas barības sastāvdaļu saraksta attiecīgās barības sastāvdaļas ieraksta slejā “Nosaukums”.

(11) Lai atspoguļotu situāciju tirgū un valodu, ko pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji praksē lieto ar mērķi izcelt barības sastāvdaļu komercvērtību, C daļas barības sastāvdaļu — izņemot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu — sarakstā, vārda “blakusprodukts” vietā attiecīgi lieto vārdu “produkts” vai “līdzprodukts”.

(12) Auga botāniskais nosaukums ir sniegts tikai attiecīgajam augam veltītajā C daļas barības sastāvdaļu saraksta pirmā ieraksta aprakstā.

(13) Reģistrā konkrētu barības sastāvdaļu analītisko komponentu obligātās marķēšanas pamatprincips ir vadīties no tā, vai noteikts produkts konkrētas sastāvdaļas satur augstā koncentrācijā un vai šā produkta ražošanā ir mainījusies produkta uzturvērtība.

(14) Regulas (EK) Nr. 767/2009 15. panta g) apakšpunkts saistībā ar minētās regulas I pielikuma 6. punktu nosaka marķēšanas prasības par mitruma saturu. Minētās regulas 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts saistībā ar tās V pielikumu nosaka citu analītisko komponentu marķēšanas prasības. Turklāt Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 5. punkts prasa norādīt sālsskābē nešķīstošo pelnu daudzumu, ja tas kopumā pārsniedz 2,2 % vai attiecībā uz dažām barības sastāvdaļām pārsniedz līmeni, kas noteikts minētās regulas V pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tomēr daži C daļas barības sastāvdaļu saraksta ieraksti no šiem noteikumiem atšķiras šādi:

a) obligātās deklarācijas par C daļas barības sastāvdaļu sarakstā norādītajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāto uzskaitījumu, kas noteikts attiecīgajā Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma iedaļā;

b) ja slejā, kas attiecas uz C daļas barības sastāvdaļu saraksta obligātajām deklarācijām, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jānorāda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti marķējumā nav jānorāda. Tomēr, ja sālsskābē nešķīstošu pelnu daudzums barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas pārsniedz 2,2 %;

c) ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Jādeklarē obligāti” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā piemēro tos. Tomēr nav obligāti jādeklarē mitruma līmenis, kas nesasniedz 14 %. Ja minētajā slejā konkrēts mitruma līmenis nav noteikts, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu.

(15) Barības apritē iesaistīts uzņēmējs, kas apgalvo, ka barības sastāvdaļai ir vairāk īpašību, kā norādīts C daļas barības sastāvdaļu saraksta slejā “Apraksts”, vai atsaucas uz B daļā norādītu procesu, ko var pielīdzināt apgalvojumam (piem., pretspurekļa apstrāde), ievēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 13. pantu. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 9. un 10. pantu barības sastāvdaļas var atbilst īpašam barošanas mērķim.

(16) Ja C daļā norādītu barības sastāvdaļa, attiecībā uz kuru zemsvītras piezīmē paredzēts, ka tās nosaukums jāpapildina ar sugas nosaukumu, ir iegūta no vairākām sugām, par barības sastāvdaļu to var uzskatīt tikai tad, ja barības sastāvdaļās izmantoto augu, dzīvnieku vai to daļu īpašības un izcelsme ir vienādas.

B DAĻA

Procesu glosārijs







Process Definīcija Parastais nosaukums/apzīmētājs 1 Frakcionēšana ar gaisa plūsmu daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu frakcionēts ar gaisa plūsmu 2 Aspirācija Pārvietošanā veikts process putekļu, smalku daļiņu un citu graudu suspendēto daļiņu atdalīšanai no graudu masas, izmantojot gaisa plūsmu aspirēts 3 Blanšēšana organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu aromātu, kam seko iegremdēšana aukstā ūdenī, lai pārtrauktu vārīšanas procesu blanšēts 4 Balināšana dabīgās krāsas noņemšana, izmantojot ķīmiskus vai fizikālus procesus vai balinātājmālus balināts 5 Dzesēšana temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides, bet virs sasalšanas temperatūras dzesināts 6 Kapāšana daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vairākus nažus kapāts 7 Tīrīšana priekšmetu (piesārņotāju, piem., akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piem., nepiesaistīto salmu daļiņu, sēnalu vai nezāļu) atdalīšana tīrīts/šķirots 8 Koncentrēšana (1) ūdens un/vai citu sastāvdaļu aizvadīšana (2) koncentrāts 9 Kondensēšana gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā kondensāts 10 Vārīšana barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē vārīts 11 Drupināšana/smalcināšana daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot drupinātāju/smalcinātāju drupināts/smalcināts 12 Kristalizēšana attīrīšana, no šķīduma veidojot cietus kristālus. šķīdumā esošie piemaisījumi kristāliskā režģa struktūrā parasti netiek ietverti kristalizēts 13 Attīrīšana (3) pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām attīrīts, daļēji attīrīts 14 Lobīšana pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem Lobīts (4) 15 Pektīna atdalīšana pektīnu ekstrahēšana no barības sastāvdaļām atpektinēts 16 Desikācija mākslīga žāvēšana ar desikantiem / mitruma mākslīga izvilkšana žāvēts ar desikantiem vai dehidratizēts 17 Atgļotošana gļotu noņemšana no virsmas atgļotots 18 Cukura atdalīšana / atcukurošana pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru, ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem atcukurots, daļēji atcukurots 19 Detoksifikācija toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā detoksificēts 20 destilēšana šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un kondensētos tvaikus savācot atsevišķā tvertnē destilēts 21 Žāvēšana/kaltēšana atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā attiecīgi dabiski vai mākslīgi žāvēts/kaltēts 22 Glabāšana silosā process, kurā kontrolē barības sastāvdaļu dabisko noārdīšanos, anaerobā vidē, kas rodas dabiskas rūgšanas rezultātā, paskābinot un/vai pievienojot skābbarības piedevas glabāts silosā 23 Ietvaicēšana/iztvaicēšana ūdens satura samazināšana ietvaicēts/iztvaicēts 24 Uzpūšana termisks process, kurā strauja produkta iekšējā ūdens tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos ekspandēts vai uzpūsts 25 Presēšana eļļas/tauku atdalīšana zem preses izspaidas / rauši un eļļa / tauki 26 Ekstrahēšana šķīstošu sastāvdaļu daļēja vai pilnīga atdalīšana no izejvielas ar ūdeni vai citu šķīdinātāju, iegūstot šķidrumu un cietu vielu, proti, iegūtās sastāvdaļas ir ekstrakts (5) un viens vai vairāki ekstrahēšanas līdzprodukti (6) attiecīgi ekstrakts/eļļa/cukurs vai ekstrahēšanas līdzprodukts/milti/melase/mīkstums 27 Ekstrūzija termisks process, kurā produkts straujas iekšējā ūdens ietvaicēšanas rezultātā sadalās, un tam, presējot caur noteiktu atveri, tiek piešķirta konkrēta forma ekstrudēts 28 Raudzēšana process, kurā ražoti tiek vai uz materiāliem, lai izmainītu to ķīmisko sastāvu/īpašības, iedarbojas mikroorganismi (baktērijas, sēnes vai raugi) raudzēts 29 Filtrēšana process, kurā šķidrums izsūcas caur porainu vidi vai membrānas filtru, lai atdalītu cietās daļiņas, kā rezultātā tiek iegūtas filtrētas barības sastāvdaļas un filtrēšanas nogulsnes (2) filtrēts 30 Pārslošana mitra termiski apstrādāta materiāla veltnēšana, kurā iegūst plānas materiāla daļiņas pārslas 31 Miltu malšana sausu graudu daļiņu izmēra samazināšana, ar kuru atvieglo sadalīšanu pa sastāvdaļām (galvenokārt miltiem, klijām un atsijām) attiecīgi milti, klijas, atsijas (7) vai dzīvnieku barība 32 Sagatavošana ziemas apstākļiem Eļļu atdzesēšana, kuras rezultātā piesātinātākās daļas tiek atdalītas no nepiesātinātākajām eļļas daļām. Piesātinātākās eļļas daļas atdzesējot sacietē, savukārt nepiesātinātākās eļļas daļas ir šķidrā veidā un var tikt, piem., nolietas. Ieziemotais produkts ir sacietējusi eļļa ieziemots 33 Fragmentēšana barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās fragmentēts 34 Cepšana barības sastāvdaļu pagatavošana eļļā vai taukos cepts 35 Sarecināšana process, kurā, parasti ar recinātājiem, pagatavo želeju, proti, blīvu želejveida masu, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai Recināts 36 Granulēšana īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām granulēts 37 Malšana (smalcināšana)/slīpēšana cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēra samazināšana sausā vai mitrā procesā malts (smalcināts) vai slīpēts 38 Karsēšana termiska apstrāde, kas veikta tādos īpašos apstākļos kā zem spiediena vai ar mitrumu karsēts / termiski apstrādāts 39 Hidrogenēšana katalītisks process vai nu eļļu/tauku/taukskābju divkāršo saišu piesātināšanai, ko veic augstā temperatūrā un zem ūdeņraža spiediena, lai iegūtu daļēji vai pilnīgi piesātinātus triglicerīdus/taukskābes, vai arī poliolu iegūšanai, ogļhidrātu karbonilgrupas reducējot uz hidroksilgrupām hidrogenēts, daļēji hidrogenēts 40 Hidrolīze Molekulu izmēra samazināšana attiecīgā apstrādē ar ūdeni un karstumu/spiedienu, fermentiem vai skābi/sārmu. Hidrolizētām barības sastāvdaļām, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1069/2009, piemēro tajā noteikto definīciju hidrolizēts 41 Šķidrināšana cietas vielas vai gāzes pārveidošana šķidrumā šķidrināts 42 Macerācija Process, kurā barības sastāvdaļai paredzētu izejvielu vai pašu barības sastāvdaļu ievieto šķidrumā, lai ar mehāniskām metodēm izšķīdinātu to savienojumus. Rezultātā samazinās barības sastāvdaļas apjoms (2) macerēts 43 Iesalošana graudu diedzēšana, kurā aktivizē dabīgos fermentus, kas cieti spēj sadalīt raudzējamos ogļhidrātos un proteīnus — aminoskābēs un peptīdos iesalināts 44 Kausēšana cietas vielas pārveidošana par šķidrumu karstuma ietekmē kausēts 45 Mikronizēšana cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometru mērogam mikronizēts 46 Apvārīšana mērcēšana ūdenī un termiska apstrāde cietes pilnīgai uzbriedināšanai, kam seko žāvēšana apvārīts 47 Pasterizēšana noteiktu laiku līdz kritiskai temperatūrai veikta karsēšana, kurā tiek iznīcināti kaitīgi mikroorganismi un kurai seko strauja atdzesēšana pasterizēts 48 Mizošana augļu un dārzeņu ārējā apvalka/mizas noņemšana mizots 49 Granulēšana īpašas formas piešķiršana, presējot caur plātni granula, granulēts 50 Rīsu slīpēšana gandrīz pilnīga vai daļēja kliju un dīgļa atdalīšana no lobītiem rīsiem slīpēts 51 Uzbriedināšana cietes modificēšana, kurā ievērojami uzlabojas tās spēja uzbriest aukstā ūdenī Uzbriedināts (8) 52 Izspiešana/presēšana (9) šķidrumu daļēja vai pilnīga atdalīšana no cietām vielām ar mehāniskiem spēkiem izspiests/presēts 53 Rafinēšana pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana ķīmiskā/fizikālā apstrādē rafinēts, daļēji rafinēts 54 Grauzdēšana barības sastāvdaļu sausa karsēšana, kurā uzlabojas to sagremojamība, intensificējas krāsa un/vai mazinātās dabiskie faktori, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību grauzdēts 55 Placināšana daļiņu izmēra samazināšana, kurā barības barības sastāvdaļas (piem., graudi) tiek izlaisti starp diviem valčiem/veltņiem placināts 56 Pretspurekļa apstrāde Process, kura mērķis ir barības vielas pasargāt no sadalīšanās spureklī un kurā ietilpst fizikāla apstrāde ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai iedarbība, piem., ar lignosulfonātiem, nātrija hidroksīdu vai tādām organiskām skābēm kā propionskābe vai miecskābe). Barības sastāvdaļām pretspurekļa apstrādi nedrīkst veikt ar formaldehīdu pretspurekļa apstrāde ar [ievietot pēc vajadzības] 57 Sijāšana dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, kurā barības sastāvdaļas kratot vai berot laiž cauri sietiem sijāts 58 Krejošana šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piem., piena tauku atdalīšana krejots 59 Šķēlēšana barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs šķēlēts 60 Mērcēšana barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, kurā saīsinās vārīšanas ilgums, tiek atvieglota sēklapvalka noņemšana un ūdens uzsūkšanās, lai aktivizētu dīgšanu vai mazinātu tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību mērcēts 61 Žāvēšana izsmidzinot mitruma samazināšana šķidrumā, barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā izsmidzinot, lai attiecībā pret masu palielinātu virsmas laukumu palielinātu, un pūšot cauri siltu gaisu žāvēts izsmidzinot, pulveris 62 Tvaicēšana process, kurā karsēšanai un vārīšanai izmanto tvaika spiedienu, lai uzlabotu sagremojamību tvaicēts 63 Grauzdēšana sausa karsēšana, ko parasti piemēro eļļas augu sēklām, piem., lai mazinātu vai novērstu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību grauzdēts 64 Ultrafiltrēšana šķidrumu filtrēšana caur smalku membrānu, kas laiž cauri tikai mazas molekulas ultrafiltrēts 65 Atdīgļošana pilnīga vai daļēja dīgļa atdalīšana no drupinātiem labības graudiem atdīgļots 66 Mikronizēšana ar infrasarkanajiem stariem termisks process graudu, sakņu, sēklu vai gumu vai to līdzproduktu vārīšanai un grauzdēšanai ar infrasarkano staru radītu karstumu; tam parasti seko pārslošana mikronizēts ar infrasarkanajiem stariem 67 Eļļas/tauku un hidrogenētas eļļas/tauku sašķelšana Ķīmiska tauku/eļļu hidrolīze. Taukiem/eļļām augstā temperatūrā un zem augsta spiediena reaģējot ar ūdeni, hidrofobajā fāzē var iegūt neattīrītas taukskābes, bet hidrofīlajā fāzē — neattīrītu glicerīnu šķelts 68 Sonificēšana ar ultraskaņu šķīstošu savienojumu atdalīšana ūdenī mehāniskā apstrādē ar jaudīgu ultraskaņu un karstumu sonificēts ar ultraskaņu 69 Mehāniska dzīvnieku barības iepakojuma noņemšana mehāniska dzīvnieku barības iepakojuma noņemšana mehāniski izpakots 70 Apstrāde ar sārmu [apstrāde ar sodu] nātrija hidroksīda tāda uzbēršana (10) šķiedrvielām bagātai barības sastāvdaļai, kas uzlabo tās sagremojamību apstrādāts ar sodu ( 1 ) Vācu valodā “Konzentrieren” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Eindicken”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam vajadzētu būt “eingedickt”. ( 2 ) Iegūto barības sastāvdaļu galvenais mērķis ir nodrošināt proteīnus, ogļhidrātus, taukus, enerģiju, minerālvielas vai šķiedrvielas. ( 3 ) Attiecīgā gadījumā vārdu “attīrīšana” drīkst aizstāt ar vārdu “izlobīšana” vai “nolobīšana”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “izlobīts” vai “nolobīts”. ( 4 ) Attiecībā uz rīsiem šo procesu sauc “lobīšana”, un parastais apzīmētājs ir “lobīts”. ( 5 ) Ekstrakts ir šķidrums, kurā ir šķīstošas vielas (piem., tauki/eļļa, cukurs vai citas šķīstošas sastāvdaļas). Šo ekstraktu kā barības sastāvdaļu galvenais mērķis ir nodrošināt proteīnus, ogļhidrātus, taukus, enerģiju, minerālvielas vai šķiedrvielas. Tas, ka ekstrahēšana kā process ir norādīta attiecībā uz barības sastāvdaļām, neizslēdz, ka ekstraktus var klasificēt par barības piedevām. ( 6 ) Ekstrahēšanas līdzprodukts ir ekstrahēšanā atlikusī daļa — piem., milti vai mīkstums —, nevis ekstrakts. Šo ekstrahēšanas līdzproduktu galvenais uzdevums barības sastāvdaļās ir nodrošināt proteīnus, ogļhidrātus, taukus, enerģiju, minerālvielas vai šķiedrvielas. ( 7 ) Franču valodā drīkst lietot vārdu “issues”. ( 8 ) Vācu valodā drīkst lietot apzīmētāju “aufgeschlossen” un nosaukumu “Quellwasser” (attiecībā uz cieti). Dāņu valodā drīkst lietot apzīmētāju “Kvældning” un nosaukumu “Kvældet” (attiecībā uz cieti). ( 9 ) Franču valodā vārdu “Pressage” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Extraction mécanique”. ( 10 ) Jāievēro norādījumi par pareizu un drošu lietošanu.

C DAĻA

Barības sastāvdaļu saraksts

1. Labības graudi un no tiem atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 1.1.1. Mieži Hordeum vulgare L. graudi 1.1.2. Uzpūsti mieži produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus miežu graudus ciete 1.1.3. Grauzdēti mieži miežu grauzdēšanas produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu ciete, ja tās saturs > 10 % kopproteīns, ja tā saturs > 15 % 1.1.4. Miežu pārslas Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītus miežus. Var saturēt nedaudz miežu sēnalu ciete 1.1.5. Miežu šķiedra Miežu cietes ražošanas produkts. Sastāv no endospermas daļiņām un galvenokārt no šķiedras kokšķiedra kopproteīns, ja tā saturs > 10 % 1.1.6. Miežu sēnalas produkts, ko iegūst pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un lobīšanas kokšķiedra kopproteīns, ja tā saturs > 10 % 1.1.7. Miežu atsijas Produkts, ko iegūst, sijātus un lobītus miežus pārstrādājot grūbās, mannas putraimos vai miltos. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma kokšķiedra ciete 1.1.8. Miežu proteīns Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Sastāv galvenokārt no proteīna kopproteīns 1.1.9. Miežu proteīnus saturoša barība Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Sastāv galvenokārt no proteīna un endospermas daļiņām mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 60 % Ja mitruma saturs < 45 %: — kopproteīns, — ciete 1.1.10. Miežu šķīdvielas miežu produkts, kas iegūts pēc mitrā proteīna un cietes ekstrahēšanas kopproteīns 1.1.11. Miežu klijas Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem lobītu miežu graudiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas. kokšķiedra 1.1.12. Šķidrā miežu ciete sekundārās cietes daļa, ko iegūst, ražojot cieti no miežiem Ja mitruma saturs < 50 %: — ciete 1.1.13. Miežu iesala atsijas mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkts, kas sastāv no maza izmēra miežu kodoliem un to daļām, kuras atdalītas pirms iesala gatavošanas kokšķiedra koppelni, ja to saturs > 2,2 % 1.1.14. Miežu iesals un iesala smalkne Produkts, kas sastāv no iesala ražošanā atdalītām miežu kodolu daļām un iesala kokšķiedra 1.1.15. Miežu iesala sēnalas miežu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām kokšķiedra 1.1.16. Cieti miežu destilētāji, mitri Produkts, ko iegūst, no miežiem ražojot etanolu. Sastāv no destilācijā iegūtām cietām barības daļiņām mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 % Ja mitruma saturs < 65 %: — kopproteīns 1.1.17. Šķīstoši miežu destilētāji, mitri Produkts, ko iegūst, no miežiem ražojot etanolu. Sastāv no destilācijā iegūtām šķīstošām barības daļiņām mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 70 % Ja mitruma saturs < 45 %: — kopproteīns 1.1.18. Iesals (2) diedzētas labības produkts, žāvēts, samalts un/vai ekstrahēts 1.1.19. Iesala asni (2) Iesala labības saasnošanas un iesala tīrīšanas produkts, kurš sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem labības graudiem 1.2.1. Kukurūza (3) Zea mays L. ssp. mays graudi. 1.2.2. Kukurūzas pārslas (3) Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītu kukurūzu. Var saturēt nedaudz kukurūzas sēnalu ciete 1.2.3. Kukurūzas atsijas (3) Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kukurūzas klijām. Var saturēt kukurūzas dīgļu daļas kokšķiedra ciete koptauki, ja attiecīgais saturs > 5 % 1.2.4. Kukurūzas klijas (3) Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, kā arī endospermas daļiņām kokšķiedra 1.2.5. Kukurūzas vālītes (3) Kukurūzas vārpiņas centrālā serde. Tajā var būt nelieli kukurūzas un tās lapu daļiņu daudzumi, ko mehāniskā ražas novākšanā nav bijis iespējams noņemt kokšķiedra ciete 1.2.6. Kukurūzas atsijas (3) kukurūzas kodolu daļiņas, kas produkta pieņemšanas laikā atdalītas sijāšanas procesā 1.2.7. Kukurūzas šķiedra (3) Kukurūzas cietes ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no šķiedras mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 70 % Ja mitruma saturs < 50 %: — kokšķiedra 1.2.8. Kukurūzas proteīns [kukurūzas glutēns] (3) Kukurūzas cietes ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no proteīna (prolamīniem), ko iegūst, atdalot cieti mitrums, ja tā saturs < 70 % vai > 90 % Ja mitruma saturs < 70 %: — kopproteīns 1.2.9. Kukurūzas proteīna barība [kukurūzas glutēna barība] (3) Produkts, ko iegūst kukurūzas cietes ražošanā. Sastāv no klijām un kukurūzas šķīdvielām. Produktā var būt arī smalcināta kukurūza un kukurūzas dīgļu eļļas ekstrahēšanas līdzprodukti. Var būt pievienoti citi produkti, kas atvasināti, rafinējot vai raudzējot cieti un cietes produktus. Drīkst saturēt līdz 2 % nātrija un 2 % hlorīda mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 65 % Ja mitruma saturs < 40 %: — kopproteīns, — kokšķiedra — ciete 1.2.10. Kukurūzas dīgļi (3) Mannas putraimu, miltu vai cietes ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Sastāv galvenokārt no kukurūzas dīgļiem, ārējo apvalku daļām un endospermas daļām mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 60 % Ja mitruma saturs < 40 %: — kopproteīns, — koptauki 1.2.11. Kukurūzas dīgļu izspaidas (3) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot pārstrādātus kukurūzas dīgļus, un kas vēl var saturēt endospermas un sēklapvalka daļas kopproteīns koptauki 1.2.12. Kukurūzas dīgļu milti (3) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot pārstrādātus kukurūzas dīgļus kopproteīns 1.2.13. Kukurūzas dīgļu jēleļļa (3) eļļa un tauki, ko iegūst, presējot un/vai ekstrahējot kukurūzas dīgļus mitrums, ja tā saturs > 1 % 1.2.14. Uzpūsta kukurūza (3) produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus kukurūzas graudus ciete 1.2.15. Kukurūzas mērcēšanas šķidrums (3) graudu mērcēšanas procesā iegūtas koncentrētas šķidrās daļiņas mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 65 % Ja mitruma saturs < 45 %: — kopproteīns 1.2.16. Cukurkururūzas skābbarība (3) Cukurkukurūzas pārstrādes nozares līdzprodukts, kas sastāv no centra vālītēm, sēnalām un kodola pamata un kas ir kapāts un žāvēts vai presēts. Ražo, kapājot cukurkukurūzas vālītes, sēnalas un lapas kopā ar cukurkukurūzas kodoliem kokšķiedra 1.2.17. Drupināta, atdīgļota kukurūza (3) Produkts, ko iegūst, atdīgļojot drupinātu kukurūzu. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām un var saturēt kukurūzas dīgļu daļas un ārējos apvalkus kokšķiedra ciete 1.2.18. Kukurūzas atsijas (3) cietas samaltas kukurūzas daļas, kas nesatur klijas vai dīgļus vai tos satur ļoti nelielā daudzumā kokšķiedra ciete 1.2.19. Kukurūzas dīgļu miltu barība (3) Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot pārstrādātus kukurūzas dīgļus. Tikai tad, ja produkts ražots integrētā smalcināšanas un rafinēšanas fabrikā, tajā drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras); — 1,3 % koplecitīna; — 2 % ziepju bāzes kopproteīns 1.2.20. Kukurūzas vālīšu maisījums kukurūzas graudi un vālītes 1.2.21. Kukurūzas vālīšu maisījums ar sēnalām kukurūzas graudi, vālītes un sēnalas 1.3.1. Prosa Panicum miliaceum L. graudi 1.4.1. Auzas Avena sativa L. un citu auzu šķirņu graudi 1.4.2. Lobītas auzas lobīti auzu graudi 1.4.3. Auzu pārslas Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītas auzas. Var saturēt nedaudz auzu sēnalu ciete 1.4.4. Auzu atsijas Produkts, ko iegūst, izsijātas un lobītas auzas pārstrādājot auzu putraimos un miltos. Sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas kokšķiedra ciete 1.4.5. Auzu klijas Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem lobītu auzu graudiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas kokšķiedra 1.4.6. Auzu sēnalas produkts, ko iegūst, lobot auzu graudus kokšķiedra 1.4.7. Uzpūstas auzas produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus auzu graudus ciete 1.4.8. Auzu putraimi tīrītas auzas ar atdalītām sēnalām kokšķiedra ciete 1.4.9. Auzu milti produkts, ko iegūst, maļot auzu graudus kokšķiedra ciete 1.4.10. Lopbarības auzu milti auzu produkts ar augstu cietes saturu pēc lobīšanas kokšķiedra 1.4.11. Auzu barība Produkts, ko iegūst, izsijātas un lobītas auzas pārstrādājot auzu putraimos un miltos. Sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas kokšķiedra 1.5.1. Ekstrahētas kvinojas sēklas tīrītas kvinojas (Chenopodium quinoa Willd.) pilnsēklas, no kurām ir atdalīti saponīni, kas atrodas sēklas ārējā kārtā 1.6.1. Šķelti rīsi Oryza Sativa L. rīsu kodola daļa, kuras garums ir mazāks nekā trīs ceturtdaļas pilna kodola. Rīsi var būt apvārīti ciete 1.6.2. Slīpēti rīsi Lobīti rīsi, no kuriem slīpēšanas laikā ir atdalītas gandrīz visas klijas un dīglis. Rīsi var būt apvārīti ciete 1.6.3. Iepriekš uzbriedināti rīsi produkts, ko iegūst no slīpētiem vai šķeltiem rīsiem, tos uzbriedinot ciete 1.6.4. Ekstrudēti rīsi produkts, ko iegūst, ekstrudējot rīsu miltus ciete 1.6.5. Rīsu pārslas produkts, ko iegūst, pārslojot iepriekš uzbriedinātus rīsu kodolus vai šķeltus rīsu kodolus ciete 1.6.6. Lobīti rīsi Nelobīti (Oryza Sativa L.) rīsi, no kuriem atdalīts tikai apvalks. Lobīšanas un apstrādes rezultātā var nedaudz samazināties kliju daudzums ciete kokšķiedra 1.6.7. Malti lopbarības rīsi produkts, ko iegūst, maļot lopbarības rīsus, kas sastāv vai nu no zaļiem, krītainiem vai negataviem graudiem, kuri atsijāti lobītu rīsu slīpēšanas procesā, vai arī no parastiem lobītiem rīsu graudiem, kuri ir dzelteni vai plankumaini ciete 1.6.8. Rīsu milti Produkts, ko iegūst, maļot slīpētus rīsus. Rīsi var būt apvārīti ciete 1.6.9. Lobītu rīsu milti Produkts, ko iegūst, maļot lobītus rīsus. Rīsi var būt apvārīti ciete kokšķiedra 1.6.10. Rīsu klijas Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no kodola ārējām kārtām (augļapvalka, sēklas apvalka, kodola, aleirona) un daļēji no dīgļa. Rīsi var būt apvārīti vai ekstrudēti kokšķiedra 1.6.11. Rīsu klijas ar kalcija karbonātu Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no kodola ārējām kārtām (augļapvalka, sēklas apvalka, kodola, aleirona) un daļēji no dīgļa. Drīkst saturēt līdz 23 % kalcija karbonāta, ko izmanto par pārstrādes palīglīdzekli. Rīsi var būt apvārīti kokšķiedra kalcija karbonāts 1.6.12. Attaukotas rīsu klijas eļļas ekstrakcijā iegūtas rīsu klijas kokšķiedra 1.6.13. Rīsu kliju eļļa eļļa, ko iegūst no stabilizētām rīsu klijām 1.6.14. Rīsu atsijas Rīsu miltu un cietes ražošanas produkts, ko iegūst sausā vai mitrā slīpēšanā un sijāšanā. Sastāv galvenokārt no cietes, proteīna, taukiem un šķiedrvielām. Rīsi var būt apvārīti. Drīkst saturēt līdz 0,25 % nātrija un līdz 0,25 % sulfāta ciete, ja attiecīgais saturs > 20 % kopproteīns, ja tā saturs > 10 % koptauki, ja to saturs > 5 % kokšķiedra 1.6.15. Rīsu atsijas ar kalcija karbonātu Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa un endospermas daļiņām. Drīkst saturēt līdz 23 % kalcija karbonāta, kas izmantots par pārstrādes palīglīdzekli. Rīsi var būt apvārīti ciete kopproteīns koptauki kokšķiedra kalcija karbonāts 1.6.16. Rīss Oryza sativa L. graudi 1.6.17. Rīsu dīgļi produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no dīgļiem koptauki kopproteīns 1.6.18. Rīsu dīgļu izspaidas (5) produkts, kas rodas pēc tam, kad rīsu dīgļi ir eļļas ieguvei sadrupināti kopproteīns koptauki kokšķiedra 1.6.20. Rīsu proteīns rīsu cietes ražošanas produkts, ko iegūst mitrās slīpēšanā, sijāšanā, atdalīšanā, koncentrēšanā un žāvēšanā kopproteīns 1.6.21. Rīsu šķidrā barība koncentrēts šķidrs produkts, ko iegūst mitrā rīsu slīpēšanā un sijāšanā ciete 1.6.22. Uzpūsti rīsi produkts, ko iegūst, izplešot rīsu kodolus vai šķeltus rīsu kodolus ciete 1.6.23. Raudzēti rīsi produkts, ko iegūst, raudzējot rīsus ciete 1.6.24. Slīpēti nepareizi veidoti rīsi, slīpēti/krītaini rīsi rīsu slīpēšanā iegūts produkts, kas galvenokārt sastāv no veseliem vai šķeltiem nepareizi veidotiem kodoliem un/vai krītainiem kodoliem, un/vai bojātiem kodoliem, un/vai dabiski iekrāsotiem (zaļiem, sarkaniem, dzelteniem) kodoliem, un/vai parastiem lobītiem rīsu graudiem ciete 1.6.25. Slīpēti nenobrieduši rīsi rīsu slīpēšanā iegūts produkts, kas sastāv galvenokārt no nenobriedušiem rīsiem un/vai krītainiem kodoliem ciete 1.7.1. Rudzi Secale cereale L. graudi 1.7.2. Rudzu atsijas Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un dažādu grauda daļu piejaukuma ciete kokšķiedra 1.7.3. Rudzu barība Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām atdalīts mazāk endospermas kā no rudzu klijām ciete kokšķiedra 1.7.4. Rudzu klijas Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas ciete kokšķiedra 1.8.1. Sorgo [Milo] Sorghum bicolor (L.) Moench graudi/sēklas 1.8.2. Baltais sorgo īpašu sorgo šķirņu graudi ar baltu sēklapvalku 1.8.3. Sorgo barība Žāvēts produkts, ko iegūst, atdalot sorgo cieti. Sastāv galvenokārt no klijām. Produktā var arī būt sausas macerācijas ūdens nogulsnes un tam var būt pievienoti dīgļi kopproteīns 1.9.1. Plēkšņu kvieši plēkšņu kviešu Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank vai Triticum monococcum L. graudi 1.9.2. Plēkšņu kviešu klijas Plēkšņu kviešu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem ar plēkšņu kviešu dīgļu daļu un endospermas daļiņu piejaukumu kokšķiedra 1.9.3. Plēkšņu kviešu sēnalas produkts, ko iegūst, lobot plēkšņu kviešu graudus kokšķiedra 1.9.4. Plēkšņu kviešu atsijas Produkts, ko iegūst, sijātus un lobītus plēkšņu kviešu graudus pārstrādājot miltos. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma kokšķiedra ciete 1.10.1. Tritikāle Triticum × Secale cereale L. Hybrid graudi 1.11.1. Kvieši Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi 1.11.2. Kviešu asni produkts, kas iegūts iesala labības dīgšanā un iesala tīrīšanā un sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem kviešu graudiem 1.11.3. Uzbriedināti kvieši produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot maltus vai šķeltus kviešu graudus ciete 1.11.4. Kviešu atsijas Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem kviešu graudiem vai lobītiem plēkšņu kviešiem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un graudu atsiju piejaukuma kokšķiedra ciete 1.11.5. Kviešu pārslas Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot lobītus kviešus. Var saturēt nedaudz kviešu sēnalu kokšķiedra ciete 1.11.6. Barība no kviešiem Miltu vai iesala ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem kviešu graudiem vai lobītiem plēkšņu kviešiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kviešu klijām kokšķiedra 1.11.7. Kviešu klijas (4) Miltu vai iesala ražošanas produkts, ko iegūst no sijātiem kviešu graudiem vai lobītiem plēkšņu kviešiem. Sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas kokšķiedra 1.11.8. Raudzēta kviešu iesala daļiņas Produkts, ko iegūst, kombinējot kviešu un kviešu kliju iesalošanu un raudzēšanu. Pēc tam barības produktu izžāvē un samaļ ciete kokšķiedra 1.11.10. Kviešu šķiedra Šķiedrviela, ko iegūst kviešu apstrādē. Sastāv galvenokārt no šķiedras mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 80 % Ja mitruma saturs < 60 %: — kokšķiedra 1.11.11. Kviešu dīgļi miltu malšanā iegūts barības produkts, sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādi apstrādātiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas kopproteīns koptauki 1.11.12. Raudzēti kviešu dīgļi kviešu dīgļu raudzēšanas produkts kopproteīns koptauki 1.11.13. Kviešu dīgļu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kviešu (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu) dīgļus un lobītus plēkšņu kviešus (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L.), pie kuriem var būt palikušas endospermas un sēklapvalka daļiņas kopproteīns 1.11.15. Kviešu proteīns kviešu proteīns, ko iegūst cietes vai etanola ražošanā; var būt daļēji hidrolizēts kopproteīns 1.11.16. Barība no kviešu glutēna Kviešu cietes un glutēna ražošanas produkts. Sastāv no klijām, kurām var būt daļēji atdalīti dīgļi. Tam var būt pievienotas kviešu šķīdvielas, šķelti kvieši un citi cietes un cietes rafinēšanas vai raudzēšanas produkti mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 60 % Ja mitruma saturs < 45 %: — kopproteīns, — ciete 1.11.18. Elastīgais kviešu glutēns kviešu proteīns, kam raksturīga liela viskoelastība, hidratēts, ar minimālo 80 % proteīna (N × 6,25) saturu un maksimālo pelnu daudzumu sausnā 2 % kopproteīns 1.11.19. Šķidrā kviešu ciete produkts, ko no kviešiem iegūst cietes/glikozes un glutēna ražošanā mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 85 % Ja mitruma saturs < 65 %: — ciete 1.11.20. Daļēji atcukurota kviešu ciete ar proteīnu produkts, ko iegūst kviešu cietes ražošanā un kas galvenokārt sastāv no daļēji cukurotas cietes, šķīstošajiem proteīniem un citām šķīstošām endospermas daļām kopproteīns ciete kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze 1.11.21. Kviešu šķīdvielas Kviešu produkts, ko iegūst pēc mitrā proteīna un cietes ekstrahēšanas. Var būt hidrolizēts mitrums, ja tā saturs < 55 % vai > 85 % Ja mitruma saturs < 55 %: — kopproteīns 1.11.22. Kviešu rauga koncentrāts mitrs līdzprodukts, kas rodas, raudzējot kviešu cieti alkohola ražošanai mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 80 % Ja mitruma saturs < 60 %: — kopproteīns 1.11.23. Kviešu iesala atsijas mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkts, kas sastāv no maza izmēra kviešu kodoliem un to daļiņām, kuras atdalītas pirms iesalošanas kokšķiedra 1.11.24. Iesala kvieši un iesala daļiņas produkts, kas sastāv no kviešu kodolu daļām un iesala, kurš atdalīts iesala ražošanā kokšķiedra 1.11.25. Kviešu iesala sēnalas iesala kviešu tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām kokšķiedra 1.11.26. Kviešu aleirons produkts, ko iegūst, no kviešu klijām atdalot aleirona kārtu kopproteīns kokšķiedra 1.12.2. Graudu milti (2) milti, ko iegūst, samaļot graudus ciete kokšķiedra 1.12.3. Graudu proteīna koncentrāts (2) koncentrēts un izžāvēts produkts, kas no graudiem iegūts pēc tam, kad no tiem raudzēšanā atdalīta ciete kopproteīns 1.12.4. Labības graudu atsijas (2) Mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkti, kas sastāv no maziem graudiem un graudu kodolu daļām, kuras var būt atdīgļotas un ir atdalītas pirms graudu turpmākas pārstrādes. Var saturēt vairāk kokšķiedras (piem., apvalku) nekā nefrakcionēti graudaugi kokšķiedra 1.12.5. Graudu dīgļi (2) miltu malšanas un cietes ražošanas produkts, sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādi apstrādātiem graudu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas kopproteīns koptauki 1.12.6. Atliekas no graudu destilēšanas, sīrups (2) graudu produkts, ko iegūst, iztvaicējot graudu spirta ražošanā izmantoto graudu raudzēšanas un destilēšanas ūdeni mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 70 % Ja mitruma saturs < 45 %: — kopproteīns 1.12.7. Mitri destilatoru graudi (2) mitrs produkts, ko veido cietā masa, kura iegūta, centrifugējot un/vai filtrējot graudu spirta ražošanā izmantoto raudzēšanas un destilācijas ūdeni mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 % Ja mitruma saturs < 65 %: — kopproteīns 1.12.8. Koncentrētas šķīstošas destilatoru daļas (2) Mitrs produkts, ko iegūst alkohola ražošanā, raudzējot un destilējot kviešu misu un cukura sīrupu pēc tam, kad no tā atdalītas klijas un glutēns. Var saturēt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas. Ja mitruma saturs ir 12 %, drīkst saturēt līdz 4 % kālija mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 % Ja mitruma saturs < 65 %: kopproteīns, ja tā saturs > 10 % 1.12.9. Destilatoru graudi un šķīstošās daļas (2) Produkts, ko iegūst alkohola ražošanā, raudzējot un destilējot labības graudu misu un/vai citus cieti un cukuru saturošus produktus. Var saturēt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas. Ja mitruma saturs līdz 12 %, drīkst saturēt 2 % sulfāta un/vai līdz 2 % kālija mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 80 % Ja mitruma saturs < 60 %: — kopproteīns 1.12.10. Žāvēti destilatoru graudi (2) Alkohola destilēšanas produkts, ko iegūst, izžāvējot raudzētu graudu cietos līdzproduktus. Ja mitruma saturs ir 12 %, drīkst saturēt līdz 2 % kālija kopproteīns 1.12.11. Tumšie destilatoru graudi (2) [žāvēti destilatoru graudi un šķīdvielas (2)] Alkohola destilēšanas produkts, ko iegūst, izkaltējot raudzētu graudu cietos līdzproduktus, un kam pievienots šķiedeņa sīrups vai iztvaicēts skalojamais ūdens. Ja mitruma saturs ir 12 %, drīkst saturēt līdz 2 % kālija kopproteīns 1.12.12. Alus drabiņas (2) Brūvēšanas produkts, ko iegūst no iesalinātas un neiesalinātas labības līdzproduktiem un citiem cieti saturošiem produktiem un kas var saturēt apiņu daļas. Parasti tirgots mitrā veidā, bet var tikt tirgots arī žāvētā cietā veidā. Drīkst saturēt līdz 0,3 % dimetilpolisiloksāna, līdz 1,5 % enzīmu un līdz 1,8 % bentonīta mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 % Ja mitruma saturs < 65 %: — kopproteīns 1.12.13. Viskija drabiņas (2) Ciets produkts, ko iegūst graudu viskija ražošanā. Sastāv no līdzproduktiem, kas iegūti no iesalinātiem graudiem ekstrakcijā ar karstu ūdeni. Parasti tirgots mitrā veidā pēc ekstrakta notecināšanas mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 % Ja mitruma saturs < 65 %: — kopproteīns 1.12.14. Misas filtrācijas atliekas Ciets produkts, ko iegūst alus, iesala ekstrakta un viskija spirta ražošanā. Sastāv no malta iesala karsta ūdens ekstrakcijas līdzproduktiem, tajā var būt citas ar cukuru un cieti bagātas palīgvielas. Parasti tirgots mitrā veidā pēc ekstrakta izspiešanas mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 88 % Ja mitruma saturs < 65 %: — kopproteīns 1.12.15. Šķiedenis produkts, kas iesala viskija ražošanā paliek pāri destilatorā pēc pirmās destilācijas kopproteīns, ja tā saturs > 10 % 1.12.16. Šķiedeņa sīrups produkts, ko iegūst iesala viskija ražošanā, pēc pirmās destilācijas iztvaicējot destilatorā palikušo šķiedeni mitrums, ja tā saturs < 45 % vai > 70 % Ja mitruma saturs < 45 %: — kopproteīns ( 1 ) Attiecīgā gadījumā nosaukumu var aizstāt ar nosaukumu […] ( 2 ) Nosaukumu drīkst papildināt ar labības sugu. ( 3 ) “Kukurūza” var attiekties gan uz kukurūzu kā tādu, gan uz “graudiem”. ( 4 ) Ja šis barības produkts malts smalkāk, nosaukumam drīkst pievienot vārdu “smalkas” vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu.

2. Eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi un no tiem atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 2.1.1. Babasu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirņu babasu palmas riekstus kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.2.1. Sējas idras sēklas Camelina sativa L. Crantz sēklas 2.2.2. Sējas idra, izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas kopproteīns koptauki kokšķiedra 3.2.2. Sējas idras milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot sējas idras sēklu izspaidas kopproteīns 2.3.1. Kakao sēnalas kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki kokšķiedra 2.3.2. Kakao pupiņu pākstis produkts, ko iegūst, pārstrādājot Theobroma cacao L. pupiņas kokšķiedra kopproteīns 2.3.3. Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu kopproteīns kokšķiedra 2.4.1. Kopras izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.4.2. Kopra, hidrolizētas izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar fermentiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.4.3. Kopras milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) kopproteīns 2.5.1. Kokvilnas sēklas kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras 2.5.2. Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 22,5 %) kopproteīns kokšķiedra 2.5.3. Kokvilnas sēklu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām atdalītas šķiedras kopproteīns kokšķiedra koptauki 2.6.1. Daļēji attīrītu zemesriekstu (2) izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 16 %) kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.6.2. Daļēji attīrītu zemesriekstu (2) milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu izspaidas (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā — 16 %) kopproteīns kokšķiedra 2.6.3. Attīrītu zemesriekstu (2) izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.6.4. Attīrītu zemesriekstu (2) milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu izspaidas kopproteīns kokšķiedra 2.6.5. Zemesrieksti (2) Arachis hypogaea un citu Arachis sugu sēklas 2.7.1. Kapoki izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas kopproteīns kokšķiedra 2.8.1. Linsēklas nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu (Linum usitatissimum L.) sēklas (minimālā botāniskā tīrība — 93 %). 2.8.2. Linsēklu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.8.3. Linsēklu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot linsēklu izspaidas kopproteīns 2.8.4. Barība no linsēklu (1) izspaidām Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.8.5. Barība no linsēklu miltiem Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot linsēklu izspaidas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes kopproteīns 2.9.1. Sinepju klijas Sinepju (Brassica juncea L.) ražošanas produkts. Sastāv no sēklu ārējiem apvalkiem un daļiņām kokšķiedra 2.9.2. Sinepju sēklu milti produkts, ko iegūst, no sinepju sēklām ekstrahējot ēterisko sinepju eļļu kopproteīns 2.10.1. Gizotiju sēklas gizotiju (Guizotia abyssinica (L. F.) Cass) sēklas 2.10.2. Gizotiju sēklu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gizotiju sēklas (HCl nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums — 3,4 %) kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.11.1. Olīvu mīkstums eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot presētas olīvas (Olea europea L.), kuras pēc iespējas atdalītas no kodoliem kopproteīns kokšķiedra koptauki 2.11.2. Barība no attaukotiem olīvu miltiem Olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot olīvu mīkstuma izspaidas, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes kopproteīns kokšķiedra 2.11.3. Attaukoti olīvu milti olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot olīvu mīkstuma izspaidas, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām kopproteīns kokšķiedra 2.12.1. Palmu kodolu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot palmu (Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifra (HBK) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.)) kodolus, no kuriem pēc iespējas atdalīta čaula kopproteīns kokšķiedra koptauki 2.12.2. Palmu kodolu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas atdalīta čaula kopproteīns kokšķiedra 2.13.1. Ķirbju un kabaču sēklas Cucurbita pepo L. un Cucurbita ģints augu sēklas 2.13.2. Ķirbju un kabaču sēklu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Cucurbita pepo un Cucurbita ģints augu sēklas kopproteīns koptauki 2.14.1. Rapšu sēklas (3) Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. Minimālā botāniskā tīrība – 94 % 2.14.2. Rapša sēklu (3) izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.14.3. Rapšu sēklu (3) milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot rapša sēklu izspaidas kopproteīns 2.14.4. Ekstrudētas rapšu sēklas (3) produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot nesmalcinātas rapšu sēklas, tādējādi palielinot cietes uzbriešanu kopproteīns koptauki 2.14.5. Rapšu sēklu (3) proteīna koncentrāts eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, no rapša sēklu izspaidām vai rapša sēklām atdalot proteīna frakciju kopproteīns 2.14.6. Barība no rapša sēklu (3) izspaidām (1) Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % kopējo izmantoto balinātājmālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātu un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.14.7. Barība no rapšu sēklu (3) miltiem Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot rapša sēklu izspaidas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes kopproteīns 2.15.1. Saflora sēklas Saflora (Carthamus tinctorius L.) sēklas 2.15.2. Daļēji attīrītu safloras sēklu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītas saflora sēklas kopproteīns kokšķiedra 2.15.3. Saflora sēnalas produkts, ko iegūst, lobot saflora sēklas kokšķiedra 2.16.1. Sezama sēklas Sesamum indicum L. sēklas 2.17.1. Daļēji izlobītas sezama sēklas eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot daļu sēnalu kopproteīns kokšķiedra 2.17.2. Sezama sēnalas produkts, ko iegūst, lobot sezama sēklas kokšķiedra 2.17.3. Sezama sēklu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sezama sēklas (HCl nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums – 5 %) kopproteīns kokšķiedra koptauki 2.18.1. Grauzdētas sojas pupiņas sojas pupiņas (Glycine max L. Merr.), kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g x min) 2.18.2. Sojas pupiņu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sojas pupiņas kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.18.3. Sojas pupiņu milti eļļas ražošanas produkts, ko no sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskas apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g × min) kopproteīns kokšķiedra ja sausnā > 8 % 2.18.4. Lobītu sojas pupiņu milti eļļas ražošanas produkts, ko no lobītām sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskas apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,5 mg N/g × min) kopproteīns 2.18.5. Sojas (pupiņu) pākstis produkts, ko iegūst, lobot sojas pupiņas kokšķiedra 2.18.6. Ekstrudētas sojas pupiņas produkts, kas iegūts, mitrumā un siltumā zem spiediena apstrādājot sojas pupiņas, tādējādi palielinot cietes uzbriešanu kopproteīns koptauki 2.18.7. Sojas (pupiņu) proteīna koncentrāts Produkts, ko pēc otrreizējas ekstrahēšanas vai fermentatīvas apstrādes iegūst no lobītām sojas pupiņām, kurām ekstrahētas taukvielas, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni. Var saturēt inaktivētus fermentus kopproteīns 2.18.8. Sojas pupiņu mīkstums [sojas pupiņu pasta] produkts, ko iegūst, ekstrahējot sojas pupiņas pārtikas ražošanas vajadzībām kopproteīns 2.18.9. Sojas pupiņu melase produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas kopproteīns koptauki 2.18.10. Sojas pupiņu sagatavošanas līdzprodukts produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas, lai no tām ražotu pārtikas izstrādājumus kopproteīns 2.18.11. Sojas pupiņas sojas (Glycine max L. Merr.) pupiņas ureāzes aktivitāte, ja tās saturs > 0.4 mg N/g × min 2.18.12. Sojas pupiņu pārslas produkts, ko iegūst, lobītas sojas pupiņas tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g × min) kopproteīns 2.18.13. Barība no sojas (pupiņu) miltiem Eļļas ražošanas produkts, ko no sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,4 mg N/g x min). Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 1,5 % ziepju bāzes kopproteīns kokšķiedra ja sausnā > 8 % 2.18.14. Barība no lobītiem sojas (pupiņu) miltiem Eļļas ražošanas produkts, ko no lobītām sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskas apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte – 0,5 mg N/g x min). Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 1,5 % ziepju bāzes kopproteīns 2.18.15. Raudzēts sojas (pupiņu) proteīns (koncentrāts) Produkts, ko mikrobioloģiskā raudzēšanā iegūst no lobītām sojas pupiņām, no kurām, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni, tikušas ekstrahētas taukvielas. Tajā var būt nedzīvas raudzēšanā izmantoto mikroorganismu šūnas un/vai to daļas kopproteīns 2.18.16. Grauzdētas vai tvaicētas sojas milti sojas pupiņas, kas grauzdētas vai tvaicētas un samaltas miltos (maksimālā ureāzes aktivitāte — 0,4 mg N/g x min) 2.19.1. Saulespuķu sēklas saulespuķu (Helianthus annuus L.) sēklas 2.19.2. Saulespuķu sēklu izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot saulespuķu sēklas kopproteīns koptauki kokšķiedra 2.19.3. Saulespuķu sēklu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot saulespuķu sēklu izspaidas kopproteīns kokšķiedra 2.19.4. Lobītu saulespuķu sēklu milti Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot tādu saulespuķu sēklu izspaidas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 27,5 % kopproteīns kokšķiedra 2.19.5. Saulespuķu sēklu apvalki produkts, ko iegūst, lobot saulespuķu sēklas kokšķiedra 2.19.6. Barība no saulespuķu sēklu miltiem Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot saulespuķu sēklu izspaidas. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes kopproteīns 2.19.7. Barība no lobītiem saulespuķu sēklu miltiem Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un attiecīgi termiski apstrādājot tādu saulespuķu sēklu izspaidas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz: — 1 % kopējo izmantoto balinātājmālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātu un celulozes vai koksnes šķiedras), — 1,3 % koplecitīna, — 2 % ziepju bāzes Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā: 27,5 % kopproteīns kokšķiedra 2.19.8. Augsta proteīnu satura un zema celulozes satura saulespuķu miltu frakcija Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus. Minimālais kopproteīna saturs: 45 %, ja mitruma saturs ir 8 %. Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā: 8 %, ja mitruma saturs ir 8 % kopproteīns kokšķiedra 2.19.9. Augsta celulozes satura saulespuķu miltu frakcija Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus. Minimālais kokšķiedras saturs: 38 %, ja mitruma saturs ir 8 %. Minimālais kopproteīna saturs: 17 %, ja mitruma saturs ir 8 % kopproteīns kokšķiedra 2.19.10. Barība no augsta proteīnu satura un zema celulozes satura saulespuķu miltu frakcijas Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz 1 %no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras). Minimālais kopproteīna saturs: 45 %, ja mitruma saturs ir 9,5 %. Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā: 8 %, ja mitruma saturs ir 10 % kopproteīns, kokšķiedra 2.19.11. Barība no augsta celulozes satura saulespuķu miltu frakcijas Saulespuķu miltu pārstrādes produkts, ko iegūst, maļot un frakcinējot (sijājot un frakcionējot ar gaisa plūsmu) lobītu saulespuķu sēklu miltus. Tikai integrētu smalcināšanas un rafinēšanas fabriku izstrādājumos drīkst būt līdz 1 %no kopējiem izmantotajiem balinātājmāliem un filtrēšanas palīglīdzekļiem (piem., diatomīta, amorfu silikātu un silīcija, filosilikātiem un celulozes vai koksnes šķiedras). Minimālais kokšķiedras saturs: 38 %, ja mitruma saturs ir 10 %. Minimālais kopproteīna saturs: 17 %, ja mitruma saturs ir 8 % kopproteīns, kokšķiedra 2.20.1. Augu eļļa un tauki (4) eļļa un tauki, ko ar presēšanas un/vai ekstrahēšanas palīdzību iegūst no eļļas augu sēklām vai augļiem (izņemot rīcineļļu no rīcinauga) mitrums, ja tā saturs > 1 % 2.21.1. Koplecitīni Produkts, ko iegūst, no eļļas augu sēklām un eļļas augu augļiem atdalot kopeļļu. Šādā kopeļļas atdalīšanā var tikt pievienota citronskābe, fosforskābe, nātrija hidroksīds vai fermenti 2.22.1. Kaņepju sēklas šķirnes Cannabis sativa L. sēklas, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014 (5), ir < 0,2 % 2.22.2. Kaņepju izspaidas (1) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju sēklas, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 % kopproteīns kokšķiedra 2.22.3. Kaņepju sēklu eļļa eļļa, ko iegūst, presējot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju sēklas, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 % mitrums, ja tā saturs > 1 % 2.23.1. Magoņu sēklas Papaver somniferum L. sēklas 2.23.2. Magoņu sēklu milti eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot magoņu sēklu izspaidas kopproteīns 2.24.1. Spānijas salvijas (čia) sēklas Salvia hispanica L. sēklas ( 1 ) Terminu “izspaidas” drīkst aizstāt ar terminu “rauši” ( 2 ) Arachis hypogaea gadījumā vārdu “zemesrieksts” var aizstāt ar “arahiss”. ( 3 ) Attiecīgā gadījumā var iekļaut norādi “Zems glikozinolāta saturs”, kā definēts Savienības tiesību aktos. ( 4 ) Nosaukumu “augu eļļa un tauki” pēc vajadzības var aizstāt ar terminu “augu eļļa” vai “augu tauki”. To papildina ar augu sugu un attiecīgi auga daļu. Norāda, vai eļļa(-s) un/vai tauki ir nerafinēti vai rafinēti. ( 5 ) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 639/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar kuru groza minētās regulas X pielikumu (OV L 181, 20.6.2014. p. 1).

3. Pākšaugu sēklas un no tām atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 3.1.1. Grauzdētas pupiņas Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kas attiecīgi termiski apstrādātas 3.1.2. Pupiņu proteīna koncentrāts produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā pupiņu ūdens kopproteīns 3.2.1. Ceratonijas pākstis kaltēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi ar sēklām kokšķiedra 3.2.3. Drupināti ceratonijas augļi produkts, ko iegūst, drupinot kaltētus ceratonijas koka augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas sēklas kokšķiedra 3.2.4. Ceratonijas pulveris [ceratonijas milti] produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas koka augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas sēklas kokšķiedra kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 3.2.5. Ceratonijas dīgļi ceratonijas koka sēklu dīgļi kopproteīns 3.2.6. Ceratonijas dīgļu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus kopproteīns 3.2.7. Ceratonijas sēklas sēklas (kodoli), ko iegūst no ceratoniju pākstīm un kas sastāv no endospermas, miziņas un dīgļiem kokšķiedra 3.2.8. Ceratonijas sēklu miziņas ceratonijas sēklu miziņas, ko iegūst, izlobot ceratonijas koka sēklas kokšķiedra 3.3.1. Pundurzirņi Cicer arietinum L. sēklas 3.4.1. Vīķi Ervum ervilia L. sēklas 3.5.1. Sierāboliņa sēklas sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas 3.6.1. Guāras milti produkts, ko iegūst, no guāras (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) pupiņām ekstrahējot augu līmi kopproteīns 3.6.2. Guāras dīgļu milti produkts, ko iegūst, no guāras pupiņu dīgļiem ekstrahējot augu līmi kopproteīns 3.7.1. Cūku pupas Vicia faba L. ssp. faba var. Equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas 3.7.2. Cūku pupu pārslas produkts, ko iegūst, lobītas cūku pupas tvaicējot vai ar infrasarkanajiem stariem mikronizējot un placinot ciete kopproteīns 3.7.3. Cūku pupu apvalki [cūku pupu pākstis] produkts, ko iegūst, lobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka kokšķiedra kopproteīns 3.7.4. Lobītas cūku pupas produkts, ko iegūst, lobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no cūku pupu kodoliem kopproteīns kokšķiedra 3.7.5. Cūku pupu proteīns produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas kopproteīns 3.8.1. Lēcas Lens culinaris a.o. Medik. sēklas 3.8.2. Lēcu pākstis produkts, ko iegūst pēc lēcu sēklu lobīšanas kokšķiedra 3.9.1. Saldās lupīnas Lupinus ssp. sēklas, kurās rūgto sēklu nav vairāk kā 5 % kopproteīns 3.9.2. Lobītas saldās lupīnas lobītas saldo lupīnu sēklas kopproteīns 3.9.3. Lupīnu apvalki; [lupīnu pākstis] produkts, ko iegūst, lobot saldo lupīnu sēklas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka kopproteīns kokšķiedra 3.9.4. Lupīnu mīkstums produkts, ko iegūst pēc saldo lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas kokšķiedra 3.9.5. Lupīnu atsijas Produkts, ko iegūst saldo lupīnu miltu ražošanā. Sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām ar mizu piejaukumu kopproteīns kokšķiedra 3.9.6. Lupīnu proteīns produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā saldo lupīnu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu kopproteīns 3.9.7. Lupīnu proteīna milti saldo lupīnu pārstrādes produkts, kurā iegūst miltus ar augstu proteīna saturu kopproteīns 3.10.1. Pupiņas Vigna radiata Vigna radiata L. pupiņas 3.11.1. Zirņi Pisum spp. sēklas 3.11.2. Zirņu klijas Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no mizām, kas atdalītas, mizojot un tīrot zirņus kokšķiedra 3.11.3. Zirņu pārslas produkts, ko iegūst, lobītas zirņu sēklas tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot ciete 3.11.4. Zirņu milti zirņu malšanas produkts kopproteīns 3.11.5. Zirņu apvalki Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas kokšķiedra 3.11.6. Lobīti zirņi lobītu zirņu sēklas kopproteīns kokšķiedra 3.11.7. Zirņu atsijas Zirņu miltu ražošanas produkts. Sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazāk — no mizām kopproteīns kokšķiedra 3.11.8. Zirņu atbiras mehāniskas sijāšanas produkts, kas sastāv no zirņu kodolu daļām, kuras atdalītas pirms turpmākas pārstrādes kokšķiedra 3.11.9. Zirņu proteīns produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā zirņu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu; var būt daļēji hidrolizēts kopproteīns 3.11.10. Zirņu mīkstums [iekšējā zirņu šķiedrviela] Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no iekšējām šķiedrvielām un cietes mitrums, ja tā saturs < 70 % vai > 85 % ciete kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 3.11.11. Zirņu šķīdvielas Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 85 % kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi kopproteīns 3.11.12. Zirņu šķiedrvielas ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc lobītu zirņu malšanas un sijāšanas kokšķiedra 3.11.13. Zirņu krēms Produkts, ko iegūst zirņu cietes un proteīna slapjā ekstrahēšanā. Sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem, iekšējām šķiedrvielām, cietes un oligosharīdiem. Drīkst saturēt līdz 1 % organisko skābju mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 85 % kopproteīns kokšķiedra ciete 3.12.1. Sējas vīķi Vicia sativa L. var. sativa un citu šķirņu sēklas 3.13.1. Turku pupas Lathyrus sativus L. sēklas, attiecīgi termiski apstrādātas termiskās apstrādes metode 3.14.1. Monantas vīķi Vicia monanthos Desf. sēklas

4. Bumbuļaugi, sakņaugi un no tiem atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 4.1.1. Cukurbietes Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. sakne 4.1.2. Cukurbiešu stublāji un astes svaigs cukura ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas mitrums, ja tā saturs < 50 % 4.1.3. (Biešu) cukurs [saharoze] cukurs, kas ar ūdeni ekstrahēts no cukurbietēm 4.1.4. (Cukur)biešu melase Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukurbiešu cukuru. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi mitrums, ja tā saturs > 28 % 4.1.5. (Cukur)biešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta kopējie cukuri, ko aprēķina mitrums, ja tā saturs > 28 % 4.1.6. Izomaltulozes melase nekristalizēta frakcija, ko izomaltulozes ražošanā ar fermentatīvu saharozes pārvēršanos iegūst no cukurbietēm mitrums, ja tā saturs > 40 % 4.1.7. Slapjais (cukur)biešu mīkstums Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs. Minimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs ir mazs, un (pienskābajā) rūgšanā samazinās līdz nullei HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas mitrums, ja tā saturs < 82 % vai > 92 % 4.1.8. Presētu (cukur)biešu mīkstums Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs ir mazs, un (pienskābajā) rūgšanā samazinās līdz nullei. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta HCl nešķīstoši pelni, ja attiecīgais saturs > 5 % sausnas mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 % 4.1.9. Presētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un kurām pievienota melase. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura saturs pienskābās rūgšanas dēļ samazinās. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 % 4.1.10. Kaltētu (cukur)biešu mīkstums Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas un žāvētas. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas kopējie cukuri, aprēķināti kā saharoze, ja to saturs > 10,5 % 4.1.11. Kaltētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no cukurbiešu šķēlēm, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un žāvētas un kurām pievienota melase. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu un 2 % sulfāta HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 4.1.12. Cukura sīrups Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē. Drīkst saturēt līdz 0,5 % sulfāta un 0,25 % sulfīta kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi mitrums, ja tā saturs > 35 % 4.1.13. Vārīti (cukur)biešu gabali pārtikas cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts ja kaltēts: HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas ja presēts: HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 5 % sausnas mitrums, ja tā saturs > 50 % 4.1.15. Ar betaīnu bagātināta, šķidra/žāvēta (cukur)biešu melase (1) Produkts, ko iegūst, ar ūdeni ekstrahējot cukuru un turpinot filtrēt cukurbiešu melasi. Iegūtais produkts satur melases sastāvdaļas un ne vairāk kā 20 % dabiskas izcelsmes betaīna. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 2 % sulfāta un 0,25 % sulfīta betaīna saturs kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi mitrums, ja tā saturs > 14 % 4.1.16. Izomaltuloze Izomaltuloze kā kristālisks monohidrāts (viela). Iegūst no cukurbietēm ar fermentatīvu saharozes pārvēršanos 4.2.1. Biešu sula sula, ko iegūst, sarkanās bietes (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) presējot un iegūto pēc tam koncentrējot un pasterizējot, lai saglabātu tipisko garšu un aromātu mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 60 % HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.3.1. Burkāni dzelteno un sarkano burkānu (Daucus carota L.) sakne 4.3.2. Tvaicētas burkānu mizas Mitrs burkānu pārstrādes produkts, sastāv no mizām, kuras no burkāna saknes atdalītas ar tvaiku un kurām papildus var būt pievienota želatinizēta burkānu ciete. Maksimālais mitruma saturs: 97 % HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas mitrums, ja tā saturs > 97 % 4.3.3. Burkānu sakasas Mitrs produkts, ko burkānu un to atlieku pārstrādes procesā iegūst mehāniskā separācijā. Produkts var būt termiski apstrādāts. Maksimālais mitruma saturs: 97 % HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas mitrums, ja tā saturs > 97 % 4.3.4. Burkānu pārslas produkts, ko iegūst, pārslojot dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas 4.3.5. Kaltēti burkāni neatkarīgi no sagatavošanas veida — dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas kokšķiedra 4.3.6. Barība no kaltētiem burkāniem produkts, kas sastāv no iekšējā mīkstuma un ārējām mizām, kuras tiek kaltētas kokšķiedra 4.3.7. Burkānu sula sula, ko iegūst, presējot burkānu saknes, pēc tam koncentrējot un pasterizējot mitrums, ja tā saturs < 40 % vai > 60 % 4.4.1. Cigoriņu saknes Cichorium intybus L. saknes 4.4.2. Cigoriņu stublāji un astes Svaigs cigoriņu pārstrādes produkts. Sastāv galvenokārt no tīrītiem cigoriņu gabaliem un lapu daļām HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas mitrums, ja tā saturs < 50 % 4.4.3. Cigoriņu sēklas Cichorium intybus L. sēklas 4.4.4. Presēts cigoriņu mīkstums Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm un kas sastāv no ekstrahētām un mehāniski presētām cigoriņu šķēlēm. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti un ūdens ir daļēji atdalīti. Drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,2 % sulfīta kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas mitrums, ja tā saturs < 65 % vai > 82 % 4.4.5. Kaltēts cigoriņu mīkstums Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm, kas sastāv no ekstrahētām un mehāniski presētām cigoriņu šķēlēm un ko pēc tam kaltē. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti ir daļēji ekstrahēti. Drīkst saturēt līdz 2 % sulfāta un 0,5 % sulfīta kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.4.6. Cigoriņu sakņu pulveris Produkts, ko iegūst, sakapājot, izkaltējot un samaļot cigoriņu saknes. Drīkst saturēt līdz 1 % pretsalipes aģentu kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.4.7. Cigoriņu melase Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes ražošanā. Cigoriņu melase sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu kopproteīns koppelni mitrums, ja tā saturs < 20 % vai > 30 % 4.4.8. Cigoriņu vināze cigoriņu pārstrādes līdzprodukts, ko iegūst pēc inulīna un oligofruktozes un jonapmaiņas eluāta atdalīšanas. Cigoriņu vināze sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Drīkst saturēt līdz 1 % pretputošanās aģentu kopproteīns koppelni mitrums, ja tā saturs < 30 % vai > 40 % 4.4.9. Inulīns (2) inulīns ir fruktāns, ko ekstrahē no Cichorium intybus L. saknēm, piem., Inula helenium vai Helianthus tuberosus; neapstrādāts inulīns drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,5 % sulfīta 4.4.10. Oligofruktozes sīrups produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L.; neapstrādāts oligofruktozes sīrups drīkst saturēt līdz 1 % sulfāta un 0,5 % sulfīta mitrums, ja tā saturs < 20 % vai > 30 % 4.4.11. Kaltēta oligofruktoze produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. un vēlākā kaltēšanā 4.5.1. Kaltēti ķiploki balts vai dzeltens pulveris no tīriem, samaltiem ķiplokiem (Allium sativum L.) 4.6.1. Manioka [tapioka] [kasava] Manihot esculenta Crantz saknes neatkarīgi no sagatavošanas veida mitrums, ja tā saturs < 60 % vai > 70 % 4.6.2. Kaltēta manioka [kaltēta tapioka] vēlāk kaltētas maniokas saknes neatkarīgi no sagatavošanas veida ciete HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.7.1. Sīpolu mīkstums Mitrs produkts, ko iegūst sīpolu (ģints Allium) pārstrādē un kas sastāv no mizām un veseliem sīpoliem. Ja iegūts sīpolu eļļas ražošanā, galvenā sastāvdaļa ir vārītas sīpolu atliekas kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.7.2. Cepti sīpoli Mizoti un drupināti, vēlāk cepti sīpolu gabali kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas koptauki 4.7.3. Kaltētas sīpolu šķīdvielas Sauss produkts, ko iegūst svaigu sīpolu pārstrādē. Iegūst ekstrakcijā ar spirtu un/vai ūdeni; ūdens vai spirta frakciju atdala un žāvē izsmidzinot. Galvenokārt sastāv no ogļhidrātiem kokšķiedra 4.8.1. Kartupeļi Solanum tuberosum L. bumbuļi mitrums, ja tā saturs < 72 % vai > 88 % 4.8.2. Mizoti kartupeļi kartupeļi, no kuriem, izmantojot apstrādi ar tvaiku, ir atdalīta miza ciete kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.8.3. Tvaicētas kartupeļu mizas mitrs kartupeļu pārstrādes produkts, sastāv no mizām, kuras no kartupeļu bumbuļiem atdalītas ar tvaiku, un kam papildus var būt pievienota želatinizēta kartupeļu ciete mitrums, ja tā saturs > 93 % HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.8.4. Neapstrādāti kartupeļu atgriezumi produkts, ko pārtikā lietojamu kartupeļu produktu sagatavošanas laikā iegūst no kartupeļiem, kuri var būt mizoti mitrums, ja tā saturs > 88 % HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.8.5. Kartupeļu sakasas Produkts, ko kartupeļu un kartupeļu atlieku pārstrādē iegūst ar mehānisku separāciju. Produkts var būt termiski apstrādāts mitrums, ja tā saturs > 93 % HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.8.6. Mīcīti kartupeļi blanšēts vai vārīts un pēc tam samīcīts kartupeļu produkts ciete kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.8.7. Kartupeļu pārslas produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, mizotus vai nemizotus tvaicētus kartupeļus ciete kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 4.8.8. Kartupeļu mīkstums kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no ekstrahētiem, maltiem kartupeļiem mitrums, ja tā saturs < 77 % vai > 88 % 4.8.9. Kaltēts kartupeļu mīkstums kaltēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no ekstrahētiem, maltiem kartupeļiem 4.8.10. Kartupeļu proteīns cietes ražošanas produkts, galvenokārt sastāv no proteīnvielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas kopproteīns 4.8.11. Hidrolizēts kartupeļu proteīns proteīns, ko iegūst kontrolētā fermentatīvā kartupeļu proteīnu hidrolīzē kopproteīns 4.8.12. Raudzēts kartupeļu proteīns produkts, ko iegūst, raudzējot kartupeļu proteīnu un pēc tam žāvējot ar izsmidzināšanu kopproteīns 4.8.13. Raudzēts, šķidrs kartupeļu proteīns šķidrs produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna raudzēšanā kopproteīns 4.8.14. Koncentrēta kartupeļu sula koncentrēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, sastāv no atlikušās vielas pēc šķiedrvielu, proteīnu un cietes daļējas atdalīšanas no vesela kartupeļu mīkstuma un ūdens daļas iztvaicēšanas mitrums, ja tā saturs < 50 % vai > 60 % Ja mitruma saturs < 50 %: — kopproteīns, — koppelni 4.8.15. Kartupeļu granulas kartupeļi pēc mazgāšanas, mizošanas, smalcināšanas (griešanas, pārslošanas utt.) un žāvēšanas 4.9.1. Batātes Ipomoea batatas L. gumi neatkarīgi no sagatavošanas veida mitrums, ja tā saturs < 57 % vai > 78 % 4.10.1. Jeruzalemes artišoks [topinambūrs] Helianthus tuberosus L. gumi neatkarīgi no sagatavošanas veida mitrums, ja tā saturs < 75 % vai > 80 % 4.11.1. Sarkano redīsu sula sula, ko iegūst, presējot sarkano redīsu (Raphanus sativus L.) saknes, pēc tam koncentrējot un pasterizējot mitrums, ja tā saturs < 30 % vai > 50 % ( 1 ) Nosaukumi galvenokārt atšķiras sakarā ar mitruma satura atšķirībām, un jālieto attiecīgais nosaukums. ( 2 ) Nosaukumu papildina ar auga sugu.

5. Citas sēklas un augļi un no tiem atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 5.1.1. Zīles veseli parastā ozola (Quercus robur L.), klinšu ozola (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), korķozola (Quercus suber L.) vai citu ozola sugu augļi 5.1.2. Lobītas zīles produkts, ko iegūst pēc zīļu lobīšanas kopproteīns kokšķiedra 5.2.1. Mandeles veseli vai smalcināti Prunus dulcis augļi ar apvalku vai bez tā 5.2.2. Mandeļu apvalki mandeļu apvalki, ko iegūst no lobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot kokšķiedra 5.2.3. Mandeļu kodolu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot mandeļu kodolus kopproteīns kokšķiedra 5.3.1. Anīsa sēklas Pimpinella anisum sēklas 5.4.1. Žāvēts ābolu mīkstums [žāvētas ābolu čagas] Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanā. Galvenokārt sastāv no žāvēta augļu mīkstuma un mizām kokšķiedra 5.4.2. Presēts ābolu mīkstums [presētas ābolu čagas] Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošā. Galvenokārt sastāv no presēta augļu mīkstuma un mizām kokšķiedra 5.4.3. Ābolu melase produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma kopproteīns kokšķiedra Kopeļļas un tauki, ja attiecīgais saturs > 10 % 5.5.1. Cukurbiešu sēklas sēklas, ko iegūst no cukurbietēm 5.6.1. Griķi Fagopyrum esculentum sēklas 5.6.2. Griķu sēnalas un klijas produkts, ko iegūst griķu graudu malšanā kokšķiedra 5.6.3. Griķu atsijas Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un dažādu grauda daļu piejaukuma. Produkts nedrīkst saturēt vairāk kā 10 % kokšķiedras kokšķiedra ciete 5.7.1. Sarkano galviņkāpostu sēklas Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas 5.8.1. Kanāriju spulgzāles sēklas Phalaris canariensis sēklas 5.9.1. Ķimeņu sēklas Carum carvi L. sēklas 5.12.1. Veseli vai smalcināti kastaņi produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļiņām un kastaņu (Castanea spp.) atlieku piejaukuma kopproteīns kokšķiedra 5.13.1. Citrusaugļu mīkstums (1) Produkts, ko iegūst citrusaugļu Citrus (L.) spp. presēšanā vai citrusaugļu sulas ražošanā. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola bezūdens vielā kokšķiedra 5.13.2. Žāvēts citrusaugļu mīkstums (1) Produkts, ko iegūst citrusaugļu presēšanā vai citrusaugļu sulas ražošanā un kas pēc tam tiek žāvēts. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola bezūdens vielā kokšķiedra 5.14.1. Sarkanā āboliņa sēklas Trifolium pratense L. sēklas 5.14.2. Baltā āboliņa sēklas Trifolium repens L. sēklas 5.15.1. Kafijas pupiņu apvalki produkts, ko iegūst no lobītām Coffea auga sēklām kokšķiedra 5.16.1. Rudzupuķu sēklas Centaurea cyanus L. sēklas 5.17.1. Gurķu sēklas Cucumis sativus L. sēklas 5.18.1. Ciprešu sēklas Cupressus L. sēklas 5.19.1. Dateles Phoenix dactylifera L. augļi 5.19.2. Dateļpalmu sēklas veselas Phoenix dactylifera L. sēklas kokšķiedra 5.20.1. Fenheļa sēklas Foeniculum vulgare Mill. sēklas 5.21.1. Vīģes Ficus carica L. augļi 5.22.1. Augļu kauliņi (2) produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām 5.22.2. Augļu mīkstums (2) produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanā kokšķiedra 5.22.3. Žāvēts augļu mīkstums (2) produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanā un kas pēc tam tiek žāvēts kokšķiedra 5.23.1. Kressalāti Lepidium sativum L. sēklas kokšķiedra 5.24.1. Graudzāļu sēklas Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas 5.25.1. Vīnogu sēklas no vīnogu mīkstuma atdalītas Vitis L. sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa koptauki kokšķiedra 5.25.2. Ekstrahētas vīnogu sēklas produkts, ko iegūst, no vīnogu sēklām ekstrahējot eļļu kokšķiedra 5.25.3. Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas] vīnogu mīkstums, kurš ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas kokšķiedra 5.25.4. Vīnogu sēklu šķīdvielas Produkts, ko iegūst no vīnogu sēklām pēc vīnogu sulas ražošanas. Satur galvenokārt ogļhidrātus kokšķiedra 5.26.1. Lazdu rieksti veseli vai smalcināti Corylus (L.) spp. augļi ar čaulu vai bez tās 5.26.2. Lazdu riekstu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot lazdu riekstu kodolus kopproteīns kokšķiedra 5.27.1. Pektīns Pektīnu iegūst, ar ūdeni ekstrahējot attiecīgu augu (dabīgu šķirņu) materiālu, parasti citrusaugļus vai ābolus. Izgulsnēšanai drīkst lietot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu. Bezūdens viela, kurā drīkst būt kopā ne vairāk kā 1 % metanola, etanola un propān-2-ola. Pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas poligalakturonskābes un tās amonija, nātrija, kālija un kalcija sāļiem 5.28.1. Perillas sēklas Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti 5.29.1. Priežu sēklas Pinus (L.) spp. sēklas 5.30.1. Pistācijas Pistacia vera L. augļi 5.31.1. Ceļmallapu sēklas Plantago (L.) spp. sēklas 5.32.1. Redīsu sēklas Raphanus sativus L. sēklas 5.33.1. Spinātu sēklas Spinacia oleracea L. sēklas 5.34.1. Mārdadžu sēklas Carduus marianus L. sēklas 5.35.1. Tomātu mīkstums [tomātu čagas] Produkts, ko iegūst tomātu sulas ražošanā, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. Sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām kokšķiedra 5.36.1. Pelašķu sēklas Achillea millefolium L. sēklas 5.37.1. Aprikožu kodolu izspaidas (5) Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot aprikožu (Prunus armeniaca L.) kodolus. Var saturēt ciānūdeņražskābi kopproteīns kokšķiedra 5.38.1. Melnā kumīna izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot melnā kumīna (Bunium persicum L.) sēklas kopproteīns kokšķiedra 5.39.1. Gurķenes sēklu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gurķenes (Borago officinalis L.) sēklas kopproteīns kokšķiedra 5.40.1. Naktssveces izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot naktssveces (Oenothera L.) sēklas kopproteīns kokšķiedra 5.41.1. Granātābolu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot granātābolu (Punica granatum L.) sēklas kopproteīns kokšķiedra 5.42.1. Valriekstu kodolu izspaidas (5) eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot valriekstu (Juglans regia L.) kodolus kopproteīns kokšķiedra ( 1 ) Vārdu “citrusaugļi” aizstāj ar citrusaugļu sugu. ( 2 ) Vārdu “augļi” attiecīgi aizstāj ar augu sugas augļu nosaukumu.

6. Zāles lopbarība un rupjā lopbarība un no tām atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 6.1.1. Biešu lapas Beta spp. lapas 6.2.1. Graudaugi (11) veseli graudaugi vai to daļas HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.3.1. Salmi (11) labības salmi 6.3.2. Apstrādāti salmi (11) produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus ja apstrādē lietots NaOH, nātrijs 6.4.1. Āboliņa milti Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot āboliņu Trifolium ssp. Drīkst saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta tajā pašā reizē kā āboliņš kopproteīns kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.5.1. Zāles lopbarības milti (1) [zāles milti (1) ] [zaļie milti (1)] produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot un dažos gadījumos sapresējot zāles lopbarības augus (2) kopproteīns kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.6.1. Siens jebkuras sugas zāle, pākšaugi vai garšaugi, kaltēti uz lauka vai mākslīgi HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.6.2. Zāle, garšaugi, pākšaugi (kaltēti) produkts, ko iegūst no zāles, garšaugiem vai pākšaugiem, kuri (jebkādā veidā) ir mākslīgi dehidratizēti HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.6.3. Zāle, garšaugi, pākšaugi [zaļbarība] Svaiga biomasa, kas sastāv no zāles, pākšaugiem vai garšaugiem HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.6.4. Zaļā skābbarība silosā uzglabāta biomasa, kas iegūta no aramzemes un zālājiem un sastāv no jebkuras zāles, pākšaugiem vai garšaugiem HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.6.5. Skābsiens silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi ar vismaz 50 % sausnas saturu un kuri ir iesaiņoti ķīpās vai uzglabāti silosos HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.7.1. Kaņepju milti milti, kurus iegūst, maļot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju stublājus, un, kuru tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 % kopproteīns 6.7.2. Kaņepju šķiedras produkts, kuru iegūst, mehāniski apstrādājot šķirnes Cannabis sativa L. kaņepju stublājus, un kura tetrahidrokanabinola saturs atbilstoši kvantitatīvās noteikšanas metodei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 639/2014, ir < 0,2 % kokšķiedra 6.8.1. Cūku pupu salmi salmi, ko iegūst no Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. cūku pupām 6.9.1. Eļļas linu salmi eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi 6.10.1. Lucerna [sējas lucerna] Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi un to daļas HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.10.2. Laukā kaltēta lucerna [laukā kaltēta sējas lucerna] lucerna, kas sakaltēta uz lauka HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.10.3. Augstā temperatūrā kaltēta lucerna [augstā temperatūrā kaltēta sējas lucerna] [dehidratizēta lucerna] mākslīgi dehidratizēta lucerna jebkurā veidā kopproteīns kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.10.4. Ekstrudēta lucerna [ekstrudēta sējas lucerna] ekstrudētas sējas lucernas granulas 6.10.5. Lucernas milti (3) [sējas lucernas milti (16)] Produkts, ko iegūst, lucernu kaltējot un maļot. Var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta tajā pašā reizē kā lucerna kopproteīns kokšķiedra HCl nešķīstoši pelni, ja to saturs > 3,5 % sausnas 6.10.6. Lucernas atspiedas [sējas lucernas atspiedas] kaltēts produkts, ko iegūst, no lucernas izspiežot sulu kopproteīns kokšķiedra 6.10.7. Lucernas proteīna koncentrāts [sējas lucernas proteīna koncentrāts] produkts, ko iegūst, izspiestās lucernas sulas daļas mākslīgi izkaltējot, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnu kopproteīns karotīns 6.10.8. Lucernas šķīdvielas produkts, ko iegūst, no lucernas sulas ekstrahējot proteīnus kopproteīns 6.11.1. Kukurūzas skābbarība Zea mays L. ssp. Mays augi vai to daļas, kas uzglabāti silosā 6.12.1. Zirņu salmi Pisum spp. salmi 6.13.1. Rapšu (7) salmi Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) salmi ( 1 ) Nosaukumā drīkst norādīt augu sugu. ( 2 ) Izņemot Cannabis sativa L. ( 3 ) Terminu “rupjie milti” drīkst aizstāt ar terminu “granulas”. Nosaukumā drīkst norādīt kaltēšanas veidu.

7. Citi augi, aļģes un no tiem atvasināti produkti







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 7.1.1. Aļģes (1) Dzīvas vai pārstrādātas aļģes, arī svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu kopproteīns koptauki koppelni jods, ja tā saturs > 100 ppm 7.1.2. Žāvētas aļģes (1) Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Lai mazinātu joda saturu un aļģes dezaktivētu, var būt mazgāts. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu kopproteīns koptauki koppelni jods, ja tā saturs > 100 ppm 7.1.3. Aļģu (1) milti Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko no aļģēm iegūst ar ekstrahēšanu. Aļģes ir dezaktivētas. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu kopproteīns koptauki koppelni jods, ja tā saturs > 100 ppm 7.1.4. Aļģu (1) eļļa Eļļa, ko no aļģēm iegūst ar ekstrahēšanu. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu Koptauki mitrums, ja tā saturs > 1 % 7.1.6. Jūraszāļu (1) milti Produkts, ko iegūst, žāvējot un smalcinot lielaļģes, jo īpaši sarkanās, brūnās vai zaļās aļģes. Var būt mazgāts, lai mazinātu joda saturu. Drīkst saturēt līdz 0,1 % pretputošanās aģentu kopproteīns koptauki koppelni jods, ja tā saturs > 100 ppm 7.1.7. Asparagopsis aļģu milti Produkts, ko iegūst, žāvējot un smalcinot Asparagopsis ģints lielaļģes. Var būt mazgāts, lai mazinātu joda un broma saturu kopproteīns koptauki koppelni jods, ja tā saturs > 100 ppm 7.2.1. Kaltētas sēnes (1) šķiedrvielām, aminoskābēm un polisaharīdiem bagātas kaltētas sēnes un/vai no ēdamām sēnēm iegūts micēlijs kokšķiedra kopproteīns 7.3.1. Mizas (1) tīrītas un žāvētas koku vai krūmu mizas kokšķiedra 7.4.1. Kaltēti ziedi (15) (1) visas kaltētu uzturā lietojamu augu ziedu daļas un to sastāvdaļas kokšķiedra 7.5.1. Kaltēti brokoļi produkts, ko iegūst, kaltējot Brassica oleracea L. augus, kuri pirms tam ir nomazgāti, smalcināti (sagriezti, pārsloti utt.) un no kuriem atdalīts ūdens 7.6.1. (Cukur)niedru melase Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L. Drīkst saturēt līdz 0,5 % pretputošanās aģentu, 0,5 % atkaļķotāju, 3,5 % sulfāta un 0,25 % sulfīta kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi mitrums, ja tā saturs > 30 % 7.6.2. Daļēji atcukurota (cukur)niedru melase produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurniedru melases ekstrahējot saharozi kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi mitrums, ja tā saturs > 28 % 7.6.3. (Niedru)cukurs [saharoze] cukurs, kas ar ūdens palīdzību ekstrahēts no cukurniedrēm 7.6.4. Cukurniedru rauši Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurniedrēm ekstrahējot cukuru. Galvenokārt sastāv no šķiedras kokšķiedra 7.7.1. Kaltētas lapas (15) (1) žāvētas uzturā lietojamu augu lapas un to daļas kokšķiedra 7.8.1. Lignoceluloze produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes 7.8.2. Pulverveida celuloze Produkts, ko iegūst, neapstrādātas koksnes augu šķiedru (15) sadalot, atdalot lignīnu un tālāk attīrot kā celulozi, un ko modificē tikai mehāniskā pārstrādē. Neitrāla deterģenta šķiedra (NDF) — vismaz 87 % 7.9.1. Lakricas sakne Glycyrrhiza L. sakne 7.10.1. Piparmētras neatkarīgi no galīgā veida — produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.) virszemes daļas 7.11.1. Kaltēti spināti neatkarīgi no galīgā veida — produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L. 7.12.1. Mohaves juka pulverveida produkts, ko iegūst no Yucca schidigera Roezl stublājiem kokšķiedra 7.12.2. [Šidigera] jukas sula produkts, ko iegūst, sagriežot un presējot Šidigera jukas stublājus, un kas sastāv galvenokārt no ogļhidrātiem 7.13.1. Augogles [kokogles] produkts, ko iegūst, karbonizējot organisku augu materiālus 7.14.1. Koksne (1) ķīmiski neapstrādāta koksne vai tās šķiedras kokšķiedra 7.14.2. Koksnes melase (1) produkts, ko iegūst, karsējot un presējot neapstrādātu koksni, un kas sastāv galvenokārt no ksilozes kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 7.15.1. Vasklapainās naktenes milti produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot Solanum glaucophyllum lapas kokšķiedra D3 vitamīns ( 1 ) Nosaukumu attiecīgi papildina ar augu, sēņu vai aļģu sugu. Ja iegūtā barības sastāvdaļa satur vairāk nekā 5 % citu sugu, norāda arī šīs sugas.

8. Piena produkti un no tiem atvasināti produkti

Šajā nodaļā norādītās barības sastāvdaļas atbilst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasībām un īpašajām prasībām, kas pienam, jaunpienam un dažiem citiem no piena atvasinātiem produktiem izvirzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikumu.







Numurs Nosaukums (1) Apraksts Obligāti jādeklarē 8.1.1. Sviests un sviesta produkti sviests un produkti, ko iegūst sviesta ražošanā vai pārstrādē (piem., sviesta serums), ja nav sarakstā norādīti atsevišķi kopproteīns koptauki laktoze mitrums, ja tā saturs > 6 % 8.2.1. Paniņas, paniņu pulveris (1) Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos. Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt: — līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; — līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābi, sālsskābi, fosforskābi, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; — līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; — līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai kopproteīns koptauki laktoze mitrums, ja tā saturs > 6 % 8.3.1. Kazeīns produkts, ko iegūst no vājpiena vai paniņām, izžāvējot kazeīnu, kurš nogulsnēts ar skābēm vai siera fermentu kopproteīns mitrums, ja tā saturs > 10 % 8.4.1. Kazeināts produkts, ko iegūst no biezpiena vai kazeīna, izmantojot neitralizējošas vielas un žāvēšanu kopproteīns mitrums, ja tā saturs > 10 % 8.5.1. Siers un siera produkti siers un produkti, kas iegūti no siera un no produktiem uz piena bāzes kopproteīns koptauki 8.6.1. Pirmpiens / pirmpiena pulveris (1) zīdītājdzīvnieku piena dziedzeru sekrēts laikā līdz piecām dienām pēc atnešanās kopproteīns 8.7.1. Piena pārstrādes blakusprodukti Produkti, ko iegūst, ražojot piena produktus, arī centrifūgu vai separatoru nogulas, pienu saturoši ūdeņi, piena minerālvielas. Kā īpaši pagatavota barības sastāvdaļa drīkst saturēt: — līdz 0,5 % fosfātu, piem., polifosfātus (piem., nātrija heksametafosfātu), difosfātus (piem,, tetranātrija pirofosfātu), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā; — līdz 0,3 % neorganisko skābju: sērskābes, sālsskābes, fosforskābes, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; — līdz 0,5 % sārmu, piem., nātrija, kālija, kalcija, magnija hidroksīdus, ko daudzos ražošanas procesu posmos izmanto pH regulācijai; — līdz 2 % nesējvielu, piem., silīcija dioksīda, pentanātrija trifosfāta, trikalcija fosfāta, ko izmanto pulvera birstamības uzlabošanai mitrums kopproteīns koptauki kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 8.8.1. Raudzēta piena produkti produkti, ko iegūst piena raudzēšanā (piem., jogurts u. c.) kopproteīns koptauki 8.9.1. Laktoze cukurs, kas no piena vai sūkalām ir atdalīts attīrot un žāvējot mitrums, ja tā saturs > 5 % 8.10.1. Piens / piena pulveris (18) normālas piena dziedzeru darbības sekrēts no vienas vai vairākām slaukšanas reizēm kopproteīns koptauki mitrums, ja tā saturs > 5 % 8.11.1. Vājpiens / vājpiena pulveris (1) piens,