2011R0404 — LV — 07.05.2011 — 000.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 404/2011

(2011. gada 8. aprīlis),

ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 ( 1 ), un jo īpaši tās 6. panta 5. punktu, 7. panta 5. punktu, 8. panta 1. punktu, 9. panta 5. punktu, 14. panta 10. punktu, 15. panta 9. punktu, 16. panta 2. punktu, 21. panta 7. punktu, 22. panta 7. punktu, 23. panta 5. punktu, 24. panta 8. punktu, 25. panta 2. punktu, 32. pantu, 37. panta 4. punktu, 40. panta 6. punktu, 55. panta 5. punktu, 58. panta 9. punktu, 60. panta 7. punktu, 61. pantu, 64. panta 2. punktu, 72. panta 5. punktu, 73. panta 9. punktu, 74. panta 6. punktu, 75. panta 2. punktu, 76. panta 4. punktu, 78. panta 2. punktu, 79. panta 7. punktu, 92. panta 5. punktu, 103. panta 8. punktu, 105. panta 6. punktu, 106. panta 4. punktu, 107. panta 4. punktu, 111. panta 3. punktu, 116. panta 6. punktu, 117. panta 4. punktu un 118. panta 5. punktu, tā kā: (1) Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (turpmāk “Kontroles regula”) ir paredzēts pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un pasākumus ar mērķi īstenot konkrētus tajā izklāstītos noteikumus. (2) Lai nodrošinātu šo sīki izstrādāto noteikumu konsekventu piemērošanu, ir jānosaka konkrētas definīcijas. (3) Kontroles regulas 6. panta 1. punktā noteikts, ka ES zvejas kuģi ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai var lietot tikai tad, ja tam ir derīga zvejas licence. Kontroles regulas 7. panta 1. punktā noteikts, ka ES zvejas kuģim ir atļauts veikt konkrētas zvejas darbības tikai tad, ja tās ir norādītas derīgā zvejas atļaujā. Ir lietderīgi pieņemt kopīgus noteikumus šādu zvejas licenču un zvejas atļauju izdošanai un pārvaldībai, lai nodrošinātu kopīgus standartus attiecībā uz tajās iekļauto informāciju. (4) Kontroles regulas 8. panta 1. punktā noteikts, ka zvejas kuģa kapteinim jāievēro nosacījumi un ierobežojumi, kas attiecas uz zvejas kuģu un to zvejas rīku marķēšanu un identifikāciju. Tā kā šādi nosacījumi un ierobežojumi attiecas uz ES ūdeņiem, tie jānosaka Eiropas Savienības līmenī. (5) Saskaņā ar Kontroles regulas 9. panta 1. punktu dalībvalstīs darbojas kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS), lai efektīvi uzraudzītu dalībvalstu zvejas kuģu zvejas darbības visur, kur šie kuģi var atrasties, un zvejas darbības dalībvalstu ūdeņos. Ir lietderīgi kopīgas specifikācijas šādai sistēmai noteikt Eiropas Savienības līmenī. Šādās specifikācijās jo īpaši jāparedz satelītnovērošanas iekārtu parametri, sīki noteikumi par atrašanās vietas datu nosūtīšanu un noteikumi, kas piemērojami satelītnovērošanas iekārtu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā. (6) Kontroles regulas 14. panta 1. punktā noteikts, ka ES zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģu lielākais garums ir 10 metri vai vairāk, uztur zvejas žurnālu, kurā reģistrē kuģu darbības. Ir jānosaka zvejas žurnālos reģistrējamā informācija un šo žurnālu forma. (7) Kontroles regulas 14. panta 7. punktā noteikts, ka uzglabāto vai apstrādāto zivju svara pārrēķināšanai zivju dzīvsvarā ES zvejas kuģu kapteiņiem jāizmanto ES līmenī noteikti pārrēķina koeficienti. Tāpēc ir jānosaka šādi pārrēķina koeficienti. (8) Kontroles regulas 15. panta 1. punktā noteikts, ka ES zvejas kuģu kapteiņiem, kuru kuģu lielākais garums ir 12 metri vai vairāk, informācija zvejas žurnālā ir jāreģistrē elektroniski. Ir lietderīgi paredzēt prasības par šādas informācijas elektronisku aizpildīšanu un nosūtīšanu un noteikt tās formātu. (9) Kontroles regulas 21. panta 1. punktā un 23. panta 1. punktā noteikts, ka ES zvejas kuģu kapteiņiem, kuru kuģu lielākais garums ir 10 metri vai vairāk, ir jāaizpilda un jāiesniedz pārkraušanas un izkraušanas deklarācijas. Ir lietderīgi paredzēt, kāda informācija iekļaujama šajās deklarācijās, un precizēt, kā tās iesniedzamas. (10) Kontroles regulas 22. panta 1. punktā un 24. panta 1. punktā noteikts, ka pārkraušanas un izkraušanas deklarācijas aizpilda un nosūta elektroniski. Ir lietderīgi paredzēt prasības par šo datu elektronisku aizpildīšanu un nosūtīšanu un noteikt to formātu. (11) Kontroles regulas 16. panta 1. punktā un 25. panta 1. punktā noteikts, ka katra dalībvalsts, izmantojot paraugu ņemšanas sistēmu, uzrauga to zvejas kuģu darbības, uz kuriem neattiecas prasības par zvejas žurnālu un izkraušanas deklarācijām. Lai nodrošinātu kopīgus standartus šādai paraugu ņemšanai, sīki izstrādāti noteikumi ir jāpieņem Eiropas Savienības līmenī. (12) Kontroles regulas 37. pantā noteikts, ka Komisijai jāveic nepieciešamie korektīvie pasākumi gadījumā, ja Komisija ir aizliegusi zveju, jo ir aizdomas, ka dalībvalstij, dalībvalstu grupai vai Eiropas Savienībai pieejamās zvejas iespējas ir pilnībā apgūtas, un kļūst zināms, ka dalībvalsts faktiski nav pilnībā izmantojusi savas zvejas iespējas. Ir jāpieņem piemēroti noteikumi par šādu zvejas iespēju pārdalīšanu, ņemot vērā situācijas, kad ES ir noteikta vai nav noteikta kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) vai kad šāda pārdalīšana nav iespējama tāpēc, ka zvejas iespējas tiek noteiktas katru gadu. (13) Kontroles regulas 39.–41. pantā ir paredzēti noteikumi, lai nodrošinātu, ka netiek pārsniegta zvejas kuģu dzinēja jauda. Ir jāpieņem tehniskie noteikumi par attiecīgajām sertifikācijas un verifikācijas sistēmām šajā jomā. (14) Kontroles regulas 55. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai atpūtas zveja tiktu veikta atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem. Dalībvalstīm ir jāvāc dati par nozveju, kas atpūtas zvejā iegūta no krājumiem, uz kuriem attiecas atjaunošanas plāns. Ja šāda zveja būtiski ietekmē resursus, Padome var lemt par īpašiem pārvaldības pasākumiem. Ir lietderīgi pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par paraugu ņemšanas plānu izstrādi, lai dotu dalībvalstīm iespēju uzraudzīt nozvejas, kuras no krājumiem, uz ko attiecas atjaunošanas plāni, ir guvuši kuģi, kuri veic atpūtas zveju dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos. (15) Lai izveidotu visaptverošu kontroles režīmu, tam jāaptver visi ražošanas un tirdzniecības ķēdes posmi. Kontroles regulas 58. pantā ir paredzēta saskaņota izsekojamības sistēma, lai nodrošinātu, ka visas zvejas un akvakultūras produktu partijas no nozvejas vai ieguves līdz mazumtirdzniecības vietai ir izsekojamas visos ražošanas, apstrādes un izplatīšanas posmos. Ir jāpieņem kopīgi noteikumi par attiecīgā produkta identifikācijas procedūrām. (16) Kontroles regulas 60. pantā noteikts, ka visi zvejas produkti jāsver uz kompetento iestāžu apstiprinātiem svariem, ja vien dalībvalsts nav pieņēmusi Komisijas apstiprinātu paraugu ņemšanas plānu. Ir jāpieņem visās dalībvalstīs kopīgi noteikumi par svaigu un saldētu zvejas produktu, kā arī par citā kuģī pārkrautu zvejas produktu svēršanu un par zvejas produktu svēršanu pēc to transportēšanas no izkraušanas vietas. (17) Kontroles regulas 61. pantā ir paredzēta iespēja, ka zvejas produktus sver pēc transportēšanas, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi kontroles plānu vai – ja zvejas produktus transportē uz citu dalībvalsti – ka attiecīgās dalībvalstis ir pieņēmušas Komisijas apstiprinātu kopīgu kontroles programmu, kas balstīta uz Komisijas pieņemtu riska izvērtējuma metodiku. Ir jānosaka riska izvērtējuma metodika. (18) Siļķu, makreļu un stavridu zvejai ir dažas specifiskas iezīmes. Šā iemesla dēļ ir lietderīgi pieņemt īpašus noteikumus par svēršanu un ar to saistītiem elementiem, lai ņemtu vērā šīs specifiskās iezīmes. (19) Kontroles regulas 64. pantā paredzēts, ka jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par pārdošanas zīmju saturu. Šādus noteikumus ir lietderīgi iekļaut šajā regulā. (20) Kontroles regulas 71. un 72. pantā noteikts, ka dalībvalstis veic pārraudzību ES ūdeņos un veic nepieciešamos pasākumus, ja novērošanas gadījums neatbilst tām pieejamajai informācijai. Ir jāparedz kopīgi noteikumi par pārraudzības ziņojuma saturu un tā nosūtīšanas līdzekļiem. (21) Kontroles regulas 73. pantā Padomei paredzēta iespēja izveidot kontroles novērotāju sistēmas un vispārīgos vilcienos noteikts kontroles novērotāju profils un viņu uzdevumi uz zvejas kuģiem. Tāpēc jāizstrādā sīki izstrādāti noteikumi par kontroles novērotāju izvietošanu un pienākumiem. (22) Saskaņā ar Kontroles regulas VII sadaļas I nodaļu ir jāparedz noteikumi inspekcijas veikšanai, lai veicinātu standartizētu pieeju dalībvalstu veiktajām kontroles darbībām. Jāparedz noteikumi par to amatpersonu rīcību, kuras atbild par inspekcijām, un par dalībvalstu pienākumiem saistībā ar to amatpersonu rīcību, kuras ir pilnvarotas veikt šādas inspekcijas. Vienlaikus ir jāprecizē operatoru pienākumi inspekcijas laikā. Turklāt jānosaka kopīgi principi attiecībā uz inspekcijas procedūrām jūrā, ostā, transportēšanas laikā, tirdzniecības vietās, kā arī attiecībā uz inspekcijas ziņojumiem un to nosūtīšanu. (23) Kontroles regulas 79. pantā noteikts, ka Savienības inspektori var veikt inspekcijas ES ūdeņos un uz ES zvejas kuģiem ārpus ES ūdeņiem. Ir lietderīgi izstrādāt noteikumus par Savienības inspektoru iecelšanu, viņu uzdevumiem un pienākumiem, kā arī par to, kādiem jābūt turpmākiem pasākumiem pēc viņu ziņojuma saņemšanas. (24) Kontroles regulas 92. pantā paredzēts izveidot punktu sistēmu, kas piemērojama smagu pārkāpumu gadījumā, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu un līdzvērtīgus konkurences apstākļus visos ES ūdeņos. Lai to panāktu, Eiropas Savienības līmenī ir jāparedz kopīgi noteikumi par šādas punktu sistēmas piemērošanu, tostarp jāsagatavo saraksts, kurā norādīts, cik punkti piešķirami par katru smagu pārkāpumu. (25) Saskaņā ar Kontroles regulas 5. panta 6. punktu un 103. pantu finansiālās palīdzības piešķiršana saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu ( 2 ) un Padomes 2006. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā ( 3 ), ir atkarīga no tā, kā dalībvalstis pilda savus pienākumus zvejas resursu saglabāšanas un kontroles jomā, un Komisijai ir iespēja konkrētos apstākļos apturēt un anulēt šādu finansiālu palīdzību. Ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par šādu pasākumu piemērošanu. (26) Kontroles regulas 107. pantā paredzēta kvotu atvilkšana, ja dalībvalstis nepilda noteikumus attiecībā uz daudzgadu plānos iekļautiem krājumiem un tas var nopietni apdraudēt šo krājumu saglabāšanu. Tāpēc jāizstrādā noteikumi par atvilkuma apmēru, ņemot vērā noteikumu neievērošanas raksturu, tās ietekmes apmēru, kā arī resursiem radītā apdraudējuma smagumu. (27) Kontroles regulas XII sadaļas I nodaļā paredzēti noteikumi par rīcību ar datiem, kas reģistrēti minētās regulas īstenošanas vajadzībām, tostarp pienākums dalībvalstīm izveidot datorizētu datubāzi un apstiprināšanas sistēmu, un noteikumi par piekļuvi šādiem datiem un apmaiņu ar tiem. Ir jāparedz kopīgi noteikumi, nosakot kārtību, kā veicama šādu datu apstrāde un nodrošināma Komisijas piekļuve šiem datiem, un precizējot prasības attiecībā uz datu apmaiņu. (28) Kontroles regulas 110. pantā ir runa par Komisijas vai tās izraudzītas struktūras attālu piekļuvi datnēm, kurās iekļauti dalībvalstu zvejas uzraudzības centru reģistrētie dati. Lai nodrošinātu šādu piekļuvi, ir lietderīgi paredzēt skaidrus noteikumus par nosacījumiem un procedūrām, kuras jāievēro. (29) Kontroles regulas 114.–116. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jāizveido oficiālas tīmekļa vietnes. Lai nodrošinātu to vienādu pieejamību visās dalībvalstīs, ir lietderīgi paredzēt ES līmeņa noteikumus par šīm tīmekļa vietnēm. (30) Saskaņā ar Kontroles regulas 117. pantu ir jāizveido savstarpējas palīdzības sistēma, lai nodrošinātu administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju. Šāda administratīvā sadarbība ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un to, ka nelikumīgas darbības tiek pienācīgi izmeklētas un sodītas. Tāpēc ir jāizstrādā noteikumi par sistemātisku informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma vai pēc pašu iniciatīvas un par iespēju pieprasīt no citas dalībvalsts noteikumu izpildes pasākumus un administratīvu paziņojumu. (31) Personu aizsardzību dalībvalstu veiktas personas datu apstrādes jomā regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 4 ). Personu aizsardzību attiecībā uz Komisijas veiktu personas datu apstrādi regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 5 ), jo īpaši attiecībā uz prasībām par apstrādes konfidencialitāti un drošību, personas datu pārsūtīšanu no dalībvalstu nacionālās sistēmas Komisijai, apstrādes likumību un datu subjektu tiesībām uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu. (32) Lai veicinātu zivsaimniecības kontroles sistēmas īstenošanu, sīki izstrādāti noteikumi ir jāapkopo vienā regulā. Tādēļ jāatceļ šādas Komisijas regulas: — Regula (EEK) Nr. 2807/83 ( 6 ), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju, — Regula (EEK) Nr. 3561/85 ( 7 ) attiecībā uz informāciju par zvejas darbību pārbaudēm, ko veic valsts kontroles iestādes, — Regula (EEK) Nr. 493/87 ( 8 ), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tāda kaitējuma novēršanai, kuru izraisījusi konkrētu zvejas veidu apturēšana, — Regula (EEK) Nr. 1381/87 ( 9 ), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju, — Regula (EEK) Nr. 1382/87 ( 10 ), ar ko ievieš sīki izstrādātus noteikumus zvejas kuģu inspicēšanai, — Regula (EK) Nr. 2943/95 ( 11 ), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām, — Regula (EK) Nr. 1449/98 ( 12 ), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 piemērošanai attiecībā uz zvejas intensitātes atskaitēm, — Regula (EK) Nr. 356/2005 ( 13 ), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pasīvo zvejas rīku un rāmju traļu marķēšanai un identificēšanai, — Regula (EK) Nr. 2244/2003 ( 14 ), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām, — Regula (EK) Nr. 1281/2005 ( 15 ) par zvejas licenču pārzināšanu un tajās ietveramo informācijas minimumu, — Regula (EK) Nr. 1042/2006 ( 16 ), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus 28. panta 3. un 4. punkta īstenošanai Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, — Regula (EK) Nr. 1542/2007 ( 17 ) par izkraušanas un svēršanas procedūrām siļķei, makrelei un stavridai, — Regula (EK) Nr. 1077/2008 ( 18 ), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1566/2007, un — Regula (EK) Nr. 409/2009 ( 19 ), ar ko nosaka Kopienas pārrēķina koeficientus un sagatavošanas veidu kodus, kuri izmantojami apstrādātu zivju svara pārrēķināšanai zivju dzīvsvarā, un groza Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83. (33) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

SADAĻA







VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

DARBĪBAS JOMA

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama Eiropas Savienības kontroles sistēma, kas izveidota ar Kontroles regulu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “ES zvejas kuģis” ir kuģis, kura definīcija sniegta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 ( 20 ) 3. panta d) punktā;

2) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kuru definīcija sniegta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta a) punktā;

3) “zvejas licences turētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kurai izdota zvejas licence, kā minēts Kontroles regulas 6. pantā;

4) “Savienības inspektori” ir inspektori, kuru definīcija sniegta Kontroles regulas 4. panta 7. punktā;

5) “zivju pievilināšanas ierīce” ir jebkura uz jūras ūdens peldoša vai noenkurota ierīce, ar ko paredzēts pievilināt zivis;

6) “stacionārs zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, kura izmantošanai zvejas darbībā nav vajadzīga zvejas rīka aktīva kustība, piemēram: a) žaunu tīkli, iepinējtīkli, vairāksienu tīkli, murdi, b) dreifējoši žaunu tīkli un dreifējoši vairāksienu tīkli, no kuriem katrs var būt aprīkots ar gremdējošu un peldspēju nodrošinošu aprīkojumu un navigācijas zīmēm, c) āķu jedas, āķu rindas, zivju ķeramie grozi un zivju krātiņveida lamatas;

7) “rāmja tralis” ir jebkurš velkams tralis, kura atvērumu horizontālā virzienā nodrošina rāmis vai līdzīga detaļa, neatkarīgi no tā, vai tā atvērumu vertikālā virzienā notur pludiņi, kad tas tiek vilkts pa jūras gultni;

8) “kuģu satelītnovērošanas sistēma” (VMS), kas minēta Kontroles regulas 9. panta 1. punktā, ir zvejas kuģu satelītnovērošanas sistēma, kas zivsaimniecības iestādēm regulāri sniedz datus par kuģu atrašanās vietu, kursu un ātrumu;

9) “satelītnovērošanas iekārta”, kas minēta Kontroles regulas 4. panta 12. punktā, ir iekārta, kura uzstādīta zvejas kuģī un automātiski pārraida zvejas uzraudzības centram zvejas kuģa atrašanās vietu un ar to saistītus datus saskaņā ar juridiskajām prasībām, un ar kuru jebkurā laikā var noteikt un identificēt zvejas kuģi;

10) “zvejas reiss” ir jebkurš zvejas kuģa pārgājiens, kura laikā tiek veiktas zvejas darbības un kurš sākas brīdī, kad zvejas kuģis atstāj ostu, un beidzas līdz ar tā ierašanos ostā;

11) “zvejas darbības” ir visas darbības, kas saistītas ar zivju meklēšanu, aktīvo zvejas rīku iemešanu, vilkšanu un pacelšanu, stacionāro zvejas rīku nostiprināšanu, atrašanos ūdenī, izcelšanu vai atkārtotu nostiprināšanu un nozvejas izņemšanu no zvejas rīkiem, tīkliem, kuros tiek turēta dzīvā nozveja, vai no transportēšanas sprosta pārvietošanai uz nobarošanas un audzēšanas sprostiem;

12) “elektronisks zvejas žurnāls” ir datorizēts reģistrs, kurā zvejas kuģa kapteinis reģistrē ziņas par zvejas darbībām un kuru nosūta dalībvalsts iestādēm;

13) “produkta sagatavošanas veids” ir apstrādātā zvejas produkta vai tā daļas apraksts saskaņā ar I pielikumā norādītajiem kodiem un aprakstiem;

14) “Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra” ir aģentūra, kuras definīcija sniegta Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005 ( 21 ) 1. pantā;

15) “novērošanas gadījums” ir zvejas kuģa novērošana, ko veikusi jebkura dalībvalsts kompetentā iestāde;

16) “komerciāli svarīga informācija” ir informācija, kuras izpaušana, visticamāk, kaitētu operatora komerciālajām interesēm;

17) “datorizēta apstiprināšanas sistēma” ir sistēma, kas spēj verificēt, vai visi dalībvalstu datubāzēs reģistrētie dati ir pareizi, pilnīgi un iesniegti noteiktajā termiņā;

18) “tīmekļa pakalpe” ir programmatūras sistēma, kas paredzēta, lai atbalstītu sadarbspējīgu iekārtu sazināšanos tīklā.







II

SADAĻA

VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ PIEKĻUVI ŪDEŅIEM UN RESURSIEM







I

NODAĻA

Zvejas licences

3. pants

Zvejas licenču izdošana un pārvaldība

1. Zvejas licence, kas minēta Kontroles regulas 6. pantā, ir derīga tikai vienam ES zvejas kuģim.

2. Kontroles regulas 6. pantā minētās zvejas licences dalībvalstis izdod saviem zvejas kuģiem, pārvalda un anulē saskaņā ar šo regulu.

3. Kontroles regulas 6. pantā minētajās zvejas licencēs ir iekļauta vismaz II pielikumā noteiktā informācija.

4. Zvejas licences, kas izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1281/2005, uzskata par zvejas licencēm, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, ja tajās ir iekļauta vismaz šā panta 3. punktā noteiktā informācija.

5. Zvejas licence ir derīga tikai tad, ja vēl joprojām spēkā ir nosacījumi, uz kuru pamata tā izdota.

6. Ja zvejas licences darbība tiek uz laiku apturēta vai galīgi anulēta, karoga dalībvalsts iestādes nekavējoties informē zvejas licences turētāju.

7. Kopējā zvejas kapacitāte, kas atbilst dalībvalsts izdotajām zvejas licencēm, izteikta GT vai kW, nekad nedrīkst būt lielāka par maksimāli pieļaujamo zvejas kapacitāti, kas konkrētajai dalībvalstij noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 12. un 13. pantu, Komisijas Regulu (EK) Nr. 1438/2003 ( 22 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 639/2004 ( 23 ) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2104/2004 ( 24 ).







II NODAĻA

Zvejas atļaujas

4. pants

Zvejas atļaujas

1. Zvejas atļauja, kas minēta Kontroles regulas 7. pantā, ir derīga tikai vienam ES zvejas kuģim.

2. Kontroles regulas 7. pantā minētajās zvejas atļaujās ir iekļauta vismaz III pielikumā noteiktā informācija. Karoga dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas atļaujā iekļautā informācija ir pareiza un atbilst kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem.

3. Īpašās zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 ( 25 ), uzskata par zvejas atļaujām, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, ja tajās ir iekļauta vismaz šā panta 2. punktā noteiktā informācija.

4. Zvejas atļauja, kas minēta 2. punktā, un zvejas licence, kas minēta šīs regulas 3. panta 2. punktā, var būt apvienotas vienā dokumentā.

5. Neskarot īpašus noteikumus, ES zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem un kuri zvejo tikai savas karoga valsts teritoriālajos ūdeņos, ir atbrīvoti no pienākuma saņemt zvejas atļauju.

6. Analoģiski piemēro šīs regulas 3. panta 2. un 5. punktu.

5. pants

Zvejas atļauju saraksts

1. Neskarot īpašus noteikumus, kad ir sākušas darboties Kontroles regulas 114. pantā minētās tīmekļa vietnes un ne vēlāk kā 2012. gada 1. janvārī, dalībvalstis savas oficiālās tīmekļa vietnes drošajā daļā dara pieejamu to zvejas kuģu sarakstu, kuri ir saņēmuši Kontroles regulas 7. pantā minētās zvejas atļaujas, pirms šīs zvejas atļaujas kļūst derīgas. Ja sarakstā tiek veiktas izmaiņas, dalībvalstis atjaunina savu sarakstu pirms izmaiņu stāšanās spēkā.

2. No 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim dalībvalstis pēc pieprasījuma dara Komisijai pieejamu to zvejas kuģu sarakstu, kuri ir saņēmuši zvejas atļaujas 2011. gadam. Tās informē Komisiju par visām izmaiņām sarakstā pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā.







III

NODAĻA

ES zvejas kuģu un to zvejas rīku marķēšana un identifikācija







1.

iedaļa

Zvejas kuģu marķēšana un identifikācija

6. pants

Zvejas kuģu marķēšana

ES zvejas kuģi marķē šādi:

a) burts(-i), kas apzīmē ostu vai rajonu, kurā ES zvejas kuģis ir reģistrēts, un numurs(-i), ar kādu(-iem) tas reģistrēts, ir uzkrāsots(-i) vai attēlots(-i) abās kuģa priekšgala pusēs cik vien iespējams augstu virs ūdens, lai tie būtu labi saskatāmi no ūdens un gaisa, un tie ir krāsā, kas kontrastē ar tās pamatnes krāsu, uz kuras tie uzkrāsoti;

b) ES zvejas kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 10 metrus, bet ir mazāks par 17 metriem, burtu un ciparu augstums ir vismaz 25 cm un līnijas biezums ir vismaz 4 cm. ES zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 17 metri vai vairāk, burtu un ciparu augstums ir vismaz 45 cm un līnijas biezums ir vismaz 6 cm;

c) karoga dalībvalsts var pieprasīt, lai starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) vai ārējās reģistrācijas burti un numuri būtu uzkrāsoti uz kuģa stūresmājas jumta tā, lai tie būtu labi saskatāmi no gaisa, tādā krāsā, kas kontrastē ar tās pamatnes krāsu, uz kuras tie uzkrāsoti;

d) kontrastējošās krāsas ir balta un melna;

e) ārējās reģistrācijas burti un numuri, kas uzkrāsoti vai attēloti uz ES zvejas kuģa korpusa, nedrīkst būt noņemami, izdzisuši, mainīti, nesalasāmi, aizklāti vai noslēpti.

7. pants

Dokumenti, kas atrodas uz ES zvejas kuģa

1. ES zvejas kuģa kapteinis, kura kuģa lielākais garums ir 10 metri vai vairāk, uz kuģa glabā dokumentus, kurus izdevusi kuģa reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde un kuros ir norādītas vismaz šādas ziņas par kuģi:

a) kuģa vārds, ja tāds ir;

b) burti, kas apzīmē ostu vai rajonu, kurā attiecīgais kuģis reģistrēts, un numurs(-i), ar kādu(-iem) tas reģistrēts;

c) starptautiskais radio izsaukuma signāls, ja tāds ir;

d) īpašnieka(-u) un attiecīgā gadījumā fraktētāja(-u) vārdi un adreses;

e) lielākais garums, galvenā dzinēja jauda, bruto tilpība un – ES zvejas kuģiem, kas nodoti ekspluatācijā, sākot no 1987. gada 1. janvāra, – ekspluatācijas sākuma diena.

2. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kuru lielākais garums ir 17 metri vai vairāk un kuros ir zivju tilpnes, glabā uz kuģa precīzus zivju tilpņu rasējumus un aprakstu, kurā ir norāde par visām piekļuves vietām un uzglabāšanas ietilpību kubikmetros.

3. ES kuģa kapteinis, kura kuģim ir ar ledu dzesināta vai ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnes, glabā uz kuģa atjauninātu dokumentu, kurā norādīti tvertņu kalibrēšanas rezultāti kubikmetros ar 10 cm intervālu.

4. Šā panta 2. un 3. punktā minētos dokumentus apstiprina karoga dalībvalsts kompetentā iestāde. Visas izmaiņas parametros, kas norādīti 1.–3. punktā minētajos dokumentos, apstiprina karoga dalībvalsts kompetentā iestāde.

5. Šajā pantā minētos dokumentus kontroles un inspekcijas vajadzībām uzrāda pēc amatpersonu pieprasījuma.







2.

iedaļa

Zvejas rīku un laivu marķēšana un identifikācija

8. pants

Laivu un zivju pievilināšanas ierīču marķēšana

Visas laivas, kas atrodas uz ES zvejas kuģiem, un zivju pievilināšanas ierīces marķē ar tā ES zvejas kuģa(-u) ārējās reģistrācijas burtiem un numuriem, kas tās izmanto.

9. pants

Vispārīgi noteikumi par stacionāriem zvejas rīkiem un rāmja traļiem

1. Šīs regulas 9.–12. pantā iekļautos noteikumus piemēro ES zvejas kuģiem, kas zvejo visos ES ūdeņos, un šīs regulas 13.–17. pantā iekļautos noteikumus – ES ūdeņos tālāk par 12 jūras jūdzēm, mērot no piekrastes dalībvalstu bāzes līnijām.

2. ES ūdeņos, kas noteikti 1. punktā, ir aizliegts zvejas darbībās izmantot stacionārus zvejas rīkus, stoderes un rāmja traļus, kas nav marķēti un identificējami saskaņā ar šīs regulas 10.–17. panta noteikumiem.

3. ES ūdeņos, kas noteikti 1. punktā, uz kuģa ir aizliegts turēt:

a) rāmja traļa rāmi, uz kura nav attēloti ārējās reģistrācijas burti un numuri saskaņā ar šīs regulas 10. pantu;

b) stacionārus zvejas rīkus, kas nav marķēti saskaņā ar šīs regulas 11. panta 2. punktu;

c) stoderes, kas nav marķētas saskaņā ar šīs regulas 13. panta 2. punktu.

10. pants

Noteikumi par rāmja traļiem

Attiecībā uz katru samontētu rāmja trali, kuru tur uz ES zvejas kuģa vai izmanto zvejā, zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis nodrošina to, ka uz katra rāmja traļa rāmja ir skaidri attēloti attiecīgā zvejas kuģa ārējās reģistrācijas burti un numuri.

11. pants

Noteikumi par stacionāriem zvejas rīkiem

1. ES zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis nodrošina to, ka katrs stacionārs zvejas rīks, kuru tur uz kuģa vai izmanto zvejā, ir skaidri marķēts un identificējams saskaņā ar šā panta noteikumiem.

2. Uz katra zvejai izmantota stacionāra zvejas rīka saskaņā ar turpmākajiem norādījumiem ir pastāvīgi attēloti ārējās reģistrācijas burti un numuri, kas redzami uz tā zvejas kuģa korpusa, pie kura pieder attiecīgais zvejas rīks:

a) attiecībā uz tīkliem – uz marķēšanas zīmes, kas piestiprināta pie pirmās augšējās rindas;

b) attiecībā uz āķu rindām un āķu jedām – uz marķēšanas zīmes savienojuma punktā ar pietauvošanas boju;

c) attiecībā uz zivju ķeramajiem groziem (murdiem) un zivju krātiņveida lamatām – uz marķēšanas zīmes, kas piestiprināta pie grunttropa;

d) attiecībā uz stacionāriem zvejas rīkiem, kas ir garāki par vienu jūras jūdzi, – uz marķēšanas zīmēm, kuras saskaņā ar a), b) un c) apakšpunktu piestiprinātas vienādos attālumos, kas nepārsniedz vienu jūras jūdzi, tā, lai neviena stacionārā zvejas rīka daļa, kas ir garāka par vienu jūras jūdzi, nepaliktu nemarķēta.

12. pants

Noteikumi par marķēšanas zīmēm

1. Katra marķēšanas zīme ir:

a) izgatavota no izturīga materiāla;

b) droši piestiprināta pie zvejas rīka;

c) vismaz 65 mm plata;

d) vismaz 75 mm gara.

2. Marķēšanas zīme nedrīkst būt noņemama, izdzisusi, mainīta, nesalasāma, aizklāta vai noslēpta.

13. pants

Noteikumi par stoderēm

1. ES zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis nodrošina to, ka pie katra zvejā izmantota stacionāra zvejas rīka tiek piestiprinātas divas gala stoderes un starpposma stoderes, kas aprīkotas saskaņā ar IV pielikuma nosacījumiem, un tās tiek izvietotas saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem.

2. Uz katras gala stoderes un starpposmā izvietotas stoderes saskaņā ar turpmākajiem norādījumiem ir attēloti ārējās reģistrācijas burti un numuri, kas ir uz tā ES zvejas kuģa korpusa, pie kura šādas stoderes pieder un kurš tās ir izvietojis:

a) burti un numuri ir attēloti cik augstu vien iespējams virs ūdens tā, lai tie būtu skaidri saskatāmi;

b) tie ir krāsā, kas kontrastē ar tās virsmas krāsu, uz kuras tie attēloti.

3. Uz katras stoderes attēlotie burti un numuri nedrīkst būt izdzisuši, mainīti vai kļuvuši nesalasāmi.

14. pants

Noteikumi par auklām

1. Auklas, kas savieno stoderes ar stacionāro zvejas rīku, ir izgatavotas no grimstoša materiāla, vai arī tām ir piestiprināti atsvari.

2. Auklas, kas gala stoderes savieno ar katru zvejas rīku, ir piestiprinātas pie minētā zvejas rīka galiem.

15. pants

Noteikumi par gala stoderēm

1. Gala stoderes izvieto tā, lai jebkurā laikā varētu noteikt katra zvejas rīka gala atrašanās vietu.

2. Katras gala stoderes masta augstums ir vismaz 1 metrs virs jūras līmeņa, mērot no pludiņa augšējās virsmas līdz zemākā karodziņa apakšējai malai.

3. Gala stoderes ir krāsainas, taču tās nedrīkst būt sarkanas vai zaļas.

4. Katrai gala stoderei ir:

a) viens vai divi taisnstūrveida karodziņi; ja uz vienas stoderes ir vajadzīgi divi karodziņi, attālums starp tiem ir vismaz 20 cm; karodziņi, kas norāda uz tā paša zvejas rīka galējiem punktiem, ir vienādā krāsā, tie nedrīkst būt balti, un tiem jābūt vienāda izmēra;

b) viena vai divas dzeltenas ugunis, kas uzzibsnī ik pēc piecām sekundēm (F1 Y 5s) un ir redzamas vismaz divu jūras jūdžu attālumā.

5. Katrai gala stoderei var būt topzīme, kas novietota stoderes galā, un viena vai divas svītrainas luminiscējošas joslas, kas nedrīkst būt ne sarkanas, ne zaļas un kam jābūt vismaz 6 cm platām.

16. pants

Noteikumi par gala stoderu piestiprināšanu

1. Gala stoderes pie stacionāra zvejas rīka piestiprina šādi:

a) stoderi rietumu sektorā (kompasa pusaplis no dienvidiem caur rietumiem uz ziemeļiem, tos ieskaitot) aprīko ar diviem karodziņiem, divām svītrainām luminiscējošām joslām, divām ugunīm un marķēšanas zīmi saskaņā ar šīs regulas 12. pantu;

b) stoderi austrumu sektorā (kompasa pusaplis no ziemeļiem caur austrumiem uz dienvidiem, tos ieskaitot) aprīko ar vienu karodziņu, vienu svītrainu luminiscējošu joslu, vienu uguni un marķēšanas zīmi saskaņā ar šīs regulas 12. pantu.

2. Uz marķēšanas zīmes ir šīs regulas 13. panta 2. punktā norādītā informācija.

17. pants

Starpposmā izvietotas stoderes

1. Starpposmā izvietotas stoderes saskaņā ar turpmākajiem norādījumiem piestiprina pie stacionāra zvejas rīka, kura garums pārsniedz piecas jūras jūdzes:

a) starpposma stoderes izvieto ne vairāk kā piecu jūras jūdžu attālumā vienu no otras tā, lai neviena zvejas rīka daļa, kas ir piecas jūras jūdzes gara vai garāka, nepaliktu nemarķēta;

b) starpposmā izvietotās stoderes aprīko ar vienu vai divām dzeltenām zibšņu ugunīm, kas uzzibsnī ik pēc piecām sekundēm (F1 Y 5s) un ir redzamas vismaz divu jūras jūdžu attālumā. Tām ir tādi paši parametri kā gala stoderei austrumu sektorā, izņemot karodziņu, kurš ir baltā krāsā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, Baltijas jūrā starpposmā izvietotās stoderes piestiprina pie stacionāra zvejas rīka, kura garums pārsniedz vienu jūras jūdzi. Starpposma stoderes izvieto ne vairāk kā vienas jūras jūdzes attālumā vienu no otras tā, lai neviena zvejas rīka daļa, kas ir vienu jūras jūdzi gara vai garāka, nepaliktu nemarķēta.

Starpposmā izvietotajām stoderēm ir tādi paši parametri kā gala stoderei austrumu sektorā, izņemot šādus parametrus:

a) karodziņi ir baltā krāsā;

b) katra piektā starpposmā izvietotā stodere ir aprīkota ar radiolokācijas atstarotāju, kura atstarotā signāla redzamība kuģa radarā ir vismaz divas jūras jūdzes.







IV

NODAĻA

Kuģu satelītnovērošanas sistēma

18. pants

Prasība izmantot satelītnovērošanas iekārtas uz ES zvejas kuģiem

1. Neskarot šīs regulas 25. panta 3. punktu, ES zvejas kuģis, uz kuru attiecas prasība par VMS, nedrīkst atstāt ostu, ja uz tā nav uzstādīta pilnībā funkcionējoša satelītnovērošanas iekārta.

2. ES zvejas kuģim atrodoties ostā, satelītnovērošanas iekārta drīkst būt izslēgta tikai tad, ja:

a) par to ir iepriekš paziņots karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centram (FMC) un piekrastes dalībvalsts FMC; un

b) ja nākamajā ziņojumā redzams, ka ES zvejas kuģis nav mainījis savu atrašanās vietu salīdzinājumā ar iepriekšējā ziņojumā norādīto.

Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut a) apakšpunktā minēto iepriekšējo paziņošanu aizstāt ar automātisku VMS ziņojumu vai sistēmas ģenerētu brīdinājuma signālu, kas norāda, ka ES zvejas kuģis atrodas iepriekš noteiktā ostas ģeogrāfiskajā apgabalā.

3. Šo nodaļu nepiemēro ES zvejas kuģiem, kurus izmanto vienīgi akvakultūras vajadzībām.

19. pants

Satelītnovērošanas iekārtu parametri

1. Uz ES zvejas kuģa uzstādīta satelītnovērošanas iekārta nodrošina to, ka karoga dalībvalsts FMC regulāros intervālos tiek automātiski pārraidīti dati, kas attiecas uz:

a) zvejas kuģa identifikāciju;

b) zvejas kuģa pēdējo ģeogrāfisko atrašanās vietu, turklāt kļūda atrašanās vietas noteikšanā nepārsniedz 500 metru un ticamības intervāls ir 99 %;

c) minētās zvejas kuģa atrašanās vietas noteikšanas dienu un laiku (izteiktu kā universālo koordinēto laiku (UTC)); un

d) zvejas kuģa pašreizējo ātrumu un kursu.

2. Dalībvalstis nodrošina to, ka satelītnovērošanas iekārtas ir aizsargātas pret ieejošo un izejošo atrašanās vietas datu sagrozīšanu un tehnisku manipulāciju iespēju.

20. pants

Kapteiņu pienākumi attiecībā uz satelītnovērošanas iekārtām

1. ES zvejas kuģu kapteiņi nodrošina to, ka satelītnovērošanas iekārtas vienmēr ir pilnībā funkcionējošas un ka tiek pārraidīti šīs regulas 19. panta 1. punktā minētie dati.

2. Neskarot šīs regulas 26. panta 1. punktu, ES zvejas kuģa kapteinis jo īpaši nodrošina to, ka:

a) dati nekādā veidā netiek sagrozīti;

b) satelītnovērošanas iekārtas antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu, tās nav atvienotas vai kaut kādā veidā traucētas;

c) nekādā veidā netiek pārtraukta elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas iekārtām; un

d) satelītnovērošanas iekārta netiek noņemta no zvejas kuģa.

3. Satelītnovērošanas iekārtu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt darboties nespējīgu vai citādi iejaukties tās darbībā, ja vien karoga dalībvalsts kompetentās iestādes nav atļāvušas to remontēt vai nomainīt.

21. pants

Kontroles pasākumi, kas jānosaka karoga dalībvalstīm

Katra karoga dalībvalsts nodrošina nepārtrauktu un sistemātisku šīs regulas 19. pantā minēto datu pareizības uzraudzību un kontroli un nekavējoties rīkojas, ja atklājas, ka dati ir nepareizi vai nepilnīgi.

22. pants

Datu pārraidīšanas biežums

1. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās FMC vismaz vienu reizi divās stundās saņem no VMS šīs regulas 19. pantā minēto informāciju par saviem zvejas kuģiem. FMC var pieprasīt šo informāciju īsākos laika intervālos.

2. FMC spēj noskaidrot katra zvejas kuģa faktisko atrašanās vietu.

23. pants

Uzraudzība pār ieiešanu konkrētos apgabalos un iziešanu no tiem

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās FMC, izmantojot VMS datus, uzrauga dienu un laiku, kad tās zvejas kuģi ieiet turpmāk minētajos apgabalos un iziet no tiem:

a) ikviens jūras apgabals, kurā ir piemērojami īpaši noteikumi par piekļuvi ūdeņiem un resursiem;

b) zvejai ierobežotas teritorijas, kas minētas Kontroles regulas 50. pantā;

c) to reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pārvaldības apgabali, kurās Eiropas Savienība vai konkrētas dalībvalstis ir Līgumslēdzējas puses;

d) ūdeņi, kas ir trešās valsts suverenitātē un jurisdikcijā.

24. pants

Datu pārraidīšana piekrastes dalībvalstij

1. Katras dalībvalsts izveidotā VMS nodrošina to, ka dati, kas saskaņā ar šīs regulas 19. pantu jāsniedz par tās zvejas kuģiem, tiek automātiski pārraidīti piekrastes dalībvalsts FMC, kamēr šie kuģi atrodas piekrastes dalībvalsts ūdeņos. Minētā datu pārraidīšana notiek vienlaikus ar to saņemšanu karoga dalībvalsts FMC, un to veic atbilstīgi V pielikumā noteiktajam formātam.

2. Piekrastes dalībvalstis, kuras kopīgi uzrauga kādu apgabalu, var noteikt kopīgu adresātu saskaņā ar šīs regulas 19. pantu nosūtamo datu pārraidīšanai. Par to tās informē Komisiju un citas dalībvalstis.

3. Katra dalībvalsts nosūta citām dalībvalstīm un Komisijai visaptverošu sarakstu, kurš sagatavots (ja iespējams, elektroniskā) formātā, kas savietojams ar 1984. gada Pasaules ģeodēzisko sistēmu (WGS 84), un kurā iekļautas ģeogrāfiskā platuma un garuma koordinātas, kas norāda dalībvalsts ekskluzīvās ekonomikas zonas vai ekskluzīvās zvejas zonas robežas. Turklāt tā paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai visas šo koordinātu izmaiņas. Kā alternatīvu dalībvalstis var izmantot iespēju publicēt šo sarakstu Kontroles regulas 115. pantā minētajā tīmekļa vietnē.

4. Dalībvalstis nodrošina to kompetento iestāžu darba efektīvu koordināciju saistībā ar VMS datu pārraidīšanu saskaņā ar Kontroles regulas 9. panta 3. punktu, tostarp paredzot skaidras un dokumentētas procedūras šim nolūkam.

25. pants

Satelītnovērošanas iekārtas tehniska kļūme vai nedarbošanās

1. Uz ES zvejas kuģa uzstādītas satelītnovērošanas iekārtas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā kapteinis vai viņa pārstāvis ik pēc četrām stundām no brīža, kad kļūme vai nedarbošanās konstatēta, vai no brīža, kad viņš par to informēts saskaņā ar šā panta 4. punktu vai šīs regulas 26. panta 1. punktu, paziņo karoga dalībvalsts FMC zvejas kuģa pašreizējās ģeogrāfiskās koordinātas, izmantojot piemērotus telekomunikāciju līdzekļus. Dalībvalstis pieņem lēmumu par to, kādi telekomunikāciju līdzekļi jāizmanto, un norāda tos Kontroles regulas 115. pantā minētajā tīmekļa vietnē.

2. Karoga dalībvalsts FMC 1. punktā minētos ģeogrāfiskās atrašanās vietas datus tūlīt pēc saņemšanas ievada VMS datubāzē. Manuāli ievadītie VMS dati datubāzē ir skaidri atšķirami no automātiskiem ziņojumiem. Attiecīgā gadījumā minētos manuālos VMS datus nekavējoties pārraida piekrastes dalībvalstīm.

3. Pēc satelītnovērošanas iekārtas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījuma ES zvejas kuģis drīkst atstāt ostu tikai tad, kad uz tā uzstādītā satelītnovērošanas iekārta pilnībā darbojas atbilstīgi karoga valsts kompetento iestāžu prasībām. Atkāpjoties no iepriekš minētā, karoga dalībvalsts FMC var atļaut savas valsts zvejas kuģiem, kuru satelītnovērošanas iekārta nedarbojas, atstāt ostu, lai šo iekārtu remontētu vai nomainītu.

4. Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes vai attiecīgā gadījumā piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes cenšas informēt kapteini vai par kuģi atbildīgo personu, vai viņu pārstāvi, ja šķiet, ka uz ES zvejas kuģa uzstādītā satelītnovērošanas iekārta ir bojāta vai pilnībā nedarbojas.

5. Lai noņemtu satelītnovērošanas iekārtu tās remonta vai nomaiņas vajadzībām, ir vajadzīgs karoga dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinājums.

26. pants

Datu nesaņemšana

1. Ja karoga dalībvalsts FMC 12 stundas pēc kārtas nav saņēmis datus saskaņā ar šīs regulas 22. pantu vai 25. panta 1. punktu, tas pēc iespējas drīz par to paziņo ES zvejas kuģa kapteinim vai operatoram, vai viņu pārstāvim(-jiem). Ja attiecībā uz konkrētu ES zvejas kuģi šāda situācija rodas vairāk nekā trīs reizes viena kalendārā gada laikā, karoga dalībvalsts nodrošina attiecīgā zvejas kuģa satelītnovērošanas iekārtas rūpīgu pārbaudi. Karoga dalībvalsts izmeklē šo jautājumu, lai noskaidrotu, vai ir notikusi iejaukšanās šīs iekārtas darbībā. Atkāpjoties no šīs regulas 20. panta 2. punkta d) apakšpunkta, šī izmeklēšana var ietvert šādas iekārtas noņemšanu pārbaudes veikšanai.

2. Ja karoga dalībvalsts FMC 12 stundas nav saņēmis datus saskaņā ar šīs regulas 22. pantu vai 25. panta 1. punktu un pēdējā paziņotā atrašanās vieta ir bijusi citas dalībvalsts ūdeņos, tas pēc iespējas drīzāk par to informē attiecīgās piekrastes dalībvalsts FMC.

3. Ja piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes novēro ES zvejas kuģi savos ūdeņos un nav saņēmušas datus saskaņā ar šīs regulas 24. panta 1. punktu vai 25. panta 2. punktu, tās par to paziņo zvejas kuģa kapteinim un tā karoga dalībvalsts FMC.

27. pants

Zvejas darbību uzraudzība un reģistrēšana

1. Datus, kas saņemti saskaņā ar šīs regulas 22. pantu, 24. panta 1. punktu un 25. pantu, dalībvalstis izmanto, lai efektīvi uzraudzītu zvejas kuģu darbības.

2. Karoga dalībvalstis:

a) nodrošina to, ka saskaņā ar šo nodaļu saņemtie dati tiek reģistrēti datorlasāmā formā un vismaz trīs gadus droši glabāti datorizētās datubāzēs;

b) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka šos datus izmanto tikai oficiāliem mērķiem; un

c) veic visus vajadzīgos tehniskos pasākumus, lai aizsargātu šādus datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, nejaušu pazaudēšanu, kvalitātes pasliktināšanos, izplatīšanu vai neatļautu aplūkošanu.

28. pants

Komisijas piekļuve datiem

Saskaņā ar Kontroles regulas 111. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisija var pieprasīt dalībvalstīm nodrošināt, lai Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai automātiski tiktu nosūtīti saskaņā ar šīs regulas 19. pantu sniedzamie dati par konkrētu zvejas kuģu grupu konkrētā laikā. Minētā datu pārraidīšana notiek vienlaicīgi ar to saņemšanu karoga dalībvalsts FMC, un to veic atbilstīgi V pielikumā noteiktajam formātam.







III

SADAĻA

ZVEJAS KONTROLE







I

NODAĻA

Zvejas žurnāls, pārkraušanas deklarācija un izkraušanas deklarācija papīra formā







1.

iedaļa

Zvejas žurnāla, izkraušanas deklarācijas un pārkraušanas deklarācijas aizpildīšana un iesniegšana papīra formā

29. pants

ES zvejas kuģi, uz kuriem attiecas pienākums aizpildīt un iesniegt zvejas žurnālu un pārkraušanas/izkraušanas deklarāciju papīra formā

1. Neskarot daudzgadu plānos paredzētus īpašus noteikumus, ES zvejas kuģa kapteinis, kura kuģa lielākais garums ir 10 metri vai vairāk un uz kura kuģi neattiecas prasība par zvejas žurnāla datu, pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju elektronisku aizpildīšanu un nosūtīšanu, Kontroles regulas 14., 21. un 23. pantā minētos zvejas žurnāla datus, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas aizpilda un iesniedz papīra formā. Šīs pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas kapteiņa vārdā var aizpildīt un iesniegt arī viņa pārstāvis.

2. Prasība par zvejas žurnāla datu, pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā attiecas arī uz ES zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 10 metri, ja to karoga dalībvalsts pieprasa uzturēt zvejas žurnālu un iesniegt pārkraušanas un/vai izkraušanas deklarācijas saskaņā ar Kontroles regulas 16. panta 3. punktu un 25. panta 3. punktu.

30. pants

Paraugi zvejas žurnāliem, pārkraušanas deklarācijām un izkraušanas deklarācijām papīra formā

1. Attiecībā uz visiem zvejas apgabaliem, izņemot NAFO 1. apakšapgabalu un ICES Va un XIV rajonu, zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju papīra formā ES zvejas kuģu kapteiņi aizpilda un iesniedz saskaņā ar VI pielikumā norādīto paraugu. Tomēr attiecībā uz zvejas darbībām, ko veic tikai Vidusjūrā, tādu ES zvejas kuģu kapteiņi, uz kuriem neattiecas prasība par zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas datu elektronisku nosūtīšanu un kuri dodas vienas dienas zvejas reisos vienā zvejas zonā, var izmantot VII pielikumā norādīto modeli.

2. Attiecībā uz NAFO 1. apakšapgabalu un ICES Va un XIV rajonu zvejas žurnālam papīra formā izmanto VIII pielikumā norādīto paraugu un pārkraušanas deklarācijām un izkraušanas deklarācijām papīra formā – IX pielikumā norādīto paraugu.

3. Zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju papīra formā, kas norādīta VI un VII pielikumā, aizpilda saskaņā ar šā panta 1. punktu un šīs regulas 31. pantu arī tad, ja ES zvejas kuģi veic zvejas darbības trešās valsts ūdeņos, reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā esošos ūdeņos vai ūdeņos, kas nav ES ūdeņi un nav reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā, ja vien attiecīgā trešā valsts vai attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas noteikumi īpaši nepieprasa aizpildīt un iesniegt cita veida zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju vai izkraušanas deklarāciju. Ja attiecīgā trešā valsts nenorāda konkrētu zvejas žurnāla veidu, bet pieprasa datu elementus, kas atšķiras no Eiropas Savienības pieprasītajiem, reģistrē tādus datu elementus.

4. Dalībvalstis var turpināt izmantot zvejas žurnālus papīra formā atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2807/83 attiecībā uz ES zvejas kuģiem, uz kuriem neattiecas prasība par zvejas žurnāla datu elektronisku aizpildīšanu un nosūtīšanu saskaņā ar Kontroles regulas 15. pantu, līdz ir izmantoti visi papīra zvejas žurnālu krājumi.

31. pants

Norādījumi par zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā

1. Zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju papīra formā aizpilda un iesniedz atbilstīgi X pielikumā sniegtajiem norādījumiem.

2. Ja saskaņā ar X pielikumā sniegtajiem norādījumiem kāda noteikuma piemērošana nav obligāta, karoga dalībvalsts var noteikt, ka tā ir obligāta.

3. Visi ieraksti zvejas žurnālā, pārkraušanas deklarācijā un izkraušanas deklarācijā ir salasāmi un neizdzēšami. Nevienu ierakstu nedrīkst izdzēst vai mainīt. Kļūdas gadījumā nepareizo ierakstu nosvītro ar vienu svītru; jauno pareizo ierakstu izdara kapteinis un paraksta ar saviem iniciāļiem. Kapteinis ar iniciāļiem paraksta katru rindu.

4. ES zvejas kuģa kapteinis vai – attiecībā uz pārkraušanas deklarācijām un izkraušanas deklarācijām – viņa pārstāvis ar saviem iniciāļiem vai parakstu apliecina, ka ieraksti zvejas žurnālā, pārkraušanas deklarācijā un izkraušanas deklarācijā ir pareizi.

32. pants

Termiņi zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas iesniegšanai papīra formā

1. Ja ES zvejas kuģis ir veicis izkraušanu karoga dalībvalsts ostā vai pārkraušanu citā kuģī karoga dalībvalsts ostā vai vietā, kas atrodas tuvu karoga dalībvalsts krastam, tā kapteinis pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 48 stundas pēc pārkraušanas vai izkraušanas pabeigšanas iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas oriģinālu(-us). Šādas pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas oriģinālu(-us) kapteiņa vārdā var iesniegt arī viņa pārstāvis.

2. Ja pēc zvejas reisa nozveja netiek izkrauta, kapteinis pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 48 stundas pēc ierašanās ostā iesniedz zvejas žurnāla un pārkraušanas deklarācijas oriģinālu(-us). Šādas pārkraušanas deklarācijas oriģinālu(-us) kapteiņa vārdā var iesniegt arī viņa pārstāvis.

3. Ja ES zvejas kuģis ir veicis pārkraušanu citā kuģī ostā, kas nav karoga dalībvalsts osta, vai vietā, kas atrodas tuvu tādas dalībvalsts krastam, kas nav karoga dalībvalsts, vai izkraušanu ostā, kas nav karoga dalībvalsts osta, tad zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas pirmo kopiju (kopijas) pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 48 stundas pēc pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas iesniedz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veikta pārkraušana citā kuģī vai izkraušana. Zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas oriģinālu(-us) pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 48 stundas pēc pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas nosūta karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

4. Ja ES zvejas kuģis ir veicis pārkraušanu citā kuģī trešās valsts ostā vai ūdeņos vai starptautiskajos ūdeņos vai izkraušanu trešās valsts ostā, tad zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas oriģinālu(-us) pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 48 stundas pēc pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas nosūta karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

5. Ja trešā valsts vai reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas noteikumi pieprasa cita veida zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju vai izkraušanas deklarāciju, nekā paredzēts VI pielikumā, ES zvejas kuģa kapteinis pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 48 stundas pēc pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas iesniedz attiecīgā dokumenta kopiju savas valsts kompetentajām iestādēm.







2.

iedaļa

Īpaši noteikumi par zvejas žurnālu papīra formā

33. pants

Zvejas žurnāla aizpildīšana papīra formā

1. Papīra formā sagatavotā zvejas žurnālā reģistrē visu obligāto informāciju – pat tādā gadījumā, ja nozveja nav gūta:

a) katru dienu vēlākais līdz plkst. 24.00 un pirms ienākšanas ostā;

b) jūrā veiktas inspekcijas laikā;

c) gadījumos, kas noteikti Kopienas tiesību aktos vai ko noteikusi karoga dalībvalsts.

2. Jaunu rindu papīra formā sagatavotā zvejas žurnālā aizpilda:

a) par katru jūrā pavadītu dienu;

b) ja kuģis tajā pašā dienā zvejo vēl citā ICES rajonā vai citā zvejas zonā;

c) lai ierakstītu zvejas piepūles datus.

3. Jaunu lapu papīra formā sagatavotā zvejas žurnālā aizpilda:

a) ja izmanto citu zvejas rīku vai tīklu, kura linuma acu izmēra diapazons ir citāds nekā iepriekš lietotajam zvejas rīkam;

b) ja turpina zveju pēc pārkraušanas citā kuģī vai starpizkraušanas;

c) ja sleju skaits nav pietiekams;

d) izejot no ostas, ja izkraušana nav notikusi.

4. Kad kuģis iziet no ostas vai ir pabeigta pārkraušana citā kuģī un ja nozvejas paliek uz kuģa, jaunā zvejas žurnāla lapā norāda katras sugas daudzumu.

5. Lai attiecīgajā papīra formā sagatavota zvejas žurnāla ailē norādītu izmantotos zvejas rīkus, lieto XI pielikumā norādītos kodus.







3.

iedaļa

Īpaši noteikumi par pārkraušanas deklarāciju un izkraušanas deklarāciju papīra formā

34. pants

Papīra formā sagatavotas pārkraušanas deklarācijas nodošana

1. Ja notiek pārkraušana no viena ES zvejas kuģa otrā, pēc pārkraušanas pabeigšanas pārkrāvēja zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis nodod sava kuģa papīra formā sagatavotas pārkraušanas deklarācijas kopiju saņēmēja zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim. Pēc pārkraušanas pabeigšanas arī saņēmējkuģa kapteinis vai viņa pārstāvis nodod sava kuģa papīra formā sagatavotas pārkraušanas deklarācijas kopiju pārkrāvējkuģa kapteinim vai viņa pārstāvim.

2. Šā panta 1. punktā minētās kopijas kontroles un inspekcijas vajadzībām uzrāda pēc amatpersonas pieprasījuma.

35. pants

Izkraušanas deklarācijas parakstīšana

Katru izkraušanas deklarācijas lapu pirms tās iesniegšanas paraksta kapteinis vai viņa pārstāvis.







II

NODAĻA

Zvejas žurnāls, izkraušanas deklarācija un pārkraušanas deklarācija elektroniskā formā







1.

iedaļa

Zvejas žurnāla, izkraušanas deklarācijas un pārkraušanas deklarācijas datu aizpildīšana un nosūtīšana elektroniskā formā

36. pants

Prasība ES zvejas kuģos uzstādīt elektroniskas reģistrācijas un ziņošanas sistēmu

1. Neskarot šīs regulas 39. panta 4. punktu, ES zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas prasība par zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas elektronisku aizpildīšanu un nosūtīšanu saskaņā ar Kontroles regulas 15., 21. un 24. pantu, nav atļauts atstāt ostu, ja tajos nav uzstādīta pilnībā funkcionējoša elektroniskas reģistrācijas un ziņošanas sistēma.

2. Šo nodaļu nepiemēro ES zvejas kuģiem, kurus izmanto vienīgi akvakultūras vajadzībām.

37. pants

Formāts, kādā dati no ES zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajai iestādei

Dalībvalstis nosaka formātu, kāds ES zvejas kuģiem, kuri peld ar to karogu, un kompetentajām iestādēm jāizmanto, lai aizpildītu un nosūtītu zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas datus, kas minēti Kontroles regulas 15., 21. un 24. pantā.

38. pants

Atbildes ziņojumi

1. Par katru zvejas žurnāla, pārkraušanas, iepriekšēja paziņojuma un izkraušanas datu pārraidi ES zvejas kuģiem tiek nosūtīti atbildes ziņojumi. Atbildes ziņojumā iekļauj apstiprinājumu par saņemšanu.

2. ES zvejas kuģa kapteinis saglabā atbildes ziņojumu līdz zvejas reisa beigām.

39. pants

Pasākumi, kas veicami elektroniskas reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā

1. Uz ES zvejas kuģa uzstādītas elektroniskas reģistrācijas un ziņošanas sistēmas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, izmantojot piemērotus telekomunikāciju līdzekļus, katru dienu un ne vēlāk kā plkst. 24.00, sākot no brīža, kad kļūme vai nedarbošanās konstatēta, vai no brīža, kad viņš par to informēts saskaņā ar šīs regulas 40. panta 1. punktu, nosūta karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas datus – pat tad, ja nozveja nav gūta. Dalībvalstis pieņem lēmumu par to, kādi telekomunikāciju līdzekļi jāizmanto, un norāda tos Kontroles regulas 115. pantā minētajā tīmekļa vietnē.

2. Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā zvejas žurnāla un pārkraušanas deklarācijas datus nosūta arī:

a) pēc karoga valsts kompetentās iestādes pieprasījuma;

b) tūlīt pēc tam, kad pabeigta pēdējā zvejas darbība vai pārkraušana citā kuģī;

c) pirms kuģa ieiešanas ostā;

d) jūrā veiktas inspekcijas laikā;

e) gadījumos, kas noteikti Kopienas tiesību aktos vai ko noteikusi karoga valsts.

Gadījumos, kas minēti a) un e) apakšpunktā, nosūta arī iepriekšēja paziņojuma un izkraušanas deklarācijas datus.

3. Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes 1. punktā minētos datus tūlīt pēc saņemšanas ievada elektroniskā datubāzē.

4. Pēc elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās konstatācijas ES zvejas kuģis drīkst atstāt ostu tikai tad, kad karoga dalībvalsts kompetentās iestādes ir atzinušas, ka uz kuģa uzstādītā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma pilnībā darbojas, vai karoga dalībvalsts kompetentās iestādes tam ir citādi atļāvušas atstāt ostu. Karoga dalībvalsts tūlīt paziņo piekrastes dalībvalstij, ka tā atļāvusi kādam tās zvejas kuģim, kura elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma nedarbojas, atstāt piekrastes dalībvalsts ostu.

5. Lai noņemtu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tās remonta vai nomaiņas vajadzībām, ir vajadzīgs karoga dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinājums.

40. pants

Datu nesaņemšana

1. Ja karoga dalībvalsts kompetentās iestādes nav saņēmušas saskaņā ar Kontroles regulas 15., 22. un 24. pantu nosūtītos datus, tās iespējami drīz par to paziņo ES zvejas kuģa kapteinim vai operatoram, vai viņu pārstāvim(-jiem). Ja attiecībā uz konkrētu ES zvejas kuģi šāda situācija rodas vairāk nekā trīs reizes viena kalendārā gada laikā, karoga dalībvalsts nodrošina attiecīgā zvejas kuģa elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas rūpīgu pārbaudi. Karoga dalībvalsts izmeklē šo jautājumu, lai noskaidrotu, kāpēc dati nav saņemti, un veic atbilstošus pasākumus.

2. Ja karoga dalībvalsts kompetentās iestādes nav saņēmušas datus saskaņā ar Kontroles regulas 15., 22. un 24. pantu un ja pēdējā no VMS saņemtā kuģa atrašanās vieta ir bijusi piekrastes dalībvalsts ūdeņos, tās iespējami drīz par to paziņo minētās piekrastes dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

3. Visus datus, kuri vēl nav nosūtīti un par kuriem saņemts paziņojums saskaņā ar 1. punktu, ES zvejas kuģa kapteinis vai operators, vai viņu pārstāvis tūlīt pēc paziņojuma saņemšanas nosūta karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

41. pants

Traucēta piekļuve datiem

1. Ja piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes savos ūdeņos novēro ES zvejas kuģi no citas dalībvalsts un nespēj piekļūt zvejas žurnālam vai datiem par pārkraušanu citā kuģī saskaņā ar šīs regulas 44. pantu, tās pieprasa attiecīgās karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm nodrošināt piekļuvi šiem datiem.

2. Ja 1. punktā minētā piekļuve netiek nodrošināta četru stundu laikā pēc pieprasījuma, piekrastes dalībvalsts par to paziņo karoga dalībvalstij. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas karoga dalībvalsts nekavējoties nosūta attiecīgos datus piekrastes dalībvalstij, izmantojot jebkurus pieejamus elektroniskus līdzekļus.

3. Ja piekrastes dalībvalsts nesaņem 2. punktā minētos datus, ES zvejas kuģa kapteinis vai operators, vai viņu pārstāvis pēc pieprasījuma ar jebkādiem pieejamiem – ja iespējams, elektroniskiem – līdzekļiem nosūta attiecīgos datus un šīs regulas 38. pantā minētā atbildes ziņojuma kopiju piekrastes dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Dalībvalstis pieņem lēmumu par to, kādi līdzekļi jāizmanto, un norāda tos Kontroles regulas 115. pantā minētajā tīmekļa vietnē.

4. Ja ES zvejas kuģa kapteinis vai operators, vai viņu pārstāvis nevar nosūtīt piekrastes dalībvalsts kompetentajām iestādēm šīs regulas 38. pantā minētā atbildes ziņojuma kopiju, attiecīgajam zvejas kuģim aizliedz veikt zvejas darbības piekrastes dalībvalsts ūdeņos līdz brīdim, kad zvejas kuģa kapteinis vai operators, vai viņu pārstāvis minētajām iestādēm var nosūtīt atbildes ziņojuma kopiju vai Kontroles regulas 14. panta 1. punktā minēto informāciju.

42. pants

Dati par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību

1. Dalībvalstis uztur datubāzes par savu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu darbību. Šajās datubāzēs iekļauj un tās spēj automātiski ģenerēt vismaz šādu informāciju:

a) sarakstu ar attiecīgās dalībvalsts zvejas kuģiem, kuru elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām ir novērotas tehniskas kļūmes vai darbības traucējumi;

b) to kuģu skaitu, kuri nav katru dienu nosūtījuši elektroniskā zvejas žurnāla datus, un saņemto elektroniskā zvejas žurnāla datu pārraižu vidējo skaitu uz vienu zvejas kuģi, norādot sadalījumu pa karoga dalībvalstīm;

c) saņemto pārkraušanas deklarāciju, izkraušanas deklarāciju, pārņemšanas deklarāciju un pārdošanas zīmju datu pārraižu skaits, norādot sadalījumu pa karoga dalībvalstīm.

2. Saskaņā ar 1. punktu ģenerētās informācijas kopsavilkumus pēc pieprasījuma nosūta Komisijai. Alternatīvi šo informāciju var darīt pieejamu arī tīmekļa vietnes drošajā daļā tādā formātā un tādos laika intervālos, kādus nolēmusi Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm.

43. pants

Formāts, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm

1. Dalībvalstis šajā iedaļā minētās informācijas apmaiņai izmanto XII pielikumā norādīto formātu, kas balstīts uz paplašināmās iezīmēšanas valodu (XML). Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm pieņem lēmumu par XML standartu, kas izmantojams jebkurai elektroniskai datu apmaiņai dalībvalstu starpā un starp dalībvalstīm, Komisiju un tās izraudzīto struktūru.

2. Grozījumus attiecībā uz 1. punktā minēto formātu skaidri identificē kā grozījumus un norāda atjaunināšanas datumu. Šādi grozījumi nestājas spēkā agrāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.

3. Ja dalībvalsts saņem elektronisku informāciju no citas dalībvalsts, tā nodrošina atbildes ziņojuma nosūtīšanu attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Atbildes ziņojumā iekļauj apstiprinājumu par saņemšanu.

4. Šīs regulas XII pielikumā iekļautos datu elementus, kuri saskaņā ar ES noteikumiem kapteiņiem ir obligāti jānorāda zvejas žurnālā, obligāti norāda arī informācijas apmaiņā starp dalībvalstīm.

44. pants

Piekļuve datiem

1. Karoga dalībvalsts nodrošina to, ka ar piekrastes dalībvalsti reāllaikā notiek elektroniska apmaiņa ar Kontroles regulas 111. panta 1. punktā minēto informāciju par karoga dalībvalsts zvejas kuģu zvejas žurnāla, pārkraušanas deklarācijas, iepriekšēju paziņojumu un izkraušanas deklarācijas datiem, kad attiecīgie kuģi veic zvejas darbības šīs piekrastes dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos vai ieiet tās ostā.

2. Neskarot 1. punktu, karoga dalībvalsts pēc pieprasījuma var nodrošināt to, ka reāllaikā notiek elektroniska apmaiņa ar Kontroles regulas 111. panta 1. punktā minēto informāciju par karoga dalībvalsts zvejas kuģu zvejas žurnāla un pārkraušanas deklarācijas datiem ar dalībvalsti, kas saskaņā ar Kontroles regulas 80. pantu veic citas dalībvalsts zvejas kuģu inspekciju ES ūdeņos ārpus pieprasītājas dalībvalsts ūdeņiem, starptautiskos ūdeņos vai trešo valstu ūdeņos.

3. Karoga dalībvalsts pēc pieprasījuma dara pieejamus 1. un 2. punktā minētos datus par iepriekšējiem 12 mēnešiem.

4. Šā panta 1. punktā minētie dati ietver vismaz datus par laikposmu no pēdējās iziešanas no ostas līdz laikam, kad pabeigta izkraušana. 2. punktā minētie dati ietver vismaz datus par laikposmu no pēdējās iziešanas no ostas līdz laikam, kad izteikts pieprasījums. 1. un 2. punktā minētos datus par zvejas reisiem iepriekšējos 12 mēnešos dara pieejamus pēc pieprasījuma.

5. ES zvejas kuģa kapteinim jebkurā laikā ir droša piekļuve sava kuģa elektroniskā zvejas žurnāla informācijai, pārkraušanas deklarācijas datiem un izkraušanas deklarācijas datiem, kas glabājas karoga dalībvalsts datubāzē.

6. Saistībā ar kopīgas izvietošanas plānu vai citām kopīgām inspekcijas darbībām, ko īsteno pēc vienošanās, piekrastes dalībvalsts piešķir citas dalībvalsts zvejas patruļkuģim ar minētās dalībvalsts FMC starpniecību nodrošinātu tiešsaistes piekļuvi savai datubāzei ar zvejas žurnālu, pārkraušanas deklarāciju, iepriekšēju paziņojumu un izkraušanas deklarāciju datiem.

45. pants

Datu apmaiņa starp dalībvalstīm

1. Piekļuve šīs regulas 44. pantā minētajiem datiem notiek droša interneta savienojuma veidā un ir pastāvīga.

2. Dalībvalstis apmainās ar attiecīgo tehnisko informāciju, lai savstarpēji nodrošinātu piekļuvi elektroniskā zvejas žurnāla datiem, pārkraušanas deklarācijas datiem un izkraušanas deklarācijas datiem un apmaiņu ar tiem.

3. Dalībvalstis:

a) nodrošina to, ka saskaņā ar šo nodaļu saņemtie dati tiek reģistrēti datorlasāmā formā un vismaz trīs gadus droši glabāti datorizētās datubāzēs;

b) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka šos datus izmanto tikai oficiāliem mērķiem; un

c) veic visus vajadzīgos tehniskos pasākumus, lai aizsargātu šādus datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, nejaušu pazaudēšanu, kvalitātes pasliktināšanos, izplatīšanu vai neatļautu aplūkošanu.

46. pants

Vienīgā iestāde

1. Katrā dalībvalstī par visu to datu nosūtīšanu, saņemšanu, pārvaldību un apstrādi, uz kuriem attiecas šī nodaļa, atbild vienīgā iestāde, kā minēts Kontroles regulas 5. panta 5. punktā.

2. Dalībvalstis trīs mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā apmainās ar 1. punktā minēto iestāžu kontaktinformāciju un informē par to Komisiju un tās izraudzīto struktūru.

3. Visas izmaiņas 1. un 2. punktā minētajā informācijā pirms to stāšanās spēkā paziņo Komisijai, tās izraudzītajai struktūrai un citām dalībvalstīm.







2.

iedaļa

Īpaši noteikumi par zvejas žurnālu elektroniskā formā

47. pants

Datu nosūtīšanas biežums

1. Kuģim atrodoties jūrā, ES zvejas kuģa kapteinis vismaz reizi dienā ne vēlāk kā plkst. 24.00 nosūta elektroniskajā zvejas žurnālā reģistrēto informāciju karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm pat tad, ja nozveja nav gūta. Kapteinis šādus datus nosūta arī:

a) pēc karoga dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma;

b) tūlīt pēc tam, kad pabeigta pēdējā zvejas darbība;

c) pirms kuģa ieiešanas ostā;

d) jūrā veiktas inspekcijas laikā;

e) gadījumos, kas noteikti ES tiesību aktos vai ko noteikusi karoga valsts.

Ja pēdējā zvejas darbība ir notikusi ne vairāk kā vienu stundu pirms ieiešanas ostā, b) un c) apakšpunktā minēto nosūtīšanu var apvienot vienā ziņojumā.

2. Elektroniskā zvejas žurnāla un pārkraušanas deklarācijas datu labojumus kapteinis var nosūtīt līdz pēdējai datu nosūtīšanas reizei, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā. Labojumi ir viegli identificējami. Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes glabā visus elektroniskā zvejas žurnāla sākotnējos datus un šo datu labojumus.

3. Šā panta 1. punktā minētās informācijas kopiju kapteinis glabā uz zvejas kuģa visu laiku, kamēr kuģis atrodas ārpus ostas, līdz izkraušanas deklarācijas iesniegšanai.

4. Kad ES zvejas kuģis atrodas ostā, uz kuģa nav zvejas produktu un kapteinis ir iesniedzis izkraušanas deklarāciju par visām pēdējā zvejas reisā veiktajām zvejas darbībām, datu nosūtīšanu saskaņā ar šā panta 1. punktu var pārtraukt, nosūtot iepriekšēju paziņojumu karoga dalībvalsts FMC. Datu nosūtīšanu atsāk, kad ES zvejas kuģis iziet no ostas. ES zvejas kuģiem, kuros uzstādīta VMS un kuri to izmanto datu nosūtīšanai, iepriekšējs paziņojums nav jānosūta.







III

NODAĻA

Kopīgi noteikumi par zvejas žurnāliem, pārkraušanas deklarācijām un izkraušanas deklarācijām papīra vai elektroniskā formā







2.

iedaļa

Kopīgi noteikumi par dzīvsvara noteikšanu

48. pants

Definīcijas

Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

1) “sagatavošanas veids” ir veids, kādā zivis ir apstrādātas uz zvejas kuģa pirms izkraušanas, atbilstīgi aprakstam I pielikumā;

2) “kombinēts sagatavošanas veids” nozīmē, ka sagatavošana veikta, izmantojot divas vai vairākas sastāvdaļas, kas iegūtas no vienas sugas zivīm.

49. pants

Pārrēķina koeficienti

1. Aizpildot un iesniedzot zvejas žurnālus, kā minēts Kontroles regulas 14. un 15. pantā, uzglabātu vai apstrādātu zivju svara pārrēķināšanai zivju dzīvsvarā piemēro ES pārrēķina koeficientus, kas noteikti XIII, XIV un XV pielikumā. Tos piemēro zvejas produktiem, kas atrodas uz ES zvejas kuģiem vai ir pārkrauti citā kuģī vai izkrauti no ES zvejas kuģiem.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās Eiropas Savienība ir Līgumslēdzēja puse vai sadarbības partnere, kas nav Līgumslēdzēja puse, attiecībā uz savu pārvaldības apgabalu vai trešā valsts, ar kuru Eiropas Savienība ir noslēgusi nolīgumu par zveju, attiecībā uz tās suverenitātē vai jurisdikcijā esošiem ūdeņiem ir noteikušas savus pārrēķina koeficientus, tiek piemēroti šie koeficienti.

3. Ja konkrētai sugai un sagatavošanas veidam nav noteikti pārrēķina koeficienti, kā minēts 1. un 2. punktā, piemēro karoga dalībvalsts pieņemto pārrēķina koeficientu.

4. Neskarot 2. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 1. punktā minētos ES pārrēķina koeficientus pārkrāvumu un izkrāvumu dzīvsvara aprēķināšanai, lai uzraudzītu kvotu apguvi.

50. pants

Aprēķina metode

1. Zivju dzīvsvaru aprēķina, apstrādāto zivju svaru reizinot ar pārrēķina koeficientiem, kas katrai sugai un sagatavošanas veidam noteikti šīs regulas 49. pantā.

2. Kombinēta sagatavošanas veida gadījumā izmanto tikai vienu pārrēķina koeficientu, kas piemērojams vienai no kombinētā veidā sagatavotajām zivs sastāvdaļām.







2.

iedaļa

Kopīgi noteikumi par zvejas žurnāla aizpildīšanu un iesniegšanu

51. pants

Vispārīgi noteikumi par zvejas žurnāliem

1. Kontroles regulas 14. panta 3. punktā minēto pielaidi katras uz kuģa paturētās sugas zivju daudzuma novērtēšanai dzīvsvara kilogramos izsaka procentos no zvejas žurnālā reģistrētā apjoma.

2. Nozvejām, kuras jāizkrauj nešķirotas, pielaidi var aprēķināt, pamatojoties uz vienu vai vairākiem reprezentatīviem paraugiem no kopējā uz kuģa paturētā daudzuma.

3. Kontroles regulas 14. panta piemērošanas vajadzībām sugas, kas nozvejotas kā dzīvā ēsma, uzskata par nozvejotām un uz kuģa paturētām sugām.

4. ES zvejas kuģa kapteinis, šķērsojot zvejas piepūles zonu, kurā tam ir atļauts zvejot, reģistrē un paziņo Kontroles regulas 14. panta 5. punktā minēto attiecīgo informāciju pat tad, ja kuģis attiecīgajā zonā zvejas darbības neveic.







3.

iedaļa

Kopīgi noteikumi par pārkraušanas/izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu

52. pants

Pielaide pārkraušanas deklarācijā

Kontroles regulas 21. panta 3. punktā minēto pielaidi katras citā kuģī pārkrautās vai no cita kuģa saņemtās sugas zivju daudzuma novērtēšanai dzīvsvara kilogramos izsaka procentos no pārkraušanas deklarācijā norādītajiem apjomiem.

53. pants

Citā kuģī pārkrauto nozveju apjoma atšķirības

Ja nozvejas apjoms, kas pārkrauts no pārkrāvējkuģa, atšķiras no nozvejas apjoma, kas pārkrauts saņēmējkuģī, par pārkrauto daudzumu uzskata lielāko daudzumu. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti pēcpasākumi, lai noteiktu, kāds ir no pārkrāvējkuģa saņēmējkuģī pārkrauto zvejas produktu faktiskais svars.

54. pants

Izkraušanas pabeigšana

Ja saskaņā ar Kontroles regulas 61. pantu zvejas produktus transportē no izkraušanas vietas pirms to svēršanas, izkraušanu Kontroles regulas 23. panta 3. punkta un 24. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām uzskata par pabeigtu tad, kad zvejas produkti ir nosvērti.

55. pants

Zvejas darbības, kurās iesaistīti divi vai vairāki ES zvejas kuģi

Neskarot īpašus noteikumus, ja zvejas darbībās ir iesaistīti divi vai vairāki ES zvejas kuģi:

— no dažādām dalībvalstīm vai

— no tās pašas dalībvalsts, bet nozvejas izkrauj dalībvalstīs, ar kuru karogu nepeld neviens no kuģiem,

izkrauto nozveju attiecina uz to ES zvejas kuģi, no kura izkrauj zvejas produktus.







IV

NODAĻA

Paraugu ņemšanas plāni un datu vākšana par ES zvejas kuģiem, uz kuriem neattiecas prasības par zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju

56. pants

Paraugu ņemšanas plānu izstrāde

Kontroles regulas 16. panta 2. punktā un 25. panta 2. punktā minētos paraugu ņemšanas plānus tādu ES zvejas kuģu uzraudzībai, uz kuriem neattiecas prasības par zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju, dalībvalstis izstrādā saskaņā ar šo nodaļu, lai noteiktu no krājuma vai krājumu grupas gūtu nozveju izkrāvumus no šādiem kuģiem un attiecīgā gadījumā to zvejas piepūli. Šos datus izmanto, lai reģistrētu nozvejas un attiecīgā gadījumā zvejas piepūli, kā minēts Kontroles regulas 33. pantā.

57. pants

Paraugu ņemšanas metodika

1. Paraugu ņemšanas plānus, kas minēti šīs regulas 56. pantā, sagatavo saskaņā ar XVI pielikumu.

2. Inspicējamā parauga lielumu nosaka atkarībā no riska, proti:

a) “ļoti zems” risks – 3 % no parauga;

b) “zems” risks – 5 % no parauga;

c) “vidējs” risks – 10 % no parauga;

d) “augsts” risks – 15 % no parauga;

e) “ļoti augsts” risks – 20 % no parauga.

3. Flotes segmenta dienas nozvejas no konkrēta krājuma nosaka, attiecīgā flotes segmenta aktīvo ES zvejas kuģu kopējo skaitu reizinot ar viena ES zvejas kuģa vidējo dienas nozveju no konkrēta krājuma, kas aprēķināta, pamatojoties uz paraugā iekļauto inspicēto ES zvejas kuģu nozvejām.

4. Dalībvalstis uzskata par izpildījušām šīs regulas 56. pantā noteikto prasību par paraugu ņemšanas plānu, ja tās sistemātiski vismaz reizi mēnesī par saviem zvejas kuģiem, uz kuriem neattiecas prasības par zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju, vāc datus:

a) par visu sugu zivju nozveju visiem izkrāvumiem (kilogramos), ieskaitot nulles apjoma nozvejas;

b) par statistiskajiem taisnstūriem, kuros šīs nozvejas iegūtas.

◄







V

NODAĻA

Zvejas piepūles kontrole

58. pants

Zvejas piepūles ziņojums

1. Zvejas piepūles ziņojumu, kas minēts Kontroles regulas 28. pantā, nosūta saskaņā ar XVII pielikumu.

2. Ja ES zvejas kuģa kapteinis saskaņā ar Kontroles regulas 28. panta 1. punktu ziņojumu kompetentajām iestādēm pārraida pa radio, dalībvalstis pieņem lēmumu par radiostacijām, kuras jāizmanto, un norāda tās Kontroles regulas 115. pantā minētajā tīmekļa vietnē.







VI

NODAĻA

Korektīvi pasākumi

59. pants

Vispārīgi principi

Lai gūtu labumu no Kontroles regulas 37. pantā minētajiem korektīvajiem pasākumiem, dalībvalstis paziņo Komisijai par nodarītā kaitējuma apmēru iespējami drīz un katrā ziņā viena mēneša laikā no dienas, kad Oficiālajā Vēstnesī publicēts zvejas aizliegums saskaņā ar Kontroles regulas 36. pantu.

60. pants

Pieejamo zvejas iespēju iedalīšana

1. Ja ar pasākumu, kas veikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, kaitējums nav pilnībā novērsts vai ir novērsts daļēji, Komisija iespējami drīz pēc šīs regulas 59. pantā minētās informācijas saņemšanas veic vajadzīgos pasākumus, lai nodarīto kaitējumu mazinātu.

2. Šā panta 1. punktā minētā pasākuma aprakstā norāda:

a) kurām dalībvalstīm ir nodarīts kaitējums (“dalībvalstis, kam nodarīts kaitējums”) un kaitējuma apmēru (pēc tā samazināšanas kvotu apmaiņas rezultātā);

b) attiecīgā gadījumā – kuras dalībvalstis ir pārsniegušas savas zvejas iespējas (“pārsniedzējas dalībvalstis”) un zvejas iespēju pārsnieguma apmēru (pēc tā samazināšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu veiktas apmaiņas rezultātā);

c) attiecīgā gadījumā – atvilkumus no pārsniedzēju dalībvalstu zvejas iespējām proporcionāli pārsniegtajām zvejas iespējām;

d) attiecīgā gadījumā – palielinājumus to dalībvalstu zvejas iespējām, kam nodarīts kaitējums, proporcionāli nodarītajam kaitējumam;

e) attiecīgā gadījumā – dienu vai dienas, kad palielinājumi un atvilkumi stājas spēkā;

f) attiecīgā gadījumā – visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai mazinātu nodarīto kaitējumu.







VII

NODAĻA

Dzinēja jauda

61. pants

Galvenā dzinēja jaudas sertificēšana

1. Jauna galvenā dzinēja, aizstājējdzinēja un tehniski pārveidota galvenā dzinēja maksimālās nepārtrauktās jaudas sertificēšanu, kā minēts Kontroles regulas 40. panta 1. un 2. punktā, veic saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 ( 26 ).

2. Galveno dzinēju uzskata par tehniski pārveidotu, kā minēts 1. punktā, ja kāds no tā galvenajiem komponentiem (detaļām), tostarp (bet ne tikai) iesmidzināšanas iekārta, vārsti, turbokompresors, virzuļi, cilindru čaulas, klaņi, cilindru galvas, ir pārveidots vai aizstāts ar jaunām detaļām, kam ir citādas tehniskās specifikācijas, kā rezultātā mainās nominālā jauda, vai ja ir pārveidoti dzinēja regulējumi, piemēram, iesmidzināšanas iestatījumi, turbokompresora konfigurācija vai vārstu laikiestate. Tehniskā pārveidojuma raksturam jābūt skaidri izklāstītam 1. punktā minētajā sertifikācijā.

3. Zvejas licences turētājs informē kompetentās iestādes, pirms tiek uzstādīts jauns galvenais dzinējs vai aizstāts vai tehniski pārveidots pašreizējais galvenais dzinējs.

4. Šo pantu no 2012. gada 1. janvāra piemēro zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas zvejas piepūles režīms. Attiecībā uz citiem kuģiem to piemēro no 2013. gada 1. janvāra. To piemēro tikai tiem zvejas kuģiem, kuriem ir uzstādīti jauni galvenie dzinēji vai kuru galvenie dzinēji ir aizstāti vai tehniski pārveidoti pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

62. pants

Verifikācija un paraugu ņemšanas plāns

1. Dzinēja jaudas verificēšanai saskaņā ar Kontroles regulas 41. pantu dalībvalstis izstrādā paraugu ņemšanas plānu, lai savā flotē identificētu zvejas kuģus vai zvejas kuģu grupas, kurās pastāv risks, ka tiks deklarēta mazāka galvenā dzinēja jauda. Paraugu ņemšanas plāns pamatojas vismaz uz šādiem augsta riska kritērijiem:

a) zvejas kuģi, kuri darbojas zvejniecībās, kam noteikti zvejas piepūles režīmi, jo īpaši tie zvejas kuģi, kuriem ir iedalīta individuāla zvejas piepūle kilovatdienās;

b) zvejas kuģi, uz kuriem attiecas dzinēja jaudas ierobežojumi, kas izriet no valstu vai Eiropas Savienības tiesību aktiem;

c) zvejas kuģi, kuru dzinēja jaudas (kW) attiecība pret kuģa tilpību (GT) ir par 50 % zemāka nekā vidējā attiecība, kas raksturīga tā paša tipa zvejas kuģiem, zvejas rīku tipam un mērķsugām. Lai veiktu šādu analīzi, dalībvalstis var sadalīt floti, vadoties pēc viena vai vairākiem šādiem kritērijiem: i) flotes segmenti vai pārvaldības vienības, kas noteiktas valsts tiesību aktos; ii) garuma kategorijas; iii) tilpības kategorijas; iv) izmantotie zvejas rīki; v) mērķsugas.

2. Dalībvalstis pēc saviem ieskatiem var noteikt, vai ir vajadzīgi papildu riska kritēriji.

3. Dalībvalstis sagatavo sarakstu ar saviem zvejas kuģiem, kuri atbilst vienam vai vairākiem no 1. punktā minētajiem riska kritērijiem un attiecīgā gadījumā 2. punktā minētajiem riska kritērijiem.

4. No katras zvejas kuģu grupas, kas atbilst vienam vai vairākiem no 1. un 2. punktā minētajiem riska kritērijiem, dalībvalstis pēc nejaušības principa atlasa zvejas kuģu paraugu. Parauga lielums ir vienāds ar attiecīgajai grupai piederošo zvejas kuģu skaita kvadrātsakni, kas noapaļota līdz tuvākajam veselajam skaitlim.

5. Attiecībā uz katru nejaušās izlases paraugā iekļauto zvejas kuģi dalībvalstis verificē visus Kontroles regulas 41. panta 1. punktā minētos tehniskos dokumentus, kas ir to rīcībā. Attiecībā uz Kontroles regulas 41. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajiem citiem dokumentiem dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš izgatavotāja katalogā norādītajām dzinēja specifikācijām, ja tās pieejamas.

6. Šo pantu piemēro no 2012. gada 1. janvāra. Kontroles regulas 41. panta 2. punktā minētajās fiziskajās pārbaudēs prioritāri pārbauda tralerus, kas darbojas zvejniecībā, uz kuru attiecas zvejas piepūles režīms.

63. pants

Fiziska pārbaude

1. Ja dzinēju jaudas mērījumi notiek uz zvejas kuģa, veicot galvenā dzinēja jaudas fizisko pārbaudi, kā minēts Kontroles regulas 41. panta 2. punktā, galvenā dzinēja jaudu var mērīt vispieejamākajā punktā starp dzenskrūvi un dzinēju.

2. Ja galvenā dzinēja jaudu mēra aiz reduktora, mērījumu atbilstoši koriģē, lai aprēķinātu galvenā dzinēja jaudu pie dzinēja jaudas noņēmēja atloka saskaņā ar definīciju Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. panta 1. punktā. Veicot minēto korekciju, ņem vērā pārnesumkārbas radītos jaudas zudumus, pamatojoties uz pārnesumkārbas ražotāja sniegtajiem oficiālajiem tehniskajiem datiem.







VIII

NODAĻA

Atpūtas zvejas kontrole

64. pants

Paraugu ņemšanas plānu izstrāde

1. Neskarot datu izmantošanu, kas minēta 5. punktā, paraugu ņemšanas plānos, kas dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar Kontroles regulas 55. panta 3. punktu, lai uzraudzītu nozvejas, kuras no krājumiem, uz ko attiecas atjaunošanas plāni, guvuši atpūtas zvejā iesaistīti kuģi, paredz datu vākšanu reizi divos gados.

2. Paraugu ņemšanas plānos izmantotās metodes ir skaidri noteiktas, un tās ir pēc iespējas:

a) nemainīgas laika gaitā;

b) standartizētas reģionu mērogā;

c) atbilstošas kvalitātes standartiem, ko noteikušas attiecīgas starptautiskas zinātniskas iestādes un attiecīgā gadījumā attiecīgas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās Eiropas Savienībai ir Līgumslēdzējas puses vai novērotāja statuss.

3. Paraugu ņemšanas plānā norāda paraugu ņemšanas struktūru, lai novērtētu nozvejas no krājumiem, uz kuriem attiecas atjaunošanas plāni, izmantotos zvejas rīkus un attiecīgajā atjaunošanas plānā ietverto ģeogrāfisko apgabalu, kurā šīs nozvejas iegūtas.

4. Dalībvalstis sistemātiski novērtē savākto datu pareizību un precizitāti.

5. Šā panta 1. punktā minēto paraugu ņemšanas plānu īstenošanas vajadzībām dalībvalstis var izmantot datus, kas savākti saskaņā ar Kopienas daudzgadu programmu, kura noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 ( 27 ), ciktāl šādi dati ir pieejami.

6. Šo noteikumu nepiemēro, ja dalībvalsts ir aizliegusi atpūtas zveju no krājumiem, uz kuriem attiecas atjaunošanas plāns.

65. pants

Paraugu ņemšanas plānu paziņošana un novērtēšana

1. Dalībvalstis paziņo savus paraugu ņemšanas plānus Komisijai 12 mēnešus pēc atjaunošanas plāna stāšanās spēkā. Attiecībā uz atjaunošanas plāniem, kuri jau ir spēkā laikā, kad stājas spēkā šī regula, paraugu ņemšanas plānu paziņo 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Grozījumus paraugu ņemšanas plānos paziņo pirms to stāšanās spēkā.

2. Papildus Kontroles regulas 55. panta 4. punktā noteiktajam izvērtējumam Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja izvērtē arī:

a) pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas un pēc tam ik pēc pieciem gadiem – paziņoto paraugu ņemšanas plānu atbilstību šīs regulas 64. panta 2. un 3. punktā minētajiem kritērijiem un prasībām;

b) visu 1. punktā minēto paraugu ņemšanas plānu grozījumu atbilstību šīs regulas 64. panta 2. un 3. punktā minētajiem kritērijiem un prasībām.

3. Attiecīgā gadījumā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja sniedz ieteikumus paraugu ņemšanas plāna uzlabošanai.







IV

SADAĻA

TIRDZNIECĪBAS KONTROLE







I

NODAĻA

Izsekojamība

66. pants

Definīcijas

Šajā nodaļā piemēro šādu definīciju:

“zvejas un akvakultūras produkti” ir visi produkti, kas iekļauti ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu ( 28 ) izveidotās Kombinētās nomenklatūras 03. nodaļā un tarifa pozīcijās 1604 un 1605.

67. pants

Informācija par produktu partijām

1. Kontroles regulas 58. panta 5. punktā minēto informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem operatori sniedz tad, kad zvejas un akvakultūras produkti tiek sadalīti partijās, un ne vēlāk kā pirmās pārdošanas laikā.

2. Papildus 1. punktam operatori atjaunina attiecīgo informāciju, kas minēta Kontroles regulas 58. panta 5. punktā un kas izriet no zvejas un akvakultūras produktu partiju apvienošanas vai sadalīšanas pēc pirmās pārdošanas, tiklīdz šāda informācija kļūst pieejama.

3. Ja, apvienojot vai sadalot partijas pēc pirmās pārdošanas, tiek sajaukti zvejas un akvakultūras produkti no vairākiem zvejas kuģiem vai akvakultūras ražošanas vienībām, operatori spēj identificēt katru sākotnējo partiju vismaz pēc tās identifikācijas numura, kas minēts Kontroles regulas 58. panta 5. punkta a) apakšpunktā, un spēj izsekot to izcelsmei līdz nozvejas vai ieguves posmam saskaņā ar Kontroles regulas 58. panta 3. punktu.

4. Kontroles regulas 58. panta 4. punktā minētās sistēmas un procedūras ļauj operatoriem identificēt zvejas un akvakultūras produktu tiešo(-os) piegādātāju(-us) un tiešo(-os) pircēju(-us), ja vien tie nav galapatērētāji.

5. Kontroles regulas 58. panta 5. punktā minēto informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem norāda partijas marķējumā vai uz tās iepakojuma, vai komercdokumentos, ko fiziski nosūta kopā ar partiju. To var piestiprināt partijai, izmantojot tādus identifikācijas līdzekļus kā kods, svītrkods, elektroniska mikroshēma vai līdzīga ierīce vai marķēšanas sistēma. Informācija par partiju ir pieejama visos ražošanas, apstrādes un izplatīšanas posmos tādā veidā, lai dalībvalstu kompetentās iestādes varētu tai piekļūt jebkurā laikā.

6. Kontroles regulas 58. panta 5. punktā minēto informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem, izmantojot tādus identifikācijas līdzekļus kā kods, svītrkods, elektroniska mikroshēma vai līdzīga ierīce vai marķēšanas sistēma, operators piestiprina:

a) no 2013. gada 1. janvāra – produktiem no zvejniecībām, uz kurām attiecas daudzgadu plāns;

b) no 2015. gada 1. janvāra – citiem zvejas un akvakultūras produktiem.

7. Ja Kontroles regulas 58. panta 5. punktā minētā informācija tiek sniegta komercdokumentā, ko fiziski nosūta kopā ar partiju, attiecīgajai partijai tiek piestiprināts vismaz identifikācijas numurs.

8. Dalībvalstis savstarpēji sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka informācijai, kas piestiprināta produktu partijai un/vai ko fiziski nosūta kopā ar partiju, var piekļūt citas dalībvalsts kompetentās iestādes, kas nav no dalībvalsts, kurā zvejas un akvakultūras produkti tika iekļauti partijā, jo īpaši tad, ja informācija partijai ir piestiprināta ar tādu identifikācijas līdzekli kā kods, svītrkods, elektroniska mikroshēma vai līdzīga ierīce. Operatori, kas izmanto šādus līdzekļus, nodrošina, ka tie ir izstrādāti, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem un specifikācijām.

9. Kontroles regulas 58. panta 5. punkta d) apakšpunktā minētā informācija par nozvejas datiem var aptvert vairākas kalendārās dienas vai laikposmu, kas atbilst vairākām nozvejas dienām.

10. Kontroles regulas 58. panta 5. punkta f) apakšpunktā minētā informācija par piegādātājiem attiecas uz operatora tiešo(-ajiem) piegādātāju(-iem), kas minēts(-i) šā panta 4. punktā. Šo informāciju attiecīgā gadījumā var sniegt identifikācijas marķējumā, kas minēts II pielikuma I iedaļā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku ( 29 ).

11. Kontroles regulas 58. panta 5. punkta a) līdz f) apakšpunktā minēto informāciju nepiemēro:

a) importētiem zvejas un akvakultūras produktiem, kas ir izslēgti no nozvejas sertifikāta darbības jomas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 ( 30 ) 12. panta 5. punktu;

b) zvejas un akvakultūras produktiem, kas iegūti vai audzēti saldūdenī; un

c) dekoratīvām zivīm, vēžveidīgajiem un gliemjiem.

12. Kontroles regulas 58. panta 5. punkta a) līdz h) apakšpunktā minēto informāciju nepiemēro zvejas un akvakultūras produktiem, uz ko attiecas Kombinētās nomenklatūras tarifa pozīcijas 1604 un 1605.

13. Kontroles regulas 58. panta piemērošanas vajadzībām informācija par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu ir informācija par:

a) attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu, kas definēts Kontroles regulas 4. panta 30. punktā, attiecībā uz nozvejām no krājumiem vai krājumu grupām, kurām ES tiesību aktos ir noteikta kvota un/vai minimālais izmērs; vai

b) nozvejas apgabalu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2065/2001 ( 31 ) 5. pantu attiecībā uz citiem krājumiem vai krājumu grupām.

14. Mazo zvejas un akvakultūras produktu daudzumu vērtību, kas minēta Kontroles regulas 58. panta 8. punktā, piemēro tiešajai pārdošanai no zvejas kuģa vienā kalendārajā dienā un vienam galapatērētājam.

68. pants

Informācija patērētājiem

1. Dalībvalstis nodrošina to, ka Kontroles regulas 58. panta 6. punktā minētā informācija, kas saistīta ar komerciālo nosaukumu, sugas zinātnisko nosaukumu, Regulas (EK) Nr. 2065/2001 5. pantā minēto nozvejas apgabalu un ražošanas metodi, tiek norādīta uz mazumtirdzniecībā piedāvātu, tostarp importētu, zvejas un akvakultūras produktu etiķetes vai attiecīgajā marķējumā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, sugas zinātnisko nosaukumu patērētājiem mazumtirdzniecības vietās var darīt zināmu, izmantojot tirdzniecības informācijas līdzekļus, piemēram, informācijas stendus vai plakātus.

3. Ja zvejas vai akvakultūras produkti ir bijuši iepriekš sasaldēti, 1. punktā minētajā etiķetē vai attiecīgajā marķējumā norāda arī vārdu “atkausēts” attiecīgajā locījumā. Ja mazumtirdzniecībā šāds formulējums nav norādīts, uzskata, ka zvejas un akvakultūras produkti nav bijuši iepriekš sasaldēti un pēc tam atkausēti.

4. Atkāpjoties no 3. punkta, vārds “atkausēts” nav jānorāda:

a) attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem, kas iepriekš sasaldēti veselības aizsardzības nolūkos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII iedaļu; un

b) attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem, kas atkausēti pirms kūpināšanas, sālīšanas, vārīšanas, marinēšanas, vītināšanas vai minēto procesu kombinācijas.

5. Šo pantu nepiemēro zvejas un akvakultūras produktiem, kas ietverti Kombinētās nomenklatūras tarifa pozīcijās 1604 un 1605.

6. Zvejas un akvakultūras produktus un iepakojumus, kas etiķetēti vai marķēti pirms šā panta stāšanās spēkā un neatbilst Kontroles regulas 58. panta 5. punkta g) apakšpunktam par zinātnisko nosaukumu un h) apakšpunktam un šā panta 1., 2. un 3. punktam, drīkst tirgot, līdz attiecīgie krājumi ir beigušies.







II

NODAĻA

Zvejas produktu svēršana







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi par svēršanu

69. pants

Darbības joma

Neskarot šīs regulas 78.–89. pantu, šajā nodaļā iekļautos noteikumus piemēro izkraušanai no ES zvejas kuģiem, kas notiek dalībvalstī, un pārkraušanai citā kuģī, kurā iesaistīti ES zvejas kuģi un kura notiek dalībvalsts ostās vai vietās tuvu dalībvalsts krastam, kā arī zvejas produktu svēršanai uz ES zvejas kuģiem ES ūdeņos.

70. pants

Svēršanas datu reģistri

1. Reģistrēti pircēji, reģistrēti izsoļu nami vai citas struktūras vai personas, kuras ir atbildīgas par zvejas produktu pirmo pārdošanu vai glabāšanu pirms pirmās pārdošanas, vai attiecīgā gadījumā ES zvejas kuģa kapteinis reģistrē datus par svēršanu, kas veikta saskaņā ar Kontroles regulas 60. un 61. pantu, norādot šādu informāciju:

a) katras svērtās sugas FAO trīsburtu kodu;

b) ikviena katras sugas zivju daudzuma svēršanas rezultātu produkta svara kilogramos;

c) nosvērto daudzumu izcelsmes zvejas kuģa ārējās identifikācijas numuru un vārdu;

d) nosvērto zvejas produktu sagatavošanas veidu;

e) svēršanas datumu (GGGG-MM-DD).

2. Reģistrēti pircēji, reģistrēti izsoļu nami vai citas struktūras vai personas, kuras ir atbildīgas par zivju produktu pirmo pārdošanu vai glabāšanu pirms pirmās pārdošanas, vai attiecīgā gadījumā ES zvejas kuģa kapteinis 1. punktā minētos datu reģistrus glabā trīs gadus.

71. pants

Svēršanas laiks

1. Ja zvejas produktus pārkrauj no viena ES zvejas kuģa citā ES zvejas kuģī un pārkrauto zvejas produktu pirmā izkraušana ir notikusi ostā ārpus Eiropas Savienības teritorijas, zvejas produktus sver pirms to transportēšanas no ostas vai pārkraušanas vietas.

2. Ja zvejas produktus nosver uz ES zvejas kuģa saskaņā ar Kontroles regulas 60. panta 3. punktu un vēlreiz nosver uz sauszemes pēc to izkraušanas, Kontroles regulas 60. panta 5. punkta piemērošanas vajadzībām izmanto skaitli, kas iegūts uz sauszemes veiktajā svēršanā.

3. Neskarot īpašos noteikumus ES zvejas kuģiem, uz kuriem neattiecas Kontroles regulas 15. pantā minētā prasība par zvejas žurnāla datu elektronisku aizpildīšanu un nosūtīšanu, dalībvalsts var pieprasīt, lai kapteinis pirms svēršanas nodotu izkraušanas dalībvalsts kompetentajām iestādēm zvejas žurnāla lapas kopiju.

72. pants

Svēršanas sistēmas

1. Dalībvalsts kompetentās iestādes visas svēršanas sistēmas kalibrē un aizzīmogo saskaņā ar valstī spēkā esošām sistēmām.

2. Par svēršanas sistēmu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona uztur kalibrēšanas datu reģistru.

3. Ja svēršanu veic uz transportiera lentes, tā ir aprīkota ar redzamu skaitītāju, kas reģistrē summāro kopējo svaru. Reģistrē skaitītāja rādījumu svēršanas sākumā, kā arī summāro kopējo svaru. Par svēršanu atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona reģistrē svēršanas datu reģistrā visus ar sistēmas lietošanu saistītos datus.

73. pants

Saldētu zvejas produktu svēršana

1. Neskarot īpašus noteikumus un jo īpaši šīs regulas 70. un 74. pantu, ja sver izkrautus saldētu zvejas produktu daudzumus, kastēs vai blokos izkrautu saldēto zvejas produktu svaru var noteikt pa sugām un attiecīgā gadījumā pa sagatavošanas veidiem, kastu vai bloku kopējo skaitu reizinot ar zvejas produktu vidējo tīrsvaru vienā kastē vai blokā, kas aprēķināts saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto metodiku.

2. Fiziskās vai juridiskās personas, kas sver zvejas produktus, reģistrē datus par katru izkrāvumu, norādot:

a) tā kuģa vārdu un ārējās reģistrācijas burtus un numurus, no kura izkrauti zvejas produkti;

b) izkrauto zivju sugas un attiecīgā gadījumā sagatavošanas veidus;

c) partijas lielumu un paliktņu parauga lielumu – pa sugām un attiecīgā gadījumā pa sagatavošanas veidiem saskaņā ar XVIII pielikuma 1. punkta noteikumiem;

d) katra paraugā esošā paliktņa svaru un paliktņu vidējo svaru;

e) kastu vai bloku skaitu uz katra paraugā esošā paliktņa;

f) vienas kastes taras svaru, ja tas atšķiras no XVIII pielikuma 4. punktā norādītā taras svara;

g) tukša paliktņa vidējo svaru saskaņā ar XVIII pielikuma 3. punkta b) apakšpunkta noteikumiem;

h) zvejas produktu vidējo svaru vienā kastē vai blokā pa sugām un attiecīgā gadījumā pa sagatavošanas veidiem.

74. pants

Ledus un ūdens

1. Reģistrēts pircējs, reģistrēts izsoļu nams vai citas struktūras vai personas, kuras ir atbildīgas par zvejas produktu pirmo pārdošanu, pirms svēršanas nodrošina to, ka zvejas produkti tiek attīrīti no ledus, ciktāl tas iespējams, nenodarot bojājumus un nepasliktinot kvalitāti.

2. Neskarot šīs regulas 78.–89. pantā paredzētos īpašos noteikumus par pelaģisko sugu nozvejām, kas nogādāšanai pirmās pārdošanas, uzglabāšanas vai apstrādes vietā ir izkrautas nefasētā veidā, ūdens un ledus dēļ piemērotais kopējā svara samazinājums nedrīkst pārsniegt 2 %. Ūdens un ledus dēļ piemēroto samazinājumu procentos ieraksta svēršanas kvītī kopā ar svara norādi. Sugām, kas nav pelaģiskās sugas, svara samazinājumu ūdens vai ledus dēļ nepiemēro.

75. pants

Kompetento iestāžu piekļuve

Kompetentajām iestādēm pastāvīgi ir brīva piekļuve svēršanas sistēmām, svēršanas datu reģistriem, rakstiskajām deklarācijām un visām telpām, kurās glabā vai apstrādā zvejas produktus.

76. pants

Paraugu ņemšanas plāni

1. Kontroles regulas 60. panta 1. punktā minēto paraugu ņemšanas plānu un visus tā būtiskos grozījumus dalībvalstis pieņem saskaņā ar XIX pielikumā aprakstīto riska izvērtējuma metodiku.

2. Kontroles regulas 60. panta 3. punktā minēto paraugu ņemšanas plānu un visus tā būtiskos grozījumus dalībvalstis pieņem saskaņā ar XX pielikumā aprakstīto riska izvērtējuma metodiku. Ja nozveju sver uz kuģa, Kontroles regulas 14. panta 3. punktā un 21. panta 3. punktā minēto pielaidi nepiemēro, ja skaitlis, kas iegūts svēršanā uz sauszemes, ir lielāks nekā atbilstošais skaitlis, kas iegūts svēršanā uz kuģa.

3. Ja dalībvalstis plāno pieņemt Kontroles regulas 60. panta 1. un 3. punktā minētos paraugu ņemšanas plānus, tām vēlams sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniegt vienu paraugu ņemšanas plānu, kas aptver visas attiecīgās svēršanas procedūras trīs gadu laikposmā. Šajā paraugu ņemšanas plānā var būt dažādas daļas par dažādām zvejniecībām.

4. Ikvienu jaunu paraugu ņemšanas plānu, kas jāpieņem pēc 3. punktā minētā termiņa, vai visus grozījumus šādos plānos iesniedz apstiprināšanai trīs mēnešus pirms attiecīgā gada beigām.

77. pants

Kontroles plāni un programmas attiecībā uz zvejas produktu svēršanu pēc to transportēšanas no izkraušanas vietas

1. Kontroles regulas 61. panta 1. punktā minēto kontroles plānu un visus tā būtiskos grozījumus dalībvalstis pieņem saskaņā ar XXI pielikumā aprakstīto riska izvērtējuma metodiku.

2. Ja dalībvalstis plāno pieņemt Kontroles regulas 61. panta 1. punktā minētos kontroles plānus, tās par katru dalībvalsti iesniedz vienu kontroles plānu, kas aptver visus to zvejas produktu pārvadājumus, kuri jāsver pēc transportēšanas. Šādu kontroles plānu iesniedz sešus mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Attiecīgajā vienā kontroles plānā var būt dažādas daļas par dažādām zvejniecībām.

3. Kontroles regulas 61. panta 2. punktā minēto kopīgo kontroles programmu un visus tās būtiskos grozījumus dalībvalstis pieņem saskaņā ar XXII pielikumā aprakstīto riska izvērtējuma metodiku.

4. Ja dalībvalstis plāno pieņemt Kontroles regulas 61. panta 2. punktā minētās kopīgās kontroles programmas, tās iesniedz šādas programmas sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

5. Ikvienu jaunu 2. punktā minētu kontroles plānu vai 4. punktā minētas kopīgas kontroles programmas, kuras jāpieņem pēc 2. un 4. punktā minētā termiņa, vai visus grozījumus šādos plānos vai programmās iesniedz trīs mēnešus pirms tā gada beigām, kas ir pirms gada, kurā stājas spēkā attiecīgais plāns vai programma.







2.

iedaļa

Īpaši noteikumi par dažu pelaģisko sugu svēršanu

78. pants

Siļķu, makreļu un stavridu nozveju svēršanas procedūru piemērošanas joma

Šajā iedaļā izklāstītos noteikumus piemēro, sverot Eiropas Savienībā izkrautas vai no ES zvejas kuģiem trešās valstīs izkrautas siļķu (Clupea harengus), makreļu (Scomber scombrus) un stavridu (Trachurus spp.) nozvejas (atsevišķi vai jauktā veidā), kuras iegūtas šādās zonās:

a) siļķes – ICES I, II, IIIa, IV, Vb, VI un VII zonā;

b) makreles – ICES IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā un ES ūdeņos CECAF apgabalā;

c) stavridas – ICES IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā un ES ūdeņos CECAF apgabalā,

ja to daudzums vienā izkrāvumā pārsniedz 10 tonnu.

79. pants

Ostas, kurās veic siļķu, makreļu un stavridu nozveju svēršanu

1. Šīs regulas 78. pantā minēto sugu zivju nozvejas sver tūlīt pēc izkraušanas. Tomēr šo sugu zivju nozvejas drīkst svērt pēc transportēšanas, ja:

— attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar XXI pielikumā aprakstīto riska izvērtējuma metodiku ir pieņēmusi Kontroles regulas 61. panta 1. punktā minēto kontroles plānu attiecībā uz galamērķi šajā dalībvalstī,

— attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar XXII pielikumā aprakstīto riska izvērtējuma metodiku ir pieņēmusi Kontroles regulas 61. panta 2. punktā minēto kopīgo kontroles programmu attiecībā uz galamērķi citā dalībvalstī

un ja Komisija ir apstiprinājusi šo kontroles plānu vai kopīgo kontroles programmu.

2. Katra attiecīgā dalībvalsts nosaka, kurās šīs valsts ostās tiek veikta šīs regulas 78. pantā minēto sugu zivju svēršana, un nodrošina to, ka visas šo sugu zivis izkrauj attiecīgajās ostās. Šādām ostām ir:

a) noteikts izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laiks;

b) noteiktas izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas vietas;

c) noteiktas inspekcijas un pārraudzības procedūras.

3. Attiecīgās dalībvalstis nosūta Komisijai šādu ostu sarakstu un paziņo šajās ostās piemērojamās inspekcijas un pārraudzības procedūras, tostarp noteikumus par to, kā reģistrējami un nosūtāmi dati par ikvienas minētās sugas zivju daudzumiem katrā izkrāvumā.

4. Visas izmaiņas 3. punktā minētajā ostu sarakstā un inspekcijas un pārraudzības procedūrās paziņo Komisijai vismaz 15 dienas pirms to stāšanās spēkā.

5. Dalībvalstis nodrošina to, ka visi šīs regulas 78. pantā minēto sugu zivju izkrāvumi, ko dalībvalstu kuģi veic ārpus Eiropas Savienības, notiek ostās, kuras svēršanas vajadzībām ir tieši izraudzījušās trešās valstis, kuras ar Eiropas Savienību ir noslēgušas nolīgumus attiecībā uz šādām sugām.

6. Komisija nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm 3. un 4. punktā minēto informāciju, kā arī trešo valstu izraudzīto ostu sarakstu.

7. Ostu sarakstu un tā izmaiņas Komisija un attiecīgās dalībvalstis publicē savās oficiālajās tīmekļa vietnēs.

80. pants

Ieiešana dalībvalsts ostā

1. Saistībā ar svēršanu zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz četras stundas pirms kuģa ieiešanas attiecīgajā izkraušanas ostā tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostā plānota izkraušana, sniedz šādu informāciju:

a) osta, kurā kuģis plāno ieiet, kuģa vārds un tā ārējās reģistrācijas burti un numuri;

b) paredzētais ierašanās laiks šajā ostā;

c) uz kuģa paturētais siļķu, makreļu un stavridu daudzums dzīvsvara kilogramos;

d) attiecīgais(-ie) ģeogrāfiskais apgabals(-i), kurā iegūta nozveja; zona attiecas uz apakšapgabalu un rajonu vai apakšrajonu, kurā piemēro nozvejas limitus atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.

2. Tāda ES zvejas kuģa kapteinis, uz kuru attiecas pienākums datus zvejas žurnālā reģistrēt elektroniski, 1. punktā minēto informāciju elektroniski nosūta karoga dalībvalstij. Karoga dalībvalsts nekavējoties nosūta šo informāciju dalībvalstij, kurā jāveic izkraušana. Kontroles regulas 15. pantā minētos elektroniskā zvejas žurnāla datus un 1. punktā minēto informāciju var elektroniski nosūtīt vienā reizē.

3. Dalībvalsts var noteikt īsāku paziņošanas termiņu, nekā paredzēts 1. punktā. Šādā gadījumā attiecīgās dalībvalstis par to informē Komisiju vismaz 15 dienas pirms īsākā paziņošanas termiņa stāšanās spēkā. Komisija un attiecīgās dalībvalstis ievieto šo informāciju savās tīmekļa vietnēs.

81. pants

Izkraušana

Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasa, lai šīs regulas 78. pantā minēto nozveju izkraušana netiktu uzsākta, pirms tā ir nepārprotami atļauta. Ja izkraušana tiek pārtraukta, tās atsākšanai ir jāsaņem atļauja.

82. pants

Zvejas žurnāls

1. Tūlīt pēc ierašanās ostā un pirms izkraušanas sākšanas tāda zvejas kuģa kapteinis, uz kuru neattiecas pienākums datus zvejas žurnālā reģistrēt