2010R0185 — LV — 01.07.2014 — 014.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 185/2010 (2010. gada 4. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 055, 5.3.2010, p.1)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 185/2010

(2010. gada 4. marts),

ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 ( 1 ), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, tā kā: (1) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu Komisijai jāpieņem sīki izstrādāti pasākumi šīs regulas 4. panta 1. punktā minēto kopīgo pamatstandartu un tādu 4. panta 2. punktā minēto vispārējo pasākumu īstenošanai, kas papildina kopīgos pamatstandartus. (2) Ja šajos pasākumos ietilpst neizpaužami drošības pasākumi, tie būtu jāuzskata par klasificētu ES informāciju Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu ( 2 ), izpratnē, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 300/2008 18. panta a) punktā, un tāpēc nebūtu publicējami. Šie pasākumi būtu jāpieņem atsevišķi ar dalībvalstīm adresētu lēmumu. (3) Regulu (EK) Nr. 300/2008 kopumā piemēro no dienas, kas noteikta īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. un 3. punktā minētajām procedūrām, bet vēlākais no 2010. gada 29. aprīļa. Šī regula būtu jāpiemēro no 2010. gada 29. aprīļa tādēļ, lai saskaņotu Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu piemērošanu. (4) Laika gaitā pilnveidosies metodes un tehnoloģijas šķidro sprāgstvielu atklāšanai. Ievērojot jaunākos tehnikas sasniegumus un operatīvo pieredzi gan Kopienas, gan pasaules līmenī, Komisija vajadzības gadījumā sagatavos priekšlikumus par to, ka jāpārskata tehniskie un operatīvie noteikumi šķidrumu, aerosolu un gelu atklāšanai. (5) Tādēļ būtu jāatceļ Komisijas 2003. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1217/2003, ar ko nosaka kopējas specifikācijas valstu civilās aviācijas drošības kvalitātes kontroles programmām ( 3 ), Komisijas 2003. gada 22. augusta Regula (EK) Nr. 1486/2003, ar ko nosaka procedūras Komisijas inspekciju veikšanai civilās aviācijas drošības jomā ( 4 ), Komisijas 2004. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1138/2004 par kopēju definīciju ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskajām daļām lidostās ( 5 ) un Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 820/2008, ar ko nosaka pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā ( 6 ), – ar šīm regulām tika īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā ( 7 ). (6) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 1. punktu izveidotā Civilās aviācijas drošības komiteja, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Mērķis

Ar šo regulu nosaka sīki izstrādātus īstenošanas pasākumus kopīgajiem pamatstandartiem civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību, un vispārējiem pasākumiem, kuri papildina kopīgos pamatstandartus.

2. pants

Īstenošanas noteikumi

1. Regulas 1. pantā minētie pasākumi ir izklāstīti pielikumā.

2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/200810. panta 1. punktu šo regulu pienācīgi ņem vērā valsts civilās aviācijas drošības programmās.

3. pants

Atcelšana

No 2010. gada 29. aprīļa atceļ Regulu (EK) Nr. 1217/2003, Regulu (EK) Nr. 1486/2003, Regulu (EK) Nr. 1138/2004 un Regulu (EK) Nr. 820/2008.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 29. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

1. LIDOSTU DROŠĪBA

1.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts, kam uzticēta atbildība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā minēto valsts civilās aviācijas drošības programmu.

1.0.2. Šajā nodaļā par lidostas daļu uzskata gaisa kuģus, autobusus, bagāžas ratiņus vai citus transportlīdzekļus, kā arī pārejas vai izejas uz gaisa kuģiem. Šajā nodaļā “nodrošināta bagāža” ir pārbaudīta izlidojošā reģistrētā bagāža, kas ir fiziski aizsargāta tā, lai tajā nevarētu ievietot nekādus priekšmetus.

1.0.3. Neskarot Regulā (EK) Nr. 272/2009 paredzētos izņēmumu piešķiršanas kritērijus, dienās, kad nav plānoti vairāk kā astoņi izlidojošie reisi, pilnvarotā iestāde var atļaut piemērot īpašas drošības procedūras vai atbrīvojumus lidostu kontrolējamās teritorijas aizsardzībai un drošībai ar noteikumu, ka ierobežotas iekļuves drošības zonas kritiskajā daļā vai lidostā, kas neietilpst 1.1.3. punkta darbības jomā, vienlaikus ir tikai viens gaisa kuģis, kurš uzņem/izkrauj kravu vai uzņem/izlaiž pasažierus.

▼M17

1.0.4. “Personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemti priekšmeti” ir priekšmeti, kas paredzēti tos pārvadājošo personu personiskai lietošanai.

▼M19

1.0.5. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, atsevišķā Komisijas lēmumā ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

▼B

1.1. LIDOSTU PLĀNOJUMA PRASĪBAS

1.1.1. Robežas

1.1.1.1. Katrā lidostā ir skaidri norobežotas atklātās teritorijas, kontrolējamās teritorijas, ierobežotas iekļuves drošības zonas, kritiskās daļas un attiecīgos gadījumos norobežotas zonas, lai katrā no šīm zonām varētu veikt atbilstošus drošības pasākumus.

1.1.1.2. Atklātās teritorijas un kontrolējamās teritorijas robeža ir fizisks šķērslis, kas ir skaidri redzams plašai sabiedrībai un liedz nesankcionētu piekļuvi.

1.1.2. Ierobežotas iekļuves drošības zonas

1.1.2.1. Ierobežotas iekļuves drošības zonas ir vismaz: a) lidostas daļa, kurai var piekļūt pārbaudīti izlidojošie pasažieri; un b) lidostas daļa, caur kuru var ceļot vai kurā var atrasties pārbaudīta izlidojošā bagāža, ja tā nav nodrošināta bagāža; un c) lidostas daļa, kas paredzēta to gaisa kuģu novietošanai, kuri gatavojas uzņemt pasažierus vai kravu.

1.1.2.2. Lidostas daļu uzskata par ierobežotas iekļuves drošības zonu vismaz tik ilgi, kamēr turpinās 1.1.2.1. punktā minētās darbības. Nosakot ierobežotas iekļuves drošības zonu, tieši pirms šādas zonas noteikšanas tajā veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Šo noteikumu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai.

1.1.2.3. Ja ierobežotas iekļuves drošības zonā varētu būt iekļuvušas nepiederošas personas, pēc iespējas drīzāk veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Šo noteikumu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai.

1.1.3. Ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskās daļas

1.1.3.1. Kritiskās daļas nosaka lidostās, kurās vairāk nekā 40 personām ir lidostas identitātes kartes, kas ļauj piekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonām.

1.1.3.2. Kritiskās daļas ir vismaz: a) visas lidostas daļas, kurām var piekļūt pārbaudīti izlidojošie pasažieri; un b) visas lidostas daļas, caur kurām var ceļot vai kurās var atrasties pārbaudīta izlidojošā bagāža, ja tā nav nodrošināta bagāža. Lidostas daļu uzskata par kritisko daļu vismaz tik ilgi, kamēr turpinās a) vai b) apakšpunktā minētās darbības.

1.1.3.3. Nosakot kritisko daļu, tieši pirms šādas daļas noteikšanas tajā pēc iespējas drīzāk veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. Šo noteikumu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai.

▼M9

1.1.3.4. Ja kritiskajās daļās varētu būt iekļuvušas nepārmeklētas personas vai pasažieri un apkalpes locekļi, kas ierodas no trešām valstīm, kas nav 4.B papildinājumā uzskaitītās valstis, pēc iespējas drīzāk veic drošības pārmeklēšanu vietās, kurās varētu būt atstāti nepiederoši priekšmeti, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka tur nav aizliegtu priekšmetu. 1. daļu uzskata par izpildītu attiecībā uz gaisa kuģiem, kas pakļauti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanai. 1. daļu nepiemēro, ja kritiskajām daļām ir piekļuvušas personas, uz kurām attiecas 1.3.2. un 4.1.1.7. punkts. Ciktāl ir runa par pasažieriem un apkalpes locekļiem, kas ierodas no trešām valstīm, kuras nav 4.B papildinājumā uzskaitītās valstis, 1. daļu piemēro tikai tām kritiskajām daļām, ko izmanto pārmeklētai reģistrētajai bagāžai un/vai ko izmanto pārmeklēti izlidojošie pasažieri, kas neizlido ar to pašu gaisa kuģi, ar ko izlido šie pasažieri un apkalpes locekļi.

▼B

1.2. PIEKĻUVES KONTROLE

1.2.1. Piekļuve kontrolējamai teritorijai

1.2.1.1. Personas un transportlīdzekļi kontrolējamā teritorijā var iekļūt vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls tur atrasties. ►M17 Uzskata, ka ekskursijām pa lidostu pilnvarotu personu pavadībā ir pamatots iemesls. ◄

1.2.1.2. Lai persona varētu iekļūt kontrolējamā teritorijā, tai jābūt atļaujai.

1.2.1.3. Lai transportlīdzeklis varētu iekļūt kontrolējamā teritorijā, tam jābūt transportlīdzekļa caurlaidei.

1.2.1.4. Personas, kas atrodas kontrolējamā teritorijā, pēc pieprasījuma uzrāda atļauju pārbaudei.

1.2.2. Piekļuve ierobežotas iekļuves drošības zonām

1.2.2.1. Personas un transportlīdzekļi ierobežotas iekļuves drošības zonās var iekļūt vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls tur atrasties. ►M17 Uzskata, ka ekskursijām pa lidostu pilnvarotu personu pavadībā ir pamatots iemesls. ◄

1.2.2.2. Lai persona varētu iekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonās, tai jāuzrāda kāda no šīm atļaujām: a) derīga iekāpšanas karte vai līdzvērtīgs dokuments; vai b) derīga apkalpes identitātes karte; vai c) derīga lidostas identitātes karte; vai d) derīga valsts pilnvarotās iestādes identitātes karte; vai e) derīga atbilstības nodrošināšanas iestādes identitātes karte, ko atzīst pilnvarotā valsts iestāde. Piekļuves atļauju var piešķirt arī pēc pozitīvas identifikācijas, izmantojot biometrisko datu pārbaudi.

1.2.2.3. Lai transportlīdzeklis varētu iekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonās, tam jābūt derīgai transportlīdzekļa caurlaidei.

1.2.2.4. Iekāpšanas karti vai līdzvērtīgu dokumentu, kas minēts 1.2.2.2. punkta a) apakšpunktā, pirms personas ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās pārbauda, lai pamatoti pārliecinātos par tā derīgumu. Attiecīgi 1.2.2.2. punkta b)–e) apakšpunktā minēto karti pirms personas ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās pārbauda, lai pamatoti pārliecinātos par tās derīgumu un atbilstību turētājam. Ja tiek izmantota biometriskā identifikācija, veicot pārbaudi, jānodrošina, ka personai, kas cenšas piekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonām, ir viena no 1.2.2.2. punktā minētajām atļaujām.

1.2.2.5. Lai nepieļautu nesankcionētu piekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonām, piekļuves punktus kontrolē: a) elektroniska sistēma, kas vienlaikus ļauj piekļūt vienai personai; vai b) pilnvarotas personas, kas īsteno piekļuves kontroli.

1.2.2.6. Transportlīdzekļa caurlaidi pirms transportlīdzekļa ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās pārbauda, lai pārliecinātos par tās derīgumu un atbilstību transportlīdzeklim.

1.2.2.7. Uz piekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonām attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.2.3. Prasības Kopienas apkalpes identitātes kartēm un lidostas identitātes kartēm

1.2.3.1. Kopienas gaisa pārvadātāja apkalpes locekļa apkalpes identitātes karti var izdot tikai dienesta vajadzībām un ja attiecīgais darbinieks ir veiksmīgi izturējis iepriekšējās darbības pārbaudi saskaņā ar 11.1.3. punktu.

1.2.3.2. Apkalpes un lidostas identitātes kartes izdod ilgākais uz pieciem gadiem.

1.2.3.3. Ja persona neiztur iepriekšējās darbības pārbaudi, identitātes karti nekavējoties anulē.

1.2.3.4. Kartes turētājs nēsā identitātes karti redzamā vietā, vismaz atrodoties ierobežotas iekļuves drošības zonās. Persona, kas nenēsā karti redzamā vietā ierobežotas iekļuves drošības zonās, kurās neatrodas pasažieri, saņem aizrādījumu no personām, kas atbild par 1.5.1. punkta c) apakšpunkta izpildi, un vajadzības gadījumā par pārkāpumu tiek ziņots.

1.2.3.5. Identitātes karti nekavējoties atdod izdevējiestādei: a) pēc izdevējiestādes pieprasījuma; vai b) pārtraucot darba attiecības; vai c) mainoties darba devējam; vai d) ja ir mainījušās piekļuves vajadzības zonām, kurām izdota atļauja; vai e) ja beidzas kartes derīguma termiņš; vai f) ja karti anulē.

1.2.3.6. Par identitātes kartes nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu nekavējoties ziņo izdevējiestādei.

1.2.3.7. Pēc kartes atdošanas, derīguma termiņa beigām, anulēšanas vai paziņojuma par nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu elektronisku karti nekavējoties atspējo.

1.2.3.8. Uz Kopienas apkalpes identitātes kartēm un lidostas identitātes kartēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.2.4. Papildu prasības Kopienas apkalpes identitātes kartēm

1.2.4.1. Kopienas gaisa pārvadātāja apkalpes locekļa apkalpes identitātes kartē norāda: a) turētāja vārdu/uzvārdu un fotogrāfiju; un b) gaisa pārvadātāja nosaukumu; un c) vārdu “crew” (“apkalpe”) angļu valodā (piemēro vēlākais piecus gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas); un d) derīguma termiņa pēdējo dienu (piemēro vēlākais piecus gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas).

1.2.5. Papildu prasības lidostas identitātes kartēm

1.2.5.1. Lidostas identitātes kartē norāda: a) turētāja vārdu/uzvārdu un fotogrāfiju; un b) turētāja darba devēja nosaukumu, ja tas nav ieprogrammēts elektroniski; un c) izdevējiestādes vai lidostas nosaukumu; un d) zonas, kurām turētājam atļauts piekļūt; un e) derīguma termiņa pēdējo dienu, ja tā nav ieprogrammēta elektroniski. Nosaukumus un piekļuves zonas var aizstāt ar līdzvērtīgu identifikāciju.

1.2.5.2. Lai novērstu lidostas identitātes karšu ļaunprātīgu izmantošanu, izveido sistēmu, kas pamatoti ļauj atklāt nozaudētu, zagtu vai neatdotu karšu izmantošanas mēģinājumus. Atklājot šādus mēģinājumus, seko atbilstoša rīcība.

1.2.6. Prasības transportlīdzekļu caurlaidēm

1.2.6.1. Transportlīdzekļa caurlaidi var izdot tikai dienesta vajadzībām.

1.2.6.2. Transportlīdzekļa caurlaidi izdod konkrētam transportlīdzeklim un tajā norāda: a) zonas, kurām transportlīdzeklim atļauts piekļūt; un b) derīguma termiņa pēdējo dienu. Uz elektroniskām transportlīdzekļu caurlaidēm nav jānorāda zonas, kurām transportlīdzeklim atļauts piekļūt, un derīguma termiņa pēdējā diena, ja šī informācija ir elektroniski nolasāma un to pārbauda pirms transportlīdzekļa ielaišanas ierobežotas iekļuves drošības zonās.

1.2.6.3. Elektronisku transportlīdzekļa caurlaidi transportlīdzeklim piestiprina tā, lai tā nebūtu nododama citam.

1.2.6.4. Transportlīdzeklim atrodoties kontrolējamā teritorijā, transportlīdzekļa caurlaide ir piestiprināta redzamā vietā.

1.2.6.5. Transportlīdzekļa caurlaidi nekavējoties atdod izdevējiestādei: a) pēc izdevējiestādes pieprasījuma; vai b) ja transportlīdzekli vairs nav paredzēts izmantot iekļuvei kontrolējamā teritorijā; vai c) beidzoties caurlaides derīguma termiņam, ja caurlaide automātiski nekļūst nederīga.

1.2.6.6. Par transportlīdzekļa caurlaides nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu nekavējoties ziņo izdevējiestādei.

1.2.6.7. Pēc transportlīdzekļa caurlaides atdošanas, derīguma termiņa beigām vai paziņojuma par nozaudēšanu, zādzību vai neatdošanu elektronisku transportlīdzekļa caurlaidi nekavējoties atspējo.

1.2.6.8. Lai novērstu transportlīdzekļu caurlaižu ļaunprātīgu izmantošanu, izveido sistēmu, kas pamatoti ļauj atklāt nozaudētu, zagtu vai neatdotu transportlīdzekļu caurlaižu izmantošanas mēģinājumus. Atklājot šādus mēģinājumus, seko atbilstoša rīcība.

▼M9

1.2.6.9. Transportlīdzekļus, ko izmanto tikai kontrolējamā teritorijā un ar kuriem nav tiesību braukt pa koplietošanas ceļiem, var atbrīvot no 1.2.6.2.–1.2.6.8. punkta piemērošanas ar nosacījumu, ka no ārpuses tie ir skaidri marķēti kā operatīvie transportlīdzekļi izmantošanai lidostā.

▼B

1.2.7. Piekļuve pilnvarotas personas pavadībā

1.2.7.1. Apkalpes locekļi, kam nav derīgas lidostas identitātes kartes, ierobežotas iekļuves drošības zonās vienmēr uzturas pilnvarotas personas pavadībā, izņemot: a) zonas, kurās var uzturēties pasažieri; un b) zonas, kas atrodas tā gaisa kuģa tiešā tuvumā, ar kuru šie apkalpes locekļi ir ielidojuši vai izlidos; un c) apkalpēm paredzētas zonas . ►M9 ; un ◄ ▼M9 d) attālumus starp terminālu vai piekļuves punktu un gaisa kuģi, ar kuru apkalpes locekļi ir ieradušies vai dosies projām. ▼B

1.2.7.2. Izņēmuma kārtā personu var atbrīvot no 1.2.5.1. punkta prasībām un iepriekšējās darbības pārbaudes prasības, ja šī persona ierobežotas iekļuves drošības zonās vienmēr uzturas pilnvarotas personas pavadībā. ►M17 Personu var atbrīvot no prasības būt pilnvarotas personas pavadībā, ja attiecīgā persona uzrāda atļauju un šai personai ir derīga lidostas identitātes karte. ◄

1.2.7.3. Pavadītājam ir: a) derīga 1.2.2.2. punkta c), d) vai e) apakšpunktā minētā identitātes karte; un b) atļauja pavadīt personas ierobežotas iekļuves drošības zonās; un c) pienākums pastāvīgi turēt pavadāmo personu vai personas tiešā redzeslokā; un d) pienākums pamatoti gādāt, lai pavadāmā persona vai personas nepārkāptu drošības noteikumus.

1.2.7.4. Transportlīdzekli var atbrīvot no 1.2.6. punkta prasībām, ja šis transportlīdzeklis kontrolējamās teritorijās vienmēr atrodas pilnvarotas personas pavadībā.

▼M17

1.2.7.5. Gadījumos, kad pasažieris nelido saskaņā ar gaisa pārvadājumu līgumu, kas paredz izsniegt iekāpšanas karti vai ekvivalentu dokumentu, apkalpes locekli, kurš šo pasažieri pavada, var atbrīvot no 1.2.7.3. punkta a) apakšpunkta prasībām.

▼B

1.2.8. Citi atbrīvojumi

Citus atbrīvojumus piemēro saskaņā ar atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētajiem noteikumiem.

1.3. TĀDU PERSONU PĀRBAUDES, KAS NAV PASAŽIERI, UN LĪDZI PAŅEMTU PRIEKŠMETU PĀRBAUDES

▼M10

1.3.1. Tādu personu pārbaudes, kas nav pasažieri, un līdzi paņemtu priekšmetu pārbaudes

1.3.1.1. Personas, kas nav pasažieri, pārbauda, izmantojot vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) arkveida metālu detektorus (WTMD); c) suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas; d) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD); e) drošības skenerus, kuros neizmanto jonizējošo starojumu; ▼M12 f) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD).

▼M12

1.3.1.2. Šā pielikuma 4.1.1.3.–4.1.1.6. un 4.1.1.10.–4.1.1.11. punkts attiecas uz tādu personu pārbaudi, kuras nav pasažieri.

▼M10

1.3.1.3. Suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas, un EDT drīkst izmantot tikai kā pārbaudes papildu metodes vai neparedzamā kārtā kombinējot ar pārmeklēšanu ar rokām, WTMD vai drošības skeneriem.

1.3.1.4. Personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemtos priekšmetus pārbauda, izmantojot vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) rentgena iekārtas; c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmas (EDS); d) suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas; e) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD).

▼M17

1.3.1.5. Šīs nodaļas 4.1.2.4.–4.1.2.7. un 4.1.2.11. punkts attiecas uz personu, kas nav pasažieri, līdzi paņemto priekšmetu pārbaudi.

▼M10

1.3.1.6. Suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas, un EDT drīkst izmantot tikai kā pārbaudes papildu metodes vai neparedzamā kārtā kombinējot ar pārmeklēšanu ar rokām, rentgena iekārtām vai EDS iekārtām.

▼M19 —————

▼M10

1.3.1.8. Ja personas, kas nav pasažieri, un līdzi paņemti priekšmeti jāpārbauda pastāvīgi izlases kārtā, pārbaužu biežumu nosaka pilnvarotā iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu.

1.3.1.9. Uz tādu personu pārbaudēm, kas nav pasažieri, un līdzi paņemtu priekšmetu pārbaudēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

▼B

1.3.2. Atbrīvojumi un īpašas pārbaudes procedūras

1.3.2.1. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var atļaut atbrīvot personas, kas nav pasažieri, no pārbaudēm vai piemērot šīm personām īpašas pārbaudes procedūras, ja tās pavada saskaņā ar 1.2.7.3. punktu pilnvarots pavadītājs.

1.3.2.2. Pārbaudītas personas, kas nav pasažieri un īslaicīgi atstāj kritiskās daļas, atgriežoties var atbrīvot no pārbaudēm, ja šīs personas ir pastāvīgi atradušās pilnvarotu personu uzraudzībā, kura ir pietiekama, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka šīs personas kritiskajās daļās neievietos aizliegtus priekšmetus.

1.3.2.3. Uz atbrīvojumiem un īpašām pārbaudes procedūrām attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.4. TRANSPORTLĪDZEKĻU PĀRBAUDES

1.4.1. Transportlīdzekļi, kas iekļūst kritiskajās daļās

1.4.1.1. Pirms iekļūšanas kritiskajās daļās visus transportlīdzekļus pārbauda. No pārbaudes beigām līdz iekļūšanai kritiskajās daļās tos aizsargā pret nelikumīgu iejaukšanos.

1.4.1.2. Pārbaudes laikā autovadītājs un visas pārējās personas no transportlīdzekļa izkāpj. Transportlīdzeklī esošās personīgās mantas ņem līdzi, lai tās pārbaudītu.

1.4.1.3. Lai nodrošinātu transportlīdzekļu pārbaudāmo daļu nejaušu izvēli, izstrādā attiecīgas metodes.

1.4.1.4. Uz transportlīdzekļiem, kas iekļūst kritiskajās daļās, attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.4.2. Transportlīdzekļi, kas iekļūst ierobežotas iekļuves drošības zonās, izņemot kritiskās daļas

1.4.2.1. Pārbaudes laikā autovadītājs un visas pārējās personas no transportlīdzekļa izkāpj. Transportlīdzeklī esošās personīgās mantas ņem līdzi, lai tās pārbaudītu.

1.4.2.2. Lai nodrošinātu pārbaudāmo transportlīdzekļu un transportlīdzekļu pārbaudāmo daļu nejaušu izvēli, izstrādā attiecīgas metodes.

1.4.2.3. Uz transportlīdzekļiem, kas iekļūst ierobežotas iekļuves drošības zonās, izņemot kritiskās daļas, attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.4.3. Pārbaudes metodes

1.4.3.1. Pārmeklēšana ar rokām ir izvēlēto transportlīdzekļa daļu rūpīga manuāla pārbaude, ieskaitot to saturu, lai pamatoti pārliecinātos, ka tajās neatrodas aizliegti priekšmeti.

1.4.3.2. Šādas metodes var izmantot vienīgi kā papildu pārbaudes līdzekļus: a) suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas; un b) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD).

1.4.3.3. Uz pārbaudes metodēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.4.4. Atbrīvojumi un īpašas pārbaudes procedūras

1.4.4.1. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var atļaut atbrīvot transportlīdzekļus no pārbaudes vai piemērot tiem īpašas pārbaudes procedūras, ja tos pavada saskaņā ar 1.2.7.3. punktu pilnvarots pavadītājs.

1.4.4.2. Uz atbrīvojumiem un īpašām pārbaudes procedūrām attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

1.5. NOVĒROŠANA, PATRUĻAS UN CITI FIZISKAS KONTROLES PASĀKUMI

1.5.1. Novērošanu un patruļas veic, lai uzraudzītu: a) robežas starp atklāto teritoriju, kontrolējamo teritoriju, ierobežotas iekļuves drošības zonām, kritiskajām daļām un attiecīgos gadījumos norobežotām zonām; un b) termināļu zonas un zonas, kas atrodas termināļu tuvumā un ir pieejamas sabiedrībai, ieskaitot autostāvvietas un ceļus; un c) identitātes kartes un to derīgumu ierobežotas iekļuves drošības zonās, izņemot zonas, kur atrodas pasažieri; un d) transportlīdzekļu caurlaides un to derīgumu kontrolējamā teritorijā; un e) reģistrēto bagāžu, kravu un pastu, lidojumā patērējamos krājumus un gaisa pārvadātāja pastu un materiālus, kas kritiskajā daļā gaida iekraušanu gaisa kuģī.

▼M9

1.5.2. Novērošanas un patruļu biežumu un to veikšanas līdzekļus nosaka, pamatojoties uz riska novērtējumu, un apstiprina pilnvarotā iestāde. Šajā sakarā ņem vērā: a) lidostas lielumu, tostarp darbību skaitu un veidu; un b) lidostas plānojumu, jo īpaši lidostā noteikto zonu savstarpējo saistību; un c) novērošanas un patruļu veikšanā izmantojamo līdzekļu iespējas un ierobežojumus. Atbilstības uzraudzības nolūkos riska novērtējuma daļas, kas attiecas uz novērošanas un patruļu biežumu un to veikšanas līdzekļiem, pēc pieprasījuma uzrāda rakstveidā.

▼B

1.5.3. Novērošanu un patruļas neveic pēc paredzamas shēmas. Identitātes karšu derīgumu pārbauda izlases kārtā.

1.5.4. Veic pasākumus, lai personas atturētu no pārkāpumiem drošības kontrolpunktos un lai pārkāpumu gadījumos pārkāpumus un to sekas varētu nekavējoties novērst un labot.

▼M19

1.6. AIZLIEGTI PRIEKŠMETI

1.6.1. Personām, kas nav pasažieri, nav atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās 1.A papildinājumā minētos priekšmetus.

1.6.2. Atbrīvojumu no 1.6.1. punkta prasībām var piešķirt tikai ar nosacījumu, ka personai ir atļauts ierobežotas iekļuves drošības zonās ienest aizliegtus priekšmetus, lai veiktu ar lidostas iekārtu vai gaisa kuģu ekspluatāciju saistītus būtiski svarīgus uzdevumus vai pienākumus lidojumā.

1.6.3. Lai būtu iespējams identificēt saistību starp personu, kam atļauts ienest vienu vai vairākus 1.A papildinājumā minētos priekšmetus, un šīs personas ienesto priekšmetu: a) personai ir piešķirta un līdzi ir atļauja. Atļauja ir norādīta vai nu uz identitātes kartes, kas ļauj iekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonās, vai atsevišķā rakstiskā paziņojumā. Atļaujā norāda priekšmetus, ko personai atļauts ienest, vai nu kā priekšmetu kategoriju, vai kā konkrētu priekšmetu. Ja atļauja norādīta uz identitātes kartes, tā ir atpazīstama, tikai balstoties uz nepieciešamību zināt; vai b) drošības kontrolpunktā ir sistēma, kas norāda, kurām personām un kādus priekšmetus ir atļauts ienest (vai nu kā priekšmetu kategoriju, vai kā konkrētu priekšmetu). Identifikāciju veic, pirms personai atļauj ienest attiecīgos priekšmetus ierobežotas iekļuves drošības zonās vai gaisa kuģī vai ja persona saņem aizrādījumu no personām, kas veic uzraudzību vai patruļas saskaņā ar 1.5.1. punkta c) apakšpunktu.

1.6.4. Šā pielikuma 1.A papildinājumā minētos priekšmetus drīkst uzglabāt ierobežotas iekļuves drošības zonās, ja tie tiek glabāti drošos apstākļos. 4.C papildinājuma c), d) un e) punktā minētos priekšmetus drīkst uzglabāt ierobežotas iekļuves drošības zonās, ja tie nav pieejami pasažieriem.

1.A PAPILDINĀJUMS

PERSONAS, KAS NAV PASAŽIERI

AIZLIEGTU PRIEKŠMETU SARAKSTS

a) šautenes, šaujamieroči un citas ierīces, kas raida šāviņus – ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus, raidot šāviņu, tostarp: — visu veidu šaujamieroči, piemēram, pistoles, revolveri, bises, šautenes, — rotaļu šautenes, šaujamieroču modeļi un imitācijas, ko kļūdaini iespējams noturēt par īstiem ieročiem, — šaujamieroču sastāvdaļas, izņemot teleskopiskos tēmēkļus, — saspiesta gaisa un ogļskābās gāzes šautenes, piemēram, pistoles, skrošu šautenes, bises un bumbiņu šautenes, — signālraķešu pistoles un starta pistoles, — šaujamloki, stopi un bultas, — harpūnu un žebērkļu šautenes, — lingas un katapultas;

b) apdullināšanas ierīces – ierīces, kas īpaši paredzētas apdullināšanai vai imobilizācijai, tostarp: — elektrošoka ierīces, piemēram, elektrošoka šautenes, tāzeri un elektrošoka steki, — dzīvnieku apdullināšanas un dzīvnieku nogalināšanas ierīces, — ķīmiskas vielas, gāzes un aerosoli, kas atņem vai mazina rīcības spējas, piemēram, asaru gāze, piparu gāzes aerosoli, skābes aerosoli un dzīvnieku atbaidīšanas aerosoli;

c) sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces – sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp: — munīcija, — aizdedzkapseles, — detonatori un degļi, — sprādzienbīstamu ierīču modeļi vai imitācijas, — mīnas, granātas un cita sprādzienbīstama munīcija, — uguņošanas ierīces un citi pirotehnikas izstrādājumi, — dūmu kārbas un dūmu patronas, — dinamīts, šaujampulveris un plastmasas sprāgstvielas;

d) visi citi priekšmeti, kurus var izmantot, lai radītu nopietnus ievainojumus, un kurus parasti neizmanto ierobežotas iekļuves drošības zonās, piemēram, cīņas sporta aprīkojums, šķēpi, zobeni u. c.

▼B

2. NOROBEŽOTAS LIDOSTU ZONAS

Šajā regulā noteikumu nav.

3. GAISA KUĢU DROŠĪBA

3.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

3.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu attiecībā uz tā gaisa kuģiem nodrošina gaisa pārvadātājs.

3.0.2. Trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus attiecībā uz gaisa kuģu drošību atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, ir uzskaitītas 3.B papildinājumā.

3.0.3. Gaisa kuģa drošības pārbaude nav jāveic. Gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu veic saskaņā ar 3.1. punktu.

3.0.4. Lidostas ekspluatants gaisa pārvadātājam pēc tā pieprasījuma paziņo, vai tā gaisa kuģis atrodas vai neatrodas kritiskajā daļā. Neskaidrību gadījumā pieņem, ka gaisa kuģis atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa.

3.0.5. Ja kādu zonu vairs neuzskata par kritisko daļu, jo ir mainījies tās drošības statuss, lidosta par to informē pārvadātājus, uz kuriem tas attiecas.

▼M19

3.0.6. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, atsevišķā Komisijas lēmumā ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

▼B

3.1. GAISA KUĢU DROŠĪBAS PĀRMEKLĒŠANA

3.1.1. Kad jāveic gaisa kuģa drošības pārmeklēšana

3.1.1.1. Gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu veic vienmēr, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā varētu būt iekļuvušas nepiederošas personas.

3.1.1.2. Veicot gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu, pārbauda noteiktas, atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētas gaisa kuģa zonas.

▼M17

3.1.1.3. Ja gaisa kuģis ierodas kritiskā daļā no 3.B papildinājumā neminētas trešās valsts, tā drošības pārmeklēšanu veic jebkurā laikā pēc pasažieru izkāpšanas no pārmeklējamās zonas un/vai kravas izkraušanas.

▼B

3.1.1.4. Gaisa kuģi, kas ierodas no kādas dalībvalsts, kurā tas uzturējies tranzītā pēc ierašanās no 3.B papildinājumā neminētas trešās valsts, uzskata par gaisa kuģi, kas ieradies no trešās valsts.

3.1.1.5. Uz gadījumiem, kad jāveic gaisa kuģa drošības pārmeklēšana, attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

3.1.2. Kā jāveic gaisa kuģa drošības pārmeklēšana

Gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu veic saskaņā ar atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētajiem noteikumiem.

3.1.3. Informācija par gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu

Par izlidojoša reisa gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu reģistrē šādu informāciju, ko glabā vietā ārpus gaisa kuģa 24 stundas vai visu lidojuma laiku atkarībā no tā, kas ir ilgāk:

— reisa numuru un

▼M17 —————

▼M17

— iepriekšējā reisa izlidošanas lidostu.

▼M17 —————

▼B

Ja ir veikta gaisa kuģa drošības pārmeklēšana, norāda arī šādu informāciju:

— gaisa kuģa drošības pārmeklēšanas dienu un laiku un

— par gaisa kuģa drošības pārmeklēšanu atbildīgās personas vārdu/uzvārdu un parakstu.

3.2. GAISA KUĢU AIZSARDZĪBA

3.2.1. Gaisa kuģu aizsardzība – vispārīgi noteikumi

▼M19

3.2.1.1. Neatkarīgi no tā, kurā lidostas daļā gaisa kuģis ir novietots, visas tā ārējās durvis tiek aizsargātas pret nesankcionētu piekļuvi: a) nekavējoties aizrādot personām, kas cenšas nesankcionēti iekļūt gaisa kuģī; vai b) aizverot ārējās durvis. Ja gaisa kuģis atrodas kritiskā daļā, ārējās durvis, kam personas nevar piekļūt no zemes, uzskata par aizvērtām, ja piekļuves palīglīdzekļi ir novākti un novietoti pietiekamā attālumā no gaisa kuģa, lai saprātīgā mērā liegtu piekļuvi personām; vai c) izmantojot elektroniskus līdzekļus, kas ļauj nekavējoties atklāt nesankcionētu piekļuvi; vai d) ar elektronisku lidostas identitātes karšu piekļuves kontroles sistēmu, kas uzstādīta visām durvīm, pa kurām tieši var nokļūt uz pasažieru iekāpšanas trapa, kas savienots ar atvērtām gaisa kuģa durvīm, un šī sistēma atļauj iekļūt tikai personām, kas pabeigušas mācības saskaņā ar 11.2.3.7. punktu. Šādām personām jānodrošina, ka ir novērsta nesankcionēta piekļuve, kamēr tās izmanto durvis.

▼B

3.2.1.2. Šīs nodaļas 3.2.1.1. punktu nepiemēro gaisa kuģiem, kas novietoti angārā, kurš ir slēgts vai citādi aizsargāts pret nesankcionētu piekļuvi.

3.2.2. Papildu aizsardzība gaisa kuģiem ar aizvērtām ārējām durvīm, kuri atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa

3.2.2.1. Ja ārējās durvis ir aizvērtas un gaisa kuģis atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa, katras ārējās durvis aizsargā: a) novācot piekļuves palīglīdzekļus; vai b) aizzīmogojot; vai c) aizslēdzot; vai d) uzraugot. Šā punkta a) apakšpunktu nepiemēro durvīm, kurām personas var piekļūt no zemes.

3.2.2.2. Ja no durvīm, kam personas nevar piekļūt no zemes, novāc piekļuves palīglīdzekļus, tos novieto pietiekami tālu no gaisa kuģa, lai saprātīgā mērā liegtu piekļuvi.

▼B

3.2.2.3. Ja ārējās durvis aizslēdz, tās var atslēgt vienīgi personas, kas pilda dienesta pienākumus.

3.2.2.4. Ja ārējās durvis uzrauga, uzraudzību veic tā, lai nodrošinātu, ka nesankcionēta piekļuve gaisa kuģim tiek nekavējoties atklāta.

3.2.2.5. Uz tādu gaisa kuģu aizsardzību, kuru ārējās durvis ir aizvērtas un kuri atrodas lidostas daļā, kas nav kritiskā daļa, attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

3.A PAPILDINĀJUMS

GAISA KUĢU DROŠĪBAS PĀRMEKLĒŠANA

Sīki izstrādāti gaisa kuģu drošības pārmeklēšanas noteikumi ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

▼M19

3.B PAPILDINĀJUMS

GAISA KUĢU DROŠĪBA

TREŠĀS VALSTIS, KĀ ARĪ CITAS VALSTIS UN TERITORIJAS, KURĀM SASKAŅĀ AR LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 355. PANTU NEPIEMĒRO MINĒTĀ LĪGUMA VI SADAĻU UN PAR KURĀM TIEK ATZĪTS, KA ŠĪS VALSTIS PIEMĒRO KOPĒJIEM PAMATSTANDARTIEM LĪDZVĒRTĪGUS DROŠĪBAS STANDARTUS

Attiecībā uz gaisa kuģu drošību ir atzīts, ka kopējiem pamatstandartiem līdzvērtīgus drošības standartus piemēro turpmāk nosauktās trešās valstis, kā arī citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

Amerikas Savienotās Valstis

Fēru Salas attiecībā uz Vagar lidostu

Grenlande attiecībā uz Kangerlussuaq lidostu

Gērnsija

Džērsija

Menas Sala

Komisija nekavējoties informē dalībvalstu pilnvarotās iestādes, ja tās rīcībā ir informācija, kas norāda, ka attiecīgās trešās valsts vai citas valsts vai teritorijas piemērotie drošības standarti, kam ir būtiska ietekme uz aviācijas drošības vispārējo līmeni Savienībā, vairs nav līdzvērtīgi Savienības kopējiem pamatstandartiem.

Dalībvalstu pilnvarotās iestādes nekavējoties tiek informētas, ja Komisijai ir informācija par darbībām, tostarp kompensējošiem pasākumiem, kas apliecina, ka attiecīgās trešās valsts vai citas valsts vai teritorijas piemēroto attiecīgo drošības standartu līdzvērtīgums ir atjaunots.

▼B

4. PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

4.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

4.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts, kam uzticēta atbildība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā minēto valsts civilās aviācijas drošības programmu.

4.0.2. Trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus attiecībā uz pasažieriem un rokas bagāžu atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, ir uzskaitītas 4.B papildinājumā.

4.0.3. Pasažierus un viņu rokas bagāžu, kas ierodas no kādas dalībvalsts, kurā tie uzturējušies tranzītā pēc ierašanās no 4.B papildinājumā neminētas trešās valsts, uzskata par pasažieriem un rokas bagāžu, kas ieradušies no trešās valsts, ja nav apstiprinājuma, ka šie pasažieri un viņu rokas bagāža šajā dalībvalstī ir pārbaudīta.

▼M2

4.0.4. Šajā pielikumā: a) “šķidrumi, aerosoli un gēli” (LAG) ir pastas, losjoni, šķidrumu/cietvielu maisījumi un spiedientvertņu saturs, piemēram, zobu pasta, matu želeja, dzērieni, zupas, sīrupi, smaržas, skūšanās putas un citas līdzīgas konsistences vielas; b) “aizzīmogots drošības maisiņš” (STEB) ir maisiņš, kas atbilst Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas norādījumiem par ieteicamajām drošības kontroles vadlīnijām; ▼M14 c) šķidro sprāgstvielu atklāšanas sistēmas (LEDS) iekārtas ir iekārtas, kas spēj atklāt bīstamus materiālus un kas atbilst Komisijas Lēmuma C(2010) 774 pielikuma 12.7. punkta noteikumiem.

▼M19

4.0.5. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, atsevišķā Komisijas lēmumā ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

▼B

4.1. PASAŽIERU UN ROKAS BAGĀŽAS PĀRBAUDES

4.1.1. Pasažieru pārbaudes

▼M8

4.1.1.1. Pirms pārbaudēm pasažieri novelk mēteļus un virsjakas, ko pārbauda kā rokas bagāžu. Pārbaudītājs vajadzības gadījumā var papildus pieprasīt pasažierim novilkt apģērba gabalus.

▼M18

4.1.1.2. Pasažieru pārbaudēm izmanto vismaz vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) arkveida metāla detektorus (WTMD); c) suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas; d) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD); e) drošības skenerus, kuros neizmanto jonizējošo starojumu; f) ETD kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD). Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai pasažierim ir līdzi paņemti aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, pasažierim liedz iekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonās vai pārliecības iegūšanas nolūkā viņu pārbauda atkārtoti.

▼B

4.1.1.3. Pārmeklēšanu ar rokām veic tā, lai pamatoti pārliecinātos, ka pasažierim nav līdzi paņemtu aizliegtu priekšmetu.

4.1.1.4. Ja ieslēdzas WTMD trauksmes signāls, noskaidro trauksmes cēloni.

4.1.1.5. Rokas metāla detektorus (HHMD) var izmantot tikai kā papildu pārbaudes līdzekli. Tie neaizstāj prasības attiecībā uz pārmeklēšanu ar rokām.

4.1.1.6. Ja gaisa kuģa salonā ir atļauts ņemt līdzi dzīvniekus, tos pārbauda kā pasažierus vai kā rokas bagāžu.

4.1.1.7. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var noteikt pasažieru kategorijas, kurām piemēro īpašas pārbaudes procedūras vai kuras atbrīvo no pārbaudēm. Par noteiktajām kategorijām informē Komisiju.

4.1.1.8. Uz pasažieru pārbaudēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

▼M18

4.1.1.9. Suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas, un ETD var izmantot vienīgi kā papildu pārbaudes līdzekļus.

▼M8

4.1.1.10. Ja pasažieru pārbaudēm izmanto drošības skeneri, ar kuru apskati veic persona, kā definēts 12.11.1. punkta otrajā daļā, jāizpilda vismaz šādi nosacījumi: a) drošības skeneri nesaglabā, neuzkrāj, nekopē, neizdrukā un neizgūst attēlus. Tomēr jebkuru attēlu, kas ģenerēts pārbaudes laikā, var paturēt tik ilgi, cik nepieciešams, lai apskati veicošā persona to izvērtētu, un šādu attēlu dzēš, tiklīdz pasažieris izgājis pārbaudi. Jebkāda neatļauta piekļuve attēlam un tā izmantošana ir aizliegta un ir jānovērš; b) apskati veicošā persona, kas izvērtē attēlu, atrodas nodalītā vietā, no kuras nav iespējams redzēt pārbaudāmo pasažieri; c) nodalītajā vietā, kurā tiek veikta attēla izvērtēšana, nedrīkst atrasties nekādas tehniskas ierīces, kas spēj saglabāt, kopēt vai fotografēt, vai citādā veidā ierakstīt attēlus; d) attēlu nesaista ar pārbaudāmās personas datiem, un viņa/viņas identitāte paliek anonīma; e) pasažieris drīkst pieprasīt iespēju izvēlēties viņa/viņas ķermeņa attēla apskati veicošās personas dzimumu; f) attēlam jābūt neskaidram vai aptumšotam, lai nebūtu iespējams atpazīt pasažiera seju. Šā punkta a) un d) apakšpunktu piemēro arī drošības skeneriem ar automātisku apdraudējuma konstatēšanu. Pasažieriem ir tiesības atteikties no pārbaudes ar drošības skeneri. Šādā gadījumā pasažieri pārbauda, izmantojot alternatīvu pārbaudes metodi, tostarp vismaz pārmeklēšanu ar rokām saskaņā ar Komisijas Lēmuma (2010) 774 4.A papildinājumu. Ja ieslēdzas drošības skenera trauksmes signāls, noskaidro trauksmes cēloni. Pirms pārbaudes ar drošības skeneri pasažieri informē par izmantoto tehnoloģiju, ar tā izmantošanu saistītajiem nosacījumiem un iespēju atteikties no pārbaudes ar drošības skeneri.

▼M12

4.1.1.11. Sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) kombinācijā ar rokas metāla detektoriem (HHMD) drīkst izmantot tikai gadījumos, kad pārbaudītājs uzskata, ka konkrētas personas ķermeņa daļas pārmeklēšana ar rokām būtu neefektīva un/vai nevēlama.

▼B

4.1.2. Rokas bagāžas pārbaudes

4.1.2.1. Pārnēsājamos datorus un citas lielas elektroierīces pirms pārbaudes izņem no rokas bagāžas un pārbauda atsevišķi.

▼M14

4.1.2.2. Visās lidostās pie ieejas ierobežotas iekļuves drošības zonās atbilstošs tiesību subjekts pārbauda vismaz tos šķidrumus, aerosolus un gelus, kas iegādāti lidostā vai gaisa kuģī un kas ievietoti aizzīmogotā drošības maisiņā, kura iekšpusē ir uzskatāmi redzams pietiekams pierādījums par to, ka pirkums veikts attiecīgās lidostas kontrolējamajā teritorijā vai gaisa kuģī, kā arī šķidrumus, aerosolus un gelus lietošanai ceļojuma laikā medicīniskiem nolūkiem vai īpašām diētas vajadzībām, tostarp zīdaiņu barību. Šķidrumus, aerosolus un gelus pirms pārbaudes izņem no rokas bagāžas un pārbauda atsevišķi no citiem rokas bagāžas priekšmetiem, izņemot gadījumus, kad ar rokas bagāžas pārbaudes ierīcēm ir iespējams pārbaudīt vairākas slēgtas šķidrumu, aerosolu un gelu tvertnes rokas bagāžā. Ja šķidrumus, aerosolus un gelus izņem no rokas bagāžas, pasažieris uzrāda: a) visus šķidrumus, aerosolus un gelus atsevišķās tvertnēs, katras tvertnes ietilpībai nepārsniedzot 100 mililitrus vai to ekvivalentu, kas ievietotas vienā caurspīdīgā atkārtoti noslēdzamā plastmasas maisiņā, kura ietilpība nepārsniedz vienu litru, turklāt saturam ērti jāietilpst maisiņā, kam jābūt pilnīgi noslēgtam; un b) visus citus šķidrumus, aerosolus un gelus, tostarp aizzīmogotos drošības maisiņus, kuros atrodas šķidrumi, aerosoli un geli. Attiecīgās iestādes, aviosabiedrības un lidostas sniedz attiecīgu informāciju pasažieriem attiecībā uz šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudēm to lidostās.

▼M18

4.1.2.3. Rokas bagāžas pārbaudēm izmanto vismaz vienu no šādām metodēm: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) rentgena iekārtas; c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtas; d) suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas, kombinācijā ar a) apakšpunktā paredzēto paņēmienu; e) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD). Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai rokas bagāžā ir aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, rokas bagāžu aizliedz ienest gaisa kuģī vai pārliecības iegūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

▼B

4.1.2.4. Rokas bagāžas pārmeklēšana ar rokām ir bagāžas, tostarp tās satura, manuāla pārbaude, lai pamatoti pārliecinātos, ka tajā nav aizliegtu priekšmetu.

4.1.2.5. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, pārbaudītājs aplūko katru attēlu.

4.1.2.6. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, pārbaudītājs noskaidro katras trauksmes cēloni, lai pamatoti pārliecinātos, ka pasažieris ierobežotas iekļuves drošības zonā vai gaisa kuģī neienes aizliegtus priekšmetus.

4.1.2.7. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, no rokas bagāžas izņem visus priekšmetus, kuru blīvums neļauj pārbaudītājam pienācīgi analizēt rokas bagāžas saturu. Bagāžu pārbauda atkārtoti un attiecīgo priekšmetu pārbauda atsevišķi kā rokas bagāžu.

4.1.2.8. Ja izrādās, ka bagāžā atrodas liela elektroierīce, bagāžu bez šīs ierīces pārbauda atkārtoti un šo elektroierīci pārbauda atsevišķi.

4.1.2.9. Suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas, un sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) var izmantot vienīgi kā papildu pārbaudes līdzekļus.

4.1.2.10. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var noteikt rokas bagāžas kategorijas, kurām piemēro īpašas pārbaudes procedūras vai kuras atbrīvo no pārbaudēm. Par noteiktajām kategorijām informē Komisiju.

▼M17

4.1.2.11. Personas, kas pārbauda rokas bagāžu, izmantojot rentgena vai EDS iekārtas, attēlu izvērtēšanai parasti velta ne vairāk kā 20 minūtes pēc kārtas. Pēc katra šāda 20 minūšu posma pārbaudītājs vismaz 10 minūtes attēlus neizvērtē. Šī prasība ir piemērojama tikai tad, ja izvērtējamo attēlu plūsma ir pastāvīga. Nosaka uzraugošo darbinieku, kas atbild par rokas bagāžas pārbaudītājiem, lai nodrošinātu optimālu komandas sastāvu, darba kvalitāti, apmācību, atbalstu un novērtēšanu.

▼B

4.1.2.12. Uz rokas bagāžas pārbaudēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

▼M14

4.1.3. Šķidrumu, aerosolu un gēlu pārbaudes

4.1.3.1. Pasažieru līdzpaņemtos šķidrumus, aerosolus un gelus pie ieejas ierobežotas iekļuves drošības zonās var atbrīvot no pārbaudēm ar LEDS iekārtām: a) ja šķidrumi, aerosoli un geli ir atsevišķās tvertnēs, katras tvertnes ietilpībai nepārsniedzot 100 mililitrus vai to ekvivalentu, kas ievietotas vienā caurspīdīgā atkārtoti noslēdzamā plastmasas maisiņā, kura ietilpība nepārsniedz vienu litru, turklāt saturam ērti jāietilpst maisiņā, kam jābūt pilnīgi noslēgtam; vai b) ja šķidrumi, aerosoli un geli ir ievietoti aizzīmogotā drošības maisiņā, pērkot tos uz vietas lidostas kontrolējamajā zonā; c) ja aizzīmogotā drošības maisiņā ievietoto šķidrumu, aerosolu un gelu izcelsme ir no citas ES lidostas vai no ES gaisa pārvadātāja gaisa kuģa un tie ir atkārtoti ievietoti aizzīmogotā drošības maisiņā pirms došanās ārā no lidostas ierobežotas iekļuves drošības zonas; d) ja šķidrumi, aerosoli un geli ir uz vietas kontrolējamajā zonā pārbaudīti ar LEDS iekārtu un tad ievietoti aizzīmogotā drošības maisiņā. Atbrīvojumu, kas minēti c) un d) apakšpunktā, darbības laiks beidzas 2015. gada 31. decembrī.

4.1.3.2. Aizzīmogotie drošības maisiņi, kas minēti 4.1.3.1. punkta b) līdz d) apakšpunktā: a) ir skaidri identificējami kā šīs lidostas aizzīmogotie drošības maisiņi; b) to iekšpusē atrodas pierādījums, ka pirkums vai atkārtota aizzīmogošana veikta attiecīgajā lidostā iepriekšējo trīs stundu laikā; c) uz tiem attiecas papildu nosacījumi, kas minēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

4.1.3.3. Uz šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

▼B

4.2. PASAŽIERU UN ROKAS BAGĀŽAS AIZSARDZĪBA

Uz pasažieru un rokas bagāžas aizsardzību attiecas atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie noteikumi.

4.3. ĪPAŠI UZMANĀMI PASAŽIERI

4.3.1. Kompetentā iestāde iepriekš paziņo gaisa pārvadātājam, ka ar tā gaisa kuģi paredzēts pārvadāt īpaši uzmanāmu pasažieri.

4.3.2. Paziņojumā norāda šādu informāciju: a) personas identitāti un dzimumu; un b) pārvadāšanas iemeslu; un c) pavadītāju vārdu/uzvārdu un amatu, ja ir nodrošināta pavadība; un d) kompetentās iestādes veikto riska novērtējumu, tostarp iemeslus, kāpēc ir vai nav nodrošināta pavadība; un e) vajadzības gadījumā iepriekšēju vienošanos par sēdvietām; un f) pieejamo ceļošanas dokumentu aprakstu. Gaisa pārvadātājs šo informāciju paziņo gaisa kuģa kapteinim pirms pasažieru iekāpšanas gaisa kuģī.

4.3.3. Kompetentā iestāde nodrošina, lai tiesas uzraudzībā esošām personām vienmēr būtu pavadītāji.

4.4. AIZLIEGTI PRIEKŠMETI

4.4.1. Pasažieriem nav atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģī 4.C papildinājumā minētos priekšmetus.

4.4.2. Attiecībā uz 4.4.1. punktu var piešķirt izņēmumu ar nosacījumu, ka: a) pilnvarotā iestāde ir atļāvusi ienest attiecīgo priekšmetu; un b) gaisa pārvadātājs ir informēts par attiecīgo pasažieri un līdzi paņemto priekšmetu pirms pasažieru iekāpšanas gaisa kuģī; un c) ir ievēroti spēkā esošie drošības noteikumi. Gaisa kuģī šos priekšmetus novieto drošos apstākļos.

4.4.3. Gaisa pārvadātājs gādā, lai pasažieri saņemtu informāciju par 4.C papildinājumā minētajiem aizliegtajiem priekšmetiem pirms reģistrācijas beigām.

4.A PAPILDINĀJUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PĀMEKLĒŠANU AR ROKĀM

Sīki izstrādāti pārmeklēšanas ar rokām noteikumi ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

▼M19

4.B PAPILDINĀJUMS

PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

TREŠĀS VALSTIS, KĀ ARĪ CITAS VALSTIS UN TERITORIJAS, KURĀM SASKAŅĀ AR LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 355. PANTU NEPIEMĒRO MINĒTĀ LĪGUMA VI SADAĻU UN PAR KURĀM TIEK ATZĪTS, KA ŠĪS VALSTIS PIEMĒRO KOPĒJIEM PAMATSTANDARTIEM LĪDZVĒRTĪGUS DROŠĪBAS STANDARTUS

Attiecībā uz pasažieriem un rokas bagāžu ir atzīts, ka kopējiem pamatstandartiem līdzvērtīgus drošības standartus piemēro turpmāk nosauktās trešās valstis, kā arī citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

Amerikas Savienotās Valstis

Fēru Salas attiecībā uz Vagar lidostu

Grenlande attiecībā uz Kangerlussuaq lidostu

Gērnsija

Džērsija

Menas Sala

Komisija nekavējoties informē dalībvalstu pilnvarotās iestādes, ja tās rīcībā ir informācija, kas norāda, ka attiecīgās trešās valsts vai citas valsts vai teritorijas piemērotie drošības standarti, kam ir būtiska ietekme uz aviācijas drošības vispārējo līmeni Savienībā, vairs nav līdzvērtīgi Savienības kopējiem pamatstandartiem.

Dalībvalstu pilnvarotās iestādes nekavējoties tiek informētas, ja Komisijai ir informācija par darbībām, tostarp kompensējošiem pasākumiem, kas apliecina, ka attiecīgās trešās valsts vai citas valsts vai teritorijas piemēroto attiecīgo drošības standartu līdzvērtīgums ir atjaunots.

▼B

4.C PAPILDINĀJUMS

PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

AIZLIEGTU PRIEKŠMETU SARAKSTS

Neskarot spēkā esošos drošības noteikumus, pasažieriem nav atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģos šādus priekšmetus:

a) šautenes, šaujamieročus un citas ierīces, kas raida šāviņus, — ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus, raidot šāviņus, tostarp: — visu veidu šaujamieročus, piemēram, pistoles, revolverus, bises, šautenes, — rotaļu šautenes, šaujamieroču modeļus un imitācijas, ko kļūdaini iespējams noturēt par īstiem ieročiem, — šaujamieroču sastāvdaļas, izņemot teleskopiskos tēmēkļus, — saspiesta gaisa un ogļskābās gāzes šautenes, piemēram, pistoles, skrošu šautenes, bises un bumbiņu šautenes, — signālraķešu pistoles un starta pistoles, — šaujamlokus, stiegras un bultas, — harpūnu un žebērkļu šautenes, — lingas un katapultas;

b) apdullināšanas ierīces — ierīces, kas īpaši paredzētas apdullināšanai vai imobilizācijai, tostarp: — elektrošoka ierīces, piemēram, elektrošoka šautenes, tāzerus un elektrošoka stekus, — dzīvnieku apdullināšanas un dzīvnieku nogalināšanas ierīces, — ķīmiskas vielas, gāzes un aerosolus, kas atņem vai mazina rīcības spējas, piemēram, asaru gāzi, piparu gāzes aerosolus, skābes aerosolus un dzīvnieku atbaidīšanas aerosolus;

c) priekšmetus ar smailu galu vai asām malām — priekšmetus ar smailu galu vai asām malām, ar kuriem var radīt nopietnus ievainojumus, tostarp: — ciršanai paredzētus priekšmetus, piemēram, cirvjus un miesnieka nažus, — ledus cirvjus un ledus cirtņus, — žiletes, — grieznes, — nažus, kuru asmeņi ir garāki par 6 cm, — šķēres, kuru asmeņi ir garāki par 6 cm, mērot no locīklas ass, — cīņas sporta aprīkojumu, kurā ietilpst smaili priekšmeti vai priekšmeti ar asām malām, — šķēpus un zobenus;

d) darbarīkus — darbarīkus, ar kuriem var radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp: — laužņus, — urbjus un urbju uzgaļus, ieskaitot pārnēsājamus bezvadu mehāniskos urbjus, — darbarīkus, kuru asmeņi vai spali ir garāki par 6 cm un kurus iespējams lietot kā ieročus, piemēram, skrūvgriežus un kaltus, — zāģus, ieskaitot pārnēsājamus bezvadu motorzāģus, — lodlampas, — skrūvpistoles un naglu pistoles;

e) trulus rīkus — priekšmetus, ar kuriem var radīt nopietnus ievainojumus, ja ar tiem iesit, tostarp: — beisbola un softbola nūjas, — nūjas un stekus, piemēram, koka stekus, ar ādu apvilktas metāla nūjas un gumijas stekus, — cīņas sporta aprīkojumu;

f) sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces — sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces, ar kurām var vai šķiet, ka varētu radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp: — munīciju, — aizdedzkapseles, — detonatorus un degļus, — sprādzienbīstamu ierīču modeļus vai imitācijas, — mīnas, granātas un citu sprādzienbīstamu munīciju, — uguņošanas ierīces un citus pirotehnikas izstrādājumus, — dūmu kārbas un dūmu patronas, — dinamītu, šaujampulveri un plastmasas sprāgstvielas.

▼M14 —————

▼B

5. REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

5.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

5.0.1. Ja nav noteikts citādi, šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts, kam uzticēta atbildība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā minēto valsts civilās aviācijas drošības programmu.

5.0.2. Trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus attiecībā uz reģistrēto bagāžu atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, ir uzskaitītas 5.A papildinājumā.

5.0.3. Reģistrēto bagāžu, kas ir atvesta no kādas dalībvalsts, kurā gaisa kuģis uzturējies tranzītā pēc ierašanās no 5.A papildinājumā neminētas trešās valsts, uzskata par reģistrētu bagāžu, kas atvesta no trešās valsts, ja nav apstiprinājuma, ka šī reģistrētā bagāža šajā dalībvalstī ir pārbaudīta.

5.0.4. Šajā nodaļā “nodrošināta bagāža” ir pārbaudīta izlidojošā reģistrētā bagāža, kas ir fiziski aizsargāta tā, lai tajā nevarētu ievietot nekādus priekšmetus.

▼M19

5.0.5. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, atsevišķā Komisijas lēmumā ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

▼B

5.1. REĢISTRĒTĀS BAGĀŽAS PĀRBAUDES

5.1.1. Reģistrētās bagāžas pārbaudēm atsevišķi vai kopā izmanto šādas metodes: a) pārmeklēšanu ar rokām; vai b) rentgena iekārtas; vai c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtas; vai d) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD) ▼M3 e) sprāgstvielu meklēšanas suņi. ▼B Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai reģistrētajā bagāžā ir aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, reģistrēto bagāžu nepieņem vai pārliecības iegūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

5.1.2. Pārmeklēšana ar rokām ir bagāžas, tostarp visa tās satura, manuāla pārbaude, lai pamatoti pārliecinātos, ka tajā nav aizliegtu priekšmetu.

5.1.3. Ja izmanto rentgena vai EDS iekārtas, tādus priekšmetus, kuru blīvums neļauj pārbaudītājam pienācīgi analizēt bagāžas saturu, pārbauda ar citiem pārbaudes līdzekļiem.

5.1.4. Pārbaude ar sprāgstvielu palieku detektoru (ETD) ir no bagāžas iekšpuses un ārpuses, kā arī no tās satura ņemtu paraugu analīze. Bagāžas satura pārbaudei var izmantot arī pārmeklēšanu ar rokām.

5.1.5. Pamatojoties uz objektīviem iemesliem, pilnvarotā iestāde var noteikt reģistrētās bagāžas kategorijas, kurām piemēro īpašas pārbaudes procedūras vai kuras atbrīvo no pārbaudēm. Par noteiktajām kategorijām informē Komisiju.

5.1.6. Uz reģistrētās bagāžas pārbaudēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

▼M17

5.1.7. Personas, kas pārbauda reģistrēto bagāžu, izmantojot rentgena vai EDS iekārtas, attēlu izvērtēšanai parasti velta ne vairāk kā 20 minūtes pēc kārtas. Pēc katra šāda 20 minūšu posma pārbaudītājs vismaz 10 minūtes attēlus neizvērtē. Šī prasība ir piemērojama tikai tad, ja izvērtējamo attēlu plūsma ir pastāvīga. Nosaka uzraugošo darbinieku, kas atbild par reģistrētās bagāžas pārbaudītājiem, lai nodrošinātu optimālu komandas sastāvu, darba kvalitāti, apmācību, atbalstu un novērtēšanu.

▼B

5.2. REĢISTRĒTĀS BAGĀŽAS AIZSARDZĪBA

5.2.1. Pasažieriem liedz piekļuvi pārbaudītai reģistrētai bagāžai, izņemot gadījumus, kad tā ir viņu bagāža un pasažierus uzrauga, lai nodrošinātu, ka viņi: a) reģistrētajā bagāžā neievieto 5.B papildinājumā minētus aizliegtus priekšmetus; b) no reģistrētās bagāžas neizņem 4.C papildinājumā minētus aizliegtus priekšmetus un tos neienes ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģī.

5.2.2. Reģistrēto bagāžu, kas nav bijusi aizsargāta pret neatļautu iejaukšanos, pārbauda atkārtoti.

5.2.3. Uz reģistrētās bagāžas aizsardzību attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

5.3. BAGĀŽAS IDENTIFIKĀCIJA

5.3.1. Reģistrētās bagāžas identifikācija

5.3.1.1. Gaisa pārvadātājs gādā, lai iekāpšanas laikā pasažieris uzrādītu derīgu iekāpšanas karti vai līdzvērtīgu dokumentu, kas atbilst pasažiera reģistrētajai bagāžai.

5.3.1.2. Gaisa pārvadātājs gādā par attiecīgu procedūru, kas ļauj identificēt tādu pasažieru reģistrēto bagāžu, kuri nav iekāpuši gaisa kuģī vai ir to atstājuši pirms izlidošanas.

5.3.1.3. Ja pasažieris neatrodas gaisa kuģī, viņa iekāpšanas kartei vai līdzvērtīgam dokumentam atbilstošo reģistrēto bagāžu uzskata par bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī.

5.3.1.4. Gaisa pārvadātājs gādā, lai katra tādas reģistrētās bagāžas vienība, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, būtu skaidri identificējama kā bagāža, ko atļauts pārvadāt ar gaisa transportu.

5.3.2. No pasažieriem neatkarīgi iemesli

5.3.2.1. Iemeslu, kāpēc bagāža kļuvusi par bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, reģistrē pirms tās iekraušanas gaisa kuģī, izņemot gadījumus, kad ir veikta 5.3.3. punktā minētā drošības kontrole.

5.3.2.2. Sīki izstrādāti papildu noteikumi par neatkarīgiem bagāžas nošķiršanas iemesliem ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

5.3.3. Atbilstoši drošības kontroles pasākumi reģistrētai bagāžai, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī

5.3.3.1. Reģistrēto bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī un uz kuru neattiecas 5.3.2. punkts, pārbauda, izmantojot kādu no 5.1.1. punktā paredzētajām metodēm, un attiecīgos gadījumos piemēro atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētās papildu prasības.

▼M9

5.3.3.2. Reģistrēto bagāžu, kas 5.3.2. punktā neminētu iemeslu dēļ kļūst par bagāžu, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, izkrauj no gaisa kuģa un vēlreiz atkārtoti pārbauda pirms iekraušanas gaisa kuģī.

▼B

5.3.3.3. Sīki izstrādāti papildu noteikumi par atbilstošiem drošības kontroles pasākumiem reģistrētai bagāžai, kuras īpašnieks neatrodas gaisa kuģī, ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

5.4. AIZLIEGTI PRIEKŠMETI

5.4.1. Reģistrētajā bagāžā pasažieriem nav atļauts pārvadāt 5.B papildinājumā minētos priekšmetus.

5.4.2. Attiecībā uz 5.4.1. punktu var piešķirt izņēmumu ar nosacījumu, ka: a) pilnvarotās iestādes valstī ir spēkā noteikumi, ar kuriem saskaņā attiecīgo priekšmetu drīkst pārvadāt; un b) ir ievēroti spēkā esošie drošības noteikumi.

5.4.3. Pasažierus informē par 5.B papildinājumā minētajiem aizliegtajiem priekšmetiem pirms reģistrācijas beigām.

▼M19

5.A PAPILDINĀJUMS

REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

TREŠĀS VALSTIS, KĀ ARĪ CITAS VALSTIS UN TERITORIJAS, KURĀM SASKAŅĀ AR LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 355. PANTU NEPIEMĒRO MINĒTĀ LĪGUMA VI SADAĻU UN PAR KURĀM TIEK ATZĪTS, KA ŠĪS VALSTIS PIEMĒRO KOPĒJIEM PAMATSTANDARTIEM LĪDZVĒRTĪGUS DROŠĪBAS STANDARTUS

Attiecībā uz reģistrēto bagāžu ir atzīts, ka kopējiem pamatstandartiem līdzvērtīgus drošības standartus piemēro turpmāk nosauktās trešās valstis, kā arī citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

Amerikas Savienotās Valstis

Fēru Salas attiecībā uz Vagar lidostu

Grenlande attiecībā uz Kangerlussuaq lidostu

Gērnsija

Džērsija

Menas Sala

Komisija nekavējoties informē dalībvalstu pilnvarotās iestādes, ja tās rīcībā ir informācija, kas norāda, ka attiecīgās trešās valsts vai citas valsts vai teritorijas piemērotie drošības standarti, kam ir būtiska ietekme uz aviācijas drošības vispārējo līmeni Savienībā, vairs nav līdzvērtīgi Savienības kopējiem pamatstandartiem.

Dalībvalstu pilnvarotās iestādes nekavējoties tiek informētas, ja Komisijai ir informācija par darbībām, tostarp kompensējošiem pasākumiem, kas apliecina, ka attiecīgās trešās valsts vai citas valsts vai teritorijas piemēroto attiecīgo drošības standartu līdzvērtīgums ir atjaunots.

▼B

5.B PAPILDINĀJUMS

REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

AIZLIEGTU PRIEKŠMETU SARAKSTS

Reģistrētajā bagāžā pasažieriem nav atļauts pārvadāt šādus priekšmetus:

sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces —

sprāgstvielas un viegli uzliesmojošas vielas un ierīces, ar kurām var radīt nopietnus ievainojumus vai apdraudēt gaisa kuģa drošību, tostarp:

— munīciju,

— aizdedzkapseles,

— detonatorus un degļus,

— mīnas, granātas un citu sprādzienbīstamu munīciju,

— uguņošanas ierīces un citus pirotehnikas izstrādājumus,

— dūmu kārbas un dūmu patronas,

— dinamītu, šaujampulveri un plastmasas sprāgstvielas.

6. KRAVA UN PASTS

6.0. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

6.0.1. Šajā nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu nodrošina šajā nodaļā norādītā iestāde, lidostas ekspluatants, gaisa pārvadātājs vai tiesību subjekts.

▼M9

6.0.2. Kravas un pasta sūtījumos par aizliegtiem uzskata šādus priekšmetus: — samontētas sprādzienbīstamas un viegli uzliesmojošas ierīces, ko nepārvadā saskaņā ar spēkā esošajiem drošības noteikumiem.

▼M9 —————

▼M19

6.0.3. Atsauces uz trešām valstīm šajā nodaļā un, attiecīgā gadījumā, atsevišķā Komisijas lēmumā ietver citas valstis un teritorijas, kurām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. pantu nepiemēro minētā līguma VI sadaļu.

▼B

6.1. DROŠĪBAS KONTROLE – VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

6.1.1. Pirms iekraušanas gaisa kuģī visus kravas un pasta sūtījumus pārbauda pilnvarotais pārstāvis, izņemot gadījumus, kad: a) vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis pilnvarotais pārstāvis un sūtījums no drošības kontroles piemērošanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos; vai b) vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis zināms nosūtītājs un sūtījums no drošības kontroles piemērošanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos; vai c) vajadzīgo sūtījuma drošības kontroli ir veicis pazīstams nosūtītājs, sūtījums no drošības kontroles piemērošanas brīža līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos un to nepārvadā ar pasažieru gaisa kuģi; vai d) sūtījums ir atbrīvots no pārbaudēm un no brīža, kad tas kļuvis par identificējamu gaisa kravu vai identificējamu gaisa pastu, līdz iekraušanai gaisa kuģī ir bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos.

▼M6

6.1.2. Ja ir pamatotas aizdomas, ka sūtījums, kam veikta drošības kontrole, no drošības kontroles piemērošanas brīža ir izmainīts vai nav bijis aizsargāts pret neatļautu iejaukšanos, to pirms iekraušanas gaisa kuģī pārbauda pilnvarotais pārstāvis. Sūtījumus, kas izskatās ievērojami izmainīti vai citādi izraisa aizdomas, uzskata par augsta riska kravu vai pastu (high risk cargo or mail – HRCM) saskaņā ar 6.7. punktu.

▼B

6.1.3. Personas, kam ir atļauts bez pavadības piekļūt identificējamai gaisa kravai vai identificējamam gaisa pastam, kuriem veikta vajadzīgā drošības kontrole, ir veiksmīgi izturējušas vai nu iepriekšējās darbības pārbaudi, vai pārbaudi pirms stāšanās darbā saskaņā ar 11.1. punktu.

6.2. PĀRBAUDES

6.2.1. Pārbaudes

6.2.1.1. Veicot kravas un pasta pārbaudes: a) izmanto līdzekli vai metodi, ar kuru vislabāk var atklāt aizliegtus priekšmetus, ņemot vērā sūtījuma veidu; un b) izmantotais līdzeklis vai metode atbilst standartam, kas ir pietiekams, lai ļautu pamatoti pārliecināties, ka sūtījumā nav paslēpti aizliegti priekšmeti.

6.2.1.2. Ja pārbaudītājs nav pamatoti pārliecināts, ka sūtījumā nav aizliegtu priekšmetu, sūtījumu nepieņem vai pārliecības iegūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

6.2.1.3. Uz kravas un pasta pārbaudēm attiecas arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētie papildu noteikumi.

▼M17

6.2.1.4. Personas, kas pārbauda kravu, izmantojot rentgena vai EDS iekārtas, attēlu izvērtēšanai parasti velta ne vairāk kā 20 minūtes pēc kārtas. Pēc katra šāda 20 minūšu posma pārbaudītājs vismaz 10 minūtes attēlus neizvērtē. Šī prasība ir piemērojama tikai tad, ja izvērtējamo attēlu plūsma ir pastāvīga.

▼M18

6.2.1.5. Kravu un pastu pārbauda, izmantojot vismaz vienu no šādām metodēm saskaņā ar 6.J papildinājumu: a) pārmeklēšanu ar rokām; b) rentgena iekārtas; c) sprāgstvielu atklāšanas sistēmu (EDS) iekārtas; d) suņus, kas apmācīti pazīt sprāgstvielas (EDD); e) sprāgstvielu palieku detektorus (ETD); f) vizuālu pārbaudi; g) metāla detektorus (MDE). Ja pārbaudītājs nevar noteikt, vai kravā vai pastā ir aizliegti priekšmeti vai šādu priekšmetu nav, to aizliedz ienest gaisa kuģī vai pārliecības iegūšanas nolūkā pārbauda atkārtoti.

6.2.1.6. Tikai gadījumos, kad sūtījuma veida dēļ nevar izmantot nevienu no pārējiem 6.2.1.5. punktā minētajiem līdzekļiem vai metodēm, var izmantot šādus līdzekļus vai metodes: citus piemērotus drošības kontroles pasākumus, ja tiem piekrīt attiecīgā iestāde un par tiem ir paziņots Komisijai.

▼B

6.2.2. Atbrīvojumi no pārbaudēm

Noteikumi par atbrīvojumiem no pārbaudēm ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

6.3. PILNVAROTIE PĀRSTĀVJI

6.3.1. Pilnvaroto pārstāvju apstiprināšana

6.3.1.1. Pilnvarotos pārstāvjus apstiprina pilnvarotā iestāde. Pilnvarotos pārstāvjus apstiprina to atrašanās vietās. Pilnvarotā pārstāvja apstiprinājumu piešķir ikvienam tiesību subjektam, kas veic 6.3.2. punktā minēto drošības kontroli. Šeit ietilpst trešo pušu loģistikas pakalpojumu sniedzēji, kas nodrošina integrētus noliktavu un transporta pakalpojumus, gaisa pārvadātāji un kravu apstrādes pārstāvji. Pilnvarotais pārstāvis var slēgt apakšlīgumus: a) ar citiem pilnvarotajiem pārstāvjiem par jebkuru 6.3.2. punktā minēto drošības kontroles pasākumu piemērošanu; b) ar citiem tiesību subjektiem par jebkuru 6.3.2. punktā minēto drošības kontroles pasākumu piemērošanu, ja kontroli veic pilnvarotā pārstāvja atrašanās vietā vai lidostā saskaņā ar pilnvarotā pārstāvja vai lidostas drošības programmu; c) ar citiem tiesību subjektiem par jebkuru 6.3.2. punktā minēto drošības kontroles pasākumu piemērošanu, ja kontroli veic citur, nevis pilnvarotā pārstāvja atrašanās vietā vai lidostā un ja pilnvarotā iestāde attiecīgo tiesību subjektu ir atestējusi vai apstiprinājusi un iekļāvusi šo pakalpojumu sniedzēju sarakstā; un d) ar 6.6. punkta prasībām atbilstošiem transportuzņēmējiem par sūtījumu aizsardzību un transportēšanu.

6.3.1.2. Katras dalībvalsts pilnvarotā iestāde savā valsts civilās aviācijas drošības programmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantā, nosaka ar turpmāk izklāstītās pilnvaroto pārstāvju apstiprināšanas procedūras īstenošanu saistītos pienākumus: a) lai iegūtu apstiprinājumu, pieteikuma iesniedzējs piesakās tās dalībvalsts pilnvarotajā iestādē, kurā atrodas pieteikumā norādītās atrašanās vietas. Pieteikuma iesniedzējs attiecīgajai pilnvarotajai iestādei iesniedz drošības programmu. Šajā programmā izklāsta metodes un procedūras, kas pārstāvim jāievēro, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasības. Programmā izklāsta arī to, kā pārstāvis uzrauga atbilstību šīm metodēm un procedūrām. Uzskata, ka pilnvarotā pārstāvja drošības programmas prasībām atbilst gaisa pārvadātāja drošības programma, kurā ir izklāstītas metodes un procedūras, kas gaisa pārvadātājam jāievēro, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasības. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī “Pilnvarotā pārstāvja paziņojumu par saistībām” saskaņā ar 6.A papildinājumu. Šo paziņojumu paraksta pieteikuma iesniedzēja juridiskais pārstāvis vai par drošību atbildīgā persona. Parakstīto paziņojumu glabā attiecīgā pilnvarotā iestāde; ▼M19 b) pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs, kas rīkojas tās vārdā, izvērtē drošības programmu un uz vietas pārbauda norādītās atrašanās vietas, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Izņemot 6.2. punktā noteiktās prasības, pieteikuma iesniedzēja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 ( 8 )14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas, ja tā notikusi ne agrāk kā trīs gadus pirms dienas, kad pieteikuma iesniedzējs pieprasa to apstiprināt kā pilnvaroto pārstāvi. Pieteikuma iesniedzējs turpmākai pārbaudei iesniedz AEO sertifikātu un muitas dienestu attiecīgo novērtējumu; ▼B c) ja saskaņā ar a) un b) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi pārliecina, tā gādā, lai vajadzīgā informācija par pārstāvi vēlākais nākamajā darbdienā tiktu ievadīta ►M17 Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē ◄ . Veicot ierakstu datubāzē, pilnvarotā iestāde katrai apstiprinātajai atrašanās vietai piešķir unikālu standarta formāta burtu un ciparu identifikatoru. Ja saskaņā ar a) un b) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi nepārliecina, tā nekavējoties to paziņo tiesību subjektam, kas vēlas iegūt pilnvarotā pārstāvja apstiprinājumu, norādot iemeslus. Ja gaisa pārvadātāja drošības programmā ir izklāstītas metodes un procedūras, kas gaisa pārvadātājam jāievēro, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasības, var uzskatīt, ka gaisa pārvadātājs ir izpildījis a) un b) apakšpunkta prasības attiecībā uz visām programmā norādītajām atrašanās vietām. Gaisa pārvadātāja drošības programmā norādītās atrašanās vietas pārbauda uz vietas vēlākais divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Ja pilnvarotais pārstāvis ir apstiprināts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2320/2002 vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 820/2008 un Komisijas Lēmumu C(2008) 4333, to var uzskatīt par pilnvaroto pārstāvi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktiem visās atrašanās vietās, kurās ir veiktas pārbaudes uz vietas; d) pilnvaroto pārstāvi neuzskata par apstiprinātu, iekams informācija par to nav ievadīta ►M17 Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē ◄ .

6.3.1.3. Pilnvarotais pārstāvis katrā atrašanās vietā izraugās vismaz vienu personu, kas atbild par iesniegtās drošības programmas īstenošanu. Šī persona ir veiksmīgi izturējusi iepriekšējās darbības pārbaudi saskaņā ar 11.1. punktu.

6.3.1.4. Periodiski, ne retāk kā reizi piecos gados, pilnvaroto pārstāvi apstiprina atkārtoti. Tas ietver pārbaudi uz vietas, lai novērtētu, vai pilnvarotais pārstāvis joprojām atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Par pārbaudi uz vietas var uzskatīt pārbaudi, ko pilnvarotā pārstāvja telpās veic pilnvarotā iestāde saskaņā ar valsts kvalitātes kontroles programmu, ja šī pārbaude aptver visas apstiprināšanai vajadzīgās prasības. Izņemot 6.2. punktā noteiktās prasības, pilnvarotā pārstāvja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas.

▼M19

6.3.1.5. Ja pilnvarotā iestāde zaudē pārliecību, ka pilnvarotais pārstāvis atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām, tā norādītajā atrašanās vietā vai vietās anulē pilnvarotā pārstāvja statusu. Ja tiesību subjekta turējumā vairs nav AEO sertifikāta, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā, vai ja šā AEO sertifikāta darbība ir apturēta, jo ir konstatēta neatbilstība minētās regulas 14.k pantam, pilnvarotā iestāde attiecīgi rīkojas, lai pārliecinātos, ka pilnvarotais pārstāvis atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 prasībām. Tiesību subjekts informē pilnvaroto iestādi par visām izmaiņām saistībā ar tā AEO sertifikātu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā. Pēc pilnvarotā pārstāvja statusa anulēšanas pilnvarotā iestāde uzreiz un noteikti 24 stundās nodrošina, lai bijušā pilnvarotā pārstāvja statusa maiņa būtu norādīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

▼B

6.3.1.6. Neskarot ikvienas dalībvalsts tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pantu piemērot stingrākus pasākumus, saskaņā ar 6.3. punktu apstiprinātu pilnvaroto pārstāvi atzīst visās dalībvalstīs.

6.3.1.7. Izņemot 6.3.1.2. punkta d) apakšpunktu, 6.3.1. punkta prasības nepiemēro, ja pilnvarotā pārstāvja apstiprinājums jāpiešķir pilnvarotajai iestādei.

▼M19

6.3.1.8. Pilnvarotā iestāde sniedz muitas dienestiem visu informāciju saistībā ar pilnvarotā pārstāvja statusu, kura varētu attiekties uz Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētā AEO sertifikāta turējumu. Tostarp tiek sniegta informācija par jaunu pilnvaroto pārstāvju apstiprināšanu, pilnvarotā pārstāvja statusa anulēšanu, atkārtotu novērtēšanu un pārbaudēm, pārbaužu grafikiem un šo novērtējumu rezultātiem. Ne vēlāk kā līdz 2015. gada 1. martam izstrādā kārtību, kā veicama šī informācijas apmaiņa starp pilnvaroto iestādi un valsts muitas dienestiem.

▼B

6.3.2. Drošības kontroles, ko veic pilnvarotais pārstāvis

6.3.2.1. Pieņemot sūtījumus, pilnvarotais pārstāvis noskaidro, vai tiesību subjekts, no kura tas saņem sūtījumus, ir pilnvarotais pārstāvis, zināmais nosūtītājs, pazīstamais nosūtītājs vai neviens no minētajiem.

6.3.2.2. Persona, kas piegādā sūtījumus pilnvarotajam pārstāvim vai gaisa pārvadātājam, uzrāda identitātes karti, pasi, autovadītāja apliecību vai citu dokumentu ar personas fotogrāfiju, kuru ir izdevusi vai atzinusi attiecīgā valsts iestāde. Karti vai dokumentu izmanto, lai noteiktu tās personas identitāti, kas piegādā sūtījumus.

▼M19

6.3.2.3. Pilnvarotais pārstāvis gādā, lai sūtījumus, kuriem iepriekš nav piemēroti visi vajadzīgie drošības kontroles pasākumi: a) pārbaudītu saskaņā ar 6.2. punktu; vai b) pieņemtu uzglabāšanā pilnvarotā pārstāvja ekskluzīvā atbildībā un lai pirms atlases sūtījumi nebūtu identificējami kā sūtījumi pārvadāšanai gaisa kuģī un tiktu atlasīti autonomi bez jebkādas nosūtītāja vai citu tādu personu vai tiesību subjektu iesaistīšanās, kurus pilnvarotais pārstāvis nav šim mērķim norīkojis un apmācījis. Šā punkta b) apakšpunktu drīkst piemērot tikai tad, ja nosūtītājs nevar paredzēt, ka sūtījums tiks pārvadāts ar gaisa transportu.

▼M17

6.3.2.4. Pēc tam, kad ir veikta šīs regulas 6.3.2.1.–6.3.2.3. punktā un Komisijas Lēmuma 2010/774/ES 6.3. punktā minētā drošības kontrole, pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai: a) šiem sūtījumiem bez pavadības varētu piekļūt tikai pilnvarotas personas un b) šie sūtījumi būtu aizsargāti pret neatļautu iejaukšanos līdz brīdim, kad tos nodod citam pilnvarotajam pārstāvim vai gaisa pārvadātājam. Kravas un pasta sūtījumus, kas atrodas ierobežotas iekļuves drošības zonas kritiskā daļā, uzskata par aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos. Kravas un pasta sūtījumi, kas atrodas ierobežotas iekļuves drošības zonas daļās, kas nav kritiskas daļas, ir novietojami pilnvarotā pārstāvja telpu daļās ar kontrolētu piekļuvi, savukārt laikā, kad tie atrodas ārpus šādām daļām: — tos fiziski aizsargā tā, lai tajos nevarētu ievietot aizliegtus priekšmetus, vai — tos neatstāj bez uzraudzības un nodrošina, ka tiem var piekļūt vienīgi ar kravas aizsardzību un apstrādi saistītas personas.

▼B

6.3.2.5. Pēc šīs regulas 6.3.2.1.–6.3.2.4. punktā minētās drošības kontroles piemērošanas pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai visiem sūtījumiem, kas nodoti gaisa pārvadātājam vai citam pilnvarotajam pārstāvim, būtu atbilstoši pavaddokumenti – elektroniska vai izdrukāta gaisa kravas pavadzīme vai atsevišķa deklarācija.

▼M9

6.3.2.6. Pilnvarotā iestāde jebkurā laikā pirms sūtījuma iekraušanas gaisa kuģī un pēc tam 24 stundas vai visu lidojuma laiku – atkarībā no tā, kas ir ilgāk, – var pārbaudīt pavaddokumentus, kuros jānorāda šāda informācija: a) unikālais burtu un ciparu identifikators, kuru pilnvarotajam pārstāvim piešķīrusi pilnvarotā iestāde; b) sūtījuma unikālais identifikators, piemēram, (iekšējās vai galvenās) gaisa kravas pavadzīmes numurs; c) sūtījuma saturs, izņemot sūtījumus, kas uzskaitīti Komisijas 2010. gada 13. aprīļa Lēmuma C(2010) 774 final ( 9 ) 6.2.3. punkta d) un e) apakšpunktā; d) sūtījuma drošības statuss, kurā ir norāde: — “SPX”, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem vai — “SCO”, t. i., drošs pārvadāšanai vienīgi ar kravas un pasta gaisa kuģiem, vai — “SHR”, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem saskaņā ar augsta riska prasībām; ▼M19 e) drošības statusa piešķiršanas pamatojums, kurā ir norāde: — “KC”, t. i., saņemts no zināmā nosūtītāja, vai — “AC”, t. i., saņemts no pazīstamā nosūtītāja, vai — “RA”, t. i., atlasījis pilnvarotais pārstāvis, vai — izmantotais pārbaudes līdzeklis vai metode, vai — pamatojums sūtījuma atbrīvošanai no pārbaudes; ▼M9 f) tās personas, kas piešķīrusi drošības statusu, vārds/uzvārds vai līdzvērtīga identifikācija, kā arī drošības statusa piešķiršanas diena un laiks; g) tā pilnvarotā pārstāvja, kas akceptējis cita pilnvarotā pārstāvja piešķirto sūtījuma drošības statusu, pilnvarotās iestādes piešķirtais unikālais burtu un ciparu identifikators. Pilnvarots pārstāvis, kurš nodod sūtījumus citam pilnvarotam pārstāvim vai gaisa pārvadātājam, var nolemt sniegt tikai a)–e) un g) apakšpunktā prasīto informāciju, bet nesniegt f) apakšpunktā prasīto informāciju visā lidojuma(u) laikā vai 24 stundas atkarībā no tā, kas ir ilgāk.

▼M9

6.3.2.7. Konsolidētu sūtījumu gadījumos 6.2.3.5. un 6.3.2.6. punkta prasības uzskata par izpildītām, ja: a) pilnvarotā pārstāvja rīcībā, kurš veic konsolidāciju, visa lidojuma / visu lidojumu laiku vai 24 stundas – atkarībā no tā, kas ir ilgāk, – ir 6.3.2.6. punkta a)–g) apakšpunktā prasītā informācija attiecībā uz katru atsevišķu sūtījumu; un b) konsolidētajam sūtījumam pievienotajā dokumentācijā ietilpst konsolidāciju veikušā pilnvarotā pārstāvja burtu un ciparu identifikators – unikāls konsolidācijas un tās drošības statusa identifikators. Šā punkta a) apakšpunkta noteikumi nav jāpiemēro tādiem konsolidētiem sūtījumiem, ko vienmēr pārbauda vai kas vienmēr ir atbrīvoti no pārbaudēm atbilstīgi Lēmuma C(2010) 774 6.2.3. punkta d) un e) apakšpunktam, ja pilnvarotais pārstāvis šim konsolidētajam sūtījumam piešķir unikālu identifikatoru un norāda tā drošības statusu, kā arī galveno iemeslu, kāpēc šāds drošības statuss tam tika piešķirts.

▼B

6.3.2.8. Pieņemot sūtījumus, kam iepriekš nav piemēroti visi vajadzīgie drošības kontroles pasākumi, pilnvarotais pārstāvis var izvēlēties neveikt 6.3.2. punktā minēto drošības kontroli, bet nodot sūtījumus citam pilnvarotajam pārstāvim, kurš gādā par šīs drošības kontroles piemērošanu. Pilnvarotā pārstāvja veiktajām drošības kontrolēm piemēro arī atsevišķā Komisijas lēmumā paredzētos papildu noteikumus.

▼M17

6.3.2.9. Pilnvarots pārstāvis nodrošina, ka visi darbinieki, kas veic drošības kontroli, tiek pieņemti darbā un apmācīti saskaņā ar 11. nodaļas prasībām un ka visi darbinieki, kam ir piekļuve identificējamai gaisa kravai vai identificējamam gaisa pastam, kuram piemērota obligātā drošības kontrole, ir pieņemti darbā un apmeklējuši drošības izpratnes mācības saskaņā ar 11. nodaļas prasībām.

▼B

6.4. ZINĀMIE NOSŪTĪTĀJI

6.4.1. Zināmo nosūtītāju apstiprināšana

6.4.1.1. Zināmos nosūtītājus apstiprina pilnvarotā iestāde. Zināmos nosūtītājus apstiprina to atrašanās vietās.

▼M19

6.4.1.2. Katras dalībvalsts pilnvarotā iestāde savā valsts civilās aviācijas drošības programmā atbilstoši Regulas (EK) Nr. 300/2008 10. pantam nosaka pienākumus, kas saistīti ar turpmāk izklāstītās zināmo nosūtītāju apstiprināšanas procedūras īstenošanu: a) pieteikuma iesniedzējs pieprasa apstiprinājumu tās dalībvalsts pilnvarotajai iestādei, kurā atrodas tā atrašanās vieta. Pieteikuma iesniedzējam izsniedz “Norādījumus zināmajiem nosūtītājiem” saskaņā ar 6.B papildinājumu un “Zināmo nosūtītāju pārbaudes kontroljautājumu sarakstu”, kas norādīts 6.C papildinājumā; b) pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs, kas rīkojas tās vārdā, uz vietas pārbauda norādītās atrašanās vietas, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst minētajām prasībām, pilnvarotā iestāde vai ES aviācijas drošības vērtētājs, kas rīkojas tās vārdā, izmanto “Zināmo nosūtītāju pārbaudes kontroljautājumu sarakstu”, kas norādīts 6.C papildinājumā. Šajā kontroljautājumu sarakstā ir iekļauts paziņojums par saistībām, ko paraksta pieteikuma iesniedzēja juridiskais pārstāvis vai persona, kas atrašanās vietā atbild par drošību. Pēc pārbaudes kontroljautājumu saraksta aizpildīšanas tajā ietverto informāciju uzskata par klasificētu informāciju. Parakstīto paziņojumu glabā attiecīgā pilnvarotā iestāde, vai to glabā ES aviācijas drošības vērtētājs un pēc pieprasījuma uzrāda attiecīgajai pilnvarotajai iestādei; c) pieteikuma iesniedzēja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas, ja tā notikusi ne agrāk kā trīs gadus pirms dienas, kad pieteikuma iesniedzējs pieprasa to apstiprināt kā zināmo nosūtītāju. Šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējs ieraksta prasīto informāciju 6.C papildinājumā norādītā “Zināmo nosūtītāju pārbaudes kontroljautājumu saraksta” 1. daļā un nosūta to pilnvarotajai iestādei kopā ar paziņojumu par saistībām, ko paraksta pieteikuma iesniedzēja juridiskais pārstāvis vai persona, kas atrašanās vietā atbild par drošību. Pieteikuma iesniedzējs turpmākai pārbaudei iesniedz AEO sertifikātu un muitas dienestu attiecīgo novērtējumu. Parakstīto paziņojumu glabā attiecīgā pilnvarotā iestāde, vai to glabā ES aviācijas drošības vērtētājs un pēc pieprasījuma uzrāda attiecīgajai pilnvarotajai iestādei; d) ja saskaņā ar attiecīgi a) un b) vai a) un c) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi pārliecina, tā nodrošina, lai vajadzīgā informācija par nosūtītāju vēlākais nākamajā darbdienā tiktu ievadīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”. Veicot ierakstu datubāzē, pilnvarotā iestāde katrai apstiprinātajai atrašanās vietai piešķir unikālu standarta formāta burtciparu identifikatoru. Ja saskaņā ar attiecīgi a) un b) vai a) un c) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto iestādi nepārliecina, tā nekavējoties par to paziņo tiesību subjektam, kas vēlas tikt apstiprināts kā zināmais nosūtītājs, norādot iemeslus; e) zināmo nosūtītāju neuzskata par apstiprinātu, iekams informācija par to nav norādīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

▼B

6.4.1.3. Zināmais nosūtītājs katrā atrašanās vietā izraugās vismaz vienu personu, kas šajā atrašanās vietā atbild par drošības kontroles uzraudzību un īstenošanu. Šī persona ir veiksmīgi izturējusi iepriekšējās darbības pārbaudi.

6.4.1.4. Periodiski, ne retāk kā reizi piecos gados, zināmo nosūtītāju apstiprina atkārtoti. Tas ietver pārbaudi uz vietas, lai novērtētu, vai zināmais nosūtītājs joprojām atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām. Par pārbaudi uz vietas var uzskatīt pārbaudi, ko zināmā nosūtītāja telpās veic pilnvarotā iestāde saskaņā ar valsts kvalitātes kontroles programmu, ja šī pārbaude aptver visas jomas, kas norādītas 6.C papildinājumā iekļautajā kontrolsarakstā. Zināmā nosūtītāja atrašanās vietas pārbaudi, ko veic attiecīgie muitas dienesti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.n pantu, uzskata par pārbaudi uz vietas.

▼M19

6.4.1.5. Ja pilnvarotā iestāde zaudē pārliecību, ka zināmais nosūtītājs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu prasībām, tā norādītajā atrašanās vietā vai vietās anulē zināmā nosūtītāja statusu. Ja tiesību subjekta turējumā vairs nav AEO sertifikāta, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā, vai ja šā AEO sertifikāta darbība ir apturēta, jo ir konstatēta neatbilstība minētās regulas 14.k pantam, pilnvarotā iestāde attiecīgi rīkojas, lai pārliecinātos, ka zināmais nosūtītājs atbilst Regulas (EK) Nr. 300/2008 prasībām. Tiesību subjekts informē pilnvaroto iestādi par visām izmaiņām saistībā ar tā AEO sertifikātu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā. Pēc zināmā nosūtītāja statusa anulēšanas pilnvarotā iestāde uzreiz un noteikti 24 stundās nodrošina, lai bijušā zināmā nosūtītāja statusa maiņa būtu norādīta “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē”.

▼B

6.4.1.6. Neskarot ikvienas dalībvalsts tiesības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pantu piemērot stingrākus pasākumus, saskaņā ar 6.4. punktu apstiprinātu zināmo nosūtītāju atzīst visās dalībvalstīs. Saskaņā ar 6.4.1.2. punkta d) apakšpunktu apstiprinātajiem zināmajiem nosūtītājiem piemēro arī papildu noteikumus, kas paredzēti atsevišķa Komisijas lēmuma 6.4. punktā.

▼M19

6.4.1.7. Pilnvarotā iestāde sniedz muitas dienestiem visu informāciju saistībā ar zināmā nosūtītāja statusu, kura varētu attiekties uz Regulas (EEK) Nr. 2454/93 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētā AEO sertifikāta turējumu. Tostarp tiek sniegta informācija par jaunu zināmo nosūtītāju apstiprināšanu, zināmā nosūtītāja statusa anulēšanu, atkārtotu novērtēšanu un pārbaudēm, pārbaužu grafikiem un šo novērtējumu rezultātiem. Ne vēlāk kā līdz 2015. gada 1. martam izstrādā kārtību, kā veicama šī informācijas apmaiņa starp pilnvaroto iestādi un valsts muitas dienestiem.

▼B

6.4.2. Drošības kontroles, ko veic zināmais nosūtītājs

6.4.2.1. Zināmais nosūtītājs nodrošina, lai: a) tā atrašanās vietā vai telpās būtu pietiekams drošības līmenis identificējamas gaisa kravas un identificējama gaisa pasta aizsardzībai pret neatļautu iejaukšanos; un ▼M17 b) visi darbinieki, kas veic drošības kontroli, tiktu pieņemti darbā un apmācīti saskaņā ar 11. nodaļas prasībām un visi darbinieki, kam ir piekļuve identificējamai gaisa kravai vai identificējamam gaisa pastam, kuram piemērota obligātā drošības kontrole, būtu pieņemti darbā un apmeklējuši drošības izpratnes mācības saskaņā ar 11. nodaļas prasībām; un ▼B c) attiecīgi ražošanas, iepakošanas, glabāšanas, nosūtīšanas un/vai transportēšanas laikā identificējama gaisa krava vai identificējams gaisa pasts būtu aizsargāti pret nesankcionētu iejaukšanos vai izmaiņām. Ja šī drošības kontrole kādam sūtījumam kāda iemesla dēļ nav veikta vai ja zināmais nosūtītājs nav pārsūtījis sūtījumu savām vajadzībām, zināmais nosūtītājs to skaidri dara zināmu pilnvarotajam pārstāvim, lai varētu piemērot 6.3.2.3. punktu.

6.4.2.2. Zināmais nosūtītājs piekrīt, ka sūtījumus, kam nav piemēroti atbilstoši drošības kontroles pasākumi, pārbauda saskaņā ar 6.2.1. punktu.

6.5. PAZĪSTAMIE NOSŪTĪTĀJI

6.5.1. Pazīstamos nosūtītājus izraugās pilnvarotais pārstāvis.

6.5.2. Lai izraudzītos pazīstamo nosūtītāju, piemēro šādu procedūru: a) pilnvarotais pārstāvis attiecīgajam tiesību subjektam izsniedz “Aviācijas drošības norādījumus pazīstamajiem nosūtītājiem” un “Pazīstamā nosūtītāja paziņojumu par saistībām” saskaņā ar 6.D papildinājumu. Šos norādījumus un paziņojumu pilnvarotajam pārstāvim izsniedz tās dalībvalsts pilnvarotā iestāde, kurā ir pārstāvja atrašanās vieta; b) tiesību subjekts iesniedz pilnvarotajam pārstāvim “Pazīstamā nosūtītāja paziņojumu par saistībām” saskaņā ar 6.D papildinājumu, izņemot gadījumus, kad tiesību subjektam ir AEO sertifikāts, kas minēts 14.a panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1875/2006, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93. Tiesību subjekts turklāt izraugās vismaz vienu personu, kas tā telpās atbild par drošību, un paziņo pilnvarotajam pārstāvim šīs personas vārdu/uzvārdu un kontaktinformāciju. Attiecīgos gadījumos parakstīto paziņojumu glabā pilnvarotais pārstāvis un pēc pieprasījuma uzrāda attiecīgajai pilnvarotajai iestādei. Gadījumos, kad, pamatojoties uz AEO sertifikātu, paziņojums par saistībām nav jāaizpilda, pazīstamais nosūtītājs nekavējoties paziņo pilnvarotajam pārstāvim, ja tas vairs nav šāda sertifikāta turētājs; c) pilnvarotais pārstāvis pārbauda potenciālo pazīstamo nosūtītāju, noskaidrojot šādu informāciju: — informāciju par uzņēmumu, tostarp uzņēmuma faktisko adresi, un — uzņēmējdarbības veidu, un — kontaktinformāciju, tostarp par drošību atbildīgās(-o) personas(-u) kontaktinformāciju, un — PVN maksātāja vai uzņēmuma reģistrācijas numuru, un — AEO sertifikāta numuru, ja piemēro atbrīvojumu saskaņā ar 6.5.2. punkta b) apakšpunktu; d) ja saskaņā ar b) un c) apakšpunktu sniegtā informācija pilnvaroto pārstāvi pārliecina, pilnvarotais pārstāvis var iecelt tiesību subjektu par pazīstamo nosūtītāju.

6.5.3. Pilnvarotais pārstāvis uztur datubāzi, kurā ir 6.5.2. punkta c) apakšpunktā minētā informācija. Datubāze ir pieejama pilnvarotajai iestādei pārbaudes veikšanai.

6.5.4. Ja pazīstamais nosūtītājs divus gadus nav pārsūtījis gaisa kravu vai gaisa pastu savām vajadzībām, pazīstamā nosūtītāja statuss zaudē spēku.

6.5.5. Ja pilnvarotā iestāde vai pilnvarotais pārstāvis zaudē pārliecību, ka pazīstamais nosūtītājs ievēro 6.D papildinājumā ietvertos norādījumus, pilnvarotais pārstāvis nekavējoties anulē pazīstamā nosūtītāja statusu.

6.5.6. Ja “Aviācijas drošības norādījumos pazīstamajiem nosūtītājiem” minētā drošības kontrole kādam sūtījumam kāda iemesla dēļ nav piemērota vai ja pazīstamais nosūtītājs nav pārsūtījis sūtījumu savām vajadzībām, pazīstamais nosūtītājs to skaidri dara zināmu pilnvarotajam pārstāvim, lai varētu piemērot 6.3.2.3. punktu.

6.6. KRAVAS UN PASTA AIZSARDZĪBA

6.6.1. Kravas un pasta aizsardzība transportēšanas laikā

6.6.1.1. Lai pēc vajadzīgās drošības kontroles piemērošanas nodrošinātu sūtījumu aizsardzību pret neatļautu iejaukšanos transportēšanas laikā: ▼M9 a) pilnvarotais pārstāvis, zināmais nosūtītājs vai pazīstamais nosūtītājs sūtījumus iepako vai aizzīmogo tā, lai jebkura izmainīšana būtu acīm redzama; ja tas nav iespējams, jāpiemēro alternatīvi aizsardzības pasākumi, kuri nodrošina sūtījuma integritāti; un ▼B b) tā transportlīdzekļa kravas nodalījumu, ar kuru sūtījumus paredzēts transportēt, aizslēdz vai aizzīmogo, transportlīdzekļus ar sānu tentu nostiprina ar TIR auklām tā, lai jebkura izmainīšana būtu acīm redzama, bet platformas transportlīdzekļiem kravas platformu uzrauga; un vai nu ▼M19 c) transportuzņēmējs, kas noslēdzis pārvadājumu līgumu ar pilnvaroto pārstāvi, zināmo nosūtītāju vai pazīstamo nosūtītāju, paraksta transportuzņēmēja paziņojumu saskaņā ar 6.E papildinājumu, izņemot gadījumus, kad attiecīgais transportuzņēmējs ir apstiprināts kā pilnvarotais pārstāvis. Parakstīto paziņojumu glabā pilnvarotais pārstāvis, zināmais nosūtītājs vai pazīstamais nosūtītājs, kura vārdā tiek veikti pārvadājumi. Parakstītā paziņojuma kopiju pēc pieprasījuma izsniedz arī pilnvarotajam pārstāvim vai gaisa pārvadātājam, kas saņem sūtījumu, vai attiecīgajai pilnvarotajai iestādei; vai ▼B d) transportuzņēmējs pilnvarotajam pārstāvim, zināmajam nosūtītājam vai pazīstamajam nosūtītājam, kuram tas sniedz transporta pakalpojumus, sniedz pierādījumus, kas apliecina, ka to ir atestējusi vai apstiprinājusi pilnvarotā iestāde. Šie pierādījumi aptver 6.E papildinājumā iekļautās prasības, un to kopijas glabā attiecīgais pilnvarotais pārstāvis, zināmais nosūtītājs vai pazīstamais nosūtītājs. Pierādījumu kopijas pēc pieprasījuma izsniedz arī pilnvarotajam pārstāvim vai gaisa pārvadātājam, kas saņem sūtījumu, vai citai pilnvarotajai iestādei.

6.6.1.2. Šīs nodaļas 6.6.1.1. punkta b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro transportēšanas laikā kontrolējamā teritorijā.

▼M17

6.6.2. Kravas un pasta aizsardzība lidostās attiecībā uz iekraušanu gaisa kuģī

▼B

6.6.2.1. Kravas un pasta sūtījumus, kas atrodas kritiskajā daļā, uzskata par aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos.

▼M17

6.6.2.2. Kravas un pasta sūtījumi, kas atrodas ierobežotas iekļuves drošības zonas daļā, kas nav kritiska daļa, ir novietojami pilnvarotā pārstāvja telpu daļās ar kontrolētu piekļuvi, savukārt laikā, kad tie atrodas ārpus šādām daļām, tos uzskata par aizsargātiem pret neatļautu iejaukšanos, ja a) tie ir fiziski aizsargāti tā, lai tajos nevarētu ievietot aizliegtus priekšmetus, vai b) tos neatstāj bez uzraudzības un tiem var piekļūt vienīgi ar kravas un pasta aizsardzību un iekraušanu gaisa kuģī saistītas personas.

▼M6

6.7. AUGSTA RISKA KRAVA VAI PASTS (HRCM)

Noteikumi par augsta riska kravu vai pastu ir paredzēti atsevišķā Komisijas lēmumā.

▼M11

6.8. TĀDAS KRAVAS UN PASTA AIZSARDZĪBA, KO IEVED SAVIENĪBĀ NO TREŠĀM VALSTĪM

6.8.1. Apzīmējuma piešķiršana gaisa pārvadātājam

6.8.1.1. Jebkuram gaisa pārvadātājam, kurš no tādas trešās valsts lidostas, kas nav uzskaitīta 6.F papildinājumā, pārvadā kravu vai pastu transfēram, tranzītam vai izkraušanai jebkurā lidostā, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 300/2008 darbības jomā, piešķir apzīmējumu “gaisa kravas vai pasta pārvadātājs, kas veic pārvadājumus uz Savienību no trešās valsts lidostas” (ACC3); šo apzīmējumu piešķir: a) attiecīgā iestāde dalībvalstī, kas izdevusi šā gaisa pārvadātāja gaisa kuģa ekspluatanta apliecību (AOC); b) attiecīgā iestāde dalībvalstī, kas uzskaitīta pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 748/2009 ( 10 ), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 394/2011 ( 11 ), par to gaisa kuģu operatoru sarakstu, kuri 2006. gada 1. janvārī vai pēc minētā datuma ir veikuši Eiropas Parlamenta vai Padomes Direktīvas 2003/87/EK ( 12 ) I pielikumā uzskaitītās aviācijas darbības, – tiem gaisa pārvadātājiem, kam nav dalībvalsts izdotas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības; c) attiecīgā iestāde dalībvalstī, kurā atrodas gaisa pārvadātāja lielākā darbības bāze Savienībā, vai jebkura cita attiecīgā Savienības iestāde, vienojoties ar minēto attiecīgo iestādi, – tiem gaisa pārvadātājiem, kam nav dalībvalsts izsniegtas gaisa kuģa ekspluatanta apliecības un kas nav uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 748/2009 pielikumā.

6.8.1.2. Gaisa pārvadātājam piešķir ACC3 apzīmējumu kravas un pasta pārvadājumiem no lidostas, kurā ir nepieciešams ACC3 apzīmējums (turpmāk – “attiecīgie kravu pārvadājumi”), uz šāda pamata: a) ir iecelta persona, kas gaisa pārvadātāja vārdā ir kopumā atbildīga par kravas un pasta drošības pasākumu piemērošanu noteiktajiem kravu pārvadājumiem; un b) līdz 2014. gada 30. jūnijam – pārvadātājs ir iesniedzis “Paziņojumu par saistībām – ACC3”, kā noteikts 6.H papildinājumā, ar ko apstiprina, ka tas izpilda drošības programmu, kā noteikts 6.G papildinājumā. Paziņojumu gaisa pārvadātāja vārdā paraksta tā juridiskais pārstāvis vai par drošību atbildīgā persona. Attiecīgā iestāde saglabā paziņojuma oriģinālu vai tā kopiju līdz dienai, kad beidzas piešķirtā ACC3 apzīmējuma darbības laiks; c) no 2014. gada 1. jūlija – ES aviācijas drošības novērtējuma ziņojumu, ar kuru apstiprina drošības pasākumu izpildi.

6.8.1.3. Pārvadātājam, kam ir piešķirts ACC3 apzīmējums, attiecīgā iestāde nosaka unikālu burtu un ciparu identifikatoru standarta formātā, ar ko identificē pārvadātāju un konkrēto trešās valsts lidostu, no kuras tas ir tiesīgs veikt kravas un pasta pārvadājumus uz Savienību.

6.8.1.4. Apzīmējums ir derīgs no dienas, kurā attiecīgā iestāde informāciju par ACC3 ir ievadījusi ►M17 Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē ◄ ; apzīmējums ir derīgs ne ilgāk kā piecus gadus.

6.8.1.5. ACC3, kas iekļauts ►M17 Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzē ◄ , tiek atzīts visās dalībvalstīs attiecībā uz visiem kravu pārvadājumiem no trešās valsts lidostas uz Savienību.

6.8.2. ES aviācijas drošības novērtējums attiecībā uz ACC3

6.8.2.1. Veicot ES aviācijas drošības novērtējumu gaisa pārvadātāja veiktajiem kravu pārvadājumiem: a) pārbauda gaisa pārvadātāja drošības programmu, ar kuru nodrošina tā pilnīgu atbilstību visām 6.G papildinājuma prasībām; un b) verificē aviācijas drošības pasākumu piemērošanu attiecīgajiem kravu pārvadājumiem, izmantojot 6.C3. papildinājumā sniegto kontrolsarakstu.

6.8.2.2. ES aviācijas drošības novērtējuma ietvaros veic verifikāciju uz vietas, pārbaudot prasību ieviešanu vienā no tālāk noteiktajiem apjomiem: 1) lidostā, no kuras gaisa pārvadātājs veic attiecīgos kravu pārvadājumus, pirms piešķir ACC3 apzīmējumu attiecībā uz minēto lidostu. Ja ES aviācijas drošības novērtējuma gaitā tiek konstatēts, ka netiek sasniegts viens vai vairāki no mērķiem, kas uzskaitīti 6.C3. papildinājumā pievienotajā pārbaudes kontrolsarakstā, attiecīgā iestāde nepiešķir ACC3 apzīmējumu šim gaisa pārvadātājam kravu pārvadājumu veikšanai, ja netiek iesniegti pierādījumi par to, ka gaisa pārvadātājs ir ieviesis pasākumus, ar kuriem ir novērsti konstatētie trūkumi; 2) reprezentatīvā to lidostu kopumā, no kurām gaisa pārvadātājs veic kravu pārvadājumus, pirms piešķir ACC3 apzīmējumu visām lidostām, no kurām šis gaisa pārvadātājs veic kravu pārvadājumus. Ir izpildāmi šādi nosacījumi: a) šādu iespēju pieprasa gaisa pārvadātājs, kas veic gaisa kravu pārvadājumus no vairākām lidostām; b) attiecīgā iestāde ir pārbaudījusi, ka gaisa pārvadātājs piemēro iekšēju drošības kvalitātes uzraudzības programmu, kas ir līdzvērtīga ES aviācijas drošības novērtējumam; c) reprezentatīvais kopums ir trīs lidostas vai arī 5% no kopējā vērtējamo lidostu skaita atkarībā no tā, kas ir vairāk, kā arī visas lidostas, kas atrodas augsta riska izcelsmes vietās; d) attiecīgā iestāde ir saskaņojusi veicamo novērtējumu grafiku, saskaņā ar kuru ik gadu tiek veikti ES aviācijas drošības novērtējumi lidostās, attiecībā uz kurām piemērojams ACC3 apzīmējums, vai līdz brīdim, kad tiek novērtētas visas lidostas. Novērtējumu skaitam katru gadu jāatbilst vismaz skaitam, kas noteikts c) punktā; grafikā norāda iemeslus, kāpēc tiek izraudzītas papildu lidostas; e) visām lidostām piešķirtā ACC3 apzīmējuma spēks beidzas vienlaicīgi; f) gadījumā, ja vienā no ES aviācijas drošības novērtējumiem, par kuriem panākta vienošanās atbilstīgi grafikam, tiek konstatēta viena vai vairāku 6.C3. papildinājumā noteikto mērķu neizpilde, attiecīgā iestāde, kas piešķir apzīmējumu, pieprasa pierādījumus pasākumu ieviešanai, ar kuriem tiek novērsti šajā lidostā konstatētie trūkumi, un atkarībā no šo trūkumu nopietnības pieprasa: — ES aviācijas drošības novērtējumu visām lidostām, kurām ir nepieciešams ACC3 apzīmējums, saskaņā ar 6.8.2.2.1. punktu attiecīgās iestādes noteiktā termiņā, vai — divtik lielu skaitu d) punktā noteikto ES aviācijas drošības novērtējumu katram no atlikušajiem gadiem, kuros veicama ACC3 apzīmējuma piešķiršana. Pilnvarotā iestāde var pieņemt trešās valsts tiesību subjekta ES aviācijas drošības novērtējuma ziņojumu ACC3 apzīmējuma piešķiršanai gadījumos, kad minētais tiesību subjekts veic visu kravas operāciju, tostarp iekraušanu gaisa kuģa kravas nodalījumā, ACC3 vārdā un ES aviācijas drošības novērtējuma ziņojums aptver visas šīs darbības.

▼M19

6.8.2.3. Pilnvarotā iestāde gaisa pārvadātājam ACC3 apzīmējumu drīkst piešķirt uz ierobežotu laiku, kas beidzas ne vēlāk kā 2016. gada 30. jūnijā, tādā gadījumā, ja ES aviācijas drošības novērtēšana nav varējusi norisināties tādu objektīvu iemeslu pēc, kuri neietilpst gaisa pārvadātāja atbildībā. Ja šo apzīmējumu piešķir uz laiku, kas ir ilgāks par sešiem mēnešiem, pilnvarotā iestāde pārbauda, vai gaisa pārvadātājs īsteno tādu iekšējo drošības kvalitātes nodrošināšanas programmu, kas ir līdzvērtīga ES aviācijas drošības novērtējumam.

▼M11

6.8.2.4. Ja pārvadātāja, kam piešķirts ACC3 apzīmējums, ES aviācijas drošības novērtējums ir noticis pirms 2014. gada 1. jūlija un tā rezultāti nav apstiprinājuši 6.8.3.2. punkta otrajā teikumā noteikto prasību izpildi, šis ACC3 ne vēlāk kā līdz 2014. gada 1. jūlijam attiecīgajai iestādei iesniedz pierādījumus par minēto prasību izpildi. Pierādījumi ir atbilstošas izmaiņas šā pārvadātāja drošības programmā, un kā izpildes pārbaudes pasākumu var noteikt arī atkārtotu novērtējumu – verifikāciju uz vietas.

6.8.2.5. ES aviācijas drošības novērtējuma rezultātus reģistrē novērtējuma ziņojumā, kurā ietilpst vismaz: paziņojums par saistībām, kā norādīts 6.H1. papildinājumā, kontrolsaraksts, kas noteikts 6.C3. papildinājumā, un ES aviācijas drošības vērtētāja sniegts apliecinājums par neatkarību, kā norādīts 11.A papildinājumā. ES aviācijas drošības vērtētājs iesniedz novērtējuma ziņojumu attiecīgajai iestādei, un šā ziņojuma kopiju izsniedz arī novērtētajam gaisa pārvadātājam.

6.8.3. No trešās valsts ievestās kravas un pasta drošības pārbaudes

6.8.3.1. ACC3 nodrošina, ka visa krava un pasts, ko ieved transfēram, tranzītam vai izkraušanai Savienības lidostā, tiek pārbaudīts, izņemot šādus gadījumus: a) nepieciešamās sūtījuma drošības pārbaudes ir veicis oficiālais kravu aģents, kam ir veikts ES aviācijas drošības novēr