5.

Turpmāk aprakstītajiem kopīgas intereses projektiem ir trīs līmeņi, kas veido saskaņotu struktūru: i) lietojumi lietojumi kalpo lietotāju vajadzībām, ņemot vērā kultūras un valodas atšķirības un pieejamības prasības, jo īpaši attiecībā uz invalīdiem. Attiecīgā gadījumā tie atbilst īpašām mazāk attīstītu vai mazāk apdzīvotu reģionu vajadzībām. Tajos attiecīgā gadījumā izmanto platjoslas, mobilo un citu sakaru tīklu iespējas; ii) vispārējie pakalpojumi vispārējie pakalpojumi atbalsta lietojumu vienotās prasības, nodrošinot kopīgus līdzekļus jaunu, uz sadarbspējas standartiem balstītu lietojumu attīstībai un ieviešanai. Tie nodrošina pakalpojumus datu pārraidei un vienotībai dažādos tīklos, tostarp platjoslas un mobilo sakaru tīklos; iii) tīklu savienošana un sadarbspēja tiks sniegts atbalsts to tīklu savienošanai, sadarbspējai un drošībai, kas ir pamatā sabiedrības interesēs esošu īpašu lietojumu un pakalpojumu darbībai. Turpmākās iedaļas katrā Eiropas komunikāciju tīklu līmenī nosaka kopīgas intereses projektus, kas ir jāprecizē saskaņā ar 9. pantu un 8. pantā paredzēto procedūru. I. Lietojumi — e-valdība un e-pārvalde: efektīvāki, interaktīvāki un integrētāki valdības pakalpojumi, no kuriem gūst labumu pilsoņi un mazie un vidējie uzņēmumi, rada būtiskas iespējas informācijas sabiedrībai. Tiešsaistes pakalpojumi, tostarp pakalpojumi tādās jomās kā elektroniska valsts pasūtījuma piešķiršana, nodrošināta pilsoņu un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve tiešsaistes sabiedriskiem pakalpojumiem, personiskā drošība, vide un tūrisms, uzņēmējdarbības atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem (ieskaitot informācijas pakalpojumus un elektronisko tirdzniecību) un pakalpojumi, kuru mērķis ir paplašināt dalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā, tiks atbalstīti visos līmeņos, t.i., Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Pakalpojumus var sniegt valsts varas iestādes vai ar to atbalstu citi pakalpojumu sniedzēji kā pakalpojumus, kuri ir sabiedrības interesēs un no kuriem gūst labumu pilsoņi un mazie un vidējie uzņēmumi, — veselība: veselības telemātikas tīkli un pakalpojumi piedāvā būtiskas iespējas veselības aprūpes pieejamības un kvalitātes uzlabošanai, kā arī medicīnas attīstības un demogrāfisko izmaiņu ietekmes jautājumu risināšanai. Atbalstu piešķir novatoriskiem pakalpojumiem, kas nodrošina saikni starp veselības aprūpes iestādēm un citiem aprūpes centriem un ļauj tieši piedāvāt sabiedrībai veselības aprūpes pakalpojumus, jo īpaši atbalstot preventīvus pasākumus un veselīga dzīvesveida veicināšanu, — invalīdi un vecāka gadagājuma cilvēki: tīklu komunikāciju attīstība nodrošina būtiskas iespējas vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu dalībai informācijas sabiedrībā. Tīklu lietojumi un pakalpojumi, kas atbilst šo grupu īpašajām vajadzībām, var veicināt sociālekonomisko, ģeogrāfisko un kultūras šķēršļu pārvarēšanu. Atbalstu piešķir pakalpojumiem, kas atbilst vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu vajadzībām, lai veicinātu šo cilvēku pilnīgu iekļaušanos un dalību informācijas sabiedrībā, — mācības un kultūra: augsts izglītības, profesionālās apmācības un kultūras līmenis ir ļoti būtisks faktors ekonomikas izaugsmē un sociālajā kohēzijā. Tā nozīme būs ļoti svarīga arī nākotnē, ņemot vērā augošo tehnoloģiju ietekmi uz informācijas sabiedrību. Atbalstu piešķirs pakalpojumiem, kas nodrošina jaunus un novatoriskus veidus, kā pasniegt izglītības un kultūras informāciju, tostarp mūžizglītības pakalpojumiem. II. Vispārējie pakalpojumi — attīstīti mobilo sakaru pakalpojumi: pašlaik notiek izmēģinājumi attiecībā uz novatorisku lietojumu sadarbspēju 2,5 — 3G mobilo sakaru tīklos. Tie veidos pamatu attīstītiem pilnīgiem risinājumiem mobilo sakaru vidē, nodrošinot uz atrašanās vietu balstītus, personalizētus un kontekstatkarīgus pakalpojumus. Atbalstu piešķirs attīstītu vispārējas intereses mobilo lietojumu un pakalpojumu ieviešanai, ieskaitot pakalpojumus tādās jomās kā navigācija un vadība, satiksmes un ceļojumu informācija, tīklu drošība un rēķinu apmaksa, mobilā komercija, mobilā uzņēmējdarbība un mobilais darbs, mācības un kultūra, avārijas pakalpojumi un veselības aprūpe, — uzticamības pakalpojumi: aktīva uzņēmumu un pilsoņu iesaistīšanās informācijas sabiedrībā ir atkarīga no to uzticības pieejamajiem pakalpojumiem. Tādēļ prioritārs faktors ir drošība, kas ir galvenais uzdevums nākotnē. Atbalstu piešķirs pakalpojumiem, kas ir sabiedrības interesēs un kas vērsti uz visu drošības aspektu risināšanu, to skaitā sadarbību efektīvai vienota informācijas tīkla izveidei Eiropas Savienībā atbilstīgi valsts CERT sistēmām. III. Tīklu savienošana un sadarbspēja — savienošana un sadarbspēja: tīklu savienošana un sadarbspēja ir efektīvu Eiropas mēroga pakalpojumu priekšnoteikums. Atbalsts tiks sniegts to tīklu savienošanai, sadarbspējai un drošībai, kas vajadzīgi tādu īpašu pakalpojumu darbībai, kuri ir sabiedrības interesēs. Projektus, kas attiecas uz telekomunikāciju tīklu attīstību un uzlabošanu, izvērtēs īpaši rūpīgi, lai nodrošinātu, ka tie nav pretrunā ar brīva tirgus nosacījumiem. IV. Papildu atbalsta un koordinācijas darbības Papildus atbalstam, ko Kopiena sniegusi kopīgas intereses projektiem, tā uzsāk darbības, kuru mērķis ir nodrošināt attiecīgu vidi šādu projektu realizācijai. Minēto darbību finansēšana nedrīkst būtiski samazināt līdzekļus, kas piešķirti pārējai programmas daļai. Minētās darbības veicinās informētību par programmu, labvēlīgas vides attīstību un saskaņotu rīcību Eiropas, valsts, reģionālo un vietējo darbību jomā jaunu lietojumu un pakalpojumu veicināšanai atbilstīgi programmu īstenošanai citās jomās, kā arī platjoslas tīklu attīstību. Tās būs saistītas ar apspriešanos ar Eiropas standartizācijas un stratēģiskās plānošanas iestādēm un koordināciju ar tām darbībām, ko finansē dažādi Kopienas finanšu instrumenti, to skaitā: — stratēģiskiem pētījumiem, kas vērsti uz uzdevumu apraksta izveidi un pāreju pie šo uzdevumu veikšanas. Šie apraksti ļaus nozares dalībniekiem pieņemt atbilstošus lēmumus par ekonomiskiem ieguldījumiem, — platjoslas tīklu pieejamības līdzekļu noteikšanu, — kopēju aprakstu izveidi, ņemot vērā Eiropas un pasaules standartus, — nozares dalībnieku sadarbības veicināšanu, ieskaitot valsts un privātā sektora partnerību (PPP), — saskaņā ar šo lēmumu veikto darbību koordināciju ar attiecīgām Kopienas un valsts programmām.