2009R0428 — LV — 15.06.2012 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES REGULA (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta versija) (OV L 134, 29.5.2009, p.1)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 428/2009

(2009. gada 5. maijs),

ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei

(pārstrādāta versija)







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2000 (2000. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei ( 1 ), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Ņemot vērā, ka jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā. (2) Divējāda lietojuma precēm (ietverot programmatūru un tehnoloģijas) vajadzētu noteikt efektīvu kontroli gadījumos, kad tās no Eiropas Kopienas eksportē. (3) Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Eiropas Savienības (ES) starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu. (4) Kopēja kontroles sistēma un saskaņota izpildes un kontroles politika visās dalībvalstīs ir priekšnoteikums divējāda lietojuma preču brīvas aprites ieviešanai Kopienā. (5) Par individuālo, visaptverošo vai valsts vispārējo eksporta atļauju, starpniecības pakalpojumu atļauju, divējāda lietojuma ārpuskopienas preču tranzīta vai pārvadājumu Kopienā atļauju piešķiršanu attiecībā uz IV pielikumā minētajām divējāda lietojuma precēm atbildīgas ir valstu iestādes. Valstu noteikumi un lēmumi, kas attiecas uz divējāda lietojuma preču eksportu, ir jāpieņem saskaņā ar kopējo tirdzniecības politiku, un jo īpaši Padomes Regulu (EEK) Nr. 2603/69 (1969. gada 20. decembris), ar ko ievieš kopējus eksporta noteikumus ( 2 ). (6) Lēmumam par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšanu jāatbilst dalībvalstu saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. (7) Efektīvas eksporta kontroles režīma būtiski elementi ir kopēji divējāda lietojuma preču, galamērķu un pamatnorāžu saraksti. (8) Būtu jākontrolē arī programmatūras un tehnoloģu nodošana saņēmējiem ārpus Kopienas ar elektroniskajiem masu saziņas līdzekļiem, faksu vai tālruni. (9) Īpaša uzmanība jāpievērš ar reeksportu un galapatēriņu saistītajiem jautājumiem. (10) Papildus attiecīgajiem līgumiem starp dalībvalstīm, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru 1998. gada 22. septembrī dalībvalstu pārstāvji un Eiropas Komisija parakstīja protokolus, kas citu pasākumu starpā dalībvalstīm uzliek par pienākumu sniegt informāciju par īpašu iekārtu un ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītu materiālu nodošanu. (11) Kopiena pieņēmusi muitas noteikumus, kas ietverti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi ( 3 ) (turpmāk “Kopienas Muitas kodekss”) un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 ( 4 ), ar ko īsteno Regulu (EEK) Nr. 2913/92, un ar ko cita starpā paredz noteikumus par preču eksportu un reeksportu. Šī regula nekādi neierobežo pilnvaras, kas noteiktas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu un tā īstenošanas noteikumiem. (12) Saskaņā ar Līguma 30. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Gadījumos, kad šādi kontroles pasākumi ir saistīti ar eksporta no Kopienas kontroles efektivitāti, Padomei tie būtu periodiski jāpārskata. (13) Lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu, visām dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas kompetentajām iestādēm piešķir attiecīgas pilnvaras. (14) ES valstu vai valdību vadītāji 2003. gada jūnijā pieņēma rīcības plānu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu (Saloniku rīcības plāns). Šo rīcības plānu papildināja ar ES Stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kuru Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī. Saskaņā ar šīs stratēģijas III nodaļu Eiropas Savienībai ir jāizmanto visi savi instrumenti, lai novērstu, aizkavētu, apturētu un pēc iespējas izskaustu izplatīšanas programmas, kas rada bažas visā pasaulē. Minētās nodaļas 30.A punkta 4. apakšpunktā ir īpaši minēts, ka jāstiprina eksporta kontroles politika un paņēmieni. (15) Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1540, kas pieņemta 2004. gada 28. aprīlī, nolemts, ka visas valstis pieņem un izpilda efektīvus pasākumus, lai izveidotu iekšzemes kontroli kodolieroču, ķīmisko ieroču vai bioloģisko ieroču un to piegādes līdzekļu izplatīšanas novēršanai, tostarp izveidojot piemērotu kontroli attiecībā uz saistītiem materiāliem, un tālab tās, cita starpā, izveido tranzīta un starpniecības pakalpojumu kontroli. Saistītie materiāli ir materiāli, iekārtas un tehnoloģijas, uz kuriem attiecas atbilstīgi daudzpusēji līgumi un vienošanās, vai kas ir iekļauti valstu kontroles sarakstos, un kurus varētu izmantot kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču un to piegādes līdzekļu izstrādē, attīstīšanā, ražošanā vai lietošanā. (16) Šī regula attiecas uz tādām precēm, kuras tikai izved cauri Kopienas teritorijai, proti, uz precēm kurām netiek veikta cita muitas atļauta apstrāde vai pielietošana, izņemot ārējā tranzīta procedūru, vai arī uz precēm, kuras tikai novietotas brīvzonā vai brīvās zonas noliktavā un kuras nav jāreģistrē licencēto preču uzskaitē. Attiecīgi būtu jānosaka iespēja dalībvalstu iestādēm, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, aizliegt ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzītu, ja tām, balstoties uz izlūkdatiem vai citiem avotiem, ir pietiekams pamats aizdomām, ka preces kopumā vai daļēji ir vai var būt paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai. (17) Tāpat būtu jāievieš kontrole attiecībā uz noteikumu par starpniecības pakalpojumiem, kad kompetentas valsts iestādes ir starpnieku informējušas vai tas apzinās, ka šis noteikums var sekmēt masu iznīcināšanas ieroču ražošanu vai piegādi trešā valstī. (18) Vēlams panākt vienotu un konsekventu kontroles piemērošanu visā ES, lai veicinātu ES un starptautisko drošību un nodrošinātu ES eksportētājiem vienādus konkurences nosacījumus. Tālab ir lietderīgi saskaņā ar 2003. gada jūnijā pieņemtā Saloniku rīcības plāna ieteikumiem un ES Stratēģijas pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu aicinājumiem noteikt plašāka apjoma apspriedes starp dalībvalstīm pirms eksporta atļaujas piešķiršanas. Viens no šādas pieejas ieguvumiem būtu, piemēram, garantija, ka vienas dalībvalsts būtiskas drošības intereses netiek apdraudētas saistībā ar eksportu no citas dalībvalsts. Panākot šajā regulā neminēto divējāda lietojuma preču valsts kontroles īstenošanas nosacījumu lielāku konverģenci un dažāda veida atļauju, kuras var piešķirt saskaņā ar šo regulu, izmantošanas nosacījumu saskaņošanu, varētu nodrošināt, ka kontroli piemēro vienotāk un konsekventāk. Uzlabota tehnoloģijas nemateriālas nodošanas definīcija, ietverot tajā to, ka kontrolētā tehnoloģija tiek darīta pieejama personām, kas atrodas ārpus ES, sekmētu centienus drošības veicināšanas jomā, tāpat kā turpmāks darbs, lai pielāgotu kārtību konfidenciālas informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm kārtībai, kas pastāv starptautiskos eksporta kontroles režīmos, jo īpaši nodrošinot iespēju izveidot drošu elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm. (19) Visām dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kas piemērojamas gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Ar šo regulu nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.

2. pants

Šajā regulā:

1) “divējāda lietojuma preces” nozīmē preces, ietverot programmatūru un tehnoloģijas, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām un pie kurām pieder visas preces, ko var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai;

2) “eksports” ir: i) eksporta procedūra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (Kopienas Muitas kodekss) 161. panta nozīmē; ii) reeksports šā kodeksa 182. panta nozīmē, tomēr neietverot tranzīta preces; un iii) programmatūras vai tehnoloģiju nodošana saņēmējam ārpus Eiropas Kopienas, izmantojot elektroniskos masu saziņas līdzekļus, tostarp faksu, tālruni, elektronisko pastu vai citus elektroniskos līdzekļus; tas ietver arī šādas programmatūras un tehnoloģiju pieejamības nodrošināšanu elektroniskā formā fiziskām un juridiskām personām un personālsabiedrībām ārpus Kopienas. Eksports ir arī tehnoloģijas nodošana mutvārdu formā gadījumos, kad tehnoloģija tiek izklāstīta pa tālruni;

3) “eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība: i) kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t. i., persona, kurai deklarācijas iesniegšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus Kopienas muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir pilnvaras sūtīt preces ārpus Kopienas muitas teritorijas; ii) kura pieņem lēmumu nodot vai darīt pieejamu programmatūru vai tehnoloģiju, izmantojot elektroniskos masu saziņas līdzekļus, tostarp faksu, tālruni, elektronisko pastu, vai citus elektroniskos līdzekļus saņēmējam ārpus Kopienas. Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar divējāda lietojuma precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā;

4) “eksporta deklarācija” ir akts, ar ko persona noteiktā formā un veidā izsaka vēlēšanos veikt divējāda lietojuma preču eksporta procedūru;

5) “starpniecības pakalpojumi” ir: — darījumu apspriešana vai organizēšana, lai veiktu divējāda lietojuma preču iegādi, tirdzniecību vai piegādi no vienas trešās valsts uz citu trešo valsti, vai — divējāda lietojuma preču, kas atrodas trešās valstīs, pirkšana vai pārdošana, lai tās pārvestu uz citu trešo valsti. Šajā regulā vienīgi papildpakalpojumu sniegšana nav ietverta šajā definīcijā. Papildpakalpojumi ir transports, finanšu pakalpojumi, apdrošināšana vai pārapdrošināšana vai vispārēja reklāma un noieta veicināšanas pasākumi;

6) “starpnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Kopienas dalībvalstī un īsteno šīs regulas 2. panta f) punktā definētos pakalpojumus no Kopienas trešās valsts teritorijā;

7) “tranzīts” ir ārpuskopienas divējāda lietojuma preču transportēšana, ievedot Kopienas muitas teritorijā un šķērsojot to, ar galamērķi ārpus Kopienas;

8) “individuālā eksporta atļauja” ir atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz vienu tiešo lietotāju vai saņēmēju trešā valstī un kas attiecas uz vienu vai vairākām divējāda lietojuma precēm;

▼M1

9) “kopienas vispārējā eksporta atļauja” ir eksporta atļauja eksportam uz konkrētām galamērķa valstīm, kas pieejama visiem eksportētājiem, kuri ievēro tās nosacījumus un prasības, kas norādītas IIa līdz IIf pielikumā;

▼B

10) “visaptverošā eksporta atļauja” ir atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju un kura var būt derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem un/vai vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs.

11) “valsts vispārējā eksporta atļauja” ir eksporta atļauja, ko piešķir saskaņā ar šīs regulas 9. panta 2. punktu un kas ir definēta valsts tiesību aktos atbilstīgi 9. pantam un IIIc pielikumam.

12) “eiropas Savienības muitas teritorija” ir teritorija Kopienas muitas kodeksa 3. panta nozīmē.

13) “ārpuskopienas divējāda lietojuma preces” ir preces, kurām ir ārpuskopienas preču statuss Kopienas muitas kodeksa 4. panta 8. punkta nozīmē.







II NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

3. pants

1. Regulas I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam vajadzīga atļauja.

2. Saskaņā ar 4. vai 8. pantu atļauja var būt vajadzīga arī noteiktu I pielikumā neminētu dažu divējāda lietojuma preču eksportam uz visiem vai dažiem galamērķiem.

4. pants

1. Atļauja vajadzīga I pielikumā neuzskaitītu divējāda lietojuma preču eksportam, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces var pilnībā vai daļēji izmantot saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču un kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkalpi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, kā arī tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkalpi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus.

2. Atļauja vajadzīga arī tādu I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja pircējai valstij vai saņēmējai valstij noteikts ieroču embargo, ►M1 kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju ◄ vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) lēmumu, vai ar ieroču embargo, kas noteikts ar saistošu ANO Drošības padomes rezolūciju, un ja šā panta 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas militāriem galamērķiem. Šajā punktā “militāri galamērķi” nozīmē:

a) iekļaušanu militārajās precēs, kas uzskaitītas dalībvalstu kara materiālu sarakstos;

b) izmantošanu ražošanas, pārbaužu un analītiskajām iekārtās un to komponentos, lai izstrādātu, ražotu vai apkalpotu kara materiālus, kas uzskaitīti minētajos sarakstos;

c) nepabeigtu produktu izmantošanu minētajos sarakstos uzskaitīto kara materiālu ražošanā.

3. Atļauja vajadzīga arī I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces ir vai var tikt pilnībā vai daļēji izmantotas kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstā un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos.

4. Ja eksportētājs zina, ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt, pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1., 2. un 3. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo 1. punktā minētajām iestādēm, kuras pieņems lēmumu par to, vai konkrēto preču eksportam ir lietderīgi noteikt prasību iegūt attiecīgu atļauju.

5. Dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt spēkā valstu tiesību aktus par I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksporta atļauju saņemšanu gadījumos, kad eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka šīs preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas 1. punktā minētajiem mērķiem.

6. Dalībvalstis, kas, piemērojot 1. līdz 5. punktu, izvirza prasību saņemt atļauju I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, gadījumos, kad tas nepieciešams, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un to paziņo savām muitas pārvaldēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm.

7. Regulas 13. panta 1. un 2. punkta un 5. līdz 7. punkta noteikumi attiecas uz I pielikumā neminētām divējāda lietojuma precēm.

8. Šī regula neskar dalībvalstu tiesības veikt valstu pasākumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2603/69 11. pantu.

5. pants

1. Šīs regulas I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču starpniecības pakalpojumiem ir vajadzīga atļauja, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā starpnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ir viņu informējušas par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji tiek vai var tikt izmantotas jebkādiem 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem. Ja starpnieks zina, ka I pielikumā minētās divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, ir paredzētas pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta 1. punktā minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajām iestādēm, kuras pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka uz šādiem starpniecības pakalpojumiem attiecina prasību saņemt atļaujas.

2. Dalībvalstis var attiecināt šā panta 1. punkta piemērošanu uz sarakstā neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm, ko izmanto 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un uz divējāda lietojuma precēm, ko izmanto militāriem galamērķiem un ģeogrāfiskās vietās, kā minēts 4. panta 2. punktā.

3. Dalībvalsts var pieņemt vai saglabāt spēkā valsts tiesību aktus, ar ko izvirza prasību saņemt atļauju divējāda lietojuma preču starpniecības pakalpojumiem gadījumos, kad starpniekam ir pamats uzskatīt, ka šīs preces paredzēts vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot šā panta 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem.

4. Regulas 8. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumi attiecas uz šā panta 2. un 3. punktā minētajiem valstu pasākumiem.

6. pants

1. Dalībvalstu kompetentās iestādes var aizliegt I pielikumā uzskaitīto ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzītu gadījumos, kad šādu tranzītu veic, ja šīs preces ir vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem. Pieņemot lēmumu par šādu aizliegumu, dalībvalstis ņem vērā saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko līgumu līgumslēdzējas puses vai starptautisko ieroču neizplatīšanas režīmu dalībnieces.

2. Pirms lemt par to, vai aizliegt tranzītu, dalībvalstis var noteikt, ka to kompetentās iestādes var atsevišķos gadījumos izvirzīt prasību saņemt atļauju attiecībā uz konkrētu I pielikumā minēto divējāda lietojuma preču tranzītu, ja šīs preces ir vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem.

3. Dalībvalstis var attiecināt 1. punkta piemērošanu uz sarakstā neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm, ko izmanto 4. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un uz divējāda lietojuma precēm, ko izmanto militāram galamērķim un ģeogrāfiskās vietās, kā minēts 4. panta 2. punktā.

4. Regulas 8. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumi attiecas uz šā panta 2. un 3. punktā minētajiem valstu pasākumiem.

7. pants

Šī regula neattiecas uz pakalpojumu sniegšanu vai tehnoloģiju nodošanu gadījumos, kad tās saistītas ar robežu šķērsošanu, ko veic personas.

8. pants

1. Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu.

2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu, tūliņ pēc to pieņemšanas, precīzi norādot šādu pasākumu pieņemšanas iemeslus.

3. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4. Pasākumus, par kuriem paziņots saskaņā ar 2. un 3. punktu, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.







III NODAĻA

EKSPORTA ATĻAUJA UN STARPNIECĪBAS PAKALPOJUMU ATĻAUJA

9. pants

▼M1

1. Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem tiek ieviestas Savienības vispārējās eksporta atļaujas, kā noteikts IIa līdz IIf pielikumā.

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, var aizliegt eksportētājam izmantot šīs atļaujas, ja ir pamatotas aizdomas par eksportētāja spēju ievērot šādas atļaujas nosacījumus vai eksporta kontroles tiesību aktu noteikumus.

Dalībvalstu kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par eksportētājiem, kuriem atņemtas tiesības izmantot Savienības vispārējo eksporta atļauju, ja vien tās nekonstatē, ka eksportētājs nemēģinās eksportēt divējāda lietojuma preces caur citas dalībvalsts teritoriju. Šim nolūkam izmanto 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.

▼B

2. Visam pārējam eksportam, kam saskaņā ar šo regulu jāsaņem eksporta atļauja, to piešķir kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību. Ievērojot 4. punktā noteikto ierobežojumu, šī atļauja var būt individuāla, vispārēja vai visaptveroša.

Visas atļaujas ir derīgas visā Kopienā.

Eksportētāji kompetentajām iestādēm iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas saņemšanai, lai valstu kompetentajām iestādēm būtu pilnīga informācija, jo īpaši par tiešo lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces tiešo lietojumu. Gadījumos, kad tas vajadzīgs, atļauju var piešķirt saskaņā ar deklarāciju par tiešo lietojumu.

3. Dalībvalstis izskata pieteikumus individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai termiņā, ko nosaka atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei.

4. Valsts vispārējās eksporta atļaujas:

▼M1

a) neattiecas uz precēm, kas minētas IIg pielikumā;

▼B

b) definē atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei. Tās var izmantot visi eksportētāji, kas ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izdevusi šādu atļauju, ja tie atbilst prasībām, kas izklāstītas šajā regulā un attiecīgos valsts tiesību aktos. Atļaujas izdod saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti IIIc pielikumā. Tās izdod atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei. Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai par visām izdotajām vai grozītajām valsts vispārējām eksporta atļaujām. Komisija šīs ziņas publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā;

c) nevar izmantot gadījumos, ja kompetentās iestādes informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces paredzēts vai var būt paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot kādam no 4. panta 1. un 3. punktā vai 4. panta 2. punktā minētajiem mērķiem valstīs, kurām noteikts ieroču embargo, ►M1 kas noteikts ar Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju ◄ , vai EDSO lēmumu, vai ieroču embargo, kas noteikts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošu rezolūciju, kā arī tad, ja eksportētājs zina, ka preces paredzētas iepriekšminētajiem mērķiem.

5. Dalībvalstis saglabā spēkā vai ievieš savos attiecīgajos tiesību aktos iespēju piešķirt visaptverošo eksporta atļauju.

6. Dalībvalstis nosūta Komisijai to iestāžu sarakstu, kuras tās pilnvarojušas:

a) piešķirt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam;

b) lemt par ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzīta aizliegšanu saskaņā ar šo regulu.

Komisija publicē šo iestāžu sarakstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

10. pants

1. Starpniecības pakalpojumu atļaujas saskaņā ar šo regulu piešķir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā starpnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību. Šādas atļaujas piešķir noteiktam daudzumam konkrētu preču, kuras pārvadā starp divām vai vairākām trešām valstīm. Skaidri jānorāda šo preču atrašanās vieta trešā valstī, kur ir to izcelsme, tiešais lietotājs un precīza tā atrašanās vieta. Atļaujas ir derīgas visā Kopienā.

2. Starpnieki kompetentajām iestādēm iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas ir vajadzīga pieteikumam, lai saņemtu atļauju starpniecības pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo regulu, jo īpaši – sīkas ziņas par divējāda lietojuma preču atrašanās vietu trešā valstī, kur ir to izcelsme, skaidru preču aprakstu un norādi par attiecīgo daudzumu, ziņas par darījumā iesaistītajām trešajām personām, trešo valsti, kura ir galamērķis, tiešo lietotāju minētajā valstī un precīzu tā atrašanās vietu.

3. Dalībvalstis izskata pieteikumus starpniecības pakalpojumu atļaujas saņemšanai termiņā, ko nosaka atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei.

4. Dalībvalstis nosūta Komisijai to iestāžu sarakstu, kuras ir pilnvarotas izdot atļaujas starpniecības pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo regulu. Komisija publicē šo iestāžu sarakstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

11. pants

1. Iesniedzot pieteikumu divējāda lietojuma preču eksportam uz ►M1 IIa pielikumā ◄ neminētām valstīm vai IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam uz jebkuru valsti, ja šīs preces atrodas vai atradīsies vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, nevis dalībvalstī, kurā iesniedz pieteikumu, šis fakts jānorāda pieteikumā. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai, nekavējoties vēršas pie attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm un sniedz tām attiecīgu informāciju. Šī dalībvalsts vai dalībvalstis 10 darbdienu laikā dara zināmus visus iebildumus, kādi tai vai tām varētu būt pret šādu atļauju piešķiršanu, un tie ir saistoši dalībvalstij, kurā iesniegts pieteikums eksporta atļaujas saņemšanai.

Ja iebildumi netiek saņemti 10 darbdienu laikā, uzskata, ka attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm iebildumu nav.

Izņēmuma gadījumos dalībvalstis, pie kurām vēršas, var lūgt pagarināt šo 10 dienu termiņu. Tomēr termiņa pagarinājums nedrīkst pārsniegt 30 darbdienas.

2. Ja eksports var skart dalībvalsts būtiskas drošības intereses, tā var lūgt citām dalībvalstīm eksporta atļauju nepiešķirt, bet gadījumos, kad eksporta atļauja jau ir piešķirta, lūgt to anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Šādu pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts ar pieprasījumu iesniegušo dalībvalsti nekavējoties sāk nesaistoša rakstura konsultācijas, kas jāpabeidz 10 darbdienu laikā. Ja pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts nolemj piešķirt atļauju, par to būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, izmantojot 13. panta 6. punktā minēto elektronisko sistēmu.

12. pants

1. Pieņemot lēmumu par individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis ņem vērā visus atbilstīgos apsvērumus, tostarp:

a) saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus;

b) savas saistības sakarā ar sankcijām, kas noteiktas ar ►M1 Padomes pieņemtu lēmumu vai kopējo nostāju ◄ vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju;

c) apsvērumus saistībā ar valsts ārpolitiku un drošības politiku, ietverot jautājumus, uz ko attiecas Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli ( 5 );

d) apsvērumus par paredzēto tiešo lietojumu un diversiju risku.

2. Papildus 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, novērtējot pieteikumu visaptverošajai eksporta atļaujai, dalībvalstis ņem vērā eksportētāja izmantotus samērīgus un piemērotus līdzekļus un procedūras, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas noteikumiem un mērķiem, un atļaujas noteikumiem.

13. pants

1. Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šo regulu var atteikties piešķirt eksporta atļauju, bet jau piešķirtās eksporta atļaujas var anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Gadījumos, kad kompetentās iestādes eksporta atļauju nepiešķir, anulē, aptur, būtiski ierobežo vai atceļ vai konstatē, ka paredzēto eksportu nedrīkst atļaut, tās par to paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai un sniedz tām attiecīgo informāciju. Gadījumos, kad kompetentās iestādes eksporta atļauju ir apturējušas, beidzoties apturēšanas periodam, dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu galīgo novērtējumu.

2. Trīs gadu laikā no paziņošanas brīža dalībvalstu kompetentās iestādes pārskata atļauju atteikumus, par kuriem paziņots saskaņā ar 1. punktu, un tos atceļ, groza vai atjauno. Pārskatīšanas rezultātus dalībvalstu kompetentās iestādes cik drīz vien iespējams dara zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai. Atteikumi, kas nav atcelti, ir spēkā.

3. Dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties paziņo dalībvalstīm un Komisijai savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 6. pantu, aizliegt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču tranzītu. Šādos paziņojumos iekļauj visu atbilstīgo informāciju, tostarp attiecībā uz preču klasifikāciju, to tehniskajiem parametriem, galamērķa valsti un tiešo lietotāju.

4. Šā panta 1. un 2. punkts attiecas arī uz atļaujām starpniecības pakalpojumu sniegšanai.

5. Pirms dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar šo regulu piešķir atļauju eksportam vai starpniecības pakalpojumu sniegšanai vai pieņem lēmumu par tranzītu, tās izskata visus spēkā esošos atteikumus vai saskaņā ar šo regulu pieņemtos lēmumus aizliegt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču tranzītu, lai pārliecinātos par to, vai kādas citas dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes ir atteikušās piešķirt atļauju vai tranzītu pēc būtības līdzīgam darījumam (t. i., precei ar pēc būtības līdzīgiem parametriem vai tehniskajām īpašībām tam pašam tiešajam lietotājam vai saņēmējam). Tās vispirms apspriežas ar dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas izdevušas šādu(-us) atteikumu(-us) vai lēmumus aizliegt tranzītu, kā paredzēts 1. un 3. punktā. Ja pēc šādām konsultācijām dalībvalsts kompetentās iestādes izlemj atļauju piešķirt un tranzītu atļaut, tās paziņo par to pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai, sniedzot visu atbilstīgo informāciju, ar ko izskaidro šādu lēmumu.

▼M1

6. Visus saskaņā ar šo pantu nepieciešamos paziņojumus nosūta, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus, tostarp 19. panta 4. punktā minēto sistēmu.

▼B

7. Visu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā panta noteikumiem veic, ievērojot 19. panta 3., 4. un 6. punktu par šādas informācijas konfidencialitāti.

14. pants

1. Visas individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas un starpniecības pakalpojumu sniegšanas atļaujas izdod rakstiski vai izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus uz veidlapām, kurās ir vismaz visi elementi un tādā secībā, kā parādīts paraugos IIIa un IIIb pielikumā.

2. Pēc eksportētāju pieprasījuma tās visaptverošās eksporta atļaujas, kurās noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, sadala daļās.







IV NODAĻA

DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU SARAKSTA ATJAUNINĀŠANA

15. pants

1. Divējāda lietojuma preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā, atjaunina atbilstīgi dalībvalstu saistībām un pienākumiem, un jebkādiem to grozījumiem, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus.

2. IV pielikumu, kas ir pakārtots I pielikumam, atjaunina attiecībā uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 30. pantu, proti, attiecībā uz dalībvalstu sabiedriskās kārtības vai sabiedrības drošības interesēm.







V NODAĻA

MUITAS PROCEDŪRAS

16. pants

1. Kārtojot formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam, eksportētājs iesniedz muitas iestādē, kas ir atbildīga par eksporta deklarācijas noformēšanu, pierādījumu par jebkādas vajadzīgās eksporta atļaujas saņemšanu.

2. Dalībvalstī, kurā iesniedz eksporta deklarāciju, eksportētājam var pieprasīt pierādījumam iesniegto dokumentu tulkojumu dalībvalsts oficiālajā valodā.

3. Neskarot pilnvaras, kas dalībvalstīm ir piešķirtas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu, tās uz laiku, kas nepārsniedz 4. punktā minētos termiņus, var apturēt eksportu no savas teritorijas vai citādā veidā aizkavēt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču, uz ko attiecas derīga eksporta atļauja, izvešanu no Kopienas caur tās teritoriju, ja ir pamats aizdomām, ka:

a) piešķirot eksporta atļauju, nav ņemta vērā būtiska informācija, vai

b) kopš atļaujas izdošanas apstākļi ir būtiski mainījušies.

4. Gadījumā, kas minēts 3. punktā, vispirms vēršas pie eksporta atļauju piešķīrušās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās varētu rīkoties saskaņā ar 13. panta 1. punktu. Ja šīs kompetentās iestādes izlemj atstāt spēkā atļauju, tās dod atbildi desmit darbdienu laikā, bet izņēmuma gadījumos pēc šo iestāžu pieprasījuma minēto termiņu var pagarināt līdz 30 dienām. Ja šādos gadījumos 10 vai 30 dienu laikā atbilde netiek saņemta, divējāda lietojuma preces nekavējoties izlaiž. Dalībvalsts, kas piešķīrusi atļauju, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

17. pants

1. Dalībvalstis var noteikt, ka muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam kārtojamas tikai šim nolūkam pilnvarotās muitas iestādēs.

2. Dalībvalstis, kas izmanto 1. punktā noteiktās iespējas, informē Komisiju par attiecīgi pilnvarotajām muitas iestādēm. Komisija publicē informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

18. pants

Uz tādu divējāda lietojuma preču eksportu, reeksportu un izvešanu no muitas teritorijas, kam saskaņā ar šo regulu vajadzīga eksporta atļauja, attiecas ierobežojumi, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2454/93 843. pantā un 912.a līdz 912.g pantā.







VI NODAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

19. pants

1. Dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, veic visus vajadzīgos pasākumus tiešas sadarbības un informācijas apmaiņas izveidošanai starp to kompetentajām iestādēm, jo īpaši – lai novērstu divējāda lietojuma preču eksporta kontroles iespējamās atšķirības, kas var izraisīt novirzes tirdzniecībā, un tas var radīt grūtības vienai vai vairākām dalībvalstīm.

2. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai izveidotu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm ar mērķi uzlabot Kopienas eksporta kontroles režīma efektivitāti. Šāda informācija var ietvert:

a) ziņas par eksportētājiem, kuriem, piemērojot valsts sankcijas, ir atņemtas tiesības izmantot valsts vispārējās eksporta atļaujas vai ►M1 Savienības vispārējās eksporta atļaujas ◄ ;

b) datus par aizdomīgiem tiešajiem lietotājiem, aizdomīgās piegādes darbībās iesaistītajiem un, ja tādi ir zināmi, par izmantotajiem maršrutiem.

3. Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpēju palīdzību un sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu pareizu to tiesību aktu piemērošanu, kas attiecas uz muitas un lauksaimniecības jautājumiem ( 6 ), jo īpaši noteikumus par informācijas konfidencialitātes ievērošanu, un neskarot šīs regulas 23. pantu, piemēro mutatis mutandis.

▼M1

4. Komisija, konsultējoties ar divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, kas izveidota saskaņā ar 23. pantu, izveido drošu un kodētu sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā – ar Komisiju. Eiropas Parlamentu informē par sistēmas budžetu, izstrādi, pagaidu un galīgo struktūru un darbību un tīkla izmaksām.

▼B

5. Atbildība par to, lai eksportētājiem un starpniekiem sniegtu padomus, būs tām dalībvalstīm, kurās tie ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību. Komisija un Padome arī var darīt pieejamus padomus un/vai ieteikumus attiecībā uz paraugpraksi par šajā regulā minētajiem jautājumiem.

6. Personas datu apstrādi veic saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 7 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 8 ).







VII NODAĻA

KONTROLES PASĀKUMI

20. pants

1. Divējāda lietojuma preču eksportētāji veic savu eksporta darījumu reģistrāciju vai uzskaiti saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem vai praksi. Pie šādas uzskaites vai reģistrācijas jo īpaši pieder komercdokumenti, piemēram, faktūras, preču saraksti, transporta vai cita veida pārsūtīšanas dokumenti, kas satur pietiekamu informāciju, lai varētu identificēt:

a) divējāda lietojuma preču aprakstu;

b) divējāda lietojuma preču daudzumu;

c) eksportētāja un saņēmēja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi;

d) divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju gadījumos, kad tas ir zināms.

2. Saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem vai praksi starpnieki veic uzskaiti vai reģistrāciju par starpniecības pakalpojumiem, kas ietilpst 5. panta darbības jomā, lai pēc pieprasījuma varētu pierādīt to divējāda lietojuma preču aprakstu, attiecībā uz kurām tika sniegti starpniecības pakalpojumi, laikposmu, kad tika sniegti šādi starpniecības pakalpojumi, un to galamērķi, un valstis, uz kurām attiecas šie starpniecības pakalpojumi.

3. Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. un 2. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā veikts eksports vai sniegti starpniecības pakalpojumi. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību vai kurā starpnieks ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību.

21. pants

Lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu, dalībvalstis veic dažādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to kompetentās iestādes varētu:

a) iegūt informāciju par pasūtījumiem vai darījumiem, kas attiecas uz divējāda lietojuma precēm;

b) nodrošināt, ka visi eksporta kontroles pasākumi tiek pienācīgi piemēroti, kas konkrēti var nozīmēt tiesības iekļūt eksporta darījumā ieinteresēto personu telpās vai starpnieku, kuri sniedz starpniecības pakalpojumus, telpās, atbilstīgi apstākļiem, kas izklāstīti 5. pantā.







VIII NODAĻA

CITI NOTEIKUMI

22. pants

1. Regulas IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē ir vajadzīga atļauja. Vispārējā atļaujā neiekļauj IV pielikuma 2. daļā uzskaitītās preces.

2. Dalībvalsts var noteikt prasību saņemt atļauju citu divējāda lietojuma preču eksportam no savas teritorijas uz citu dalībvalsti gadījumos, kad pārvadājuma laikā:

— operators zina, ka attiecīgo preču nosūtīšanas galamērķis ir ārpus Kopienas,

— šādu preču eksportam uz attiecīgo saņemšanas galapunktu saskaņā ar 3., 4. vai 8. pantu jāsaņem atļauja dalībvalstī, no kuras preces jānosūta, bet šāds eksports ar vispārējo vai visaptverošo atļauju tieši no tās teritorijas nav atļauts,

— dalībvalstī, uz kuru preces paredzēts nosūtīt, nav jāveic pārstrāde vai apstrāde, kā noteikts Kopienas Muitas kodeksa 24. pantā.

3. Pārvadājuma atļauja jāpieprasa dalībvalstī, no kuras divējāda lietojuma preces ir paredzēts pārvietot.

4. Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču turpmākajam eksportam 11. pantā noteiktajās konsultāciju procedūrās saņemta atļauja no dalībvalsts, no kuras preces paredzēts pārvest, pārvadājuma atļauju operatoram izdod nekavējoties, ja vien apstākļi nav būtiski mainījušies.

5. Dalībvalstis, kas pieņem tiesību aktus, saskaņā ar kuriem noteikta šāda prasība, par veiktajiem pasākumiem informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Komisija šo informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

6. Pasākumos, kas noteikti saskaņā ar 1. un 2. punktu, neietilpst pārbaude uz iekšējām robežām Kopienā, bet tikai kontrole, ko nediskriminējošā veidā Kopienas teritorijā veic kā parasto kontroles procedūru daļu.

7. Piemērojot pasākumus saskaņā ar 1. un 2. punktu, noteikumi preču pārvadāšanai no vienas dalībvalsts uz citu nedrīkst būt stingrāki kā to pašu preču eksporta noteikumi uz trešām valstīm.

8. Dokumentus un uzskaiti par I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā pārvadājums veikts, un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstī, no kuras šīs preces pārvestas.

9. Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt, ka, Kopienas iekšienē pārvadājot no attiecīgās dalībvalsts tās preces, kas uzskaitītas I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā, bet nav uzskaitītas IV pielikumā, minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāsniedz papildu informācija par šīm precēm.

10. Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Kopienas, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes.

23. pants

1. Izveido divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi šajā grupā.

Tā izskata visus jautājumus, kuri attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji.

2. Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas priekšsēdētājs vai koordinācijas grupa uzskata par vajadzīgu, tā apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.

▼M1

3. Komisija par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz gada ziņojumu, kam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu ( 9 ).

▼B

24. pants

Katra dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti, tās nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

▼M1

25. pants

1. Katra dalībvalsts informē Komisiju par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot šo regulu, tostarp par 24. pantā minētajiem pasākumiem. Komisija šo informāciju paziņo citām dalībvalstīm.

2. Reizi trīs gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.

3. Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:

a) divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu un tās darbības. Informāciju, ko Komisija sniedz par divējāda lietojuma preču koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu;

b) šīs regulas 19. panta 4. punkta īstenošanu un sniedz ziņojumu par līmeni, kas sasniegts tādas drošas un kodētas sistēmas ieviešanā, kas paredzēta informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju;

c) šīs regulas 15. panta 1. punkta īstenošanu;

d) šīs regulas 15. panta 2. punkta īstenošanu;

e) visaptverošu informāciju par pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar 24. pantu un kas paziņoti Komisijai saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4. Ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu ar šīs regulas īstenošanas izvērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot IIb pielikuma un Savienības vispārējās eksporta atļaujas Nr. EU002 īstenošanai un vajadzības gadījumā papildus sniedzot tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai, jo īpaši attiecībā uz jautājumu par zemas vērtības sūtījumiem.

▼M1

25.a pants

Neskarot noteikumus par tādiem savstarpējas administratīvas palīdzības nolīgumiem vai protokoliem muitas jautājumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, Padome var atļaut Komisijai ar trešām valstīm apspriest nolīgumus, ar ko paredz šajā regulā iekļauto divējāda lietojuma preču eksporta kontroles savstarpēju atzīšanu, un jo īpaši nolūkā atcelt prasības, kas attiecas uz atļauju saņemšanu reeksportam Savienības teritorijā. Šīs sarunas risina attiecīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktā noteikto kārtību un ar Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu.

▼B

26. pants

Šī regula neskar:

— Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. panta piemērošanu,

— Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma piemērošanu.

27. pants

Regulu (EK) Nr. 1334/2000 atceļ no 2009. gada 27. augusta.

Taču eksporta atļaujas saņemšanas pieteikumiem, kas iesniegti pirms 2009. gada 27. augusta, turpina piemērot attiecīgos Regulas (EK) Nr. 1334/2000 noteikumus.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar VI pielikumā doto atbilstības tabulu.

28. pants

Šī regula stājas spēkā 90 dienas pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M2









I PIELIKUMS

Saraksts, kas minēts šīs regulas 3. pantā

DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU SARAKSTS

Šajā sarakstā iekļautas starptautiskai kontrolei pakļautās divējāda lietojuma preces, ieskaitot tādus instrumentus kā Vasenāras vienošanās, Raķešu tehnoloģiju kontroles režīms (MTCR), Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupa (NSG), Austrālijas grupa un Ķīmisko ieroču konvencija (CWC).

SATURS Piezīmes Akronīmi un saīsinājumi Definīcijas 0. kategorija Kodolmateriāli, jaudas un iekārtas 1. kategorija Īpaši materiāli un ar tiem saistītas iekārtas 2. kategorija Materiālu apstrāde un pārstrāde 3. kategorija Elektronika 4. kategorija Datori 5. kategorija Sakari un “informācijas drošība” 6. kategorija Sensori un lāzeri 7. kategorija Navigācija un avioelektronika 8. kategorija Jūrniecība 9. kategorija Kosmoss, aviācija un vilces dzinēju sistēmas

VISPĀRĒJAS PIEZĪMES PAR I PIELIKUMU

1. Par militārām vajadzībām ražotu vai pielāgotu preču kontroli sk. attiecīgo(-os) konkrētu dalībvalstu sastādīto(-os) militārām vajadzībām ražoto preču sarakstu(-us). Šajā pielikumā minētās atsauces “SK. ARĪ MILITĀRO PREČU KONTROLES SARAKSTUS” attiecas uz tādiem sarakstiem.

2. Šajā pielikumā iekļautos objektus, uz ko ir attiecināma kontrole, nedrīkst izvest kā nekontrolējamas preces (arī rūpnīcu iekārtas), ja tajās ir viens vai vairāki kontrolējami komponenti un ja kontrolējamais komponents vai kontrolējamie komponenti ir galvenās preču sastāvdaļas un tos var viegli atdalīt vai izmantot citiem mērķiem. NB! Vērtējot to, vai kontrolējamo komponentu vai kontrolējamos komponentus var uzskatīt par galvenām sastāvdaļām, jāņem vērā tādi faktori kā daudzums, vērtība, izmantotās tehnoloģiskās prasmes (know-how) un citi speciāli apstākļi, kas var palīdzēt noteikt to, vai kontrolējamie komponenti ir uzskatāmi par preču galvenām sastāvdaļām.

3. Šajā pielikumā minētās preces ietver gan jaunas, gan lietotas preces.

4. Dažos gadījumos ķīmiskas vielas ir iekļautas sarakstā, norādot to nosaukumu un CAS numuru. Saraksts attiecas uz ķīmiskām vielām ar tādu pašu strukturālu formulu (tostarp hidrātiem) neatkarīgi no nosaukuma un CAS numura. CAS numuri ir norādīti, lai palīdzētu noteikt konkrētu ķīmisku vielu vai maisījumu neatkarīgi no nomenklatūras. CAS numurus nevar izmantot kā vienīgos identifikatorus, jo dažām no sarakstā iekļauto ķīmisko vielu formām ir atšķirīgi CAS numuri un maisījumiem, kuru sastāvā ir sarakstā iekļauta ķīmiska viela, arī var būt atšķirīgi CAS numuri.

PIEZĪME PAR KODOLTEHNOLOĢIJĀM (PK)

(Jālasa saistībā ar 0. kategorijas E sadaļu.)

“Tehnoloģijas”, kas ir tieši saistītas ar visām 0. kategorijas precēm, kontrolē saskaņā ar 0. kategorijas noteikumiem.

“Tehnoloģijas” kontrolējamu preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai” kontrolē arī tad, ja tās izmanto precēm, uz ko neattiecas kontrole.

Preču eksporta atļauja nozīmē arī to, ka tam pašam galalietotājam drīkst eksportēt “tehnoloģiju” tādā apjomā, kas noteikti vajadzīgs preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei un remontam.

“Tehnoloģiju” nodošanas kontrole neattiecas uz “atklātībā pieejamu” informāciju vai “fundamentāliem zinātnes pētījumiem”.

VISPĀRĒJA PIEZĪME PAR TEHNOLOĢIJĀM (VPT)

(Jālasa saistībā ar E sadaļu 1. līdz 9. kategorijā.)

Tās “tehnoloģijas” eksportu, kas ir “nepieciešama” 1. līdz 9. kategorijas preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”, kontrolē saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz 1. līdz 9. kategoriju.

“Tehnoloģiju” kontrolējamo preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai” kontrolē arī tad, ja to lieto precēm, uz ko neattiecas kontrole.

Kontroli neattiecina uz tām “tehnoloģijām”, kas ir obligāti vajadzīgas to preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei (pārbaudei) un remontam, kuras nav pakļautas kontrolei vai kuras ir atļauts eksportēt.

NB! Minētais neattiecas uz “tehnoloģijām”, kas minētas 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. un 8E002.b. pozīcijā.

“Tehnoloģijas” nodošanas kontrole neattiecas uz “atklātībā pieejamu” informāciju un “fundamentāliem zinātnes pētījumiem”, kā arī uz informācijas minimumu, kas obligāti vajadzīgs patentu pieteikumiem.

VISPĀRĒJA PIEZĪME PAR PROGRAMMATŪRU (VPP)

(Šai piezīmei ir lielāks spēks par visiem kontroles pasākumiem, kas attiecas uz 0. līdz 9. kategorijas D sadaļu.)

Šā saraksta 0. līdz 9. kategorijai noteiktā kontrole neattiecas uz “programmatūru”, kas ir vai nu:

a. vispārpieejama, jo tā ir: 1. bez ierobežojumiem nopērkama mazumtirdzniecībā: a. klātienē ir brīvi pieejama tirdzniecības vietās; b. pasūtot pa pastu; c. noslēdzot darījumu ar elektroniskiem līdzekļiem; vai d. pasūtot pa tālruni; un 2. izveidota tā, lai lietotājs varētu pats to instalēt bez turpmākas būtiskas piegādātāja palīdzības; vai NB! Vispārējās piezīmēs par programmatūru a. ieraksts neattiecas uz 5. kategorijas 2. daļā (“Informācijas drošība”) minēto “programmatūru”.

b. “atklātībā pieejama”.

PIELIKUMĀ LIETOTIE AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI

Akronīmu vai saīsinājumu, kad to lieto kā definētu terminu, var atrast sadaļā “Šajā pielikumā lietoto terminu definīcijas”.







Akronīms vai saīsinājums Nozīme ABEC Gredzenveida gultņu inženieru komiteja AGMA Amerikas Piedziņas mehānismu ražotāju asociācija AHRS stāvokļa un virziena etalonsistēmas AISI Amerikas Dzelzs un tērauda institūts ALU aritmētiskās loģikas elements ANSI Amerikas Nacionālais standartu institūts ASTM Amerikas Materiālu un izmēģinājumu biedrība ATC aviosatiksmes kontrole AVLIS atomizēta tvaika lāzera izotopu separācija CAD datorprojektēšana CAS Ķīmijas analītisko apskatu indekss CCITT Starptautiskā Telegrāfa un telefona padomdevēja komiteja CDU indikācijas un kontroles bloks CEP varbūtējā cirkulārā kļūda CNTD vadāmas nukleācijas termopārklāšana CRISLA ķīmiskā reakcija ar izotopu jutīga lāzera aktivāciju CVD ķīmisko savienojumu tvaika kondensācijas pārklāšana CW ķīmiskais karš CW (lāzeriem) nepārtraukts vilnis DME iekārta attāluma mērīšanai DS virzīti sacietināts EB-PVD fizikāli termiskā pārklāšana elektronu kūlī EBU Eiropas Radio un televīzijas savienība ECM elektroķīmiskās mašīnas ECR elektronu ciklotrona rezonanse EDM elektriskā loka izlādes mašīnas EEPROMS elektriski pārprogrammējama lasāmatmiņa EIA Elektroniskās rūpniecības asociācija EMC elektromagnētiskā savietojamība ETSI Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts FFT ātrais Furjē pārveidojums GLONASS globālā navigācijas satelītu sistēma GPS globālā pozicionēšanas sistēma HBT heterobipolārie tranzistori HDDR augsta blīvuma ciparu ieraksts HEMT augsta elektronu kustīguma tranzistori ICAO Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija IEC Starptautiskā Elektrotehnikas komisija IEEE Elektronikas un elektrotehnikas inženieru institūts IFOV momentānais redzes leņķis ILS automātiskā nosēšanās sistēma IRIG starpdiapazonu instrumentu grupa ISA starptautiskā standartatmosfēra ISAR inversās sintētiskās diafragmas radars ISO Starptautiskā Standartizācijas organizācija ITU Starptautiskā Telekomunikāciju savienība JIS Japānas rūpnieciskais standarts JT Džoula-Tomsona LIDAR gaismas avota atklāšana un attāluma noteikšana līdz tam LRU viegli nomaināms bloks MAC informācijas drošības kods Mach objekta ātruma attiecība pret skaņas ātrumu (pēc Ernsta Maha) MLIS izotopu molekulu separācija ar lāzeru MLS nolaišanās vadības mikroviļņu sistēmas MOCVD metālorganisko savienojumu ķīmisko tvaiku kondensācija MRI kodolmagnētiskās rezonanses caurskate MTBF vidējais laiks starp atteicēm Mtops miljoni teorētisko operāciju sekundē MTTF vidējais laiks līdz atteicei NBC nukleārais, bioloģiskais un ķīmiskais NDT nesagraujoša pārbaude PAR precīza pielidojuma radars PIN personas identifikācijas numurs ppm miljondaļas PSD jaudas spektrālais blīvums QAM kvadrātiskā amplitūdas modulācija RF radiofrekvence SACMA Augstu tehnoloģiju kompozītmateriālu ražotāju asociācija SAR sintētiskās diafragmas radars SC monokristāls SLAR lidaparāta sānskata radars SMPTE Kino un televīzijas inženieru biedrība SRA nomaināms agregāts SRAM statiskā brīvpiekļuves atmiņa SRM SACMA ieteicamas metodes SSB individuāla blakusfrekvenču josla SSR sekundārs pārraudzības radars TCSEC datoru standarts Trusted computer system evaluation criteria TIR kopējais rādījums UV ultravioletais UTS robežspriegums VOR ļoti augstas frekvences vienvirziena diapazons YAG itrija/alumīnija granāts

ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTO TERMINU DEFINĪCIJAS

Terminu definīcijas ‘vienpēdiņās’ ir dotas tehniskās piezīmēs par katru attiecīgo preci.

Terminu definīcijas “pēdiņās” ir šādas:

NB! Iekavās aiz termina dota atsauce uz preču kategoriju.

“Aktīvais punkts” (6 8) ir mazākais (individuāls) cietas fāzes kopuma elements, kas gaismas (elektromagnētiskā starojuma) iedarbībā darbojas kā fotoelektrisks pārveidotājs.

“Aktīvas lidojumu vadības sistēmas” (7) ir sistēmas, kuru funkcijas ir novērst nevēlamas “lidaparātu” un raķešu kustības vai struktūras slodzes, autonomi apstrādājot daudzu sensoru datus un dodot vajadzīgās preventīvās komandas automātiskas kontroles īstenošanai.

“APP” (4) ir “koriģēta maksimālā jauda”.

“Ar izotopu 235 vai 233 bagātināts urāns” (0) ir urāns, kurā ir izotops 235 vai 233 (vai abus) tādā daudzumā, ka šo izotopu summārā satura attiecība pret izotopa 238 daudzumu ir lielāka par dabā sastopamā izotopa 235 attiecību pret izotopu 238 (izotopu attiecība 0,71 %).

“Ar visām iespējamām kompensācijām” (2) nozīmē to, ka ir ņemti vērā visi ražotājam pieejamie līdzekļi konkrētu metālapstrādes darbgaldu sistemātisku pozicionēšanas kļūdu vai konkrētu koordinātu mērīšanas darbgaldu kļūdu mazināšanai.

“Asimetriskais algoritms” (5) ir kriptogrāfisks algoritms, kas šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto dažādas matemātiski saistītas kodu atslēgas.

NB! Parastais “asimetriskā algoritma” pielietojums ir atslēgu vadība.

“Atkārtojamība” (7) ir viena un tā paša mainīgā lieluma atkārtotu mērījumu rezultātu tuva sakritība vienādos darba apstākļos, ja mērījumu starplaikā mainās apstākļi vai gadās dīkstāves (atsauce: IEEE STD 528-2001 (1 sigma standartnovirze)).

“Atklātībā pieejama” (PK VPT VPP) šajā kontekstā nozīmē “tehnoloģiju” vai “programmatūru”, kas ir darīta pieejama bez ierobežojumiem turpmākai izplatīšanai (autortiesību noteiktie ierobežojumi “tehnoloģiju” vai “programmatūru” nepadara par tādu, kas nav “atklātībā pieejama”).

“Attēlu korekcija” (4) ir ārējas izcelsmes informāciju nesošu attēlu apstrāde, izmantojot algoritmus, piemēram, laika kompresiju, filtrāciju, ekstrakciju, selekciju, korelāciju, sagriešanu vai pārveidošanu domēnu starpā (piem., ar ātriem Furjē vai Volša pārveidojumiem). Pie attēla korekcijas līdzekļiem nepieder algoritmi, ar ko veic tikai viena attēla lineāru vai rotācijas transformāciju, piemēram, translāciju, būtiskās daļas izdalīšanu, reģistrāciju vai nepatieso iekrāsošanu.

“Automātiska mērķa izsekošana” (6) ir datu apstrādes paņēmiens, ar ko automātiski nosaka un uzrāda reālā laikā ekstrapolētu visiespējamāko mērķa atrašanās vietu.

“Avota kods” (jeb avota valoda) (6 7 9) ir izteiksme, kas piemērota vienam vai vairākiem procesiem, ko programmēšanas sistēma var pārvērst iekārtai izpildāmā formā (“objekta kodā” vai objekta valodā).

“Bezpilota lidaparāts” (UAV) (9) ir jebkurš lidaparāts, kas spēj sākt lidojumu un veikt kontrolētu lidojumu, un navigēt bez cilvēku klātbūtnes lidaparātā.

“CEP” (vienādas varbūtības apļa diagramma) (7) ir precizitātes mērs; noteikta garuma rādiuss aplim, kā centrs ir noteiktā attālumā novietotā mērķī, kam trāpa ar 50 % varbūtību.

“Ciparu dators” (4 5) ir iekārta, kas viena vai vairāku diskrētu mainīgo lielumu formā var veikt visas šīs operācijas:

a. saņemt datus;

b. glabāt datus vai instrukcijas fiksētās vai maināmās (rakstāmās) datu glabāšanas iekārtās;

c. apstrādāt datus ar iepriekš ievadītu maināmu instrukciju secību; un

d. izvadīt datus.

NB! Pie saglabātās instrukciju secību maiņām pieder fiksētu datu glabāšanas iekārtu nomaiņa, nevis fiziskas pārmaiņas savstarpējos savienojumos vai komutācijā.

“Ciparu datu pārsūtīšanas ātrums” (def) ir kopējais bitu pārsūtīšanas ātrums tādai informācijai, ko tieši pārnes uz jebkuru datu nesējvidi.

NB! Sk. arī “kopējais digitālu datu pārsūtīšanas ātrums”.

“Ciparu kontrole” (2) ir automātiska tāda procesa kontrole, ko veic ierīce, kas izmanto ciparu datus, kurus parasti ievada ierīces darbības laikā (sk. ISO 2382).

“Cirkulācijas kontrolētās pretvērpes vai cirkulācijas kontrolētas tiešās vadības sistēmas” (7) ir sistēmas, kas izmanto gaisa plūsmas iedarbību uz aerodinamiskām virsmām šo virsmu radīto spēku palielināšanai vai kontrolei.

“Civils lidaparāts” (1 3 4 7) ir “lidaparāts”, kas minēts publicētos civilās aviācijas iestāžu sertifikācijas sarakstos kā derīgs lidojumiem komerciālos iekšzemes un ārzemju maršrutos vai likumīgām civilām, privātām vai uzņēmējdarbības vajadzībām.

NB! Sk. arī “lidaparāts”.

“CW lāzers” ir “lāzers”, kas nomināli izstaro konstantu enerģiju ilgāk par 0,25 sekundēm.

“Dabīgais urāns” (0) ir urāns, kas satur dabā sastopamo izotopu maisījumus.

“Dalībvalsts” (7 9) ir Vasenāras vienošanās dalībvalsts.

“Datu apstrāde reālā laikā” (2 6 7) ir datu apstrāde ar datorsistēmu, kas, izmantojot reālas iespējas, nodrošina vajadzīgo servisa līmeni ar garantētu atbildes laiku neatkarīgi no sistēmas noslodzes, ja to ierosina ārēji notikumi.

“Daudzelementu integrālā shēma” (multichip) (3) ir divas vai vairākas “monolītas integrālās shēmas”, kas saistītas pie kopīga “substrāta”.

“Deformējami spoguļi” (6) (ko arī dēvē par pielāgojamiem optiskiem spoguļiem) ir spoguļi, kam ir:

a. viena nepārtraukta optiski atstarotāja virsma, kas ir dinamiski deformēta ar individuāliem vērpes spēkiem vai griezes momentiem, lai kompensētu spoguļa optisko viļņu formu radītās svārstības; vai

b. optiski atstarotāju elementu kopums, ko var individuāli un dinamiski pārvietot, pieliekot griezes momentus vai spēkus, lai kompensētu spoguļa optisko viļņu formu radītās svārstības.

“Difūzā savienošana” (1 2 9) notiek, ja vismaz divus dažādus metālus cietā stāvoklī molekulāri savieno vienā gabalā, kura stiprība ir vienlīdzīga vājākā materiāla stiprībai.

“Dinamiski signālu analizatori” (3) ir “signālu analizatori”, kas izmanto digitālus modelēšanas un pārveidošanas paņēmienus, lai formētu Furjē spektra attēlu konkrētam vilnim, ieskaitot informāciju par tā amplitūdu un fāzi.

NB! Sk. arī “signālu analizatori”.

“Dreifa ātrums” (žiroskopiem) (7) ir žiroskopu izejas signāla sastāvdaļa, kas funkcionāli nav atkarīga no ieejas rotācijas. To izsaka kā leņķisko ātrumu (IEEE STD 528-2001).

“Dzija” (1) ir savērptu ‘šķiedru’ pavediens.

NB! ‘Šķiedra’ ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti virs 200) kūlītis.

“Efektīvais grams” (0 1) attiecībā uz “speciālajiem skaldāmiem materiāliem” ir:

a. plutonija izotopiem un urānam-233 – to masa gramos;

b. urānam, kā izotops 235 ir bagātināts par 1 % vai vairāk, – elementa masa gramos, reizināta ar bagātināšanas koeficientu (izteiktu svara desmitdaļās) kvadrātā;

c. urānam, kā izotops urāns-235 ir bagātināts mazāk par 1 %, – elementa masa gramos, kas reizināta ar 0,0001.

“Ekspertsistēmas” (7) ir sistēmas, kas nodrošina rezultātus, piemērojot noteikumus datiem, ko glabā neatkarīgi no “programmas”, un kas spēj veikt jebkuru no šīm darbībām:

a. automātiski pārveidot lietotāja ievadītu “avota kodu”;

b. sniegt zināšanas, kas saistītas ar kādu problēmu grupu kvazinaturālā valodā; vai

c. iegūt zināšanas, kas vajadzīgas to attīstīšanai (simbolisks treniņš).

“Ekvivalentais blīvums” (6) ir optiskā masa uz optiskā laukuma vienību, kas projicēta uz optiskās virsmas.

“Elektroniski vadāma fāzētu bloku antena” (5 6) ir antena, kas formē fāzētu staru, t. i., stara virzienu kontrolē, izmantojot kompleksus izstaroto elementu ierosināšanas koeficientus, un stara virzienu var mainīt pēc azimuta vai augstuma, vai reizē abējādi, gan elektrisko signālu pārraides, gan uztveršanas režīmā.

“Elektronisks mezgls” (2 3 4 5) ir vairāki elektroniski komponenti (t. i., ‘shēmas elementi’, ‘diskrēti komponenti’, integrālās shēmas u. c.), kas savstarpēji savienoti, lai veiktu kādas(-u) konkrētas(-u) funkcijas(-u), un kas ir maināmi kā bloki, un ko normālos apstākļos var demontēt.

NB! 1: ‘Shēmas elements’: viena aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

NB! 2: ‘Diskrēts komponents’: individuālā blokā samontēts ‘shēmas elements’ ar saviem ārējiem kontaktiem.

“Energoietilpīgi materiāli” (1) ir vielas vai vielu maisījumi, kuri ķīmiskā reakcijā izdala enerģiju, kas vajadzīga to iecerētajam pielietojumam. Energoietilpīgu materiālu paveidi ir “sprāgstvielas”, “pirotehnika” un “propelenti”.

“FADEC sistēmas” (7 9) ir pilnīgi vadāmas dzinēju ciparu kontroles sistēmas – ciparu kontroles sistēma gāzes turbīnas dzinējam, kas var autonomā režīmā kontrolēt dzinēju visā tā darbības diapazonā no dzinēja piespiedu palaišanas līdz dzinēja piespiedu apturēšanai gan parastos apstākļos, gan bojājuma gadījumā.

“Fokālās plaknes bloki” (6 8) ir plakans lineārs vai divdimensiju individuālu detektorelementu slānis vai plakanu individuālu detektorelementu slāņu kombinācija ar nolasīšanas iekārtu vai bez tās, kura darbojas fokusa plaknē.

NB! Nav paredzēts, ka tajā ietvertu individuālu detektorelementu blokus vai jebkādus detektorus no diviem, trijiem vai četriem elementiem, ja kavēšana un integrēšana nenotiek pašā elementā.

“Frakcionālais frekvenču diapazons” (3 5) ir procentos izteikta “momentānā joslas platuma” attiecība pret diapazona centrālo frekvenci.

“Frekvenču lēciens” (5) ir “izkliedes spektra” forma, kurā kāda sakaru kanāla raidfrekvenci pakāpeniski maina ar nejauši izvēlētiem vai šķietami nejauši izvēlētiem diskrētiem soļiem.

“Frekvenču pārslēgšanās laiks” (3 5) ir signāla kavējums, kad to pārslēdz no konkrētas sākotnējās izejas frekvences, lai precīzi vai ar precizitāti ± 0,05 % sasniegtu konkrētu beigu frekvenci. Preces, kuru noteiktais frekvenču diapazons ir mazāks par ± 0,05 % ap to centrālo frekvenci, definē kā tādas, kurām nav iespējama frekvenču pārslēgšanās.

“Frekvenču sintezators” (3) ir jebkurš frekvenču avots, kas neatkarīgi no faktiski lietotā paņēmiena nodrošina vienlaicīgu vai mainīgu izejas frekvenču kopumu vienā vai vairākās izejās, kuru kontrolē ar mazāku skaitu standarta vai etalonfrekvenču.

“Fundamentāli zinātnes pētījumi” (VPT, PK) ir eksperimentāli vai teorētiski darbi, ko veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par parādībām vai fundamentāliem novēroto faktu principiem, un kas nav speciāli vērsts uz konkrētu praktisku izmantojumu vai mērķi.

“Galvenā atmiņa” (4) ir primārā, centrālam izpildelementam ātri pieejama datu vai instrukciju krātuve. Tā sastāv no “ciparu datora” iekšējās atmiņas un tās hierarhiska paplašinājuma, piemēram, buferatmiņas vai nesekvenciāli izmantojamas paplašinātas atmiņas.

“Galvenais elements” (4) 4. kategorijas izpratnē ir “galvenais elements” gadījumos, kad tā aizstāšanas vērtība ir lielāka par 35 % no visas sistēmas kopvērtības, kurā tas ietilpst. Elementa vērtība ir cena, ko par elementu maksā sistēmas izgatavotājs vai komplektētājs. Kopējā vērtība ir parastā starptautiskā pārdošanas cena nesaistītām pusēm ražošanas vai sūtījuma komplektācijas vietā.

“Gāzes pulverizācija” (1) ir process, kurā izkausēta metāla sakausējuma plūsmu augstspiediena gāzes plūsmā sadala daļiņās, kuru diametrs nepārsniedz 500 μm.

“Ģeogrāfiski izkliedēts” (6) attiecas uz ģeogrāfiskiem punktiem, kas cits no cita atrodas vairāk nekā 1 500 m attālumā. Mobilos sensorus vienmēr uzskata par “ģeogrāfiski izkliedētiem”.

“Hibrīda integrālā shēma” (3) ir jebkurš integrālo shēmu slēgums vai integrālo shēmu slēgums ar shēmas ‘elementiem’ vai ‘diskrētiem komponentiem’, kas savienoti kādu noteiktu funkciju izpildei un kam piemīt visas šīs īpašības:

a. tai ir vismaz viena neiekapsulēta iekārta;

b. tās ir savā starpā savienotas, izmantojot tipiskas IS ražošanas metodes;

c. tās ir nomaināmas kā vienots veselums; un

d. tās parasti nav izveidotas tā, lai varētu atvienot citu no cita.

NB! 1: ‘Shēmas elements’: viena aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

NB! 2: ‘Diskrētais komponents’: individuāls ‘shēmas elements’ ar ārējiem izvadiem.

“Iekšēju oderējumu” (9) izmanto par reaktīvu dzinēju cietās degvielas saistvirsmu ar apvalku vai izolācijas slāni. Parasti izmanto dispersētus ugunsizturīgus vai izolācijas materiālus uz šķidru polimēru bāzes, piemēram, ar oglekli bagātinātu hidroksila terminētu polibutadīnu (HTPB) vai citus polimērus ar pievienotām stabilizējošām vielām, un šos materiālus uzsmidzina vai uzklāj apvalka iekšpusē.

“Iepriekš atdalīts” (0 1) – jebkura procesa izmantošana, kas paredzēta kontrolējamā izotopa koncentrācijas palielināšanās

“Impulsa ilgums” (6) ir “lāzera” impulsa ilgums, ko mēra pilna platuma pusintensitātes (FWHI) līmenī.

“Impulsu kompresija” (6) ir garu radara signāla impulsu pārkodēšana un apstrāde, lai iegūtu īsus impulsus, reizē saglabājot priekšrocības, ko dod impulsi ar lielu enerģiju.

“Impulsu lāzers” (6) ir “lāzers”, kā “impulsa ilgums” līdzinās 0,25 sekundēm vai ir īsāks par to.

“Imunotoksīns” (1) ir vienas specifiskas šūnas monoklonālā antiviela un “toksīns” jeb “toksīna pirmējā vienība”, kas selektīvi iedarbojas uz slimām šūnām.

“Informācijas drošība” (4 5) ir visi līdzekļi un funkcijas, kas nodrošina informācijas vai komunikāciju pieejamību, konfidencialitāti vai integritāti, izņemot tos līdzekļus un funkcijas, kas paredzētas kā nodrošinājums pret disfunkciju. “Informācijas drošība” ietver “kriptogrāfiju”, “kriptogrāfijas aktivizēšanu”, ‘kriptoanalīzi’, datoru drošību un aizsardzību pret informācijas noplūdi.

NB! ‘Kriptoanalīze’: kriptogrāfiskas sistēmas vai tās ieejas un izejas datu analīze, kā uzdevums ir iegūt konfidenciālus mainīgos lielumus vai datus, ieskaitot lasāmu tekstu.

“Instrumentālais attālums” (6) ir konkrēti norādītais radara ekrāna attēla nekļūdīgais attālums.

“Īpatnējā stiepes izturība” (0 1 9) ir maksimālā stiepes izturība Pa, kas izteikta N/m2, dalīta ar īpatnējo svaru N/m3, un ko mēra 296 + 2 K (23 + 2 °C) temperatūrā pie relatīvā gaisa mitruma 50 + 5 %.

“Īpatnējais modulis” (0 1 9) ir Junga modulis Pa, kas izteikts kā N/m2 dalījums ar īpatnējo svaru N/m3 un ko mēra 296 + 2 K (23 + 2 °C) temperatūrā pie relatīvā gaisa mitruma 50 + 5 %.

“ITU piešķirts” (3 5) nozīmē frekvenču joslu piešķiršanu saskaņā ar ITU Radio noteikumiem (ITU Radio Regulations) pašreizējo redakciju par pamatpakalpojumu, atļauto pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu.

NB! Nav ietvertas papildu vai alternatīvas frekvences.

“Izkliedētā spektra radars” (6), sk. “Radara izkliedes spektrs”.

“Izkliedētais spektrs” (5) ir tehnoloģija, kas ļauj relatīvi šaura sakaru kanāla enerģiju izvērst daudz plašākā enerģijas spektrā.

“Izolācija” (9) tiek izmantota raķešu dzinēju komponentiem, t. i., apvalkam, sprauslai, ielūdēm, apvalka savienojumiem, un pie tās pieder vulkanizētas vai pusvulkanizētas gumijas loksnes, kurās iestrādāts izolācijas vai ugunsizturīgs materiāls. “Izolāciju” var lietot arī kā slodzes izlīdzināšanas elementus.

“Izolētas dzīvkultūras” (1) ietver dzīvkultūras anabiotiskās formās un žāvētos preparātos.

“Izostatiskas preses” (2) ir iekārtas, kas spēj dažādās vidēs (gāzēs, šķidrumos, cietās daļiņās u. c.) iedarboties uz apstrādājamo detaļu vai materiālu ar vienādu spiedienu no visām pusēm noslēgtās iedobēs.

“Izšķiršanas spēja” (2) ir mēriekārtas mazākā izmērāmā vienība; digitāliem instrumentiem – vismazākais nozīmīgais bits (sk. ANSI B-89.1.12.).

“Izstarojuma jutība” (6) – izstarojuma jutība (mA/W) = 0,807 × (viļņu garums nm) × kvantu efektivitāte (QE).

Tehniska piezīme

QE parasti izsaka procentos; tomēr šajā formulā QE ir izteikts kā decimāldaļskaitlis, kas ir mazāks par 1, piemēram, 78 % ir 0,78.

“Izvirzījums” (2) ir aksiāla galvenās vārpstas nobīde viena apgrieziena laikā, ko mēra vārpstas virsmai perpendikulārā plaknes punktā uz ass aploces (sk. ISO 230/1 1986, pk. 5.63.).

“Jaudas pārvaldīšana” (7) ir altimetra pārraidītā signāla jaudas maiņa, lai saņemtā jauda vienmēr būtu tik liela, cik minimāli nepieciešams “lidaparāta” augstuma noteikšanai.

“Karstā izostatiskā sabiezināšana” (2) ir lējuma presēšanas process slēgtā telpā dažādās vidēs (gāzē, šķidrumā, cietās daļiņās u. c.) temperatūrā virs 375 K (102 °C), pieliekot vienādu spēku visos virzienos, lai mazinātu vai novērstu tukšumus lējumā.

“Kausējams” (1) – tāds, kurā siltuma, radiācijas, katalizatoru utt. ietekmē var veidoties šķērssaites vai kuru var papildus polimerizēt (vulkanizēt) vai izkausēt bez pirolīzes.

“Kausējuma ekstrakcija” (1) ir ‘ātras cietināšanas process’, ar ko iegūst lentveida sakausējumus, izkausētā metālu sakausējuma vannā ievietojot īsu atdzesēta rotējoša bloka daļu.

NB! ‘Ātra cietināšana’: izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Kausējuma vērpšana” (1) ir ‘ātras cietināšanas process’, kurā izkausēta metāla plūsma nāk kontaktā ar atdzesētu rotējošu bloku, veidojot pārslveida, lentveida vai stieņveida izstrādājumus.

NB! ‘Ātrā cietināšana’: izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Kodolreaktors” (0) ir pilnīgs reaktors, kas spēj darboties, saglabājot kontrolētu pašpietiekamu kodola šķelšanās ķēdes reakciju. Kodolreaktors ietver visus objektus, kas atrodas reaktora korpusā vai ir tieši saistīti ar to, iekārtas, kas kontrolē serdes jaudu, un to sastāvdaļas, kuri parasti satur reaktora serdes galveno siltummaini, ir tiešā saskarē ar to vai to kontrolē.

“Kompensācijas sistēmas” (6) sastāv no primāra skalāra sensora, viena vai vairākiem kontrolsensoriem (piem., vektora magnetometriem) līdz ar programmatūru, kas ļauj mazināt platformas cietā korpusa rotācijas trokšņus.

“Kompozīts” (1 2 6 8 9) ir “saistviela” (matrica) un papildu fāze vai fāzes, kas sastāv no daļiņām, matiņiem, šķiedrām vai no jebkuras to kombinācijas un kas pievienotas ar speciāliem nolūkiem vai nolūku.

“Konturēšanas kontrole” (2) ir divas vai vairākas “skaitliski kontrolētas” kustības, kas darbojas saskaņā ar instrukcijām, kuras nosaka nākamo vajadzīgo pozīciju un vajadzīgos padeves ātrumus šai pozīcijai. Minētos padeves ātrumus maina savā starpā, lai var radītu vēlamo kontūru (sk. ISO/DIS 2806-1980).

“Kopējais ciparu datu pārsūtīšanas ātrums” (5) ir bitu skaits laika vienībā, ieskaitot līnijkodēšanu, protokolu signālus utt., kas vajadzīgs signāla pārraidīšanai starp attiecīgām ciparu pārraides sistēmas iekārtām.

NB! Sk. arī “ciparu datu pārsūtīšanas ātrums”.

“Kopējais strāvas blīvums” (3) ir kopējais spoles ampērvijumu skaits (t. i., vijumu skaita kopsumma, reizināta ar maksimālo strāvas stiprumu katrā vijumā), dalīts ar kopējo spoles šķērsgriezumu (ieskaitot supravadošos pavedienus, metāla matrici, kurā supravadītāja pavedieni iestrādāti, iekapsulētājmateriālu, visus dzesēšanas kanālus utt.).

“Koriģēta maksimālā jauda” (4) ir koriģēts maksimālais ātrums, kādā “ciparu datori” veic 64-bitu vai apjomīgāku summēšanu un reizināšanu “peldošā komata” režīmā, un to izsaka svērtās TeraFLOPS (WT) vienībās, pa 1012“peldošā komata” koriģētām darbībām sekundē.

NB! Sk. arī 4. kategorijas tehnisko piezīmi.

“Kosmiskais kuģis” (7 9) ir aktīvs vai pasīvs pavadonis vai kosmiskā zonde.

“Kriptogrāfija” (5) ir disciplīna, kurā ietilpst datu pārveides principi, līdzekļi un metodes, lai slēptu to informatīvo saturu, aizsargātu pret neatļautu lietošanu vai slepenu pārveidošanu. “Kriptogrāfija” ir ierobežota ar informācijas transformācijas metodēm, lietojot vienu vai vairākus ‘slepenus parametrus’ (piem., kriptomainīgos lielumus) vai vienotu koda atslēgu.

NB! ‘Slepenais parametrs’ ir konstante vai koda atslēga, ko slēpj no citiem vai kas ir zināma tikai kādai personu grupai.

“Kriptogrāfijas aktivizēšana” (5) ir jebkāds paņēmiens, ar ko kriptogrāfijas spējas aktivizē vai dara pieejamas, izmantojot drošu mehānismu, ko precē ir iestrādājis tās ražotājs un kas ir piesaistīts tikai konkrētajai precei vai klientam, kura vajadzībām kriptogrāfijas spējas tiek aktivizētas vai tiek darītas pieejamas (piemēram, izmantojot uz sērijas numuru balstītu licences kodu vai autentifikācijas instrumentu, piemēram, sertifikātu ar digitālu parakstu).

Tehniska piezīme

“Kriptogrāfijas aktivizēšanas” paņēmienus un mehānismus var izstrādāt gan kā aparatūru, gan arī kā “programmatūru” vai “tehnoloģiju”.

“Kritiskā temperatūra” (1 3 5) ir “supravadītāja” materiāla temperatūra (dažreiz saukta par pārejas temperatūru), kurā materiāls zaudē jelkādu pretestību līdzstrāvas plūsmai.

“Kvantu kriptogrāfija” (5) ir paņēmienu kopums, ar ko izstrādā vienotu “kriptogrāfijas” atslēgu, mērot kādas fiziskas sistēmas kvantu un mehāniskās īpašības (tostarp tādas fiziskas īpašības, kas skaidri attiecas uz kvantu optikas, kvantu lauka teorijas vai kvantu elektrodinamikas jomu).

“Kurināmā elements” (8) ir elektroķīmiska iekārta, kura ķīmisku enerģiju tieši pārveido līdzstrāvā, patērējot kurināmo no ārēja avota.

“Ķīmiskais lāzers” (6) ir “lāzers”, kurā ierosinātās daļiņas rodas ķīmiskas reakcijas izdalītās enerģijas rezultātā.

“Ķīmiskais maisījums” (1) ir ciets, šķidrs vai gāzveida produkts no vismaz diviem komponentiem, kas maisījuma glabāšanas apstākļos savstarpēji nereaģē.

“Laika konstante” (6) ir laiks, kas uzņemts no gaismas stimula piemērošanas strāvas palielināšanai, lai sasniegtu vērtību 1–1/e reizes no galīgās vērtības (t. i., 63 % galīgās vērtības).

“Lāzera ilgums” (def) ir laiks, kurā “lāzers” emitē “lāzera” starojumu, kas “impulsu lāzeriem” atbilst laikam, kurā emitē vienu impulsu vai vairākus secīgus impulsus.

“Lāzers” (0 2 3 5 6 7 8 9) ir komponentu kopums, kas rada telpā un laikā koherentu starojumu, ko pastiprina ierosinātā starojuma emisija.

NB! Sk. arī: “ķīmiskais lāzers”; “superjaudīgs lāzers”; “pārneses lāzers”.

“Lente” (1) ir no savītām vai paralēlām “monošķiedrām”, ‘pavedieniem’, “paralēlu šķiedru kūlīšiem”, “tauvām” vai “dzijām” u. c. izgatavots materiāls, kas parasti piesūcināts ar sveķiem.

NB! ‘Šķiedra’ ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti virs 200) kūlītis.

“Leņķa nejaušība” (7) ir pakāpenisks leņķveidīgs kļūdas palielinājums, ko rada leņķiskā ātruma baltais troksnis (IEEE STD 528-2001).

“Leņķiskā pozīcijas novirze” (2) ir maksimālā atšķirība starp leņķisko pozīciju un reālo, ļoti precīzi izmērīto leņķa pozīciju pēc tam, kad fiksētais darba objekts ir novirzīts no sākotnējās pozīcijas (sk. VDI/VDE 2617, projekts ‘Rotējošie galdi koordinātu darbgaldos’).

“Lidaparāts” (1 7 9) ir lidot spējīgs aviosatiksmes līdzeklis ar fiksētiem spārniem, šarnīra spārniem, ar rotējošiem spārniem (helikopteri), ar slīpu rotoru vai slīpspārniem.

NB! Sk. arī “civils lidaparāts”.

“Lidojuma maršruta optimizācija” (7) ir procedūra, kas mazina novirzes no vēlamās četrdimensiju (laika un telpas) trajektorijas, maksimāli izmantojot aparatūras jaudas vai tehniskās iespējas, lai izpildītu doto uzdevumu.

“Lidojumu vadības optisko sensoru bloks” (7) ir izkliedētu optisko sensoru tīkls, kas izmanto “lāzera” starus, lai reālā laikā nodrošinātu lidojumu vadības datu apstrādi lidaparātā.

“Lietojams kosmosā” (3 6 8) attiecas uz produktiem, kuri ir izstrādāti, ražoti un pārbaudīti, lai izturētu speciālas elektriskas, mehāniskas u. c. prasības, un paredzēti izmantošanai raķešu palaišanā un pavadoņu vai citu lielā augstumā (100 km vai augstāk) lidojošu sistēmu darbības izvēršanai.

“Lietošana” (VPT, PK, visur sarakstā) ir darbināšana, uzstādīšana (ieskaitot uzstādīšanu darbības vietā), apkopi (pārbaudi), remontu, kapitālo remontu un atjaunošanu.

“Lietotājam pieejama programmējamība” (6) ir iekārta, kas ļauj lietotājam ievietot, pārveidot vai aizvietot “programmas” citādi, nevis:

a. fiziski pārmainot slēgumus vai savienojumus; vai

b. mainot kontrolparametru iestatītās vērtības, ieskaitot parametru ievadīšanu.

“Linearitāte” (2) (parasti to mēra kā nelinearitāti) ir lieluma maksimālā pozitīvā vai negatīvā faktiskās vērtības novirze no taisnas līnijas, kas novietota tā, lai izlīdzinātu un samazinātu lielākās novirzes.

“Magnētiskie gradiometri” (6) ir instrumenti, kas paredzēti, lai noteiktu ārpus instrumenta esoša magnētiska lauka telpiskas pārmaiņas. Tie sastāv no daudziem “magnetometriem” un ar tiem saistītām elektroniskām ierīcēm, kas izejas signālu dod magnētiskā lauka gradienta mērvienībās.

NB! Sk. arī “patiesais magnētiskais gradiometrs”.

“Magnetometri” (6) ir instrumenti, kas paredzēti, lai noteiktu ārpus instrumenta esošus magnētiskos laukus. Tie sastāv no viena elementa, kas spēj noteikt magnētisko lauku un ar šo elementu saistītu elektronikas bloku, kā izejas signāls dod magnētiskā lauka mērījumu.

“Maināmas ģeometrijas aerodinamiskie elementi” (7) ir eleronu vai plākšņu izmantošana spārna priekšējās vai aizmugurējās malas formas maiņai vai noliecams lidaparāta priekšgals, ko var kontrolēt lidojuma laikā.

“Maksimāla jauda” (6) ir augstākā “lāzera ilguma” laikā sasniegtā jauda.

“Manipulatora izpildmehānismi” (2) ir satvērējierīces, ‘aktīvas darba instrumentu vienības’ un jebkuras citas instrumentu iekārtas, kas ir pierīkotas “robota” manipulatora rokas pamatplates galā.

NB! ‘Aktīvās darba instrumentu vienības’ ir ierīces, ar ko apstrādājamai detaļai pievada dzinējspēku, apstrādes enerģiju vai nodrošina sensora funkciju.

“Materiāli, noturīgi pret UF6 koroziju” (0) var būt varš, nerūsējošais tērauds, alumīnijs, alumīnija oksīds, alumīnija sakausējumi, niķelis vai niķeļa sakausējumi, kurā 60 % vai vairāk niķeļa, un pret UF6 iedarbību noturīgi fluorētu ogļūdeņražu polimēri, ko izmanto attiecīgos separācijas procesos.

“Matrica” (1 2 8 9) (saistviela) ir viendabīga viela, kas aizpilda telpu starp daļiņām, kristālu šķiedrām vai šķiedrām.

“Mehāniska sakausēšana” (1) ir sakausēšanas process, kurā ar mehānisku iedarbību sagrauj un par jaunu savieno pievienojamā sakausējuma pulveri ar galveno sakausējuma pulveri. Nemetāliskas daļiņas var iekļaut “mehāniskā sakausējumā”, pievienojot attiecīgus pulverus.

“Mērījuma nenoteiktība” (2) ir raksturojošs lielums, ar ko norāda, kādā intervālā ar 95 % ticamību ir mērāmā lieluma īstā vērtība. Tā ietver nekoriģētas sistemātiskās kļūdas, nekoriģētas novirzes un gadījuma kļūdas (sk. ISO 10360-2 vai VDI/VDE 2617).

“Mērķa kods” (9) ir ērta viena vai vairāku procesu izpilde (“avota kods” (avota valoda)), kas sastādīts ar programmēšanas sistēmu un ko izpilda iekārta.

“Mēroga koeficients” (žiroskopam vai akselerometram) (7) ir izejas signāla izmaiņas attiecība pret mēramā ieejas signāla izmaiņām. Mēroga koeficientu parasti aprēķina kā tādas taisnes slīpumu, ko var konstruēt pēc mazāko kvadrātu metodes no ieejas un izejas datiem, ko iegūst, ieejas datus cikliski mainot visā ieejas diapazonā.

“Mešana” (2) ir galvenās vārpstas radiāla nobīde vienā apgriezienā, to mēra asij perpendikulārā plaknes punktā uz pārbaudāmās iekšējās vai ārējās rotācijas virsmas (sk. ISO 230/1 1986, pk. 5.61.).

“Mikrodatora mikroshēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” jeb “daudzelementu (čipu) integrālā shēma” ar aritmētisko loģisko elementu (ALU), kura no ārējas atmiņas var izpildīt vispārējas instrukcijas iekšējas atmiņas datiem.

NB! Iekšējo atmiņu var papildināt ar ārēju atmiņu.

“Mikroorganismi” (1 2) ir baktērijas, vīrusi, mikoplazmīdas, riketsijas, hlamīdijas vai sēnītes, dabīgas, uzlabotas vai pārveidotas, “izolētu dzīvkultūru” veidā vai arī kā materiāls, kas apzināti inokulēts vai inficēts ar šīm kultūrām.

“Mikroprocesora mikroshēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” jeb “daudzelementu (čipu) integrālā shēma” ar aritmētisko loģisko elementu (ALU), kura var izpildīt vispārēju ārējas atmiņas instrukciju sekvences.

NB! 1: “Mikroprocesora mikroshēma” parasti nesatur integrālu, lietotājiem pieejamu atmiņu, kaut arī čipā esošo atmiņu var izmantot čipa loģisko funkciju veikšanai.

NB! 2: Iepriekš minētais attiecas arī uz čipu kompleksiem, kas paredzēti, lai darbotos kopā, nodrošinot “mikroprocesora mikroshēmas” funkcijas.

“Momentāns joslas platums” (3 5 7) ir frekvenču joslas platums, kurā izejas signāla līmenis ir konstants 3 dB robežās bez pieregulēšanas vai citu parametru maiņas.

“Monolīta integrālā shēma” (3) ir aktīvu un pasīvu vai abējādu ‘shēmas elementu’ kombinācija:

a. kas ir izveidota, izmantojot difūzijas, implantācijas vai nogulsnēšanas procesus atsevišķā pusvadītāja materiālā, t. s. čipā vai uz tāda materiāla;

b. ko var uzskatīt par nedalāmi savienotu; un

c. kas izpilda shēmas funkciju vai funkcijas.

NB! ‘Shēmas elements’ ir individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

“Monospektrālu attēlu sensori” (6) ir sensori, kas spēj iegūt attēlu no viena diskrēta spektra viļņu garuma.

“Monošķiedra” (1) ir smalkākais šķiedrveida materiāls, parasti dažu mikronu diametrā.

“Multispektrālu attēlu sensori” (6) spēj reizē vai pēc kārtas iegūt attēlu datus no divām vai vairākām diskrētām spektra joslām. Sensorus, kam ir vairāk par 20 diskrētām spektra joslām, dažkārt dēvē par hiperspektrāliem attēlu sensoriem.

“Neirālais dators” (4) ir skaitļošanas iekārta, kas izstrādāta vai pārveidota, lai atdarinātu kāda neirona vai neironu grupas izturēšanos (funkcijas), t. i., skaitļošanas iekārta, kas speciāli izceļas ar iespējām modulēt daudzu skaitļošanas komponentu savstarpējo slēgumu noslodzi un skaitu, balstoties uz agrākiem datiem.

“Nemainīgs (fiksēts)” (5) nozīmē to, ka kodēšanas vai kompresijas algoritms nevar pieņemt parametrus no ārienes (t. i., kriptogrāfiskus vai atslēgu mainīgos lielumus) un to nevar pārveidot lietotājs.

“Nepieciešamais” (VPT, 1–9), pielietojot “tehnoloģijām”, attiecas tikai uz to “tehnoloģijas” daļu, kas ir tieši atbildīga par kontrolējamo izpildes līmeņu, raksturlielumu vai funkciju sasniegšanu vai pārsniegšanu. Šādu “nepieciešamo”“tehnoloģiju” var attiecināt uz vairākām precēm reizē.

“Noliecama vārpsta” (2) ir metālgriešanas instrumenta saturētāja vārpsta ar apstrādes procesa laikā maināmu centra līnijas leņķi attiecībā pret citām asīm.

“Noplicināts urāns” (0) ir urāns, kurā izotopa 235 ir mazāk nekā dabā sastopamajā urānā.

“Noskaņojams” (6) ir “lāzera” spēja radīt nepārtrauktu starojumu visos viļņa garumos vairākos “lāzera” impulsos. Līnijselektējams “lāzers” rada diskrēta viļņa garuma starojumu vienā “lāzera” impulsā un nav uzskatāms par “noskaņojamu”.

“Novirze” (akselerometra) (7) ir noteiktā laikposmā iegūts akselerometra izejas datu vidējais rādītājs, ko mēra konkrētos darbības apstākļos, kuri nav saistīti ar ieejas paātrinājumu vai rotāciju. “Novirzi” izsaka gramos vai metros sekundē kvadrātā (g vai m/s2). (IEEE STD 528-2001) (Mikro g ir vienāds ar 1 × 10–6 g).

“Novirze” (žiroskopa) (7) ir noteiktā laikposmā iegūts žiroskopa izejas datu vidējais rādītājs, ko mēra konkrētos darbības apstākļos, kuri nav saistīti ar ieejas rotāciju vai paātrinājumu. “Novirzi” parasti izsaka grādos stundā (grādi/st.). (IEEE STD 528-2001).

“Oglekļa šķiedru sagataves” (1) ir noteiktā veidā sakārtotas, pārklātas vai nepārklātas šķiedras, kas veido armatūru vai tās daļu, pirms ievada “saistvielu” (matricu) “kompozīta” izveidošanai.

“Optiska integrālā shēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” vai “hibrīda integrālā shēma”, kurā ir viena vai vairākas detaļas, kas paredzētas, lai darbotos kā fotosensori vai fotoemiteri, lai izpildītu optisku vai fotoelektrisku funkciju vai funkcijas.

“Optiska pārslēgšana” (5) ir optisko signālu maršrutēšana vai pārslēgšana, tos nepārveidojot elektriskos signālos.

“Optisks dators” (4) ir dators, kas izveidots vai pārveidots tā, lai izmantotu gaismu, pārnesot un apstrādājot datus, un kura loģiskie skaitļošanas elementi izmanto tieši savienotas optiskas ierīces.

“Optisks pastiprinājums” (5) optiskās saziņas sistēmās ir pastiprināšanas metode, kas pastiprina konkrēta optiska avota ģenerētus optiskus signālus, tos nepārvēršot elektriskos signālos, piemēram, izmantojot pusvadītāju optiskos pastiprinātājus vai optisko šķiedru luminiscences pastiprinātājus.

“Par gaisu vieglāki aviotransportlīdzekļi” (9) ir baloni un lidaparāti, kas kā cēlējspēku izmanto karstu gaisu vai citas par gaisu vieglākas gāzes, piemēram, hēliju un ūdeņradi.

“Paralēlu šķiedru kūlis” (1) ir (parasti 12–120) aptuveni paralēlu ‘šķiedru’ kūlis.

NB! ‘Šķiedra’ ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti vairāk nekā 200) kūlītis.

“Pārneses lāzers” (6) ir “lāzers”, kurā notiek enerģijas pārnese neierosināta atoma vai molekulas sadursmē ar atomu vai molekulu, kas ģenerē starojumu.

“Pārveidots militārām vajadzībām” (1) nozīmē jebkuru modifikāciju vai selekciju (piemēram, mainīt tīrības pakāpi, glabāšanas laiku, virulenci, izplatīšanas īpašības vai noturību pret ultravioleto starojumu), lai cilvēkiem, dzīvniekiem, iekārtām, ražai vai apkārtējai videi nodarītu pēc iespējas lielāku kaitējumu vai postījumus.

“Patiesais magnētisks gradiometrs” (6) ir viens magnētiskā lauka gradientu mērīšanas elements un attiecīga elektroniska shēma, kuras izejas signāls ir magnētiskā lauka gradienta mērvienībās.

NB! Sk. arī “magnētisks gradiometrs”.

“Personālais tīkls (PAN)” (5) ir datu pārraides sistēma, kam piemīt visas šīs īpašības:

a) tajā nenoteiktam skaitam neatkarīgu vai savstarpēji savienotu ‘datu ierīču’ ir dota tiešu sakaru iespēja; un

b) tā aprobežojas ar ierīču savstarpējiem sakariem atsevišķas personas vai ierīču vadāmierīces tiešā tuvumā (piemēram, vienā telpā, birojā vai automašīnā).

Tehniska piezīme

‘Datu ierīce’ ir iekārta, ar kuras palīdzību var nosūtīt vai saņemt informāciju ciparu sekvenču formā.

“Pilnveidošana” (VPT, PK un visā sarakstā) attiecas uz visiem posmiem pirms sērijveida ražošanas, piemēram: projektēšanu, projektu pētījumiem, projekta analīzi, projekta koncepcijām, prototipu montāžu un izmēģinājumiem, eksperimentālo ražošanu, projektēšanas datu pārtapšanu izstrādājumā, konfigurācijas izstrādi, izstrādes integrāciju, dažādu elementu izvietojuma plānošanu un maketēšanu.

“Plēves tipa integrālās shēmas” (3) ir ‘shēmas elementu’ kopums un to savstarpēji metāla savienojumi, kas izveidoti, uzklājot biezu vai plānu plēvi uz izolatora “substrāta”.

NB! ‘Shēmas elements’ ir viena aktīva vai pasīva elektroniskas shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

“Precizitāte” (2 6) ir maksimālā pozitīvā vai negatīvā rādījuma novirze no pieņemta standarta vai patiesās skaitliskās vērtības; to parasti mērī kā neprecizitāti.

“Primārā lidojumu vadība” (7) ir “lidaparāta” stabilitātes vai manevrēšanas kontrole, izmantojot virzītājspēka ģeneratorus, t. i., mainot aerodinamisko virsmas vai dzinējspēka pielikšanas virzienu (vektoru).

“Programma” (2 6) ir kāda procesa izpildei paredzētas secīgas instrukcijas, kas izstrādātas elektroniskam datoram saprotamā formā.

“Programmatūra” (VPP, visur sarakstā) ir vienas vai vairāku “programmu” vai ‘mikroprogrammu’ kopums, kas fiksēts jebkādā taustāmā nesējā.

NB! ‘Mikroprogramma’ ir īpašā atmiņā glabāta elementāru instrukciju secība, kuras izpildi ierosina ar attiecīgu instrukciju no instrukciju reģistra.

“Radara frekvenču lēkāšana” (6) ir jebkura metode, ar ko pseidogadījuma secībā maina raidītājradara nesējfrekvenci starp impulsiem vai impulsu grupām par lielumu, kas līdzinās impulsa joslas plakumam vai ir lielāks par to.

“Radara izkliedes spektrs” (6) ir jebkura modulācijas metode, ar ko relatīvi šaurā frekvenču joslā raidīto signāla enerģiju izplata daudz plašākā frekvenču diapazonā, izmantojot gadījuma vai pseidogadījuma kodus.

“Raķetes” (1 3 6 7 9) ir pilnīgas raķešu sistēmas un bezpilota lidaparātu sistēmas, kas spēj nogādāt vismaz 500 kg smagu kravu vismaz 300 km attālumā.

“Ražošana” (VPT PK un visur sarakstā) ir visas ražošanas fāzes, piemēram, konstruēšana, ražošanas iekārtu projektēšana, izgatavošana, integrācija, montāža (uzstādīšana), inspekcija, pārbaude, kvalitātes sertifikācija.

“Ražošanas aprīkojums” (7 9) ir “ražošanas iekārtas” un speciāli izveidota, iekārtās integrēta programmatūra, lai “pilnveidotu” vienu vai vairākas “ražošanas” fāzes.

“Ražošanas iekārtas” (1 7 9) ir tikai tie darbarīki, vadules, spīles, liešanas formas, veidnes, krāsas, armatūra, iestatīšanas mehānismi, pārbaudes ierīces, citas iekārtas un to komponenti, kas speciāli paredzēti vai pielāgoti “pilnveidošanai” vai arī vienai vai vairākām “ražošanas” fāzēm.

“Reālā laika joslas platums” (3) “dinamisku signālu analizatoriem” ir plašākais frekvenču diapazons, kuru analizators var izvadīt uz ekrāna vai atmiņas ierīces, nepārtraucot ieejas datu analīzi. Analizatoriem ar vairākiem kanāliem, izdarot aprēķinus, jālieto kanālu konfigurācijā iegūtais “reālā laika joslas platums”.

“Robots” (2 8) ir manipulācijas mehānisms, kas var būt konveijertipa vai darboties pēc principa “no punkta uz punktu”, tas var izmantot sensorus un tam ir visas šīs īpašības:

a. tas ir daudzfunkcionāls;

b. tas var pozicionēt vai orientēt materiālus, detaļas, instrumentus vai citas īpašas ierīces, veicot dažādas kustības trīsdimensiju telpā;

c. ietver trīs vai vairākas slēgta vai atvērta tipa servoiekārtas, pie kā var pieskaitīt soļu elektrodzinējus; un

d. kam ir “lietotājam pieejama programmējamība” pēc mācības/izpildes metodes vai izmantojot elektronisku datoru, kas var būt programmējams loģiskais kontrolieris, t. i., bez vajadzības mehāniski iejaukties.

NB! Iepriekš minētā definīcija neattiecas uz šādām iekārtām: 1. uz manipulācijas mehānismiem, ko kontrolē tikai ar roku/teleoperators; 2. uz nemainīgas secības manipulācijas mehānismiem, kas ir iekārtas, kuras kustas automātiski un darbojas, veicot mehāniskas nemainīgi programmētas kustības. To programma ir mehāniski ierobežota ar nemainīgiem soļiem, ko nosaka atdures, piemēram, adatas vai izciļņi. Kustību secība un ceļu vai leņķu izvēle nav mehāniski, elektroniski vai elektriski maināma; 3. uz mehāniski kontrolētiem mainīgas secības manipulāciju mehānismiem, kas ir iekārtas, kuras kustas automātiski un darbojas saskaņā ar mehāniski nemainīgām, programmētām kustībām. To programma ir mehāniski ierobežota ar nemainīgiem, bet koriģējamiem soļiem, ko nosaka atdures, piemēram, adatas vai izciļņi. Kustību secība un ceļu vai leņķu izvēle ir maināma nemainīgas programmas modelī. Programmas darbības pārmaiņas (piem., adatu izvietojuma maiņu vai izciļņu nomaiņu) vienā vai vairākās kustības asīs veic tikai mehāniski; 4. uz mainīgas secības manipulācijas mehānismiem, ko nevada ar servoiekārtām un kas kustas automātiski un darbojas, veicot mehāniski nemainīgas programmētas kustības. To programma ir maināma, bet secību izpilda tikai vadotnēs, pēc mehāniski fiksētu elektrisko bināro iekārtu bināriem signāliem vai regulējamām atdurēm; 5. uz noliktavu telferiem, kas definēti kā Dekarta koordinātu manipulatoru sistēmas, izgatavoti kā vertikālu glabāšanas tvertņu bloku sastāvdaļas un konstruēti tā, lai šo tvertņu saturs būtu pieejams un paņemams.

“Rotācijas pulverizācija” (1) ir process 500 μm vai mazāku metāla daļiņu iegūšanai, ar centrbēdzes spēkiem iedarbojoties uz izkausētu metālu vai izkausēta metāla strūklu.

“Sajauktas” (1) ir šķiedras, kas rodas, sajaucot un formējot termoplastiskas un armatīvas šķiedras, lai veidotu armētu “saistvielu” (matricu).

“Sakaru kanāla kontrolieris” (4) ir fiziska saskarne, kas kontrolē sinhronas vai asinhronas digitālas informācijas plūsmu. Šāds bloks var būt ievietots datorā vai tālsakaru iekārtā, lai nodrošinātu piekļuvi sakariem.

“Salikts rotējošais galds” (2) ir galds, kas ļauj darba objektam griezties un sagāzties slīpi pa divām neparalēlām asīm, kuras var reizē koordinēt “konturēšanas kontrolei”.

“III/V savienojumi” (3 6) ir polikristāliski, bināri vai kompleksi monokristāliski produkti, kas sastāv no Mendeļejeva elementu periodiskās sistēmas tabulas III A un V A grupas elementiem (piemēram, gallija arsenīds, gallija un alumīnija arsenīds, indija fosfīds).

“SHPL” ir “superjaudīgs lāzers”.

“Signālu analizatori” (3) ir aparāti, ar ko var mērīt un attēlot daudzfrekvenču signālu vienfrekvences komponentu galvenās īpašības.

“Signālu apstrāde” (3 4 5 6) ir algoritmiskas ārējas izcelsmes informācijas nesēju signālu apstrāde, piemēram, laika kompresija, filtrēšana, ekstrakcija, selekcija, korelācija, sagriešana vai transformēšana domēnu starpā (piem., ātrais Furjē vai Volša pārveidojums).

“Simetrisks algoritms” (5) ir kriptogrāfisks algoritms, kurā šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto identiskas atslēgas.

NB! “Simetrisko algoritmu” parasti izmanto konfidenciālu datu aizsardzībai.

“Sistēmsekošana” (6) ir apstrādāti, korelēti (radara datu saskaņošana ar lidaparāta pozīciju) un precizēti dati lidaparātu atrašanās vietas noteikšanai, kas ir pieejami Aviosatiksmes kontroles centra operatoriem.

“Sistoliska bloka dators” (4) ir dators, kurā datu plūsma un modifikācija ir lietotājam dinamiski kontrolējama loģiskās ieejas līmenī.

“Smalcināšana” (1) ir process, kas materiālu sadala daļiņās drupinot vai maļot.

“Speciālie skaldāmie materiāli” (0) ir plutonijs-239, urāns-233, “ar 233 vai 235 izotopu bagātināts urāns” vai jebkurš cits materiāls, kas tos satur.

“Spiediena devēji” (2) ir iekārtas, kas pārveido spiediena mērījumus elektriskā signālā.

“Sprāgstvielas” (1) ir cieta, šķidra vai gāzveida agregātstāvokļa vielas vai vielu maisījumi, kuriem jāsprāgst, ja tos izmanto kā injicētājlādiņus, palīglādiņus vai galvenos lādiņus kaujas uzgaļos, spridzināšanā un citos lietojumos.

“Stabilitāte” (7) ir attiecīgā parametra noviržu vidējā izkliede (1 sigma) no kalibrētās vērtības, kura mērīta stabilas temperatūras apstākļos. “Stabilitāti” var izteikt kā laika funkciju.

“Stabilizācijas laiks” (3) ir laiks, kas vajadzīgs, lai, pārslēdzoties starp jebkuriem diviem pārveidotāja līmeņiem, beigu vērtība būtu pusbita robežās.

“Substrāts” (3) ir pamatmateriāla loksne ar savienojumu zīmējumu vai bez tā un uz kā vai kurā var izvietot ‘diskrētos komponentus’ un/vai integrālās shēmas.

NB! 1: ‘Diskrēts komponents’: individuāls ‘shēmas elements’ ar ārējiem izvadiem.

NB! 2: ‘Shēmas elements’: individuāla aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

“Substrātu sagataves” (6) ir monolīti savienojumi ar atbilstošiem izmēriem, lai varētu izgatavot tādus optiskos elementus kā spoguļus vai optiskos logus.

“Superjaudīgs lāzers” (“SHPL”) (6) ir “lāzers”, kas spēj pārnest izejas starojuma enerģiju (kopējo vai daļu) virs 1 kJ 50 milisekundēs vai kura vidējā vai nepārtrauktas darbības jauda ir lielāka par 20 kW.

“Superplastiskā formēšana” (1 2) ir karsts tādu metālu deformācijas process, kuriem raksturīgas zemas stiepes deformācijas vērtības (zem 20 %) pārraušanas punktā, ko nosaka, stiepes stiprību pārbaudot istabas temperatūrā, lai iegūtu stiepes deformācijas, kas vismaz divkārt pārsniedz šīs vērtības.

“Supersakausējumi” (2 9) ir sakausējumi uz niķeļa, kobalta vai dzelzs bāzes, kas ir izturīgāki par jebkuru no AISI 300 sērijas sakausējumiem temperatūrā, kura pārsniedz 922 K (649 °C), pie smagiem vides un ekspluatācijas apstākļiem.

“Supravadoši” (1 3 5 6 8) ir materiāli, piemēram, metāli, sakausējumi vai savienojumi, kas var pilnībā zaudēt elektrisko pretestību, t. i., var sasniegt bezgalīgu elektrovadītspēju un vadīt ļoti stipru elektrisko strāvu bez Džoula siltuma.

NB! Materiāla “supravadītāja” stāvokli konkrēti raksturo “kritiskā temperatūra”, kritisks magnētiskais lauks, kas ir temperatūras funkcija, un kritiskais strāvas blīvums, kas tomēr ir gan magnētiskā lauka, gan temperatūras funkcija.

“Šķiedru kūlis” (1) ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” kūlis.

“Šķiedru vai pavedienu materiāli” (0 1 8) ietver:

a. viengabala “monopavedienus”;

b. viengabala “dzijas” un “šķiedras”;

c. “lentes”, audumus, neaustus materiālus un pinumus;

d. šķērētas šķiedras, vistras šķiedras un viendabīgus šķiedru slāņojumus;

e. jebkura garuma monokristālu vai polikristālu šķiedras;

f. aromātisko poliamīdu masu.

“Tehnoloģija” (VPT PK, visur sarakstā) ir specifiska informācija, kas vajadzīga preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”. Šī informācija ir ‘tehnisko datu’ vai ‘tehniskās palīdzības’ veidā.

NB! 1: ‘Tehniskā palīdzība’ (VPT, PK) var būt instrukciju, prasmju, mācību, darba prasmes un konsultēšanas pakalpojumu veidā un var saturēt “tehnisko datu” nodošanu.

NB! 2: ‘Tehniskie dati’ (VPT, PK) var būt rasējumu, plānu, diagrammu, modeļu, formulu, tabulu, inženierdizaina, rakstisku specifikāciju, rokasgrāmatu un instrukciju veidā, kas var būt rakstveida vai ierakstītas, piemēram, uz diska, lentē vai nolasāmās atmiņas ierīcēs.

“Tieša hidrauliska presēšana” (2) ir deformācijas process, kurā izmanto ar šķidrumu pildītu elastīgu kameru, kas ir tiešā saskarē ar apstrādājamo objektu.

“Tīkla piekļuves kontrolieris” (4) ir fiziska saskarne sadalītam komutācijas tīklam. Tas izmanto vienu kopīgu vidi, kas viscaur darbojas vienā un tajā pašā “ciparu datu pārsūtīšanas ātrumā”, pārraidei izmantojot arbitrāciju (piem., iezīmējot informāciju). Neatkarīgi no citām saskarnēm tas atlasa datu paketes vai datu grupas (piem., IEEE 802), kas attiecinātas uz to. Šādu iekārtu var iebūvēt datorā vai tālsakaru sistēmā, lai nodrošinātu pieeju sakariem.

“Toksīna pirmējā vienība” (1) ir “toksīna” strukturāli vai funkcionāli diskrēts komponents.

“Toksīni” (1 2) ir preparātu vai maisījumu veidā speciāli izolēti toksīni neatkarīgi no to izgatavošanas veida, izņemot ar toksīniem piesārņotus materiālus, piemēram, patoloģiskos paraugus, labību, pārtikas produktus vai “mikroorganismu” sporas.

“Tolerance pret defektu kļūmēm” (4) ir datorsistēmas spēja turpināt darbību pēc jebkādas tās aparatūras vai programmatūras disfunkcijas bez cilvēka iejaukšanās kādā konkrētā pakalpojumu līmenī, konkrētā laikā nodrošinot nepārtrauktu darbību, datu integritāti un darbaspēju atjaunošanos bez ārējas iejaukšanās.

“Totāla lidojumu vadība” (7) ir “lidaparāta” stāvokļa mainīgo lielumu un lidojuma maršruta automātiska kontrole, lai izpildītu konkrētu uzdevumu atkarā no datu izmaiņām reālajā laikā par doto uzdevumu, apdraudējumiem vai citiem “lidaparātiem”.

“Uz datiem balstītas atsauces navigācijas” (“DBRN”) (7) sistēmas ir sistēmas, kas izmanto dažādus iepriekš mērītu ģeokartografēšanas datu avotus, kas integrēti, lai sniegtu precīzu navigācijas informāciju mainīgos apstākļos. Datu avoti ietver batimetriskās kartes, zvaigžņu kartes, gravitācijas kartes, magnētiskās kartes vai digitālas trīsdimensiju topografiskās kartes.

“Uzgaļa apvalks” (9) ir stacionārs gredzenveida komponents (viengabalains vai segmentēts), kas piestiprināts dzinēja turbīnas apvalka iekšējai virsmai, vai elements uz turbīnas lāpstiņas ārējā gala, kura galvenā funkcija ir nodrošināt gāzes blīvi starp stacionāriem un rotējošiem komponentiem.

“Uzsmidzināšana” (1) ir ‘ātrās cietināšanas’ process, kurā izkausēta metāla strūkla nonāk kontaktā ar atdzesētu bloku, veidojot pārslveida produktu.

NB! ‘Ātrā cietināšana’ ir izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Vadības kompleksi” (7) ir sistēmas, kas integrē lidaparāta atrašanās vietas un ātruma (t. i., navigācijas) mērīšanu un izskaitļošanu ar komandu izskaitļošanu un sūtīšanu lidaparāta lidojumu vadības sistēmām, lai koriģētu lidojuma trajektoriju.

“Vakcīna” (1) ir medikaments ar farmaceitisku formulu, kuru ražotāja vai lietotāja valsts regulācijas iestādes ir licencējušas vai par ko ir izsniegušas tirdzniecības vai klīnisko izmēģinājumu atļauju, un kurš ir paredzēts cilvēku vai dzīvnieku imunoloģiskas aizsargreakcijas stimulēšanai, lai novērstu slimības tajos, kam tā iepotēta.

“Vakuumpulverizācija” (1) ir process, kurā iegūst