1996R0216 — LV — 27.12.2004 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 216/96

(1996. gada 5. februāris),

ar ko paredz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) Apelācijas padomes procesuālos noteikumus







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 (1994. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi ( 1 ), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 3288/94 ( 2 ), un jo īpaši tās 140. panta 3. punktu, tā kā Regula (EK) Nr. 40/94 (še turpmāk “Regula”) izveido preču zīmju jaunu sistēmu, kas atļauj iegūt visā Kopienā spēkā esošu preču zīmi, pamatojoties uz pieteikumu Iekšējā tirgus saskaņošanas (preču zīmes un noformējumi) birojam (“Birojs”); tā kā tādēļ Regula īpaši ietver nepieciešamos noteikumus procedūrai Kopienas preču zīmju reģistrēšanai, kā arī Kopienas preču zīmju piešķiršanai, apelācijām par Biroja lēmumiem un procesuālajiem noteikumiem attiecībā uz Kopienas preču zīmes atsaukšanu vai spēkā neesamību; tā kā saskaņā ar šīs regulas 130. pantu Apelācijas padomes ir atbildīgas par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz apelācijām, kas iesniegtas par ekspertu, Iebildumu nodaļu, Preču zīmju piešķiršanas un Juridiskās nodaļas un Anulēšanas nodaļu lēmumiem; tā kā šīs regulas VII sadaļa ietver pamatprincipus, kas attiecas uz apelācijām par ekspertu, Iebildumu nodaļu, Preču zīmju piešķiršanas un Juridiskās nodaļas un Anulēšanas nodaļu lēmumiem; tā kā X sadaļa Komisijas Regulā (EK) Nr. 2868/95 (1995. gada 13. decembris), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi ( 3 ), ietver šīs regulas VII sadaļas ieviešanas noteikumus; tā kā šī regula papildina minētos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz padomju organizāciju un procesa mutisko daļu; tā kā pirms katra saimnieciskā gada sākuma šim nolūkam izveidotai iestādei būtu jānosaka struktūra pienākumu sadalei starp Apelācijas padomēm; tā kā, lai to panāktu, minētajai iestādei būtu jāpielieto tādi objektīvi kritēriji kā preču un pakalpojumu kategorijas vai pieteikuma iesniedzēju vārdu sākuma burti; tā kā, lai atvieglotu apelāciju apstrādi un nokārtošanu, katrai lietai būtu jānorīko referents, kas būtu atbildīgs inter alia par paziņojumu sagatavošanu pusēm un par lēmumu projektu izstrādi; tā kā puses Apelācijas padomju lietas izskatīšanas procesos var nebūt spējīgas vai var nevēlēties pacelt izskatāmās lietas vispārējas nozīmes jautājumus Apelācijas padomju izskatīšanai; tā kā tādēļ Apelācijas padomēm jābūt pilnvarām vai nu pēc pašu ierosmes vai, ievērojot priekšsēdētāja lūgumu, uzaicināt Biroja priekšsēdētāju iesniegt apsvērumus par vispārējas nozīmes jautājumiem attiecībā uz lietu, ko izskata Apelācijas padomes; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komitejas, kas izveidota saskaņā ar Regulas 141. pantu, atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







▼M1

1. pants

Apelācijas padomju prezidijs

1. Institūcija, kas minēta Regulas 130. un 131. pantā, ir Apelācijas padomju prezidijs (turpmāk tekstā “prezidijs”).

2. Prezidijs sastāv no Apelācijas padomju prezidenta, kas ir tā priekšsēdētājs, padomju priekšsēdētājiem un padomju locekļiem, kurus uz katru kalendāro gadu no sava sastāva ievēl tas padomju locekļu kopums, kas neietver Apelācijas padomju prezidentu un padomju priekšsēdētājus. Šādi ievēlamo locekļu skaits ir viena ceturtā daļa no padomju locekļu kopējā skaita, neieskaitot Apelācijas padomju prezidentu un padomju priekšsēdētājus un nepieciešamības gadījumā šo skaitli noapaļojot.

3. Ja Apelācijas padomju prezidents nevar rīkoties vai ja prezidenta vieta ir vakanta, prezidiju vada:

a) padomes priekšsēdētājs, kurš visilgāk darbojas Apelācijas padomēs, vai

b) gadījumā, ja vairāku priekšsēdētāju darbības ilgums ir vienāds, gados vecākais no tiem, kuri atbilst iepriekšējā apakšpunkta prasībām.

4. Prezidijs var pieņemt lēmumu ar tiesisku spēku tikai tad, ja ir klāt vismaz divas trešdaļas no prezidija locekļiem, ieskaitot prezidija priekšsēdētāju un divus padomju priekšsēdētājus. Prezidijs pieņem lēmumus ar balsu vairākumu. Vienāda balsu skaita gadījumā prezidija priekšsēdētāja balss ir izšķirošā.

5. Pirms katra kalendārā gada sākuma, neskarot 1. panta 2. punktu, prezidijs nosaka objektīvus kritērijus izskatāmo lietu sadalei padomju starpā attiecīgajā kalendārajā gadā un ieceļ katras atsevišķās padomes pilntiesīgos locekļus un viņu aizstājējus šim gadam. Ikvienu Apelācijas padomju locekli var iecelt vairākās Apelācijas padomēs kā pilntiesīgu locekli vai aizstājēju. Šos noteikumus vajadzības gadījumā attiecīgā kalendārā gada laikā var grozīt. Saskaņā ar šo punktu pieņemtos Prezidija lēmumus publicē Biroja oficiālajā vēstnesī.

6. Prezidija kompetencē ir arī:

a) pieņemt tādus procesuāla rakstura noteikumus, kas nepieciešami padomēs ierosināto lietu izskatīšanai, un tādus noteikumus, kuri vajadzīgi padomju darba organizēšanai;

b) izlemt jebkuru strīdu par lietu sadali starp Apelācijas padomēm;

c) pieņemt savus iekšējos noteikumus;

d) dot praktiskus procesuāla rakstura norādījumus Apelācijas padomēs izskatāmo lietu dalībniekiem, piemēram, attiecībā uz rakstisku paziņojumu iesniegšanu un procesa mutiskās daļas norisi;

e) īstenot jebkuras citas ar šo regulu tam piešķirtās pilnvaras.

7. Apelācijas padomju prezidents konsultējas ar prezidiju par padomju vajadzībām attiecībā uz izdevumiem, kuras viņš paziņo Biroja prezidentam, lai varētu sastādīt izdevumu tāmi, un, ja viņš uzskata par nepieciešamu, arī par jebkuru citu jautājumu, kas attiecas uz Apelācijas padomju vadīšanu.

▼M1

1.a pants

Lielā padome

1. Paplašinātā kolēģija, kas izveidota saskaņā ar Regulas 130. panta 3. punktu, ir Lielā padome.

2. Lielā padome sastāv no deviņiem locekļiem, ieskaitot Apelācijas padomju prezidentu, kas ir tās priekšsēdētājs, atsevišķo padomju priekšsēdētājus, vajadzības gadījumā – referentu, kurš iecelts pirms lietas nodošanas Lielajai padomei, un rotācijas kārtībā izraudzītiem locekļiem no saraksta, kurā iekļauti visi Apelācijas padomju locekļi, neietverot Apelācijas padomju prezidentu un padomju priekšsēdētājus.

Prezidijs sastāda pirmajā daļā minēto sarakstu un pieņem noteikumus, saskaņā ar kuriem, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tiek izraudzīti locekļi no šā saraksta. Šo sarakstu un šādus noteikumus publicē Biroja oficiālajā vēstnesī. Ja referents nav iecelts pirms lietas nodošanas Lielajai padomei, Lielās padomes priekšsēdētājs ieceļ referentu no Lielās padomes locekļu vidus.

3. Ja Apelācijas padomju prezidents nevar rīkoties vai ja šī vieta ir vakanta, vai ja uz viņu attiecas atstatīšana vai noraidījums saskaņā ar Regulas 132. pantu, Lielo padomi vada:

a) padomes priekšsēdētājs, kas visilgāk darbojas Apelācijas padomēs, vai

b) gadījumā, ja vairāku priekšsēdētāju darbības ilgums ir vienāds, gados vecākais no tiem, kuri atbilst iepriekšējā apakšpunkta prasībām.

4. Ja cits Lielās padomes loceklis nevar rīkoties, vai ja uz to attiecas atstatīšana, vai noraidījums saskaņā ar Regulas 132. pantu, viņu aizstāj persona, kas ieņem augstāko posteni šā panta 2. punktā minētajā sarakstā.

5. Lielā padome var izskatīt lietas un uzklausīt procesa mutisko daļu, ja klāt ir vismaz septiņi tās locekļi, ieskaitot tās priekšsēdētāju un referentu.

Ja Lielā padome izskata lietu tikai astoņu locekļu klātbūtnē, loceklis, kurš visīsāko laikposmu darbojas Apelācijas padomēs, balsošanā nepiedalās, izņemot gadījumu, ja šis loceklis ir priekšsēdētājs vai referents. Tādā gadījumā balsošanā nepiedalās nākamais loceklis, kura darbības laiks ir ilgāks par priekšsēdētāja vai referenta darbības laiku.

1.b pants

Lietas nodošana Lielajai padomei

1. Padome, kurai iedalīta lieta, var nodot šo lietu Lielajai padomei, ja tā uzskata, ka tas ir attaisnojams sakarā ar lietas juridisko komplicētību, lietas nozīmību vai kādiem īpašiem apstākļiem, piemēram, ja Apelācijas padomes ir pieņēmušas atšķirīgus lēmumus par tiesību jautājumu, kas attiecas uz šo lietu.

2. Apelācijas padome, kurai iedalīta lieta, nodod to Lielajai padomei, ja tā uzskata, ka tai būtu jāpieņem lēmums, kas atšķirtos no interpretācijas, kādu attiecīgajai tiesību normai devusi Lielā padome agrāk pieņemtā lēmumā.

3. Pēc priekšlikuma, ko izteicis Apelācijas padomju prezidents pēc savas iniciatīvas vai sakarā ar kāda prezidija locekļa lūgumu, prezidijs var nodot Lielajai padomei lietu, kura iedalīta kādai padomei, ja tas uzskata, ka tas ir attaisnojams sakarā ar lietas juridisko komplicētību, lietas nozīmību vai kādiem īpašiem apstākļiem, piemēram, ja Apelācijas padomes ir pieņēmušas atšķirīgus lēmumus par tiesību jautājumu, kas attiecas uz šo lietu.

4. Lielā padome nekavējoties nodod lietu atpakaļ padomei, kurai tā bija sākotnēji iedalīta, ja Lielā padome uzskata, ka nepastāv nepieciešamie nosacījumi, lai tā pārņemtu lietu.

5. Visiem lēmumiem, kas attiecas uz lietu nodošanu Lielajai padomei, jābūt motivētiem. Šos lēmumus dara zināmus lietas dalībniekiem.

1.c pants

Vienpersoniski lēmumi

1. Prezidijs sastāda orientējošu to lietu veidu sarakstu, kuras, ja vien nepastāv īpaši apstākļi, padomes var nodot vienam loceklim (vienpersoniskai izskatīšanai), piemēram, lēmumi par lietvedības izbeigšanu pēc pušu vienošanās, lēmumi par izdevumu atlīdzināšanu un lēmumi par apelācijas pieļaujamību.

Prezidijs var sastādīt arī tādu lietu veidu sarakstu, kuras nevar nodot vienam loceklim (vienpersoniskai izskatīšanai).

2. Padome var deleģēt tās priekšsēdētājam tiesības pieņemt lēmumu iedalīt vienam loceklim (vienpersoniskai izskatīšanai) jebkuru lietu no tiem lietu veidiem, kurus noteicis Prezidijs saskaņā ar 1. punktu.

3. Lēmumu par lietas iedalīšanu vienam loceklim (vienpersoniskai izskatīšanai) dara zināmu lietas dalībniekiem.

Loceklis, kuram nodota lieta, nodod to padomei, ja viņš konstatē, ka vairs nepastāv nepieciešamie nosacījumi, lai viņš pārņemtu lietu.

1.d pants

Lietas nodošana pēc Tiesas sprieduma

1. Ja, saskaņā ar Regulas 63. panta 6. punktu, pasākumi Tiesas sprieduma izpildei, ar kuru pilnībā vai daļēji atcelts Apelācijas padomes vai Lielās padomes lēmums, paredz tās lietas jaunu izskatīšanu Apelācijas padomēs, par kuru tika pieņemts šis lēmums, tad prezidijs izlemj, vai šī lieta nododama tai padomei, kas pieņēma minēto lēmumu, citai padomei vai Lielajai padomei.

2. Ja lietu nodod citai padomei, šīs padomes sastāvā nedrīkst būt locekļi, kuri piedalījās apstrīdētā lēmuma pieņemšanā. Šo noteikumu nepiemēro, ja lieta tiek nodota Lielajai padomei.

▼B

2. pants

Padomju locekļu aizstāšana

1. Iemesli padomju locekļu aizstāšanai ar vietniekiem jo īpaši ietver atvaļinājumus, slimību, neizbēgamas saistības un izslēgšanas motīvus, kas izklāstīti Regulas 132. pantā.

2. Ikviens padomes loceklis, kas izsaka lūgumu, lai viņu aizvietotu, nekavējoties informē attiecīgās padomes priekšsēdētāju par to, ka viņa klātbūtne nav iespējama.

3. pants

Izslēgšana un iebildes

1. Ja padomei ir zināms iespējams iemesls izslēgšanai vai iebildēm saskaņā ar Regulas 132. panta 3. punktu, kuru nerada pats padomes loceklis vai jebkura puse lietas izskatīšanas procesos, piemēro Regulas 132. panta 4. punktā noteikto procedūru.

2. Attiecīgo padomes locekli uzaicina iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz to, vai pastāv iemesls izslēgšanai vai iebildēm.

3. Pirms pieņem lēmumu par ceļamo prasību, ievērojot Regulas 132. panta 4. punktu, lietas izskatīšanas procesā neturpinās.

4. pants

Referenti

1. Katras padomes priekšsēdētājs katrai apelācijai norīko savas padomes locekli vai pats sevi par referentu.

2. Referents veic apelācijas iepriekšēju izpēti. Viņš var sagatavot paziņojumus pusēm saskaņā ar padomes priekšsēdētāja norādījumu. Paziņojumus paraksta referents padomes vārdā.

▼M1 —————

▼B

►M1 3. ◄ Referents sagatavo lēmumu projektus.

▼M1

5. pants

Sekretariāts

1. Pie Apelācijas padomēm izveido sekretariātu, kas Apelācijas padomju prezidenta pakļautībā inter alia atbild par visu to dokumentu pieņemšanu, nosūtīšanu, saglabāšanu un reģistrāciju, kuri attiecas uz lietu izskatīšanas procedūru Apelācijas padomēs, un par attiecīgo lietu kārtošanu.

2. Sekretariātu vada sekretārs. Apelācijas padomju prezidents ieceļ sekretariāta darbinieku, kas veic sekretāra pienākumus gadījumā, ja sekretāra nav klāt, viņš nevar rīkoties vai viņa vieta ir vakanta.

3. Sekretārs it īpaši nodrošina, lai tiktu ievēroti termiņi un citi formālie nosacījumi attiecībā uz apelācijas un paziņojuma par tās pamatojumiem iesniegšanu.

Ja tiek konstatēta neatbilstība, kas var izraisīt apelācijas nepieļaujamību, sekretārs nekavējoties iesniedz motivētu atzinumu attiecīgās padomes priekšsēdētājam.

4. Procesa mutiskās daļas un pierādījumu iegūšanas protokolu raksta sekretārs vai, ja Apelācijas padomju prezidents tam piekrīt, tāds Apelācijas padomju darbinieks, kuru var būt iecēlis attiecīgās padomes priekšsēdētājs.

5. Apelācijas padomju prezidents var uzticēt sekretāram lietu sadali Apelācijas padomēm saskaņā ar prezidija noteiktajiem sadales kritērijiem.

Pēc Apelācijas padomju prezidenta priekšlikuma prezidijs var uzticēt sekretariātam citus pienākumus, kas attiecas uz lietu izskatīšanas procedūru vešanu Apelācijas padomēs.

▼B

6. pants

Izmaiņas padomes sastāvā

1. Ja pēc procesa mutiskās daļas padomes sastāvu izmaina, lietas izskatīšanas procesā iesaistītām pusēm dara zināmu, ka pēc jebkuras puses lūguma jauna procesa mutiskā daļa padomē notiks tās jaunajā sastāvā. Jauna procesa mutiskā daļa notiek arī tad, ja to lūdz padomes jaunais loceklis un ja pārējie padomes locekļi ir devuši savu piekrišanu.

2. Jaunajam padomes loceklim jau pieņemtais pagaidu lēmums uzliek saistības tādā pašā mērā, kā pārējiem padomes locekļiem.

3. Ja tad, kad padome jau ir pieņēmusi galīgo lēmumu, tās loceklis nav spējīgs darboties, viņu neaizstāj ar vietnieku. Ja darboties nav spējīgs priekšsēdētājs, tad attiecīgās padomes loceklis, kurš visilgāk darbojas padomē, vai, ja locekļu darbības laiks ir vienāda ilguma, tās vecākais loceklis paraksta lēmumu priekšsēdētāja vārdā.

7. pants

Apelācijas procesa apvienojums

1. Ja attiecībā uz lēmumu ir iesniegtas vairākas apelācijas, šīs apelācijas izskata vienā lietas izskatīšanas procesā.

2. Ja apelācijas ir iesniegtas par atsevišķiem lēmumiem un visas šīs apelācijas nosaka izskatīšanai vienai padomei tādā pašā sastāvā, šī padome ar pušu piekrišanu var izskatīt šīs apelācijas apvienotā lietas izskatīšanas procesā.

▼M1

8. pants

Procedūras norise

1. Ja sekretārs iesniedz kādas Apelācijas padomes priekšsēdētājam atzinumu par apelācijas pieļaujamību saskaņā ar 5. panta 3. punkta otro daļu, attiecīgās padomes priekšsēdētājs var vai nu apturēt lietas izskatīšanu un aicināt padomi lemt par apelācijas pieļaujamību, vai atlikt vērtējumu par apelācijas pieļaujamību, lai to iekļautu lēmumā, ar kuru tiek izbeigta lietas izskatīšanas procedūra Apelācijas padomē.

2. Inter partes procedūrās, neskarot Regulas 61. panta 2. punktu, paziņojumu, kurā izklāstīti apelācijas pamatojumi, un atbildi uz to (pretapelācijas sūdzību) var papildināt ar apelācijas iesniedzēja atbildi, iesniedzot to divu mēnešu laikā no dienas, kad viņam paziņota atbilde uz apelāciju (pretapelācijas sūdzība), un atbildētāja dupliku (otrreizējo atbildētāja iebildi), iesniedzot to divu mēnešu laikā no dienas, kad viņam paziņota apelācijas iesniedzēja atbilde.

3. Inter partes procedūrās atbildētājs savā atbildē (pretapelācijas sūdzībā) var lūgt pieņemt lēmumu atcelt vai grozīt apstrīdēto lēmumu jautājumā, kas nav skarts apelācijā. Šādam atbildētāja iesniegumam nav tiesisku seku, ja apelācijas iesniedzējs apelācijas procedūru neturpina (atsauc apelāciju).

▼B

9. pants

Procesa mutiskā daļa

1. Procesa mutiskās daļas gadījumā, padome nodrošina, lai puses pirms uzklausīšanas būtu iesniegušas visu attiecīgo informāciju un dokumentus.

2. Izsūtot pavēstes par piedalīšanos procesa mutiskajā daļā, padome var pievienot paziņojumu, kas vērš uzmanību uz jautājumiem, kuri šķiet īpaši svarīgi, vai uz faktu, ka konkrēti jautājumi vairs nav strīdīgi, vai arī kas ietver citus apsvērumus, kuri procesa mutiskās daļas laikā varētu palīdzēt koncentrēties uz jautājuma būtību.

3. Padome nodrošina, ka procesa mutiskās daļas noslēgumā lieta ir gatava lēmumam, ja vien nav īpašu iemeslu pretējam.

10. pants

Paziņojumi pusēm

Ja padome uzskata par lietderīgu sazināties ar pusēm attiecībā uz materiālu vai juridisku jautājumu iespējamu novērtējumu, šādu paziņojumu izdara tādā veidā, lai to nevarētu nekādā veidā attiecināt uz padomi kā saistošu.

11. pants

Komentāri par jautājumiem, kas izraisa vispārēju ieinteresētību

Padome vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc Biroja priekšsēdētāja rakstiska, argumentēta lūguma var uzaicināt viņu sniegt rakstiskus vai mutiskus apsvērumus par jautājumiem, kas izraisa vispārēju ieinteresētību, kuri rodas lietas izskatīšanas procesu gaitā šajā padomē. Pusēm ir tiesības iesniegt savas piezīmes par priekšsēdētāja apsvērumiem.

12. pants

Apspriedes pirms lēmumu pieņemšanas

Referents iesniedz pārējiem padomes locekļiem pieņemamā lēmuma projektu un nosaka reālu termiņu, kurā izteikt iebildumus pret šo projektu vai lūgt tā izmaiņas. Padome sanāk, lai apspriestu pieņemamo lēmumu, ja izrādās, ka padomes locekļi visi nav vienisprātis. Apspriedēs piedalās tikai padomes locekļi; attiecīgās padomes priekšsēdētājs tomēr var pilnvarot piedalīties citus darbiniekus, kā sekretārus vai tulkus. Apspriedes ir turamas noslēpumā.

13. pants

Balsošanas kārtība

1. Apspriedēs starp padomes locekļiem vispirms uzklausa referenta atzinumu un, ja referents nav priekšsēdētājs, kā pēdējo uzklausa priekšsēdētāja atzinumu.

2. Ja vajadzīga balsošana, balsis nodod tādā pašā kārtībā, izņemot, ja priekšsēdētājs ir arī referents, viņš balso pēdējais. Atturēšanās no balsošanas nav atļauta.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.