2012R0043 — LV — 23.02.2012 — 001.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) Nr. 43/2012

(2012. gada 17. janvāris),

ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no Reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (4) Lai nodrošinātu vienādus īstenošanas nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķai dalībvalstij gūt labumu no sistēmas, saskaņā ar ko tai iedalītās zvejas piepūles tā pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. (5) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai attiecībā uz jūrā pavadāmo papildus dienu piešķiršanu par zvejas darbību izbeigšanu un pastiprinātu zinātnisko novērotāju izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, kas kuģo ar vienas dalībvalsts karogu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu ( 2 ). (6) Ja krājuma kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem. (7) Daži KPN noteikumi ļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai izvairītos no izmetumiem un ar to saistītu citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanas. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma ilgtspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus tiekties savā darbībā izmantot maksimāli selektīvu pieeju. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru izmantošanu. Tam būtu jāļauj detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas paredzētu novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc pašlaik CCTV izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu izmetumu samazināšanas shēmas, piemēram, pilnībā dokumentētu zvejniecību, ar noteikumu, ka ir izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 3 ). (8) KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām zvejniecības nozarēm, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmēs, kurās piedalījās Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēju komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji. (9) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šo plānu noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī un Lamanša jūras šauruma rietumu daļā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai ( 4 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē ( 5 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī ( 6 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā ( 7 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto ( 8 ); Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai ( 9 ) (“Mencu plāns”). (10) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to izmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp, jo īpaši, pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju. (11) Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 10 ), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (12) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju aizliegumu šo sugu zvejai. (13) Norvēģijas omārus iegūst jauktu sugu grunts zvejā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zinātniskajos ieteikumos par zonu uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) ir teikts, ka šīs sugas nozveju 2012. gadā nevajadzētu palielināt. Lai turpinātu veicināt krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi minētās zonas konkrētās daļās un konkrētos laikposmos saglabāt zvejas iespēju ierobežojumus, proti, atļaut zvejot tikai tādas pelaģiskās sugas, kopā ar kurām netiek nozvejoti Norvēģijas omāri. (14) Tā kā nav zinātnisku pierādījumu tam, ka KPN pollaka zvejas zonas atbilstu skaidri nodalītiem bioloģiskiem krājumiem, un tā kā šī suga ir izplatīta nepārtrauktā teritorijā no Britu salu ziemeļiem līdz Ibērijas pussalas dienvidiem, lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot viegli pielāgojamu režīmu starp dažām KPN zonām. (15) Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas ( 11 ). (16) Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ( 12 ), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (17) Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (18) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2012. gadam; un

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro ES kuģiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

a) “ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

b) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;

c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

e) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

f) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008;

g) “ES zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;

h) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā lieto šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 218/2009 ( 13 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “VII zona (Porkupīnas sēklis – 16. vienība)” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

f) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti II pielikumā Regulai (EK) Nr. 216/2009 ( 14 ).







II

SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

5. pants

KPN un tās sadalījums

ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, KPN sadalījums starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

6. pants

Īpaši noteikumi par dažām KPN

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un

b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejami analītiski izvērtējumi – krājuma izmantošana no 2015. gada ar cik vien iespējams lielu varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam; ii) ja analītiski izvērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2012. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtā KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un izvērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN; un

c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģim, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem:

a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;

b) atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %; un

c) visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no attiecīgā krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, atskaita no kopējām tam iedalītajām zvejas iespējām.

Neatkarīgi no šā punkta b) apakšpunkta, dalībvalsts izņēmuma kārtā kuģim, kas kuģo ar tās karogu, drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kas pārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem ar noteikumu, ka:

i) attiecīgajam kuģu tipam aprēķinātie izmetumi ir mazāki nekā 10 %;

ii) ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālu kontroles mērķiem; un

iii) netiek pārsniegts kopīgais aprēķināto izmetumu limits 75 % attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos.

Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.

3. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada posmā.

4. Pirms 1.punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) to kuģu saraksts, kas kuģo ar tās karogu un piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; un

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

5. Komisija var lūgt, lai 2. punkta b) apakšpunktā norādītā kuģu tipa izmetumu aplēsi, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts rakstiski informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, lai attiecīgie kuģi ievērotu 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto nosacījumu par aprēķinātajiem izmetumiem.

8. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozveju ir guvuši kuģi, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.

9. pants

Zvejas piepūles limiti

No 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:

a) IIA pielikumā, piemēro mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā;

b) IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.

10. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 ( 15 ) 10. panta 4. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.

2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

11. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle un dzelkņu haizivs.

2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas.

12. pants

Aizliegumi

1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;

b) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, izņemot, ja I pielikuma B daļā ir noteikts citādi;

c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;

d) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

▼M1

g) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.

▼B

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt nekādu kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

▼M1

13.a pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009

Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādu punktu:

“i) kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta Apvienotās Karalistes 2012. gada 16. marta lūgumā, un kura piedalās zvejniecībā, kas Īrijas jūrā (ICES apgabals VIIa) ap Menas salu zvejo karaliskās vēdekļgliemenes (Aequipecten opercularis), izmantojot specializētus traļus ar traļu durvīm un ar 80–100 mm linuma acu izmēra trali, kas izgatavots, lai selektīvi novērstu zivju nozveju (2 pēdas zema augšējā mala, īsi brideļi vai to nav vispār un maza traļa atvere).”.

▼B







III

SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zivsaimniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Šī komiteja ir komiteja tādā izpratnē, kā to nosaka Regula (ES) Nr. 182/2011.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

15. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Tomēr 9. pantu piemēro no 2012. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS. KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem — A daļa. Vispārīgi noteikumi — B daļa. Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

IIA PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar mencas krājumu pārvaldību Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā

IIB PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar heka dienvidu krājuma un dažu Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci

IIC PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumdaļas jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonā









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

A DAĻA

Vispārīgi noteikumi

Šā pielikuma B daļas tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon maritae CGE Sarkanais dziļūdens krabis Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis RJB Parastā raja Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktiskā ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja circularis RJI Smilšu raja Leucoraja fullonica RJF Šagrēnādas raja Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva ▼M1 Manta birostris RMB Divragainā velnraja ▼B Martialia hyadesi SQS Kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Raja brachyura RJH Blondā raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Rostroraja alba RJA Baltā raja Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Akmeņplekste TUR Psetta maxima Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Antarktiskā ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Rostroraja alba Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii ▼M1 Divragainā velnraja RMB Manta birostris ▼B Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras līdaka LIN Molva molva Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Jūrasmēles SOO Solea spp. Jūrasvelni ANF Lophiidae Kalmārs SQS Martialia hyadesi Kaproīdas BOR Caproidae Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Limanda DAB Limanda limanda Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja RJB Dipturus batis Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Saida POK Pollachius virens Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanais dziļūdens krabis CGE Chaceon maritae Sarkanasari RED Sebastes spp. Sīkacu raja RJE Raja microocellata Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Smilšu raja RJI Leucoraja circularis Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Šagrēnādas raja RJF Leucoraja fullonica Tūbītes SAN Ammodytes spp. Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius

B DAĻA

Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 25 Analītiskā KPN Francija 8 Nīderlande 20 Apvienotā Karaliste 42 Savienība 95 KPN 95







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C.) Dānija 959 Analītiskā KPN Vācija 10 Francija 7 Īrija 7 Nīderlande 45 Zviedrija 37 Apvienotā Karaliste 17 Savienība 1 082 KPN 1 082







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 329 Analītiskā KPN Francija 7 Īrija 305 Nīderlande 3 434 Apvienotā Karaliste 241 Savienība 4 316 KPN 4 316







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) Dānija 12 Analītiskā KPN Zviedrija 6 Vācija 6 Savienība 24 KPN 24







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) Dānija 20 123 Piesardzības KPN Īrija 56 666 Apvienotā Karaliste 5 211 Savienība 82 000 KPN 82 000







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) Īrija 3 861 Analītiskā KPN Nīderlande 386 Savienība 4 247 KPN 4 247 (1) Attiecas uz siļķes krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) (1) Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.

▼M2







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 374 Analītiskā KPN Apvienotā Karaliste 3 906 Savienība 5 280 KPN 5 280 (1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos – 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos – 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos – Īrijas krasts, — austrumos – Apvienotās Karalistes krasts.

▼B







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 490 Piesardzības KPN Apvienotā Karaliste 490 Savienība 980 KPN 980







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 234 Analītiskā KPN Francija 1 302 Īrija 18 236 Nīderlande 1 302 Apvienotā Karaliste 26 Savienība 21 100 KPN 21 100 (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 3 998 Analītiskā KPN Portugāle 4 362 Savienība 8 360 KPN 8 360

▼M1







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 82 (1) Analītiskā KPN Vācija 2 (1) Zviedrija 49 (1) Savienība 133 (1) KPN 133 (1) (1) Tikai piezvejai. Specializēta zveja nav atļauta.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Piesardzības KPN Vācija 1 Francija 12 Īrija 17 Apvienotā Karaliste 48 Savienība 78 KPN 78







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Analītiskā KPN Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ja tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 5 Analītiskā KPN Francija 14 Īrija 251 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 109 Savienība 380 KPN 380







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 449 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 7 357 Īrija 1 459 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 793 Savienība 10 059 KPN 10 059







Suga: Siļķu haizivs Lamna nasus Zona: Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā (POR/3-1234) Dānija 0 (1) Analītiskā KPN Francija 0 (1) Vācija 0 (1) Īrija 0 (1) Spānija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 6 Analītiskā KPN Dānija 5 Vācija 5 Francija 30 Nīderlande 24 Apvienotā Karaliste 1 775 Savienība 1 845 KPN 1 845







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) Spānija 385 Analītiskā KPN Francija 1 501 Īrija 439 Apvienotā Karaliste 1 062 Savienība 3 387 KPN 3 387

▼M1







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 470 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 5 216 (1) Francija 6 329 (1) Īrija 2 878 (1) Apvienotā Karaliste 2 492 (1) Savienība 17 385 KPN 17 385 (1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kas nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 950 Analītiskā KPN Francija 766 Savienība 1 716 KPN 1 716







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 121 Analītiskā KPN Francija 56 Portugāle 37 Savienība 1 214 KPN 1 214







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) Beļģija 186 Analītiskā KPN Vācija 213 Spānija 199 Francija 2 293 Īrija 518 Nīderlande 179 Apvienotā Karaliste 1 595 Savienība 5 183 KPN 5 183

▼M1







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 2 835 (1) (2) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Vācija 316 (1) (2) Spānija 1 126 (1) (2) Francija 18 191 (1) (2) Īrija 2 325 (1) (2) Nīderlande 367 (1) (2) Apvienotā Karaliste 5 517 (1) (2) Savienība 30 677 (1) KPN 30 677 (1) (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). (2) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kas nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 252 Analītiskā KPN Francija 6 968 Savienība 8 220 KPN 8 220







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 2 750 Analītiskā KPN Francija 3 Portugāle 547 Savienība 3 300 KPN 3 300







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 7 Analītiskā KPN Vācija 8 Francija 332 Īrija 985 Apvienotā Karaliste 4 683 Savienība 6 015 KPN 6 015

▼M1







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 185 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 11 096 (1) Īrija 3 699 (1) Apvienotā Karaliste 1 665 (1) Savienība 16 645 KPN 16 645 (1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 20 Analītiskā KPN Francija 91 Īrija 542 Apvienotā Karaliste 598 Savienība 1 251 KPN 1 251







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) Vācija 2 Analītiskā KPN Francija 37 Īrija 92 Apvienotā Karaliste 176 Savienība 307 KPN 307







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07A.) Beļģija 0 Analītiskā KPN Francija 3 Īrija 52 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 34 Savienība 89 KPN 89







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) Beļģija 186 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 11 431 Īrija 5 298 Nīderlande 93 Apvienotā Karaliste 2 045 Savienība 19 053 KPN 19 053







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII (WHG/08.) Spānija 1 270 Piesardzības KPN Francija 1 905 Savienība 3 175 KPN 3 175







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) Portugāle Jānosaka (1) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (2) KPN Jānosaka (2) (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) Dānija 1 531 Analītiskā KPN Zviedrija 130 Savienība 1 661 KPN 1 661 (1) (1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 28 Analītiskā KPN Dānija 1 119 Vācija 128 Francija 248 Nīderlande 64 Apvienotā Karaliste 348 Savienība 1 935 KPN 1 935 (1) (1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.

▼M1







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) Beļģija 284 (1) (3) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 9 109 (3) Francija 14 067 (1) (3) Īrija 1 704 (3) Nīderlande 183 (1) (3) Apvienotā Karaliste 5 553 (1) (3) Savienība 30 900 KPN 30 900 (2) (1) Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā. (3) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kas nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) Beļģija 37 Spānija 1 469 Francija 1 469 Īrija 184 Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 827 Savienība 4 004

▼B







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) Beļģija 9 (1) Analītiskā KPN Spānija 6 341 Francija 14 241 Nīderlande 18 (1) Savienība 20 609 KPN 20 609 (2) (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un ES ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) Beļģija 2 Spānija 1 837 Francija 3 305 Nīderlande 6 Savienība 5 150







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 7 870 Analītiskā KPN Francija 756 Portugāle 3 673 Savienība 12 299 KPN 12 299







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) Igaunija 2 (1) Analītiskā KPN Spānija 778 (1) Francija 19 (1) Lietuva 7 (1) Apvienotā Karaliste 7 (1) Citi 2 (1) Savienība 815 (1) KPN 815 (1) (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIbcd zonā (LIN/3A/BCD) Beļģija 7 (1) Analītiskā KPN Dānija 51 Vācija 7 (1) Zviedrija 20 Apvienotā Karaliste 7 (1) Savienība 92 KPN 92 (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai ES ūdeņos IIIa zonā un ES ūdeņos IIIbcd zonā.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 147 Analītiskā KPN Dānija 1 147 Vācija 17 Francija 34 Nīderlande 590 Apvienotā Karaliste 18 994 Savienība 21 929 KPN 21 929







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) Spānija 29 Analītiskā KPN Francija 114 Īrija 190 Apvienotā Karaliste 13 758 Savienība 14 091 KPN 14 091







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII (NEP/07.) Spānija 1 306 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 5 291 (1) Īrija 8 025 (1) Apvienotā Karaliste 7 137 (1) Savienība 21 759 (1) KPN 21 759 (1) ( 1 ) Īpašs nosacījums: no tām VII zonā (Porkupīnas sēklis – 16. vienība) (NEP/*07U16) drīkst zvejot, nepārsniedzot šādas kvotas:



Spānija 380 Francija 238 Īrija 457 Apvienotā Karaliste 185 Savienība 1 260







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) Spānija 234 Analītiskā KPN Francija 3 665 Savienība 3 899 KPN 3 899







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc (NEP/08C.) Spānija 79 Analītiskā KPN Francija 3 Savienība 82 KPN 82







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 68 Analītiskā KPN Portugāle 205 Savienība 273 KPN 273







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija Jānosaka (1) (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (2) (3) KPN Jānosaka (2) (3) (1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kas seklāki par 30 m. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) Francija 10 Piesardzības KPN Īrija 275 Apvienotā Karaliste 408 Savienība 693 KPN 693







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa (PLE/07A.) Beļģija 42 Analītiskā KPN Francija 18 Īrija 1 063 Nīderlande 13 Apvienotā Karaliste 491 Savienība 1 627 KPN 1 627







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIb un VIIc (PLE/7BC.) Francija 16 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Īrija 62 Savienība 78 KPN 78

▼M1







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIId un VIIe (PLE/7DE.) Beļģija 828 (1) Analītiskā KPN Francija 2 761 (1) Apvienotā Karaliste 1 473 (1) Savienība 5 062 KPN 5 062 (1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kas nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIf un VIIg (PLE/7FG.) Beļģija 46 Analītiskā KPN Francija 83 Īrija 197 Apvienotā Karaliste 43 Savienība 369 KPN 369







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) Beļģija 11 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 22 Īrija 77 Nīderlande 44 Apvienotā Karaliste 22 Savienība 176 KPN 176







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 66 Piesardzības KPN Francija 263 Portugāle 66 Savienība 395 KPN 395







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) Spānija 6 Piesardzības KPN Francija 190 Īrija 56 Apvienotā Karaliste 145 Savienība 397 KPN 397







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII (POL/07.) Beļģija 420 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 25 Francija 9 667 Īrija 1 030 Apvienotā Karaliste 2 353 Savienība 13 495 KPN 13 495







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) Spānija 252 Piesardzības KPN Francija 1 230 Savienība 1 482 KPN 1 482







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc (POL/08C.) Spānija 208 Piesardzības KPN Francija 23 Savienība 231 KPN 231







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) Spānija 273 (1) Piesardzības KPN Portugāle 9 (1) Savienība 282 (1) KPN 282 (1) Īpašs nosacījums – līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIIIc (POL/*08C.).







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) Beļģija 6 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 1 375 Īrija 1 516 Apvienotā Karaliste 446 Savienība 3 343 KPN 3 343







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) Beļģija 235 (1) (2) (3) Analītiskā KPN Dānija 9 (1) (2) (3) Vācija 12 (1) (2) (3) Francija 37 (1) (2) (3) Nīderlande 200 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 902 (1) (2) (3) Savienība 1 395 (1) (3) KPN 1 395 (3) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. (3) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03A-C.) Dānija 45 (1) (2) Analītiskā KPN Zviedrija 13 (1) (2) Savienība 58 (1) (2) KPN 58 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/67AKXD) Beļģija 895 (1) (2) (3) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Igaunija 5 (1) (2) (3) Francija 4 018 (1) (2) (3) Vācija 12 (1) (2) (3) Īrija 1 294 (1) (2) (3) Lietuva 21 (1) (2) (3) Nīderlande 4 (1) (2) (3) Portugāle 22 (1) (2) (3) Spānija 1 082 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 2 562 (1) (2) (3) Savienība 9 915 (1) (2) (3) KPN 9 915 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Rostroraja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.).







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi VIId zonā (SRX/07D.) Beļģija 80 (1) (2) (3) Analītiskā KPN Francija 670 (1) (2) (3) Nīderlande 4 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 133 (1) (2) (3) Savienība 887 (1) (2) (3) KPN 887 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD).







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: ES ūdeņi VIII un IX zonā (SRX/89-C.) Beļģija 9 (1) (2) Analītiskā KPN Francija 1 601 (1) (2) Portugāle 1 298 (1) (2) Spānija 1 305 (1) (2) Apvienotā Karaliste 9 (1) (2) Savienība 4 222 (1) (2) KPN 4 222 (2) (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Rostroraja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) Dānija 512 Analītiskā KPN Vācija 30 (1) Nīderlande 49 (1) Zviedrija 19 Savienība 610 KPN 610 (2) (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā. (2) Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā 461 tonnu drīkst nozvejot IIIa zonā.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/56-14) Īrija 48 Piesardzības KPN Apvienotā Karaliste 12 Savienība 60 KPN 60







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIa (SOL/07A.) Beļģija 131 Analītiskā KPN Francija 2 Īrija 67 Nīderlande 41 Apvienotā Karaliste 59 Savienība 300 KPN 300







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIb un VIIc (SOL/7BC.) Francija 7 Piesardzības KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Īrija 37 Savienība 44 KPN 44







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIId (SOL/07D.) Beļģija 1 502 Analītiskā KPN Francija 3 005 Apvienotā Karaliste 1 073 Savienība 5 580 KPN 5 580







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIe (SOL/07E.) Beļģija 27 (1) Analītiskā KPN Francija 293 (1) Apvienotā Karaliste 457 (1) Savienība 777 KPN 777 (1) Kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIf un VIIg (SOL/7FG.) Beļģija 663 Analītiskā KPN Francija 66 Īrija 33 Apvienotā Karaliste 298 Savienība 1 060 KPN 1 060







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIh, VIIj un VIIk (SOL/7HJK.) Beļģija 35 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Francija 71 Īrija 190 Nīderlande 56 Apvienotā Karaliste 71 Savienība 423 KPN 423







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: VIIIa un VIIIb (SOL/8AB.) Beļģija 53 Analītiskā KPN Spānija 10 Francija 3 895 Nīderlande 292 Savienība 4 250 KPN 4 250







Suga: Jūrasmēles Solea spp. Zona: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOO/8CDE34) Spānija 403 Piesardzības KPN Portugāle 669 Savienība 1 072 KPN 1 072







Suga: Brētliņa Sprattus sprattus Zona: VIId un VIIe (SPR/7DE.) Beļģija 26 Piesardzības KPN Dānija 1 674 Vācija 26 Francija 361 Nīderlande 361 Apvienotā Karaliste 2 702 Savienība 5 150 KPN 5 150







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (DGS/03A-C.) Dānija 0 Analītiskā KPN Zviedrija 0 Savienība 0 KPN 0







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (DGS/2AC4-C) Beļģija 0 (1) Analītiskā KPN Dānija 0 (1) Vācija 0 (1) Francija 0 (1) Nīderlande 0 (1) Zviedrija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







Suga: Dzelkņu haizivs Squalus acanthias Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/15X14) Beļģija 0 (1) Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. Vācija 0 (1) Spānija 0 (1) Francija 0 (1) Īrija 0 (1) Nīderlande 0 (1) Portugāle 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN 0 (1) (1) Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: VIIIc (JAX/08C.) Spānija 22 409 (1) (3) Analītiskā KPN Francija 388 (1) Portugāle 2 214 (1) (3) Savienība 25 011 KPN 25 011 (1) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 (2) 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.). (3) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt IX zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*09.).







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: IX (JAX/09.) Spānija 7 969 (1) (2) Analītiskā KPN Portugāle 22 831 (1) (2) Savienība 30 800 KPN 30 800 (1) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIIIc zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*08C).







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: X; ES ūdeņi CECAF apgabalā (1) (JAX/X34PRT) Portugāle Jānosaka (2) (3) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (4) KPN Jānosaka (4) (1) Ūdeņi pie Azoru salām. (2) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi CECAF apgabalā (1) (JAX/341PRT) Portugāle Jānosaka (2) (3) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (4) KPN Jānosaka (4) (1) Ūdeņi pie Madeiras. (2) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi.







Suga: Stavridas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi CECAF apgabalā (1) (JAX/341SPN) Spānija Jānosaka (2) Piesardzības KPN Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) (1) Ūdeņi pie Kanāriju salām. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.









IIA PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR MENCAS KRĀJUMU PĀRVALDĪBU KATEGATĀ, ICES VIIa UN VIa RAJONĀ UN ES ŪDEŅOS ICES Vb RAJONĀ

1. Darbības joma

1.1. Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no šā pielikuma 2. punktā norādītajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem.

1.2. Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Šiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie kurām tie pieder. Komisija 2012. gadā lūdz sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.

2. Reglamentētie zvejas rīki un ģeogrāfiskie apgabali

Šajā pielikumā piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītās zvejas rīku grupas un minētā pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, 2. punkta c) apakšpunktā un 2. punkta d) apakšpunktā norādītās ģeogrāfisko apgabalu grupas.

3. Atļaujas

Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā neizsniedz zvejas atļauju zvejai jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums, zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem ikvienam kuģim, kas kuģo ar tās karogu un kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā netiek zvejota līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

4. Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle

4.1. Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta 1. punktā minētā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2012. gada pārvaldības periodam, t.i., no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.

4.2. Gada zvejas piepūles maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 ( 16 ), neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.

5. Pārvaldība

5.1. Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13.–17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.

5.2. Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros individuāliem kuģiem vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp individuāliem kuģiem vai kuģu grupām.

5.3. Ja dalībvalsts laiku, ko kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, atļauts pavadīt apgabalā, nosaka stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 5.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.

6. Zvejas piepūles ziņojums

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu mencas pārvaldības vajadzībām uzskata katru no ģeogrāfisko apgabalu grupām, kas minētas šā pielikuma 2. punktā.

7. Attiecīgo datu paziņošana

Dalībvalstis Komisijai nosūta datus par zvejas piepūli, ko šo valstu zvejas kuģi izmantojuši saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu. Šos datus nosūta, izmantojot Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu vai jebkuru jaunu datu vākšanas sistēmu, kuru ieviesusi Komisija.









IIA pielikuma 1. papildinājums

Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās







Ģeogrāfiskais apgabals Reglamentētie zvejas rīki DK DE SE a) Kategats TR1 197 929 4 212 16 610 TR2 830 041 5 240 327 506 TR3 441 872 0 490 BT1 0 0 0 BT2 0 0 0 GN 115 456 26 534 13 102 GT 22 645 0 22 060 LL 1 100 0 25 339







Ģeogrāfiskais apgabals Reglamentētie zvejas rīki BE FR IE NL ►M1 UK ◄ c) ICES VIIa rajons TR1 0 48 193 33 539 0 ►M1 339 592 ◄ TR2 10 166 744 475 649 0 ►M1 1 086 399 ◄ TR3 0 0 1 422 0 ►M1 0 ◄ BT1 0 0 0 0 ►M1 0 ◄ BT2 843 782 0 514 584 200 000 ►M1 111 693 ◄ GN 0 471 18 255 0 ►M1 5 970 ◄ GT 0 0 0 0 ►M1 158 ◄ LL 0 0 0 0 ►M1 70 614 ◄







Ģeogrāfiskais apgabals Reglamentētie zvejas rīki BE DE ES ►M2 FR ◄ IE UK d) ICES VIa rajons un ES ūdeņi ICES Vb rajonā TR1 0 9 320 0 ►M2 1 057 828 ◄ 428 820 1 033 273 TR2 0 0 0 ►M2 34 926 ◄ 14 371 2 972 845 TR3 0 0 0 ►M2 0 ◄ 273 16 027 BT1 0 0 0 ►M2 0 ◄ 0 117 544 BT2 0 0 0 ►M2 0 ◄ 3 801 4 626 GN 0 35 442 13 836 ►M2 302 917 ◄ 5 697 213 454 GT 0 0 0 ►M2 0 ◄ 1 953 145 LL 0 0 1 402 142 ►M2 184 354 ◄ 4 250 630 040









IIB PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR HEKA DIENVIDU KRĀJUMA UN DAŽU NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. Darbības joma

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005, šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti traļi, dāņu vadi vai līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas; un kuri atrodas ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.

2. Definīcijas

Šajā pielikumā:

a) “zvejas rīku grupa” ietver traļus, dāņu vadus vai tiem līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;

b) “reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;

c) “apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;

d) “2012. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim;

e) “īpaši nosacījumi” ir 6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi.

3. Darbības ierobežojumi

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās karoga kuģi, kas reģistrēti ES, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto dienu skaitu, ja uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem.

II NODAĻA

ATĻAUJAS

4. Atļauju saņēmušie kuģi

4.1. Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienam kuģim, kas kuģo ar tās karogu un kam šajā apgabalā no 2002. gada līdz 2011. gadam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā netiek zvejota līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

4.2. Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 11. vai 12. punktu.

III NODAĻA

APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM

5. Maksimālais dienu skaits

5.1. Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2012. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

5.2. Ja kuģis var pierādīt, ka tā heka nozvejas nepārsniedz 4 % no attiecīgajā zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā dzīvsvara, šā kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar minēto zvejas reisu saistītās jūrā pavadītās dienas neatskaitīt no maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita, kas noteikts I tabulā.

6. Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

6.1. Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus: a) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto heka izkrāvumu kopējais apjoms 2009. vai 2010. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas; un b) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu kopējais apjoms 2009. vai 2010. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas.

6.2. Ja kuģis gūst labumu no neierobežota dienu skaita tāpēc, ka ir izpildījis īpašos nosacījumus, kuģa kopējos izkrāvumos 2012. gada pārvaldības periodā heka izkrāvumi nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) un Norvēģijas omāra izkrāvumi 2,5 tonnas (dzīvsvars).

6.3. Ja kuģis neievēro kādu no īpašajiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu.

6.4. Šīs nodaļas 6.1. punktā minēto īpašo nosacījumu piemērošanu var nodot no viena kuģa citam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ar noteikumu, ka aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 6.1. punktā norādīto svaru.



I tabula Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām) Īpašais nosacījums Reglamentētie zvejas rīki Maksimālais dienu skaits Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas ES 150 FR 149 PT 155 6.1. punkta a) apakšpunkts un 6.1. punkta b) apakšpunkts Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas Neierobežots

7. Kilovatdienu sistēma

7.1. Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ja vien tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un īpašajiem nosacījumiem atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.

7.2. Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku, un attiecīgā gadījumā atbilst īpašajiem nosacījumiem. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 7.1. punkts netiktu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas.

7.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) šo kuģu 2009. un 2010. gadā reģistrētās darbības, kas liecina par nozvejas sastāvu, kurš atbilst 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētam īpašajam nosacījumam, ja šie kuģi drīkst izmantot šādus īpašos nosacījumus; c) to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.1. punktu.

7.4. Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija izvērtē, vai 7. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu.

8. Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

8.1. Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi laikā no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 ( 17 ) 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008 ( 18 ), Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.

8.2. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.

8.3. Šīs nodaļas 8.1. un 8.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 3. vai 6.4. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

8.4. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, līdz 2012. gada 15. jūnijam elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašajiem nosacījumiem ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajiem nosacījumiem.

8.5. Pamatojoties uz šādu dalībvalsts pieprasījumu, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var attiecīgajai dalībvalstij piešķirt vairākas dienas papildus 5.1. punktā noteiktajam dienu skaitam. Tādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko ir atsauce šīs regulas 14. panta 2. punktā.

8.6. Dalībvalsts 2012. gada pārvaldības periodā šīs jūrā pavadāmās papildu dienas var pārdalīt visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas zvejas darbības izbeigušam kuģim, kurš atbilda 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet neatbilst īpašajam nosacījumam.

8.7. Ja Komisija par zvejas darbību izbeigšanu 2012. gada pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē 2013. gada pārvaldības periodam.

9. Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai zinātnisko novērotāju izvietošanai

9.1. Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstij var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 ( 19 ) un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.

9.2. Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

9.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai tās pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

9.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var attiecīgajai dalībvalstij piešķirt vairākas dienas papildus 5.1. punktā noteiktajam dienu skaitam attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Tādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko ir atsauce šīs regulas 14. panta 2. punktā.

9.5. Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņāmtā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

IV NODAĻA

PĀRVALDĪBA

10. Vispārējs pienākums

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.

11. Pārvaldības periodi

11.1. Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

11.2. Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.

11.3. Ja dalībvalsts laiku, ko kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, ir atļauts pavadīt apgabalā, nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 10. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.

V NODAĻA

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

12. Dienu nodošana starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem

12.1. Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

12.2. Saskaņā ar 12.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2009. un 2010. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

12.3. Dienu nodošana, kas aprakstīta 12.1. punktā, ir atļauta starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā.

12.4. Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez īpašiem nosacījumiem.

12.5. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Izklājlapas formātu šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai var noteikt Komisija, pieņemot īstenošanas aktus. Tādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko ir atsauce šīs regulas 14. panta 2. punktā.

13. Dienu nodošana starp dažādu dalībvalstu karoga zvejas kuģiem

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogiem, ar noteikumu, ka mutatis mutandis piemēro 4.1., 4.2. un 12. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.

VI NODAĻA

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

14. Zvejas piepūles ziņojums

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā norādīto apgabalu.

15. Attiecīgo datu vākšana

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).

16. Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmu 15. punktā norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2011. un 2012. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.







II tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Dalībvalsts Zvejas rīks Gads Summārās zvejas piepūles deklarācija (1) (2) (3) (4)







III tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/ R (pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) Zvejas rīks 2 Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas (3) Gads 4 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011. vai 2012. gads (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija 7 R Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.







IV tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem Dalībvalsts CFR Ārējais marķējums Pārvaldības perioda ilgums Paziņotie zvejas rīki Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki Dienu nodošana Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9)







V tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par ES kuģiem Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/ R (pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) CFR 12 ES zvejas flotes reģistra numurs (CFR) Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm (3) Ārējais marķējums 14 L Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (2) (4) Pārvaldības perioda ilgums 2 L Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos. (5) Paziņotie zvejas rīki 2 L Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem 2 L Norāda, kuru no IIB pielikuma 6.1. punktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a) vai b) apakšpunktu) piemēro, ja piemēro kādu no tiem (7) Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus 3 L Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums (8) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki 3 L Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam (9) Dienu nodošana 4 L Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos. (2) Komisijas Regula (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.).









IIC PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMDAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀ

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. Darbības joma

1.1. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 509/2007, šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no šā pielikuma 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem; un kuri atrodas ICES VIIe rajonā. Šajā pielikumā 2012. gada pārvaldības periods ir laikposms no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim.

▼M1

1.2. Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar zvejas uzskaitē trīs iepriekšējo gadu laikā reģistrēto nozveju ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) gadā, atbrīvo no šā pielikuma piemērošanas ar noteikumu, ka: a) šādi kuģi 2012. gada pārvaldības laikposmā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), b) šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj nekādas zivis citā kuģī; un c) katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2012. gada 31. jūlijam un 2013. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējo gadu laikā un jūrasmēļu nozveju 2012. gadā. Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas.

▼B

2. Zvejas rīki

Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:

a) rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks;

b) stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks.

3. Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā III nodaļā paredzēto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīki, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām.

II NODAĻA

ATĻAUJAS

4. Atļauju saņēmušie kuģi

4.1. Kuģiem, kas izmanto šā pielikuma 2. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo šā pielikuma 1.1. punktā norādītajā apgabalā, ir zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.

4.2. Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kas kuģo ar tās karogu un kam šajā apgabalā 2002.-2011. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā reglamentētajā apgabalā netiek zvejota līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

4.3. Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.

4.4. Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.

III NODAĻA

APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM

5. Maksimālais dienu skaits

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2012. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir un tiek izmantots kāds no 2. punktā norādītajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.







I tabula Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām) Zvejas rīki (2. punkts) Nosaukums (izmanto tikai 2. punktā norādītos zvejas rīkus) Lamanša rietumdaļa 2. punkta a) apakšpunkts Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm 164 2. punkta b) apakšpunkts Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm 164

6. Kilovatdienu sistēma

6.1. Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli 2012. gada pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no dienu skaita, kurš I tabulā norādītai zvejas rīku grupai noteikts tajā pašā tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.

6.2. Katras konkrētas zvejas rīku grupas kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot attiecīgo zvejas rīku grupu. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots.

6.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu.

6.4. Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija izvērtē, vai 6. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu.

7. Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

7.1. Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kurās saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, kad uz tā ir kāds no 2. punktā norādītajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.

7.2. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgās grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Šāda aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.

7.3. Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

7.4. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītās dienas, līdz 2012. gada 15. jūnijam elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir: a) zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; b) šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

7.5. Pamatojoties uz šādu dalībvalsts pieprasījumu, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, piešķir attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus 5. punktā noteiktajam dienu skaitam. Tādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko ir atsauce šīs regulas 14. panta 2. punktā.

7.6. Dalībvalsts 2012. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot attiecīgās grupas zvejas rīkus.

7.7. Dalībvalsts 2012. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu, līdz Komisija pieņem lēmumu.

8. Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai zinātnisko novērotāju izvietošanai

8.1. Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un – attiecībā uz valsts programmām – Regulā (EK) Nr. 665/2008 ( 20 ).

8.2. Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

8.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai tās pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

8.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var piešķirt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus 5. punktā attiecīgajai dalībvalstij minētajam dienu skaitam un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Tādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko ir atsauce šīs regulas 14. panta 2. punktā.

8.5. Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

IV NODAĻA

PĀRVALDĪBA

9. Vispārējs pienākums

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

10. Pārvaldības periodi

10.1. Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

10.2. Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

10.3. Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pamet apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.

V NODAĻA

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

11. Dienu nodošana starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem

11.1. Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, ar noteikumu, ka kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir mazāks par vai vienāds ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

11.2. Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar 11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

11.3. Dienu nodošana, kas aprakstīta 11.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto to pašu zvejas rīku grupu, kas norādīta 2. punktā, un tajā pašā pārvaldības periodā.

11.4. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Izklājlapas formātu šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai var noteikt Komisija, pieņemot īstenošanas aktus. Tādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko ir atsauce šīs regulas 14. panta 2. punktā.

12. Dienu nodošana starp dažādu dalībvalstu karoga zvejas kuģiem

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas, par ko tās vienojušās.

VI NODAĻA

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

13. Zvejas piepūles ziņojums

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata ICES VIIe rajonu.

14. Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus.

15. Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmu 14. punktā norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2011. un 2012. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.







II tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Dalībvalsts Zvejas rīks Gads Summārās zvejas piepūles deklarācija (1) (2) (3) (4)







III tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/ R (pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) Zvejas rīks 2 Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm (3) Gads 4 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011. vai 2012. gads (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija 7 R Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.







IV tabula Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem Dalībvalsts CFR Ārējais marķējums Pārvaldības perioda ilgums Paziņotie zvejas rīki Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki Dienu nodošana Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8)







V tabula Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem Lauka nosaukums Maksimālais zīmju/ciparu skaits Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/ R (pie labās malas) Definīcija un piezīmes (1) Dalībvalsts 3 Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts (2) CFR 12 ES zvejas flotes reģistra numurs (CFR) Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm (3) Ārējais marķējums 14 L Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (4) Pārvaldības perioda ilgums 2 L Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos. (5) Paziņotie zvejas rīki 2 L Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem 3 L Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums. (8) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki 3 L Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam (9) Dienu nodošana 4 L Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” (1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.