02011R0543 — LV — 26.03.2019 — 026.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 543/2011

(2011. gada 7. jūnijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari







I

SADAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma un terminu lietojums

1. Šajā regulā izklāstīti Regulas Nr. 1234/2007 īstenošanas noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari.

Tomēr šās regulas II un III sadaļas noteikumi attiecas tikai uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta i) apakšpunktā minētajiem augļu un dārzeņu nozares produktiem un tikai uz pārstrādei paredzētiem produktiem.

2. Regulā (EK) Nr. 1234/2007 lietotajiem terminiem ir tāda pati nozīme, tos lietojot šajā regulā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

▼M29 —————

▼B







II

SADAĻA

PRODUKTU KLASIFIKĀCIJA







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

3. pants

Tirdzniecības standarti; īpašnieki

1. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 1. punkta prasības dēvē par vispārīgo tirdzniecības standartu. Sīkāka informācija par vispārīgo tirdzniecības standartu ir izklāstīta šās regulas I pielikuma A daļā.

Augļiem un dārzeņiem, kuriem nav noteikti specifiskie tirdzniecības standarti, ir jāatbilst vispārīgajam tirdzniecības standartam. Taču, ja īpašnieks var pierādīt, ka produkti atbilst kādam spēkā esošam standartam, ko ir pieņēmusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (UNECE), tad produktu uzskata par atbilstīgu vispārīgajam tirdzniecības standartam.

2. Konkrētie tirdzniecības standarti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir izklāstīti šās regulas I pielikuma B daļā saistībā ar šādiem produktiem:

a) āboli;

b) citrusaugļi;

c) kiviaugļi;

d) salāti, krokotās un platlapu endīvijas;

e) persiki un nektarīni;

f) bumbieri;

g) zemenes;

h) paprika;

i) galda vīnogas;

j) tomāti.

3. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta nolūkos “īpašnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kuras faktiskā valdījumā ir attiecīgie produkti.

4. pants

Atbrīvojumi un izņēmumi no tirdzniecības standartu piemērošanas

1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, tirdzniecības standartus nepiemēro šādiem produktiem:

a) ar noteikumu, ka marķējumā ir skaidri lasāms “paredzēts pārstrādei” vai “dzīvnieku barībai”, vai līdzīgs formulējums, produktiem, kas:

i) paredzēti rūpnieciskai pārstrādei vai

ii) paredzēti dzīvnieku barībai vai citiem nepārtikas izmantošanas nolūkiem;

b) produktiem, kurus ražotājs nodod savā saimniecībā patērētājiem viņu personiskajam patēriņam;

▼M18

c) produktiem, kuri ar Komisijas lēmumu, kas pieņemts pēc dalībvalsts lūguma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā noteikto kārtību, atzīti par attiecīgā reģiona produktiem, kurus pārdod šā reģiona vai — izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos — šās dalībvalsts mazumtirdzniecībā tradicionālam vietējam patēriņam;

▼B

d) produktiem, kas ir sagriezti vai sadalīti, ir “gatavi ēšanai” vai “apstrādei virtuvē”;

e) produktiem, ko pārdod kā ēdamus dīgstus pēc to augu sēklu diedzēšanas, kas klasificēti kā augļi un dārzeņi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta i) apakšpunktu un I pielikuma IX daļu.

2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, prasību par atbilstību tirdzniecības standartiem attiecīgajā ražošanas zonā nepiemēro šādiem produktiem:

a) produktiem, kurus audzētājs pārdod vai piegādā sagatavošanas un fasēšanas punktos vai uzglabāšanas vietās vai kurus no ražotāja saimniecības nosūta uz minētajiem punktiem; un

b) produktiem, kurus transportē no uzglabāšanas vietām uz sagatavošanas un fasēšanas punktiem.

3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, dalībvalstis var atbrīvot no specifiskā tirdzniecības standarta piemērošanas tos produktus, kas ir paredzēti mazumtirdzniecībai patērētājiem viņu personiskajam patēriņam un ir ar marķējumu “produkts paredzēts pārstrādei” vai jebkuru citu līdzīgu formulējumu, un ir paredzēti cita veida pārstrādei, nekā norādīts šā panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā.

4. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, dalībvalstis var atbrīvot no tirdzniecības standartu piemērošanas tos produktus, ko ražotājs pārdevis galapatērētājam personīgai lietošanai tirgos, kas rezervēti tikai ražotājiem ražošanas apgabalā, ko noteikušas dalībvalstis.

5. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta attiecībā uz specifiskajiem tirdzniecības standartiem, svaigi augļi un dārzeņi, kas nav augstākās šķiras, tirdzniecības posmos, kas seko nosūtīšanai, var būt mazliet mazāk svaigi un mazliet apvītuši, nedaudz bojāti sakarā ar to attīstību un tendenci ātri bojāties.

6. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, vispārīgo tirdzniecības standartu nepiemēro šādiem produktiem:

a) savvaļas sēnēm ar KN kodu 0709 59 ,

b) kaperiem ar KN kodu 0709 90 40 ,

c) rūgtajām mandelēm ar KN kodu 0802 11 10 ,

d) lobītām mandelēm ar KN kodu 0802 12 ,

e) lobītiem lazdu riekstiem ar KN kodu 0802 22 ,

f) lobītiem valriekstiem ar KN kodu 0802 32 ,

g) priežu riekstiem ar KN kodu 0802 90 50 ,

h) pistācijām ar KN kodu 0802 50 00 ,

i) makadāmiju riekstiem ar KN kodu 0802 60 00 ,

j) pekanriekstiem ar KN kodu 0802 90 20 ,

k) citiem riekstiem ar KN kodu 0802 90 85 ,

l) žāvētiem miltu banāniem ar KN kodu 0803 00 90 ,

m) žāvētiem citrusaugļiem ar KN kodu 0805 ,

n) tropu riekstu maisījumiem ar KN kodu 0813 50 31 ,

o) citu riekstu maisījumiem ar KN kodu 0813 50 39 ,

p) safrānam ar KN kodu 0910 20 .

7. Ir jāiesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei pierādījumi par to, ka produkti, uz kuriem attiecas 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts, atbilst noteiktajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz paredzēto produktu izmantojumu.

5. pants

Informācijā iekļaujamās ziņas

1. Informācijā iekļaujamās ziņas, kas prasītas šajā nodaļā, ir jānorāda salasāmi, labi redzamā vietā iepakojuma vienā pusē, un tām ir jābūt vai nu neizdzēšami uzdrukātām tieši uz iepakojuma, vai arī etiķetē, kas ir iepakojuma daļa vai piestiprināta tam.

2. Precēm, kas tiek nosūtītas neiepakotas un iekrautas tieši transporta līdzeklī, 1. punktā minēto informāciju norāda preču pavaddokumentā vai paziņojumā, kas novietots redzamā vietā transporta līdzeklī.

3. Saistībā ar distances līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK ( 1 ) 2. panta 1. punkta izpratnē tirdzniecības standartu atbilstības nodrošināšanai informācijā iekļaujamām ziņām ir jābūt pieejamām pirms pirkuma darījuma slēgšanas.

4. Rēķinos un pavaddokumentos, izņemot tos, kas jāsaņem patērētājam, ir jānorāda produktu nosaukumi un izcelsmes valsts, attiecīgā gadījumā arī produkta šķira, šķirne vai tirdzniecības tips, ja to nosaka specifiskais tirdzniecības standarts, vai arī tas, ka produkti ir paredzēti pārstrādei.

6. pants

Informācijā iekļaujamās ziņas mazumtirdzniecības posmā

1. Saskaņā ar šo nodaļu mazumtirdzniecības posmā informācijā iekļaujamām ziņām ir jābūt salasāmām un pamanāmām. Produktus var izlikt pārdošanai mazumtirdzniecībā ar nosacījumu, ka blakus precei pamanāmā vietā salasāmā veidā norāda informāciju par produkta izcelsmes valsti un vajadzības gadījumā arī šķiru un šķirni, kā arī tirdzniecības tipu tādā veidā, kas nemaldina patērētāju.

2. Produktiem, kas ir fasēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK ( 2 ) izklāstītajā nozīmē, papildus tirdzniecības standartu noteiktajai informācijai norāda arī tīrsvaru. Taču attiecībā uz produktiem, kurus pārdod pēc skaita, prasība par tīrsvara norādīšanu netiek piemērota, ja produktu skaits ir skaidri saredzams un tie ir saskaitāmi no ārpuses, vai arī ja skaits ir norādīts marķējumā.

▼M31

7. pants

Maisījumi

1. Iepakojumus, kuru tīrsvars ir 5 kg vai mazāk un kuri satur dažādu sugu augļu, dažādu sugu dārzeņu vai dažādu sugu augļu un dārzeņu maisījumus, drīkst tirgot ar nosacījumu, ka

a) produktiem ir vienāda kvalitāte un katrs attiecīgais produkts atbilst attiecīgam specifiskajam tirdzniecības standartam vai – ja konkrētam produktam specifiska tirdzniecības standarta nav – vispārīgajam tirdzniecības standartam;

b) iepakojums ir atbilstoši marķēts saskaņā ar šo nodaļu; un

c) maisījums nav tāds, kas varētu maldināt patērētāju.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta prasības neattiecas uz maisījumā iekļautiem produktiem, kas nav Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 ( 3 ) 1. panta 2. punkta i) apakšpunktā minētās augļu un dārzeņu nozares produkti.

3. Ja maisījumā iekļauto produktu izcelsme ir vairāk nekā vienā dalībvalstī vai trešā valstī, pilnus izcelsmes valstu nosaukumus vajadzības gadījumā var aizstāt ar vienu no šādiem:

a) “ES audzētu augļu maisījums”, “ES audzētu dārzeņu maisījums” vai “ES audzētu augļu un dārzeņu maisījums”;

b) “ārpus ES audzētu augļu maisījums”, “ārpus ES audzētu dārzeņu maisījums” vai “ārpus ES audzētu augļu un dārzeņu maisījums”;

c) “ES un ārpus ES audzētu augļu maisījums”, “ES un ārpus ES audzētu dārzeņu maisījums” vai “ES un ārpus ES audzētu augļu un dārzeņu maisījums”.

▼B







II

NODAĻA

Tirdzniecības standartu ievērošanas pārbaudes







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

8. pants

Piemērošanas joma

Šajā nodaļā izklāstīti noteikumi par atbilstības pārbaužu īstenošanu, kas nozīmē augļu un dārzeņu pārbaudi visos tirdzniecības posmos, lai pārbaudītu, vai tie atbilst tirdzniecības standartiem un citiem šās nodaļas noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. un 113.a pantam.

9. pants

Koordinācijas iestādes un inspekcijas iestādes

1. Katra dalībvalsts izraugās:

a) vienu kompetento iestādi, kas atbild par koordināciju un kontaktiem šajā nodaļā noteiktajās jomās, turpmāk – “koordinācijas iestāde”, un

b) inspekcijas iestādi vai iestādes, kas atbild par šās nodaļas piemērošanu, turpmāk “inspekcijas iestādes”.

Koordinācijas iestādes un inspekcijas iestādes var būt gan valsts, gan privātas iestādes. Jebkurā gadījumā dalībvalstis ir par tām atbildīgas.

2. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu:

a) tās koordinācijas iestādes nosaukumu, pasta un e-pasta adresi, ko tās izraudzījušas saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,

b) to inspekcijas iestāžu nosaukumu, pasta un e-pasta adresi, ko tās izraudzījušas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu un

c) izraudzīto inspekcijas iestāžu atbilstošo darbības jomu precīzu aprakstu.

3. Koordinācijas iestāde var būt inspekcijas iestāde vai viena no inspekcijas iestādēm, vai jebkura cita iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 1. punktu.

4. Komisija nodrošina dalībvalstu izraudzīto koordinācijas iestāžu saraksta publisku pieejamību tādā veidā, kādu tā uzskata par piemērotu.

10. pants

Tirgotāju datubāze

1. Dalībvalstis izveido augļu un dārzeņu nozares tirgotāju datubāzi, kurā saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem iekļauj tirgotājus, kas iesaistīti tādu svaigu augļu un dārzeņu tirgošanā, kuriem ir noteikti standarti atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. pantam.

Dalībvalstis šim nolūkam var izmantot jebkuru citu datubāzi vai datubāzes, kas jau ir izveidotas citiem nolūkiem.

2. Šajā regulā “tirgotājs” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu:

a) kam pieder augļi un dārzeņi, uz kuriem attiecas tirdzniecības standarti, lai tos:

i) izliktu vai piedāvātu pārdošanai;

ii) pārdotu; vai

iii) tirgotu jebkurā citā veidā, vai

b) kura ar augļiem un dārzeņiem, uz kuriem attiecas tirdzniecības standarti, faktiski veic jebkuru no darbībām, kas minētas a) punktā.

Pirmās daļas a) punktā minētajās darbībās ietilpst:

a) tālpārdošana, izmantojot internetu, vai citā veidā;

b) šādas darbības, ko fiziska vai juridiska persona veic savā vai trešās personas vārdā; un

c) šādas darbības, ko veic Savienībā un/vai eksportam uz trešām valstīm, un/vai importam no trešām valstīm.

3. Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem datubāzē attiecīgi ir vai nav iekļaujami šādi tirgotāji:

a) tirgotāji, uz kuru darbībām saskaņā ar 4. pantu netiek attiecināts pienākums ievērot tirdzniecības standartus; un

b) fiziskas un juridiskas personas, kuru darbības augļu un dārzeņu nozarē aprobežojas vai nu ar preču transportēšanu, vai arī pārdošanu mazumtirdzniecības posmā.

4. Ja tirgotāju datubāzi veido vairāki atšķirīgi elementi, koordinācijas iestāde nodrošina, ka datubāze, tās elementi un informācijas atjaunošana par tiem ir vienota. Informācijas atjaunošanu īpaši nodrošina, izmantojot veikto atbilstības pārbaužu laikā apkopoto informāciju.

5. Šajā datubāzē ir katra tirgotāja:

a) reģistrācijas numurs, nosaukums un adrese;

b) informācija, kas vajadzīga šā tirgotāja klasificēšanai vienā no 11. panta 2. punktā norādītajām riska kategorijām, jo īpaši par vietu tirdzniecības ķēdē, un informācija par firmas nozīmīgumu;

c) informācija par atzinumiem katra tirgotāja iepriekšējo pārbaužu laikā;

d) visa cita informācija, kuru uzskata par vajadzīgu pārbaudēm, piemēram, informācija par kvalitātes nodrošināšanas sistēmu vai pašpārbaudes sistēmu attiecībā uz atbilstību tirdzniecības standartiem.

Informācijas atjaunošanu īpaši nodrošina, izmantojot veikto atbilstības pārbaužu laikā apkopoto informāciju.

6. Tirgotāji sniedz informāciju, kuru dalībvalstis uzskata par vajadzīgu datubāzes izveidošanai un atjaunošanai. Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem datubāzē iekļauj tirgotājus, kas nav reģistrēti to teritorijā, bet veic tajā tirdzniecību.







2.

iedaļa

Atbilstības pārbaudes, ko veic dalībvalstis

11. pants

Atbilstības pārbaudes

1. Dalībvalstis nodrošina, ka atbilstības pārbaudes tiek veiktas izlases veidā, pamatojoties uz riska analīzi, un pietiekami bieži, lai nodrošinātu atbilstību tirdzniecības standartiem un citiem šās sadaļas un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. panta un 113.a panta noteikumiem.

Riska vērtēšanas kritērijos ietilpst tāda atbilstības sertifikāta esība, kā norādīts 14. pantā, ko ir izdevusi trešās valsts kompetenta iestāde, kurā atbilstības pārbaude ir apstiprināta saskaņā ar 15. pantu. Šāda sertifikāta esība uzskatāma par faktoru, kas mazina neatbilstības risku.

Kritēriji riska novērtēšanai var ietvert:

a) produkta veidu, ražošanas periodu, produkta cenu, laika apstākļus, iepakošanas un pārvietošanas darbības, uzglabāšanas apstākļus, izcelsmes valsti, transportlīdzekļa veidu vai partiju apjomu;

b) tirgotāju lielumu, to vietu tirdzniecības ķēdē, pārdotās produkcijas apjomu vai vērtību, produktu klāstu, piegādes zonu vai veiktās uzņēmējdarbības veidu, kā uzglabāšanu, šķirošanu, iepakošanu vai pārdošanu;

c) iepriekšējo pārbaužu rezultātus, tai skaitā atklāto defektu skaitu un veidu, pārdotās produkcijas parasto kvalitāti, izmantotā tehniskā aprīkojuma līmeni;

d) tirgotāju kvalitātes nodrošinājuma sistēmu vai pašpārbaudes sistēmu uzticamību attiecībā uz atbilstību tirdzniecības standartiem;

e) vietu, kurā tiek veikta pārbaude, ja tas ir pirmais robežas šķērsošanas punkts Savienībā vai vieta, kurā produkti tiek iepakoti vai iekrauti;

f) visu citu informāciju, kas var norādīt uz neatbilstības risku.

2. Riska analīze ir balstīta uz informāciju, kas ir ietverta 10. pantā minētajā tirgotāju datubāzē un klasificē tirgotājus riska kategorijās.

Dalībvalstis jau iepriekš nosaka:

a) kritērijus partiju neatbilstības riska noteikšanai;

b) pamatojoties uz riska analīzi katrai riska kategorijai, minimālo tirgotāju daļu vai partijas lielumu un/vai daudzumu, kurām veiks atbilstības pārbaudi.

Dalībvalstis var, pamatojoties uz riska analīzi, izvēlēties neveikt izlases veida pārbaudes tiem produktiem, uz kuriem neattiecas specifiskie tirdzniecības standarti.

3. Ja pārbaudēs konstatē būtiskus pārkāpumus, dalībvalstīm jāpalielina pārbaužu biežums attiecībā uz tirgotājiem, produktiem, izcelsmi vai citiem rādītājiem.

4. Tirgotāji pārbaudes iestādēm sniedz visu informāciju, kuru šīs iestādes uzskata par vajadzīgu atbilstības pārbaužu organizēšanai un veikšanai.

12. pants

Apstiprināti tirgotāji

1. Tirgotājiem, kuri klasificēti zemākajā riska kategorijā un kuri nodrošina īpašas garantijas attiecībā uz atbilstību tirdzniecības standartiem, dalībvalstis var atļaut katra iepakojuma marķējumā lietot II pielikumā norādīto paraugu nosūtīšanas posmā un/vai parakstīt atbilstības sertifikātu, kā noteikts 14. pantā.

2. Atļauju piešķir vismaz uz vienu gadu.

3. Tirgotājiem, kuri izmanto šo iespēju:

a) ir jābūt inspekcijas personālam, kas ir piedalījies dalībvalsts apstiprinātās apmācībās;

b) ir jābūt produktu sagatavošanai un fasēšanai piemērotam aprīkojumam;

c) ir jāapņemas veikt savu nosūtīto preču atbilstības pārbaudi un jāizveido reģistrs, kurā ierakstītas visas veiktās pārbaudes.

4. Ja apstiprināts tirgotājs vairs neatbilst atļaujas prasībām, dalībvalsts atsauc atļauju.

5. Neatkarīgi no 1. punkta, apstiprinātie tirgotāji var turpināt lietot paraugus, kas atbilda Regulai (EK) Nr. 1580/2007 ►M18 2011. gada 21. jūnijā ◄ , kamēr beidzas krājumi.

Atļaujas, kas tirgotājiem piešķirtas pirms ►M18 2011. gada 22. jūnijā ◄ , tiek piemērotas uz piešķirto laiku.

13. pants

Deklarācijas pieņemšana muitā

1. Muita drīkst pieņemt tikai tādu produktu eksporta deklarācijas un/vai deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā, uz kuriem attiecas specifiskie tirdzniecības standarti, ja

a) precēm ir pievienots atbilstības sertifikāts; vai

b) kompetentā pārbaudes iestāde ir informējusi muitas iestādi, ka attiecībā uz attiecīgajām partijām ir izdots atbilstības sertifikāts; vai

c) kompetentā inspekcijas iestāde ir informējusi muitas iestādi, ka attiecīgajām partijām nav izdots atbilstības sertifikāts, jo tām nav jāveic riska pārbaude, ņemot vērā 11. panta 1. punktu.

Tas neskar atbilstības pārbaudes, ko dalībvalsts var īstenot saskaņā ar 11. pantu.

2. 1. punkts attiecas arī uz produktiem, kam ir jāpiemēro vispārīgais tirdzniecības standarts, kas izklāstīts I pielikuma A daļā un 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem produktiem, ja attiecīgās dalībvalsts uzskata par vajadzīgu, ņemot vērā 11. panta 1. punktā minēto riska analīzi.

14. pants

Atbilstības sertifikāts

1. Sertifikātus izdod kompetentā iestāde kā apliecinājumu, ka produkti atbilst attiecīgiem tirdzniecības standartiem (turpmāk — sertifikāts). Kompetentajām iestādēm Savienībā izmantojamais sertifikāts norādīts III pielikumā.

Tā sertifikāta vietā, ko izdevušas Savienības kompetentas iestādes, 15. panta 4. punktā minētās trešās valstis var izmantot savus sertifikātus ar noteikumu, ka tajos ir vismaz līdzvērtīga informācija tai, kas iekļauta Savienības sertifikātā. Komisija nodrošina trešo valstu sertifikātu paraugu pieejamību ar līdzekļiem, kādus tā uzskata par piemērotiem.

2. Šos sertifikātus izdod vai nu papīra formātā ar paraksta oriģinālu, vai pārbaudītā elektroniskā veidā ar elektronisku parakstu.

3. Katrs sertifikāts ir jāapzīmogo kompetentajai iestādei un jāparaksta pilnvarotai personai vai personām.

4. Sertifikāts jāizdod vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.

5. Katram sertifikātam jābūt ar kārtas numuru, pēc kura to identificēt. Kompetentā iestāde patur katra izsniegtā sertifikāta kopiju.

6. Neatkarīgi no 1. punkta pirmās daļas dalībvalstis turpina izmantot sertifikātus, kas atbilda Regulai (EK) Nr. 1580/2007 2009. gada 30. jūnijā, kamēr izsīkst to krājumi.







3.

iedaļa

Atbilstības pārbaudes, ko veic trešās valstis

15. pants

To pārbaudes darbību apstiprināšana, ko veikušas trešās valstis pirms ievešanas Savienībā

▼M18

1. Pēc trešās valsts pieprasījuma Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā noteikto kārtību var apstiprināt šās trešās valsts veiktās pārbaudes par atbilstību tirdzniecības standartiem pirms importēšanas Savienībā.

▼B

2. Apstiprinājumu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt trešām valstīm, kuru teritorijā produktiem, kurus eksportē uz Savienību, tiek izpildīti vai nu Savienības tirdzniecības standarti, vai arī vismaz līdzvērtīgi standarti.

Apstiprinājumā norāda trešās valsts oficiālo iestādi, kura ir atbildīga par 1. punktā minēto pārbaudes darbību veikšanu. Šī iestāde atbild par kontaktiem ar Savienību. Apstiprinājumā norāda arī tās trešās valsts inspekcijas iestādes, kas atbild par pienācīgām pārbaudēm.

Apstiprinājums var attiekties tikai uz tiem produktiem, kuru izcelsme ir attiecīgā valsts, un to var ierobežoti attiecināt uz noteiktiem produktiem.

3. Trešās valsts inspekcijas iestādes ir oficiālas iestādes vai 2. punktā norādītās oficiāli atzītās iestādes, kuras nodrošina apmierinošas garantijas un kuru rīcībā ir nepieciešamais personāls, aprīkojums un telpas, lai veiktu pārbaudes atbilstoši 17. panta 1. punktā norādītajām metodēm vai līdzvērtīgām metodēm.

4. To trešo valstu, kuru atbilstības pārbaudes ir apstiprinātas saskaņā ar šo pantu, un attiecīgo produktu saraksts ir iekļauts IV pielikumā.

Komisija nodrošina pieejamību precīziem attiecīgo oficiālo iestāžu un inspekcijas iestāžu datiem, izmantojot līdzekļus, kādus tā uzskata par piemērotiem.

16. pants

Atbilstības pārbaužu apstiprinājuma apturēšana

Komisija var apturēt apstiprinājumu, ja konstatē, ka preces būtiskā sūtījumu skaitā un/vai daudzumos neatbilst trešās valsts inspekcijas iestāžu izsniegtajos atbilstības sertifikātos norādītajai informācijai.







4.

iedaļa

Inspekcijas metodes

17. pants

Inspekcijas metodes

1. Šajā nodaļā paredzētās atbilstības pārbaudes, izņemot pārbaudes mazumtirdzniecības vietā, kur preces pārdod galapatērētājam, veic atbilstīgi V pielikumā norādītajām inspekcijas metodēm, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

Dalībvalstis nosaka īpašu kārtību atbilstības pārbaudēm mazumtirdzniecības vietā, kur preces pārdod galapatērētājam.

2. Ja inspektori konstatē, ka preces atbilst tirdzniecības standartiem, inspekcijas iestāde var izdot III pielikumā noteikto atbilstības sertifikātu.

3. Ja preces neatbilst tirdzniecības standartiem, inspekcijas iestāde izdod tirgotājam vai tā pārstāvjiem adresētu konstatējumu par neatbilstību. Preces, par kurām ir izdots konstatējums par neatbilstību, nedrīkst pārvietot bez šā konstatējuma izdevējas inspekcijas iestādes atļaujas. Šādas atļaujas izdošanai var piemērot inspekcijas iestādes noteiktos nosacījumus.

Tirgotāji var pieņemt lēmumu par visu vai daļas preču atbilstības nodrošināšanu. Preces, kuru atbilstība ir nodrošināta, nedrīkst tirgot, kamēr kompetentā inspekcijas iestāde nav ar visiem atbilstīgajiem līdzekļiem pārliecinājusies, ka preču atbilstība ir faktiski nodrošināta. Vajadzības gadījumā inspekcijas iestāde izdod III pielikumā noteikto atbilstības sertifikātu tai partijai vai tās daļai tikai pēc tam, kad ir nodrošināta preču atbilstība.

Ja inspekcijas iestāde akceptē tirgotāja vēlēšanos nodrošināt preču atbilstību citā dalībvalstī, nevis tajā, kur veikta pārbaude, kuras rezultātā atklāta neatbilstība, tirgotājs informē dalībvalsts kompetento inspekcijas iestādi par partijas neatbilstību. Dalībvalsts, kas izdod konstatējumu par neatbilstību, nosūta konstatējuma kopiju attiecīgajām dalībvalstīm, ieskaitot dalībvalsti, kurā konstatēta partijas neatbilstība.

Ja nav iespējams ne nodrošināt preču atbilstību, ne tās nosūtīt izmantošanai dzīvnieku barībā, rūpnieciskai pārstrādei vai cita veida nepārtikas vajadzībām, inspekcijas iestāde var vajadzības gadījumā pieprasīt, lai tirgotāji veiktu atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie produkti nenonāk tirdzniecībā.

Tirgotāji sniedz visu informāciju, kuru dalībvalstis uzskata par vajadzīgu šā punkta piemērošanai.







5.

iedaļa

Paziņojumi

18. pants

Paziņojumi

1. Dalībvalsts, kuras teritorijā konstatē, ka citas dalībvalsts sūtījums neatbilst tirdzniecības standartiem, jo sūtījumam ir defekti vai bojājumi, kurus būtu bijis iespējams noteikt iepakošanas laikā, ziņo Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm.

2. Dalībvalsts, kuras teritorijā ir liegta preču partiju laišana brīvā apgrozībā no trešām valstīm, jo preču partijas neatbilst tirdzniecības standartiem, ziņo Komisijai, attiecīgajām iespējamām dalībvalstīm un attiecīgajai trešai valstij, kas uzskaitītas IV pielikumā.

3. Dalībvalstis paziņo Komisijai pārbaudes un riska analīzes sistēmu nosacījumus. Tās informē Komisiju par visiem šo sistēmu turpmākajiem grozījumiem.

4. Dalībvalstis paziņo Komisijai un dalībvalstīm pārbaudēs apkopotos rezultātus visos tirdzniecības posmos attiecīgajā gadā līdz nākamā gada 30. jūnijam.

5. Paziņojumus, kas minēti 1.–4. punktā, sniedz ar tādiem līdzekļiem, kādus noteikusi Komisija.







III

SADAĻA

RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJAS







I

NODAĻA

Prasības un atzīšana

▼M29 —————

▼B







4.

iedaļa

Ražotāju grupas

36. pants

Atzīšanas plānu iesniegšana

1. Juridiskā persona vai juridiskās personas skaidri noteikta daļa iesniedz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e panta 1. punktā norādīto atzīšanas plānu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas tās galvenais birojs.

2. Dalībvalstis nosaka:

a) minimālos kritērijus, kas jāizpilda juridiskai personai vai juridiskas personas skaidri noteiktai daļai, lai varētu iesniegt atzīšanas plānu;

b) noteikumus atzīšanas plānu sagatavošanai, saturam un īstenošanai;

c) laika periodu, kurā bijušajam ražotāju organizācijas biedram ir aizliegts pievienoties ražotāju grupai pēc izstāšanās no ražotāju organizācijas saistībā ar produktiem, attiecībā uz kuriem bija atzīta attiecīgā ražotāju organizācija; un

d) atzīšanas plānu apstiprināšanas, uzraudzības un izpildes administratīvās procedūras; un

▼M8

e) noteikumus, kas ražotājam neļauj saņemt ražotāju grupām paredzēto Savienības atbalstu ilgāk par pieciem gadiem.

▼B

37. pants

Atzīšanas plānu saturs

Atzīšanas plāna projektā ietver vismaz:

a) sākotnējās situācijas aprakstu, īpaši attiecībā uz ražotāju organizācijas biedru skaitu, norādot pilnīgu informāciju par biedriem, ražošanu, tostarp pārdotās produkcijas vērtību, tirdzniecību un infrastruktūru, tostarp infrastruktūru, kas pieder atsevišķiem ražotāju grupas biedriem;

b) ierosināto plāna īstenošanas sākuma datumu un tā ilgumu, kas nedrīkst pārsniegt piecus gadus; un

c) īstenojamās darbības un ieguldījumus, lai panāktu atzīšanu.

▼M8

Pirmās daļas c) punktā minētie ieguldījumi neietver Va pielikumā uzskaitītos ieguldījumus.

▼B

38. pants

Atzīšanas plānu apstiprināšana

▼M8

1. Dalībvalsts kompetentā iestāde pieņem vienu no 3. punktā minētajiem lēmumiem trīs mēnešu laikā no dienas, kad saņemts atzīšanas plāna projekts, kam pievienoti visi apliecinošie dokumenti. Dalībvalstis var paredzēt īsāku termiņu.

▼B

2. Dalībvalstis var pieņemt papildu noteikumus, kas attiecas uz darbību un izdevumu atbilstību saskaņā ar atzīšanas plāniem, tostarp noteikumus par attaisnotajiem ieguldījumiem, lai sasniegtu ražotāju grupu atbilstību atzīšanas kritērijiem ražotāju organizācijām, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.b panta 1. punktā.

▼M8

3. Pēc 111. pantā noteiktajām atbilstības pārbaudēm kompetentā dalībvalsts iestāde atbilstoši apstākļiem:

a) provizoriski pieņem plānu un piešķir sākotnējo atzīšanu;

b) pieprasa izdarīt izmaiņas plānā, tostarp izmaiņas saistībā ar tā termiņu. Jo īpaši dalībvalsts novērtē, vai piedāvātie laikposmi nav nepamatoti gari, un pieprasa veikt grozījumus, ja ražotāju grupa var izpildīt ražotāju organizāciju atzīšanas kritērijus pirms Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e panta 1. punkta trešajā daļā minētā piecu gadu perioda beigām;

c) noraida plānu, jo īpaši tad, ja juridiskas personas vai skaidri noteiktas juridisko personu daļas, kuras lūdz tās sākotnēji atzīt kā ražotāju grupas, ir jau izpildījušas ražotāju organizāciju atzīšanas kritērijus.

Attiecīgā gadījumā plānu var provizoriski pieņemt tikai tad, ja plānā ir veiktas saskaņā ar b) apakšpunktu pieprasītās izmaiņas.

▼M8

4. Katru gadu līdz 1. jūlijam dalībvalsts kompetentā iestāde, izmantojot Vb pielikumā sniegtās veidlapas, paziņo Komisijai par lēmumiem, ar kuriem ir provizoriski pieņemti atzīšanas plāni, un šo plānu finansiālo ietekmi.

5. Tiklīdz ir noteikti piešķīruma koeficienti, kuri minēti 47. panta 4. punkta otrajā daļā, dalībvalsts kompetentā iestāde ļauj attiecīgajām ražotāju grupām grozīt vai atsaukt savus atzīšanas plānus. Ja ražotāju grupa nevēlas atsaukt savu atzīšanas plānu, kompetentā iestāde pieņem šādu plānu, kurā noteikti veicami grozījumi, kurus kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamiem.

6. Par lēmumiem, kuri minēti 3. un 5. punktā, dalībvalsts kompetentā iestāde informē juridisko personu vai juridiskās personas skaidri noteikto daļu.

▼B

39. pants

Atzīšanas plānu īstenošana

1. Atzīšanas plānu īsteno pa gada segmentiem, sākot no 1. janvāra. Dalībvalstis var ļaut ražotāju grupām gada segmentus sadalīt pusgada periodos.

Pirmajā piemērošanas gadā saskaņā ar piedāvāto datumu, kas minēts 37. panta b) punktā, atzīšanas plāns sākas:

a) 1. janvārī pēc datuma, kad to pieņēmusi kompetentā valsts iestāde; vai

b) pirmajā kalendāra dienā pēc tā pieņemšanas.

Jebkurā gadījumā pirmais atzīšanas plāna īstenošanas gads beidzas tā paša gada 31. decembrī.

▼M8

2. Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem ražotāju grupas var pieprasīt izmaiņas plānos to īstenošanas laikā. Šiem pieprasījumiem pievieno visus vajadzīgos apliecinošos dokumentus.

Dalībvalstis paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem atzīšanas plānu gada vai pusgada periodā var grozīt, par to iepriekš nesaņemot apstiprinājumu no dalībvalsts kompetentās iestādes. Attiecībā uz šīm izmaiņām atbalstu var saņemt tikai tādā gadījumā, ja ražotāju grupa par tām nekavējoties informē dalībvalsts kompetento iestādi.

Konkrētajā gadā un attiecībā uz šo pašu gadu dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut ražotāju grupām palielināt atzīšanas plānā paredzēto izdevumu kopējo apjomu par maksimāli 5 % no sākotnēji apstiprinātās summas vai to samazināt par dalībvalsts noteikto maksimālo procentuālo daļu, abos gadījumos saglabājot nemainīgus atzīšanas plāna vispārējos mērķus un nodrošinot, ka Savienības kopējie izdevumi attiecīgās dalībvalsts līmenī nepārsniedz Savienības finansējumu, kas piešķirts minētajai dalībvalstij saskaņā ar 47. panta 4. punktu.

Regulas 48. pantā minētajā ražotāju grupu apvienošanās gadījumā 5 % ierobežojumu piemēro to ražotāju grupu atzīšanas plānos noteiktajam izdevumu kopējam apjomam, kuras ir apvienojušās.

▼B

3. Kompetentā dalībvalsts iestāde, izskatījusi iesniegtos pierādījumus, lēmumu par plānu grozījumiem pieņem trīs mēnešu laikā no dienas, kad saņemts izmaiņu pieprasījums. Ja šajā laika periodā lēmums par izmaiņu pieprasījumu nav pieņemts, uzskatāms, ka pieprasījums ir noraidīts. Dalībvalstis var paredzēt īsāku termiņu.

40. pants

Pieteikumi atzīšanai par ražotāju organizāciju

1. Ražotāju grupas, kuras īsteno atzīšanas plānu, var jebkurā laikā iesniegt pieteikumu par atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.b pantu. Šādus pieteikumus jebkurā gadījumā iesniedz līdz pārejas perioda beigām, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e panta 1. punktā.

2. No minētā pieteikuma iesniegšanas dienas attiecīgā grupa var iesniegt darbības programmas projektu saskaņā ar 63. pantu.

41. pants

Ražotāju grupu pamatdarbības

1. Ražotāju grupas pamatdarbība ir saistīta ar tās biedru piedāvājumu koncentrāciju un to produktu piedāvājumu tirgū, attiecībā uz kuriem tai ir piešķirta atzīšana.

2. Ražotāju grupa var pārdot to ražotāju produktus, kuri nav ražotāju grupas dalībnieki, ja ir piešķirta atzīšana saistībā ar šiem produktiem, un ar noteikumu, ka šās darbības ekonomiskā vērtība ir zemāka par ražotāju grupas dalībnieku un citu ražotāju grupu dalībnieku pārdotās produkcijas vērtību.

42. pants

Pārdotās produkcijas vērtība

1. Ražotāju grupām pēc analoģijas piemēro 50. panta 1.–4. punktu un 7. punktu un minētā panta 6. punkta pirmo teikumu.

2. Ja 35 % pārdotās produkcijas vērtības samazināšanās ir notikusi tādu iemeslu dēļ, kuri ir pienācīgi pamatoti atbilstoši dalībvalsts prasībām un kuri ir ārpus ražotāju grupas atbildības sfēras un kontroles, pārdotās produkcijas vērtībai ir jābūt ne mazākai par 65 % no vērtības, kas deklarēta iepriekšējā atbalsta pieteikumā vai pieteikumos, kuri aptver jaunāko gada segmentu, ko pārbaudījusi dalībvalsts, vai, ja tādu nav, no vērtības, kas sākotnēji deklarēta apstiprinātajā atzīšanas plānā.

3. Pārdotās produkcijas vērtību tajā laika periodā, par kuru tiek prasīts atbalsts, aprēķina saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

43. pants

Atzīšanas plānu finansēšana

1. Attiecībā uz pārdoto produkciju, kuras vērtība pārsniedz EUR 1 000 000 , Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 3. punktā norādītās atbalsta likmes samazina uz pusi.

2. Uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu uz katru ražotāju grupu attiecina maksimālo robežu EUR 100 000 apmērā par gada segmentu.

3. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā minēto atbalstu maksā:

a) gada vai pusgada iemaksu veidā katra gada vai pusgada perioda beigās par atzīšanas plāna īstenošanu; vai

b) iemaksās, kas aptver daļu no gada perioda, ja plāns sākas gada perioda laikā vai ja pirms gada perioda beigām notiek atzīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.b pantu. Tādā gadījumā maksimālo apjomu, kas minēts šā panta 2. punktā, proporcionāli samazina.

Lai aprēķinātu iemaksas, dalībvalstis par pamatu var izmantot pārdoto produkciju, kas atbilst citam periodam, nevis laika periodam, par kuru tiek veikta iemaksa, ja to prasa pārbaudes. Atšķirība starp periodiem ir mazāka nekā faktiskais perioda ilgums.

4. Maiņas kurss, ko piemēro 1. un 2. punktā norādītajām summām, ir Eiropas Centrālās bankas jaunākais publicētais kurss pirms pirmās dienas laika periodā, par kuru tiek piešķirts attiecīgais atbalsts.

44. pants

Atbalsts atzīšanai vajadzīgajiem ieguldījumiem

Ieguldījumiem, kas saistīti ar to atzīšanas plānu īstenošanu, kas minēti šās regulas 37. panta c) punktā, par ko paredzēts atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, finansē proporcionāli to izlietojumam attiecībā uz ražotāju grupas biedru produktiem, kuriem ir piešķirta pagaidu atzīšana.

Ieguldījumus, kas var izkropļot konkurenci attiecībā uz citām ražotāju grupas veiktajām saimnieciskajām darbībām, izslēdz no Savienības atbalsta.

▼M8

Ieguldījumus var veikt atsevišķās saimniecībās un/vai ražotāju grupas biedru telpās ar nosacījumu, ka tie atbilst atzīšanas plāna mērķiem. Biedram izstājoties no ražotāju grupas, dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumus vai to atlikušo vērtību atgūst, ja amortizācijas periods vēl nav beidzies.

▼B

45. pants

Atbalsta pieteikums

1. Lai saņemtu atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ražotāju grupa iesniedz atsevišķu atbalsta pieteikumu trīs mēnešu laikā pēc katra šās regulas 43. panta 3. punktā minētā gada vai pusgada perioda beigām. Pieteikumā iekļauj deklarāciju par pārdotās produkcijas vērtību tajā laika periodā, par kuru tiek prasīts atbalsts.

2. Atbalsta pieteikumus, kas aptver pusgada periodus, var iesniegt tikai tādā gadījumā, ja atzīšanas plāns ir sadalīts pusgada periodos, kā norādīts 39. panta 1. punktā. Visiem atbalsta pieteikumiem pievieno ražotāju grupas rakstisku deklarāciju, apliecinot, ka ražotāju grupa:

a) ievēro un ievēros Regulu (EK) Nr. 1234/2007 un šo regulu un

b) nav tiešā vai netiešā veidā saņēmusi ieguvumu, nesaņem un nesaņems divkāršu ieguvumu no Savienības vai valsts finansējuma par darbībām, kas īstenotas saskaņā ar tās atzīšanas plānu, par kuru tiek piešķirts Savienības finansējums saskaņā ar šo regulu.

3. Dalībvalstis nosaka termiņu atbalsta izmaksai, kas nekādā gadījumā nav vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc pieteikuma saņemšanas.

46. pants

Atbilstība

Dalībvalstis izvērtē ražotāju grupu tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos, ka atbalsts ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā apstākļus un datumu, kad piešķirts iepriekšējais valsts atbalsts ražotāju organizācijām un grupām, no kurām nākuši attiecīgās ražotāju grupas biedri, kā arī biedru pārvietošanos starp ražotāju organizācijām un ražotāju grupām.

▼M8

47. pants

Savienības ieguldījums

1. Ievērojot šā panta 4. punktu, Savienības ieguldījums atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir:

a) 75 % – reģionos, kuri ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un

b) 50 % – pārējos reģionos.

Savu valsts atbalstu dalībvalsts izmaksā kā vienotas likmes maksājumu. Atbalsta pieteikumam nav jāpievieno pierādījums par atbalsta izmantošanu.

2. Savienības ieguldījums atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktā, izsakot kapitāla dotācijas vai kapitāla dotācijas ekvivalenta veidā, nepārsniedz šādu procentuālo daļu no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām:

a) 50 % – reģionos, kuri ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un

b) 30 % – citos reģionos.

Attiecīgās dalībvalstis apņemas ieguldīt vismaz 5 % no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām.

Atbalsta saņēmēji no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām maksā vismaz:

a) 25 % – reģionos, kuri ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un

b) 45 % – citos reģionos.

3. Ievērojot šā panta 4. punktu, Savienības ieguldījumu atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka katrai ražotāju grupai, pamatojoties uz tirgū laistās produkcijas vērtību un piemērojot šādus noteikumus:

a) ražotāju grupām no dalībvalstīm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai vēlāk, to atzīšanas plānu īstenošanas pirmajos divos gados nepiemēro maksimālo apjomu, savukārt minēto atzīšanas plānu īstenošanas trešajā, ceturtajā un piektajā gadā piemēro maksimālo apjomu, kas ir attiecīgi 70 %, 50 % un 20 % no tirgū laistās produkcijas vērtības;

b) ražotāju grupām no Savienības attālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma 349. pantā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006 ( 4 ) 1. panta 2. punktā, Savienības ieguldījums šo grupu atzīšanas plānu īstenošanas pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā nepārsniedz attiecīgi 25 %, 20 %, 15 %, 10 % un 5 % no tirgū laistās produkcijas vērtības.

4. Kopējie izdevumi, kas saistīti ar Savienības ieguldījumu atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a pantā, nepārsniedz EUR 10 000 000 par kalendāro gadu.

Pamatojoties uz 38. panta 4. punktā minētajiem paziņojumiem, Komisija nosaka piešķīruma koeficientus un tā Savienības ieguldījuma kopējo apjomu, kas gadā katrai dalībvalstij pieejams atbilstīgi šiem koeficientiem. Ja kādā no gadiem šis kopējais apjoms, kas izriet no 38. panta 4. punktā minētajiem paziņojumiem, nepārsniedz Savienības ieguldījuma maksimālo apjomu, tad piešķīruma koeficientu nosaka 100 % apmērā.

Savienības ieguldījumu piešķir saskaņā ar otrajā daļā minēto piešķīruma koeficientu. Savienības ieguldījumu nepiešķir tādiem atzīšanas plāniem, par kuriem nav iesniegts paziņojums saskaņā ar 38. panta 4. punktu.

Valūtas kurss, ko izmanto katras dalībvalsts piešķirtā Savienības ieguldījuma aprēķinā, ir Eiropas Centrālās bankas jaunākais publicētais kurss pirms 38. panta 4. punktā minētās dienas.

▼B

48. pants

Apvienošanās

1. Atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā, var sniegt vai turpināt sniegt ražotāju grupām, kam piešķirta sākotnējā atzīšana un kuras izveidojušās, apvienojoties divām vai vairākām ražotāju grupām, kam piešķirta sākotnējā atzīšana.

2. Lai aprēķinātu saskaņā ar 1. punktu maksājamā atbalsta apjomu, ražotāju grupa, kura izveidojusies apvienošanās rezultātā, aizstāj grupas, kuras apvienojas.

3. Ja apvienojas divas vai vairākas ražotāju grupas, jaunā struktūra uzņemas tās ražotāju grupas tiesības un pienākumus, kurai pirmajai piešķirts sākotnējās atzīšanas statuss.

4. Ja ražotāju grupa, kurai ir piešķirta sākotnējā atzīšana, apvienojas ar atzītu ražotāju organizāciju, rezultātā izveidotajai struktūrai vairs nav tiesību uz sākotnējo atzīšanu kā ražotāju grupai un uz atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā. Rezultātā izveidojusies struktūra tiek uztverta kā atzīta ražotāju organizācija ar nosacījumu, ka tā ievēro atbilstošās prasības. Ja nepieciešams, ražotāju organizācija lūdz veikt izmaiņas tās darbības programmā, un šajā nolūkā pēc analoģijas piemēro 29. pantu.

Tomēr darbības, kuras ražotāju grupas veikušas pirms šādas apvienošanās, arī turpmāk uzskatāmas par attaisnotām saskaņā ar atzīšanas plānā noteiktajiem nosacījumiem.

49. pants

Atzīšanas sekas

1. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā noteikto atbalstu pēc atzīšanas vairs nesniedz.

2. Ja saskaņā ar šo regulu tiek iesniegta darbības programma, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nenotiktu atzīšanas plānā paredzēto pasākumu divkārša finansēšana.

3. Ieguldījumi, par kuriem var saņemt atbalstu, un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktā norādītās izmaksas var pārnest uz darbības programmām ar nosacījumu, ka tās atbilst šās regulas prasībām.

4. Dalībvalstis nosaka laika periodu, kas sākas pēc atzīšanas plāna īstenošanas un kura laikā ražotāju grupai ir jāpanāk atzīšana kā ražotāju organizācijai. Šis laika periods nedrīkst pārsniegt četrus mēnešus.

▼M29 —————

▼B







V

SADAĻA

VISPĀRĪGI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

▼M29 —————

▼B

149. pants

Atcelšana

Atceļ Regulu (EK) Nr. 1580/2007.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1580/2007 134. pants paliek spēkā līdz 2011. gada 31. decembrim.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un vajadzības gadījumā lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas XIX pielikumā.

150. pants

Pārejas noteikumi

1. Darbības programmas, kurās izmanto Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 3. punkta a) apakšpunktu, var turpināt īstenot līdz to pabeigšanai, ar nosacījumu, ka tās atbilst noteikumiem, kas bija spēkā pirms 2008. gada 1. janvāra.

2. Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 6. punktu, tie noteikumi par pārstrādei piegādāto izejvielu obligātajām īpašībām un obligātām kvalitātes prasībām gataviem produktiem, kurus turpina piemērot attiecībā uz izejvielām, kas saražotas to dalībvalstu teritorijā, kuras izmanto pārejas kārtību saskaņā ar minēto punktu papildus visiem attiecīgajiem tirdzniecības standartiem, kas norādīti šās regulas II sadaļā, ir arī XX pielikumā uzskaitītajās Komisijas regulās ietvertie noteikumi.

3. Atzīšanas plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96 un turpina sniegt iespējas, ko paredz šo plānu pieņemšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 4. punktu tādām ražotāju organizācijām, kas neatrodas dalībvalstīs, kuras iestājās Savienībā 2004. gada 1. maijā vai pēc šā datuma, Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. pantā, vai nelielajās Egejas jūras salās, kā minēts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1405/2006 ( 5 ), finansē atbilstīgi likmēm, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 3. punkta b) apakšpunktā.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96 pieņemtos atzīšanas plānus, kas sniedza iespējas atbilstīgi minētās regulas 14. panta 7. pantam un kas turpina sniegt iespējas, ko paredz šo plānu pieņemšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 4. punktu, finansē atbilstīgi likmēm, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 3. punkta a) apakšpunktā.

4. Dalībvalstis vajadzības gadījumā pārveido savas valsts stratēģijas, vēlākais, līdz 2011. gada 15. septembrim, lai:

a) pienācīgi pamatotu to, kas uzskatāms par lielu attālumu, kā minēts 50. panta 7. punkta b) apakšpunktā,

b) noteiktu to gada izdevumu maksimālo procentuālo daļu saskaņā ar darbības programmu, kas izlietoti darbībām, kas vērstas uz vides pārvaldību, veicot iepakošanas darbības, kā norādīts 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā.

5. Darbības programmas, kas apstiprinātas pirms dienas, kad stājas spēkā šī regula, var turpināt līdz to beigu datumam, neievērojot maksimālo procentuālo daļu, kas paredzēta 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā.

151. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M31









I PIELIKUMS

3. PANTĀ MINĒTIE TIRDZNIECĪBAS STANDARTI

A DAĻA

Vispārīgais tirdzniecības standarts

Šā vispārīgā tirdzniecības standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības, kas attiecas uz augļiem un dārzeņiem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

Tomēr posmos, kas seko nosūtīšanai, produkti salīdzinājumā ar standarta prasībām drīkst būt:

— nedaudz mazāk svaigi un stingri,

— ar nelielu kondīcijas pasliktinājumu, kas rodas bioloģiskās attīstības un ātrbojīguma dēļ.

1. Prasību minimums

Ievērojot pieļaujamās pielaides, produktiem jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; nav pieļaujami produkti, ko skārusi puve vai kondīcijas pasliktinājums, kura dēļ tie kļūst nederīgi patēriņam,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— praktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— bez lieka virsas mitruma,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Produktu kondīcijai jābūt tādai, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un manipulācijas,

— atbilstošā kondīcijā nonākt galamērķī.

2. Gatavības prasību minimums

Produktiem jābūt pietiekami attīstītiem, bet ne pārmērīgi attīstītiem, un augļiem jābūt pietiekami gataviem, bet tie nedrīkst būt pārgatavi.

Produktu attīstības un brieduma stadijai jābūt tādai, lai tie varētu turpināt nogatavoties un sasniegt apmierinošu gatavības pakāpi.

3. Pielaide

Katrā partijā ir pieļaujami 10 % (pēc skaita vai masas) produktu, kas neatbilst kvalitātes prasību minimumam. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 2 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt iepuvuši.

4. Marķējums

Uz katra iepakojuma ( 6 ), izmantojot vienā pusē grupētus burtus, kas ir salasāmi, neizdzēšami un no ārpuses redzami, jānorāda tālāk minētā informācija.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai nosūtītāja nosaukums un fiziskā adrese (piemēram, iela/pilsēta/reģions/pasta indekss un valsts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts).

Šo norādi drīkst aizstāt:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, – cieši līdzās uzrakstam “Iepakotājs un/vai nosūtītājs” (vai līdzvērtīgiem saīsinājumiem) norādot oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar kuru apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pirms šā koda norāda atzīstošās valsts ISO 3166 (alfa) valsts/reģiona kodu, ja tā nav izcelsmes valsts,

— tikai fasējumiem – ar Savienībā uzņēmējdarbību veicoša pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti cieši līdzās norādei “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgai norādei. Šādā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pārdevējs par šā koda nozīmi sniedz visu informāciju, ko inspekcijas iestāde uzskata par vajadzīgu.

B. Izcelsme

Pilns izcelsmes valsts nosaukums ( 7 ). Produktiem, kuru izcelsme ir dalībvalstī, šī norāde ir izcelsmes valsts valodā vai jebkurā citā galamērķa valsts patērētājiem saprotamā valodā. Citiem produktiem šī norāde ir galamērķa valsts patērētājiem saprotamā valodā.

Uz pakām nav jābūt pirmajā daļā minētajai informācijai, ja tajās ir tirdzniecības iepakojumi, kuri ir skaidri redzami no ārpuses un uz kuriem ir šāda informācija. Uz šīm pakām nedrīkst būt norāžu, kas varētu būt maldinošas. Ja pakas novieto uz paliktņiem, informāciju sniedz labi redzamā vietā uz vismaz divām paliktņa malām.

B DAĻA

Specifiskie tirdzniecības standarti

1. DAĻA. ĀBOLU TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šo standartu piemēro no Malus domestica Borkh. izaudzētu šķirņu (kultivāru) āboliem, kuri jāpiegādā patērētājam svaigi, bet nepiemēro rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem āboliem.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības, kas attiecas uz āboliem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

Tomēr posmos, kas seko nosūtīšanai, produkti salīdzinājumā ar standarta prasībām drīkst būt:

— nedaudz mazāk svaigi un stingri,

— ja tie nav iedalīti augstākajā šķirā, – ar nelielu kondīcijas pasliktinājumu, kas rodas bioloģiskās attīstības un ātrbojīguma dēļ.

A. Prasību minimums

Ievērojot īpašos noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru āboliem jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; nav pieļaujami produkti, ko skārusi puve vai kondīcijas pasliktinājums, kura dēļ tie kļūst nederīgi patēriņam,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— praktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— bez būtiskas stiklainības, izņemot attiecībā uz šā standarta papildinājumā iekļautajām šķirnēm, kas marķētas ar “V”,

— bez lieka virsas mitruma,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Ābolu attīstības stadijai un kondīcijai jābūt tādai, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un manipulācijas un

— atbilstošā kondīcijā nonākt galamērķī.

B. Gatavības prasības

Āboliem jābūt pietiekami attīstītiem un gataviem.

Ābolu attīstības un brieduma stadijai jābūt tādai, lai tie varētu turpināt nogatavoties un sasniegt šķirnes īpašībām atbilstošu gatavības pakāpi.

Lai pārbaudītu atbilstību gatavības prasību minimumam, drīkst ņemt vērā vairākus parametrus (piemēram, morfoloģisko aspektu, garšu, stingrumu, refrakcijas koeficientu).

C. Klasifikācija

Ābolus iedala šādās trīs šķirās.

i) Augstākā šķira

Pie šīs šķiras pieder visaugstākās kvalitātes āboli. Tiem jābūt ar šķirnei raksturīgajām īpašībām ( 8 ) un ar veselu kātiņu.

Ābolu virskrāsai jābūt ar vismaz šādām šķirnei raksturīgām īpašībām:

— A krāsojuma grupā 3/4 no augļa kopējās virsmas jābūt ar sarkanu krāsojumu,

— B krāsojuma grupā 1/2 no augļa kopējās virsmas jābūt ar jauktu sarkanu krāsojumu,

— C krāsojuma grupā 1/3 no augļa kopējās virsmas jābūt ar iesarkanu, sārtu vai svītrainu krāsojumu,

— D krāsojuma grupā prasību minimumu nepiemēro.

Mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Āboliem nedrīkst būt defektu, izņemot šādus niecīgus virspusējus defektus, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā:

— niecīgi mizas defekti,

— niecīgs rūsinājums ( 9 ), piemēram: — — brūni plankumi, kas drīkst būt tikai pie kātiņa iedobuma, bet nedrīkst būt raupji, un/vai — vieglas, atsevišķas rūsinājuma pēdas.

ii) I šķira

Pie šīs šķiras pieder labas kvalitātes āboli. Tiem jābūt ar šķirnei raksturīgajām īpašībām ( 10 ).

Ābolu virskrāsai jābūt ar vismaz šādām šķirnei raksturīgām īpašībām:

— A krāsojuma grupā 1/2 no augļa kopējās virsmas jābūt ar sarkanu krāsojumu,

— B krāsojuma grupā 1/3 no augļa kopējās virsmas jābūt ar jauktu sarkanu krāsojumu,

— C krāsojuma grupā 1/10 no augļa kopējās virsmas jābūt ar iesarkanu, sārtu vai svītrainu krāsojumu,

— D krāsojuma grupā prasību minimumu nepiemēro.

Mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Tomēr ir pieļaujami tālāk minētie nelielie defekti, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā:

— nelieli formas defekti,

— nelieli attīstības defekti,

— nelieli krāsojuma defekti,

— viegli iespiedumi, kuru kopējais virsmas laukums nepārsniedz 1 cm2, bez krāsojuma izmaiņām,

— nelieli mizas defekti, kuri nedrīkst pārsniegt: — — 2 cm garumā, ja tie ir iegareni defekti, — 1 cm2 lielu kopējo virsmas laukumu, ja tie ir citi defekti, izņemot kraupja (Venturia inaequalis) plankumus, kuru summārais laukums nedrīkst pārsniegt 0,25 cm2,

— viegls rūsinājums ( 11 ), piemēram: — — brūni plankumi, kas drīkst būt nedaudz ārpus kātiņa vai auglenīcas iedobuma, bet nedrīkst būt raupji, un/vai — plāns tīklveida rūsinājums, kas nepārsniedz 1/5 no augļa kopējās virsmas un ļoti nekontrastē ar augļa vispārējo krāsojumu, un/vai — blīvs rūsinājums, kas nepārsniedz 1/20 no augļa kopējās virsmas, taču — plāns tīklveida rūsinājums un blīvs rūsinājums kopā nedrīkst pārsniegt 1/5 no augļa kopējās virsmas.

Auglis drīkst būt bez kātiņa, ja lūzuma vieta ir tīra un miza ap to nav bojāta.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst āboli, kas neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš noteiktajam prasību minimumam.

Augļa mīkstumam nedrīkst būt nopietnu defektu.

Ja āboli saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā, ir pieļaujami šādi defekti:

— formas defekti,

— attīstības defekti,

— krāsojuma defekti,

— viegli iespiedumi, kuru laukums nepārsniedz 1,5 cm2 un kuriem drīkst būt nelielas krāsojuma izmaiņas,

— mizas defekti, kuri nedrīkst pārsniegt: — — 4 cm garumā, ja tie ir iegareni defekti, — 2,5 cm2 lielu kopējo virsmas laukumu, ja tie ir citi defekti, izņemot kraupja (Venturia inaequalis) plankumus, kuru summārais laukums nedrīkst pārsniegt 1 cm2,

— viegls rūsinājums ( 12 ), piemēram: — — brūni plankumi, kas drīkst būt ārpus kātiņa vai auglenīcas iedobuma un drīkst būt nedaudz raupji, un/vai — plāns tīklveida rūsinājums, kas nepārsniedz 1/2 no augļa kopējās virsmas un ļoti nekontrastē ar augļa vispārējo krāsojumu, un/vai — blīvs rūsinājums, kas nepārsniedz 1/3 no augļa kopējās virsmas, taču — plāns tīklveida rūsinājums un blīvs rūsinājums kopā nedrīkst pārsniegt 1/2 no augļa kopējās virsmas.

III. NOTEIKUMI PAR ŠĶIROŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc šķērsgriezuma lielākā diametra vai pēc masas.

Minimālais lielums ir 60 mm, ja mēra pēc diametra, vai 90 g, ja mēra pēc masas. Pieļaujami mazāka lieluma augļi, ja produkta Briksa grādu vērtība ( 13 ) ir vienāda vai lielāka par 10,5° pēc Briksa skalas un lielums nav mazāks par 50 mm vai par 70 g.

Lai nodrošinātu lieluma viendabīgumu, vienā iepakojumā esošo produktu lieluma atšķirības nedrīkst pārsniegt:

a) augļiem, kurus šķiro pēc diametra:

— 5 mm augstākās šķiras augļiem un I un II šķiras augļiem, kas iepakoti rindās un kārtās. Tomēr “Bramley's Seedling” ( “Bramley”, “Triomphe de Kiel”) un “Horneburger” šķirnes āboliem diametra starpība drīkst sasniegt 10 mm, un

— 10 mm I šķiras augļiem mazumtirdzniecības iepakojumā vai brīvi sabērtiem iepakojumā. Tomēr “Bramley's Seedling” (“Bramley”, “Triomphe de Kiel”) un “Horneburger” šķirnes āboliem diametra starpība drīkst sasniegt 20 mm;

b) augļiem, kurus šķiro pēc masas:

— augstākās šķiras augļiem un I un II šķiras augļiem, kas iepakoti rindās un kārtās: —



Diapazons (g) Masas starpība (g) 70–90 15 g 91–135 20 g 136–200 30 g 201–300 40 g > 300 50 g

— I šķiras augļiem mazumtirdzniecības iepakojumā vai brīvi sabērtiem iepakojumā: —



Diapazons (g) Viendabīgums (g) 70–135 35 136–300 70 > 300 100

II šķiras augļiem, kas fasēti mazumtirdzniecības iepakojumā vai brīvi sabērti iepakojumā, lieluma viendabīguma prasību nepiemēro.

Miniatūro ābolu šķirnēm, kas šā standarta papildinājumā marķētas ar “M”, noteikumus par šķirošanu pēc lieluma nepiemēro. Šīm miniatūro augļu šķirnēm minimālajai Briksa grādu vērtībai ( 14 ) ir jābūt 12°.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā produktu partijā ir pieļaujamas kvalitātes un lieluma pielaides produktiem, kuri neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) Augstākā šķira

Pieļaujami 5 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) ābolu, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) ābolu, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 1 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne prasību minimumam, vai arī ir iepuvuši.

iii) II šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) ābolu, kas neatbilst ne šķiras prasībām, ne prasību minimumam. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 2 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt iepuvuši.

B. Lieluma pielaides

Visām šķirām: pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) ābolu, kas neatbilst lieluma prasībām. Tomēr šo pielaidi nedrīkst paplašināt, lai tā attiektos uz produktiem, kuru lielums:

— ir vismaz par 5 mm mazāks par minimālo diametru,

— ir vismaz par 10 g mazāks par minimālo masu.

V. NOTEIKUMI PAR NOFORMĒJUMU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā jābūt tikai vienas izcelsmes, šķirnes, kvalitātes, lieluma (ja tie ir šķiroti pēc lieluma) un vienādas gatavības pakāpes āboliem.

Augstākajai šķirai viendabīguma prasību piemēro arī attiecībā uz krāsojumu.

Tomēr būtiski atšķirīgu šķirņu ābolu maisījumu drīkst iepakot vienā tirdzniecības iepakojumā, ja āboliem ir viendabīga kvalitāte un katrai attiecīgajai šķirnei ir vienāda izcelsme. Lieluma viendabīgums netiek prasīts.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jābūt visam saturam reprezentatīvai. Augļu marķēšana ar lāzeru nedrīkst izraisīt ne mīkstuma, ne mizas defektus.

B. Iepakojums

Āboliem jābūt iepakotiem tā, lai tie būtu pienācīgi aizsargāti. Jo īpaši tirdzniecības iepakojumiem, kuru neto masa pārsniedz 3 kg, jābūt pietiekami stingriem, lai nodrošinātu, ka produkts ir pienācīgi aizsargāts.

Iepakojuma iekšpusē lietotajiem materiāliem jābūt tīriem un tik kvalitatīviem, lai neradītu produktiem ārējus vai iekšējus bojājumus. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus, ar tirdzniecības specifikācijām atļauts izmantot tikai tad, ja iespiešana vai marķēšana ir veikta ar netoksisku krāsu vai līmi.

Uzlīmēm uz atsevišķiem produktiem jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un nerastos mizas defekti.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ( 15 ), izmantojot vienā pusē grupētus burtus, kas ir salasāmi, neizdzēšami un no ārpuses redzami, jānorāda tālāk minētā informācija.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai nosūtītāja nosaukums un fiziskā adrese (piemēram, iela/pilsēta/reģions/pasta indekss un valsts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts).

Šo norādi drīkst aizstāt:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, – cieši līdzās uzrakstam “Iepakotājs un/vai nosūtītājs” (vai līdzvērtīgiem saīsinājumiem) norādot oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar kuru apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pirms šā koda norāda atzīstošās valsts ISO 3166 (alfa) valsts/reģiona kodu, ja tā nav izcelsmes valsts,

— tikai fasējumiem – ar Savienībā uzņēmējdarbību veicoša pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti cieši līdzās norādei “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgai norādei. Šādā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pārdevējs par šā koda nozīmi sniedz visu informāciju, ko inspekcijas iestāde uzskata par vajadzīgu.

B. Produkta veids

— “Āboli”, ja saturs nav redzams no ārpuses.

— Šķirnes nosaukums. Būtiski atšķirīgu šķirņu ābolu maisījumam: dažādo šķirņu nosaukumi. — Šķirnes nosaukumu drīkst aizstāt ar sinonīmu. Tirdzniecības nosaukumu ( 16 ) drīkst sniegt tikai papildus šķirnes vai sinonīma nosaukumam. — Mutantiem, uz kuriem attiecas šķirnes aizsardzība, šis šķirnes nosaukums drīkst aizstāt šķirnes pamatnosaukumu. Mutantiem, uz kuriem šķirnes aizsardzība neattiecas, šo mutanta nosaukumu drīkst norādīt tikai papildus šķirnes pamatnosaukumam.

— Attiecīgā gadījumā: “Miniatūro augļu šķirne”.

C. Produkta izcelsme

Izcelsmes valsts ( 17 ) un – pēc izvēles – apgabals, kurā produkts ir izaudzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

Būtiski atšķirīgu šķirņu un dažādas izcelsmes ābolu maisījumam norādi uz katru izcelsmes valsti sniedz pie attiecīgās šķirnes nosaukuma.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums vai, ja augļi ir iepakoti rindās un kārtās, vienību skaits.

Ja identifikācija ir pēc lieluma, tas būtu jāizsaka:

a) produktiem, uz kuriem attiecas viendabīguma noteikumi, – kā minimālais un maksimālais diametrs vai kā minimālā un maksimālā masa;

b) produktiem, uz kuriem viendabīguma noteikumi neattiecas, pēc izvēles – kā iepakojumā esošā mazākā augļa diametrs vai masa, kam seko “un vairāk” vai līdzvērtīgs apzīmējums, vai – attiecīgā gadījumā – iepakojumā esošā lielākā augļa diametrs vai masa.

E. Oficiāla kontroles zīme (nav obligāta)

Uz pakām nav jābūt pirmajā daļā minētajai informācijai, ja tajās ir tirdzniecības iepakojumi, kuri ir skaidri redzami no ārpuses un uz kuriem ir šāda informācija. Uz šīm pakām nedrīkst būt norāžu, kas varētu būt maldinošas. Ja pakas novieto uz paliktņiem, informāciju sniedz labi redzamā vietā uz vismaz divām paliktņa malām.

Papildinājums

Neizsmeļošs ābolu šķirņu saraksts

Sarakstā neiekļauto šķirņu augļi ir jāšķiro atbilstoši to šķirnes īpašībām.

Dažas no tālāk dotajā tabulā norādītajām šķirnēm drīkst tirgot ar nosaukumiem, attiecībā uz kuriem ir lūgta vai saņemta preču zīmju aizsardzība vienā vai vairākās valstīs. Minētajā tabulā pirmās trīs slejas neparedz šādu preču zīmju iekļaušanu. Ceturtajā slejā atsauces uz zināmām preču zīmēm ir iekļautas tikai informācijas nolūkos.

Apzīmējumi

M = miniatūro augļu šķirne

R = šķirne ar rūsinājumu

V = stiklainība

* = mutants, uz kuru šķirnes aizsardzība neattiecas, bet kurš ir saistīts ar reģistrētu/aizsargātu preču zīmi; mutanti, kas nav apzīmēti ar zvaigznīti, ir aizsargātās šķirnes







Šķirnes Mutants Sinonīmi Preču zīmes Krāsojuma grupa Papildu specifikācijas African Red African Carmine ™ B Akane Tohoku 3, Primerouge B Alkmene Early Windsor C Alwa B Amasya B Ambrosia Ambrosia ® B Annurca B Ariane Les Naturianes ® B Arlet Swiss Gourmet B R AW 106 Sapora ® C Belgica B Belle de Boskoop Schone van Boskoop, Goudreinette D R Boskoop rouge Red Boskoop, Roter Boskoop, Rode Boskoop B R Boskoop Valastrid B R Berlepsch Freiherr von Berlepsch C Berlepsch rouge Red Berlepsch, Roter Berlepsch B Braeburn B Hidala Hillwell ® A Joburn Aurora ™, Red Braeburn ™, Southern Rose ™ A Lochbuie Red Braeburn A Mahana Red Braeburn Redfield ® A Mariri Red Eve ™, Aporo ® A Royal Braeburn A Bramley's Seedling Bramley, Triomphe de Kiel D Cardinal B Caudle Cameo ®, Camela® B Cauflight Cameo ®, Camela® A CIV323 Isaaq ® B CIVG198 Modi ® A Civni Rubens ® B Collina C Coop 38 Goldrush ®, Delisdor ® D R Coop 39 Crimson Crisp ® A Coop 43 Juliet ® B Coromandel Red Corodel A Cortland B Cox's Orange Pippin Cox orange, Cox's O.P. C R Cripps Pink Pink Lady ®, Flavor Rose ® C Lady in Red Pink Lady ® B Rosy Glow Pink Lady ® B Ruby Pink B Cripps Red Sundowner ™, Joya ® B Dalinbel Antares ® B R Delblush Tentation ® D Delcorf Delbarestivale ® C Celeste B Bruggers Festivale Sissired ® A Dalili Ambassy ® A Wonik* Appache ® A Delcoros Autento ® A Delgollune Delbard Jubilé ® B Delicious ordinaire Ordinary Delicious B Discovery C Dykmanns Zoet C Egremont Russet D R Elise De Roblos, Red Delight A Elstar C Bel-El Red Elswout ® C Daliest Elista ® C Daliter Elton ™ C Elshof C Elstar Boerekamp Excellent Star ® C Elstar Palm Elstar PCP ® C Goedhof Elnica ® C Red Elstar C RNA9842 Red Flame ® C Valstar C Vermuel Elrosa ® C Empire A Fiesta Red Pippin C Fresco Wellant ® B R Fuji B V Aztec Fuji Zhen ® A V Brak Fuji Kiku ® 8 B V Fuji Fubrax Fuji Kiku ® Fubrax B V Fuji Supreme A V Heisei Fuji Beni Shogun ® A V Raku-Raku B V Gala C Baigent Brookfield ® A Bigigalaprim Early Red Gala ® B Fengal Gala Venus A Gala Schnico Schniga ® A Gala Schnico Red Schniga ® A Galaval A Galaxy Selekta ® B Gilmac Neon ® A Imperial Gala B Jugula B Mitchgla Mondial Gala ® B Natali Gala B Regal Prince Gala Must ® B Royal Beaut A Simmons Buckeye ® Gala A Gloster B Golden 972 D Golden Delicious Golden D CG10 Yellow Delicious Smothee ® D Golden Delicious Reinders Reinders ® D Golden Parsi Da Rosa ® D Leratess Pink Gold ® D Quemoni Rosagold ® D Goldstar Rezista Gold Granny ® D Gradigold Golden Supreme ™, Golden Extreme ™ D Gradiyel Goldkiss ® D Granny Smith D Dalivair Challenger ® D Gravensteiner Gravenstein D Hokuto C Holsteiner Cox Holstein C R Honeycrisp Honeycrunch ® C Horneburger D Idared B Idaredest B Najdared B Ingrid Marie B R James Grieve D Jonagold C Early Jonagold Milenga ® C Dalyrian C Decosta C Jonagold Boerekamp Early Queen ® C Jonagold Novajo Veulemanns C Jonagored Morren's Jonagored ® C Jonagored Supra Morren's Jonagored ® Supra ® C Red Jonaprince Wilton's ®, Red Prince ® C Rubinstar C Schneica Jonica C Vivista C Jonathan B Karmijn de Sonnaville C R La Flamboyante Mairac ® B Laxton's Superb C R Ligol B Lobo B Lurefresh Redlove ® Era ® A Lureprec Redlove ® Circe ® A Luregust Redlove ® Calypso ® A Luresweet Redlove ® Odysso ® A Maigold B Maribelle Lola ® B McIntosh B Melrose C Milwa Diwa ®, Junami ® B Moonglo C Morgenduft Imperatore B Mountain Cove Ginger Gold ™ D Mutsu Crispin D Newton C Nicogreen Greenstar ® D Nicoter Kanzi ® B Northern Spy C Ohrin Orin D Paula Red B Pinova Corail ® C RoHo 3615 Evelina ® B Piros C Plumac Koru ® B Prem A153 Lemonade ®, Honeymoon ® C Prem A17 Smitten ® C Prem A280 Sweetie™ B Prem A96 Rockit ™ B M Rafzubin Rubinette ® C Rafzubex Rubinette ® Rosso A Rajka Rezista Romelike ® B Red Delicious Rouge américaine A Campsur Red Chief ® A Erovan Early Red One ® A Evasni Scarlet Spur ® A Stark Delicious A Starking C Starkrimson A Starkspur A Topred A Trumdor Oregon Spur Delicious ® A Reine des Reinettes Gold Parmoné, Goldparmäne C V Reinette grise du Canada Graue Kanadarenette, Renetta Canada D R Rome Beauty Belle de Rome, Rome, Rome Sport B Rubin C Rubinola B Šampion Shampion, Champion, Szampion B Reno 2 A Šampion Arno Szampion Arno A Santana B Sciearly Pacific Beauty ™ A Scifresh Jazz ™ B Sciglo Southern Snap ™ A Scilate Envy ® B Sciray GS48 A Scired Pacific Queen ™ A R Sciros Pacific Rose ™ A Senshu C Spartan A Stayman B Summerred B Sunrise A Sunset D R Suntan D R Sweet Caroline C Topaz B Tydeman's Early Worcester Tydeman's Early B Tsugaru C UEB32642 Opal ® D Worcester Pearmain B York B Zari B

2. DAĻA. CITRUSAUGĻU TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šo standartu piemēro no tālāk norādītajām sugām izaudzētu šķirņu (kultivāru) citrusaugļiem, kuri jāpiegādā patērētājam svaigi, bet nepiemēro rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem citrusaugļiem:

— citroni, kas izaudzēti no Citrus limon (L.) Burm. f. sugas un tās hibrīdiem,

— mandarīni, kas izaudzēti no Citrus reticulata Blanco sugas, arī sacumas (Citrus unshiu Marcow.), klementīni (Citrus clementina hort. ex Tanaka.), parastie mandarīni (Citrus deliciosa Ten.) un tanžerīni (Citrus tangerina Tanaka), kas izaudzēti no šīm sugām un to hibrīdiem,

— apelsīni, kas izaudzēti no Citrus sinensis (L.) Osbeck sugas un tās hibrīdiem.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības, kas attiecas uz citrusaugļiem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

Tomēr posmos, kas seko nosūtīšanai, produkti salīdzinājumā ar standarta prasībām drīkst būt:

— nedaudz mazāk svaigi un stingri,

— ja tie nav iedalīti augstākajā šķirā, – ar nelielu kondīcijas pasliktinājumu, kas rodas bioloģiskās attīstības un ātrbojīguma dēļ.

A. Prasību minimums

Ievērojot īpašos noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru citrusaugļiem jābūt:

— veseliem,

— bez iespiedumiem un/vai plašiem, sadzijušiem iegriezumiem,

— nebojātiem; nav pieļaujami produkti, ko skārusi puve vai kondīcijas pasliktinājums, kura dēļ tie kļūst nederīgi patēriņam,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— praktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— bez sačokurošanās un dehidrācijas pazīmēm,

— bez zemas temperatūras vai sala radītiem bojājumiem,

— bez lieka virsas mitruma,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Citrusaugļu attīstības stadijai un kondīcijai jābūt tādai, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un manipulācijas un

— atbilstošā kondīcijā nonākt galamērķī.

B. Gatavības prasības

Citrusaugļiem jābūt sasniegušiem piemērotu attīstības un gatavības pakāpi atkarībā no šķirnei, novākšanas laikam un audzēšanas vietai atbilstošiem kritērijiem.

Citrusaugļu gatavību nosaka pēc šādiem parametriem, kas noteikti katrai tālāk minētajai sugai:

— minimālais sulas saturs,

— minimālā cukuru/skābju attiecība ( 18 ),

— krāsojums.

Krāsojuma pakāpei jābūt tādai, lai normālas attīstības gaitā citrusaugļi galamērķa vietā sasniegtu šķirnei raksturīgu krāsojumu.







Minimālais sulas saturs (procentos) Minimālā cukuru/skābju attiecība Krāsojums Citroni 20 Tam jābūt raksturīgam šķirnei. Pieļaujami augļi ar zaļu (bet ne tumši zaļu) krāsojumu, ja to sulas saturs atbilst prasību minimumam Sacumas, klementīni, citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi Sacumas 33 6,5:1 Vismaz vienai trešdaļai no augļa virsmas jābūt ar šķirnei raksturīgo krāsojumu Klementīni 40 7,0:1 Citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi 33 7,5:1 (1) Apelsīni Sarkanie apelsīni 30 6,5:1 Tam jābūt raksturīgam šķirnei. Tomēr ir atļauti augļi ar gaiši zaļu krāsojumu, kas nepārsniedz vienu piektdaļu no augļa kopējā virsmas laukuma, ja tie atbilst prasību minimumam attiecībā uz sulas saturu. Apelsīni, kas audzēti apgabalos ar augstu gaisa temperatūru un augstu gaisa relatīvo mitrumu, nobriešanas periodā var būt ar zaļu krāsojumu, kas pārsniedz vienu piektdaļu no augļa kopējā virsmas laukuma, ja tie atbilst prasību minimumam attiecībā uz sulas saturu. “Navel” grupa 33 6,5:1 Citas šķirnes 35 6,5:1 “Mosambi”, “Sathgudi” un “Pacitan” ar zaļu krāsojumu, kas pārsniedz vienu piektdaļu no augļa virsmas laukuma 33 Citas šķirnes ar zaļu krāsojumu, kas pārsniedz vienu piektdaļu no augļa virsmas laukuma 45 (1) “Mandora” un “Minneola” šķirnēm minimālā cukuru/skābju attiecība līdz tā tirdzniecības gada beigām, kurš sāksies 2023. gada 1. janvārī, ir 6,0:1.

Citrusaugļus, kas atbilst šīm gatavības prasībām, drīkst “nogatavināt”. Šī apstrāde ir atļauta vienīgi tad, ja citas dabiskās organoleptiskās īpašības nemainās.

C. Klasifikācija

Citrusaugļus iedala šādās trīs šķirās.

i) Augstākā šķira

Pie šīs šķiras pieder visaugstākās kvalitātes citrusaugļi. Tiem jābūt ar šķirnei un/vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām.

Citrusaugļiem nedrīkst būt defektu, izņemot niecīgus virspusējus defektus, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā.

ii) I šķira

Pie šīs šķiras pieder labas kvalitātes citrusaugļi. Tiem jābūt ar šķirnei un/vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām.

Tomēr ir pieļaujami tālāk minētie nelielie defekti, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā:

— nelieli formas defekti,

— nelieli krāsojuma defekti, arī viegli saules radīti apdegumi,

— nelieli pakāpeniski mizas defekti, ja tie neskar mīkstumu,

— nelieli mizas defekti, kas radušies augļa veidošanās laikā, piemēram, pelēkplankumainība, rūsinājums vai kaitēkļu bojājumi,

— nelieli, sadzijuši defekti, kas radušies mehānisku iemeslu dēļ, piemēram, krusas, berzes vai manipulāciju izraisīti bojājumi,

— viegla un daļēja mizas atdalīšanās visiem mandarīnu grupas augļiem.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst citrusaugļi, kas neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš noteiktajam prasību minimumam.

Ja citrusaugļi saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā, ir pieļaujami šādi defekti:

— formas defekti,

— krāsojuma defekti, arī saules radīti apdegumi,

— pakāpeniski mizas defekti, ja tie neskar mīkstumu,

— nelieli mizas defekti, kas radušies augļa veidošanās laikā, piemēram, pelēkplankumainība, rūsinājums vai kaitēkļu bojājumi,

— sadzijuši defekti, kas radušies mehānisku iemeslu dēļ, piemēram, krusas, berzes vai manipulāciju izraisīti bojājumi,

— virspusējas, sadzijušas izmaiņas mizā,

— raupja miza,

— neliela un daļēja mizas atdalīšanās visiem apelsīniem un daļēja mizas atdalīšanās visiem mandarīnu grupas augļiem.

III. NOTEIKUMI PAR ŠĶIROŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc augļa šķērsgriezuma lielākā diametra vai pēc skaita.

A. Minimālais lielums

Minimālajiem lielumiem ir jābūt šādiem:







Augļi Diametrs (mm) Citroni 45 Sacumas, citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi 45 Klementīni 35 Apelsīni 53

B. Viendabīgums

Citrusaugļu šķirošanā drīkst izmantot vienu no tālāk norādītajām metodēm:

a) lai nodrošinātu lieluma viendabīgumu, lieluma diapazons produktiem, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

— 10 mm, ja mazākā augļa diametrs (saskaņā ar norādi uz iepakojuma) ir < 60 mm,

— 15 mm, ja mazākā augļa diametrs (saskaņā ar norādi uz iepakojuma) ir ≥ 60 mm, bet < 80 mm,

— 20 mm, ja mazākā augļa diametrs (saskaņā ar norādi uz iepakojuma) ir ≥ 80 mm, bet < 110 mm,

— augļiem, kuru diametrs ir ≥ 110 mm, ierobežojumu attiecībā uz diametra starpību nepiemēro;

b) piemērojot lieluma kodus, jāievēro tālāk dotajās tabulās noteiktie kodi un diapazoni.







Lieluma kods Diametrs (mm) Citroni 0 79–90 1 72–83 2 68–78 3 63–72 4 58–67 5 53–62 6 48–57 7 45–52 Sacumas, klementīni un citas mandarīnu šķirnes un hibrīdi 1 - XXX 78 un vairāk 1 - XX 67–78 1 vai 1 - X 63–74 2 58–69 3 54–64 4 50–60 5 46–56 6 (1) 43–52 7 41–48 8 39–46 9 37–44 10 35–42 Apelsīni 0 92–110 1 87–100 2 84–96 3 81–92 4 77–88 5 73–84 6 70–80 7 67–76 8 64–73 9 62–70 10 60–68 11 58–66 12 56–63 13 53–60 (1) Lielumi, kas mazāki par 45 mm, attiecas tikai uz klementīniem.

Lieluma viendabīgumu panāk, izmantojot iepriekš minētās lielumu skalas, ja vien nav norādīts citādi, proti:

augļiem konteineros un augļiem tirdzniecības iepakojumos ar maksimālo neto masu 5 kg maksimālā lielumu starpība nedrīkst pārsniegt diapazonu, ko iegūst, apvienojot trīs secīgus lielumus lielumu skalā;

c) lieluma starpībai augļiem, kurus šķiro pēc skaita, jābūt tādai, kāda noteikta a) apakšpunktā.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā produktu partijā ir pieļaujamas kvalitātes un lieluma pielaides produktiem, kuri neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) Augstākā šķira

Pieļaujami 5 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) citrusaugļu, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) citrusaugļu, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 1 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne prasību minimumam, vai arī ir iepuvuši.

iii) II šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) citrusaugļu, kas neatbilst ne šķiras prasībām, ne prasību minimumam. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 2 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt iepuvuši.

B. Lieluma pielaides

Visām šķirām: pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) citrusaugļu, kas atbilst lielumam, kurš ir nākamais mazākais vai lielākais lielums pēc tā (vai tiem, ja ir apvienoti trīs lielumi), kas norādīts (norādīti) uz iepakojuma.

10 % pielaidi piemēro tikai tiem augļiem, kuri nav mazāki par šādu minimālo lielumu:







Augļi Diametrs (mm) Citroni 43 Sacumas, citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi 43 Klementīni 34 Apelsīni 50

V. NOTEIKUMI PAR NOFORMĒJUMU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā jābūt tikai vienas izcelsmes, šķirnes vai tirdzniecības tipa, kvalitātes, lieluma un samērā vienādas gatavības un attīstības pakāpes citrusaugļiem.

Turklāt augstākajai šķirai tiek prasīts krāsojuma viendabīgums.

Tomēr būtiski atšķirīgu sugu citrusaugļu maisījumu drīkst iepakot vienā tirdzniecības iepakojumā, ja citrusaugļiem ir viendabīga kvalitāte un katrai attiecīgajai sugai ir vienāda šķirne vai tirdzniecības tips un izcelsme. Lieluma viendabīgums netiek prasīts.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jābūt visam saturam reprezentatīvai.

B. Iepakojums

Citrusaugļiem jābūt iepakotiem tā, lai tie būtu pienācīgi aizsargāti.

Iepakojuma iekšpusē lietotajiem materiāliem jābūt tīriem un tik kvalitatīviem, lai neradītu produktiem ārējus vai iekšējus bojājumus. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus, ar tirdzniecības specifikācijām atļauts izmantot tikai tad, ja iespiešana vai marķēšana ir veikta ar netoksisku krāsu vai līmi.

Uzlīmēm uz atsevišķiem produktiem jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un nerastos mizas defekti. Augļu marķēšana ar lāzeru nedrīkst izraisīt ne mīkstuma, ne mizas defektus.

Ietinot augļus, jālieto tikai plāns, sauss un jauns papīrs bez smaržas ( 19 ).

Aizliegts izmantot jebkādas vielas, kas varētu mainīt citrusaugļu dabiskās īpašības un jo īpaši to garšu vai smaržu ( 20 ).

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem. Tomēr ir pieļaujams, ka auglim klāt ir īss nepārkoksnējies zariņš ar dažām zaļām lapām.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ( 21 ), izmantojot vienā pusē grupētus burtus, kas ir salasāmi, neizdzēšami un no ārpuses redzami, jānorāda tālāk minētā informācija.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai nosūtītāja nosaukums un fiziskā adrese (piemēram, iela/pilsēta/reģions/pasta indekss un valsts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts).

Šo norādi drīkst aizstāt:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, – cieši līdzās uzrakstam “Iepakotājs un/vai nosūtītājs” (vai līdzvērtīgiem saīsinājumiem) norādot oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar kuru apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pirms šā koda norāda atzīstošās valsts ISO 3166 (alfa) valsts/reģiona kodu, ja tā nav izcelsmes valsts,

— tikai fasējumiem – ar Savienībā uzņēmējdarbību veicoša pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti cieši līdzās norādei “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgai norādei. Šādā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pārdevējs par šā koda nozīmi sniedz visu informāciju, ko inspekcijas iestāde uzskata par vajadzīgu.

B. Produkta veids

— “Citroni”, “Mandarīni” vai “Apelsīni”, ja šie produkti nav redzami no ārpuses.

— “Citrusaugļu maisījums” vai līdzvērtīgs apzīmējums un vispārpieņemtie dažādo sugu nosaukumi, ja maisījumā ir būtiski atšķirīgas citrusaugļu sugas.

— Apelsīniem – šķirnes nosaukums un/vai attiecīgās šķirnes grupas nosaukums, ja tie ir “Navels” un “Valencias”.

— Sacumām un klementīniem jānorāda sugas vispārpieņemtais nosaukums, bet šķirnes nosaukums nav obligāts.

— Citiem mandarīniem un to hibrīdiem jānorāda šķirnes nosaukums.

— Citroniem šķirnes nosaukums nav obligāts.

— “Ar sēklām”, ja klementīniem ir vairāk nekā 10 sēklu.

— “Bez sēklām” (pēc izvēles, jo bezsēklu citrusaugļos dažreiz var būt sēklas).

C. Produkta izcelsme

— Izcelsmes valsts ( 22 ) un – pēc izvēles – apgabals, kurā produkts ir izaudzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

— Būtiski atšķirīgu sugu un dažādas izcelsmes citrusaugļu maisījumam norādi uz katru izcelsmes valsti sniedz pie attiecīgās sugas nosaukuma.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums, kas izteikts kā: — — minimālie un maksimālie lielumi (mm) vai — lieluma kods (kodi), kam var sekot minimālais vai maksimālais lielums vai — skaits.

— Attiecīgā gadījumā – norāde uz konservantiem vai citām ķīmiskām vielām, kas izmantotas pēc ražas novākšanas.

E. Oficiāla kontroles zīme (nav obligāta)

Uz pakām nav jābūt pirmajā daļā minētajai informācijai, ja tajās ir tirdzniecības iepakojumi, kuri ir skaidri redzami no ārpuses un uz kuriem ir šāda informācija. Uz šīm pakām nedrīkst būt norāžu, kas varētu būt maldinošas. Ja pakas novieto uz paliktņiem, informāciju sniedz labi redzamā vietā uz vismaz divām paliktņa malām.

3. DAĻA. KIVI TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šo standartu piemēro no Actinidia chinensis Planch. un Actinidia deliciosa (A. Chev.), C.F. Liang et A.R. Ferguson izaudzētu šķirņu (kultivāru) kivi (pazīstami arī kā Actinidia), kuri jāpiegādā patērētājam svaigi, bet nepiemēro rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem kivi.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības, kas attiecas uz kivi pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

Tomēr posmos, kas seko nosūtīšanai, produkti salīdzinājumā ar standarta prasībām drīkst būt:

— nedaudz mazāk svaigi un stingri,

— ja tie nav iedalīti augstākajā šķirā, – ar nelielu kondīcijas pasliktinājumu, kas rodas bioloģiskās attīstības un ātrbojīguma dēļ.

A. Prasību minimums

Ievērojot īpašos noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru kivi jābūt:

— veseliem (bet bez kātiņa),

— nebojātiem; nav pieļaujami produkti, ko skārusi puve vai kondīcijas pasliktinājums, kura dēļ tie kļūst nederīgi patēriņam,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— praktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— pietiekami stingriem; ne mīkstiem, ne ar sačokurošanās pazīmēm, ne ūdeņainiem,

— labi veidotiem; nedrīkst būt divi vai vairāk kopā saauguši augļi,

— bez lieka virsas mitruma,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Kivi attīstības stadijai un kondīcijai jābūt tādai, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un manipulācijas un

— atbilstošā kondīcijā nonākt galamērķī.

B. Gatavības prasību minimums

Kivi jābūt pietiekami attīstītiem un gataviem.

Lai izpildītu šo prasību, augļiem iepakošanas brīdī ir jābūt tādā gatavības pakāpē, kas atbilst vismaz 6,2° pēc Briksa skalas ( 23 ), vai jābūt ar vidējo sausnas saturu 15 %, lai, nonākot izplatīšanas ķēdē, atbilsme būtu 9,5° pēc Briksa skalas (23) .

C. Klasifikācija

Kivi iedala šādās trīs šķirās.

i) Augstākā šķira

Pie šīs šķiras pieder visaugstākās kvalitātes kivi. Tiem jābūt ar šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Augļiem jābūt stingriem, un mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Kivi nedrīkst būt defektu, izņemot niecīgus virspusējus defektus, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā.

Augļa šķērsgriezuma mazākā un lielākā diametra attiecībai jābūt vismaz 0,8.

ii) I šķira

Pie šīs šķiras pieder labas kvalitātes kivi. Tiem jābūt ar šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Augļiem jābūt stingriem, un mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Tomēr ir pieļaujami tālāk minētie nelielie defekti, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā:

— nelieli formas defekti (bez izciļņiem vai deformācijām),

— nelieli krāsojuma defekti,

— nelieli mizas defekti, ja to kopējais laukums nepārsniedz 1 cm2,

— neliela “Heivorda zīme” (“Hayward mark”) garenisku līniju veidā bez izciļņa.

Augļa šķērsgriezuma mazākā un lielākā diametra attiecībai jābūt vismaz 0,7.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst kivi, kas neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš noteiktajam prasību minimumam.

Augļiem jābūt pietiekami stingriem, un mīkstumam jābūt bez nopietniem defektiem.

Ja kivi saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā, ir pieļaujami šādi defekti:

— formas defekti,

— krāsojuma defekti,

— mizas defekti, piemēram, nelieli, sadzijuši iegriezumi vai aprētojuši audi/audu nobrāzumi, ja vien to kopējais laukums nepārsniedz 2 cm2,

— vairākas izteiktākas “Heivorda zīmes” ar nelielu izcilni,

— viegli iespiedumi.

III. NOTEIKUMI PAR ŠĶIROŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc augļa masas.

Minimālā masa augstākajai šķirai ir 90 g, I šķirai 70 g un II šķirai 65 g.

Lai nodrošinātu lieluma viendabīgumu, lieluma diapazons produktiem, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

— 10 g augļiem, kuru masa ir līdz 85 g,

— 15 g augļiem, kuru masa ir 85–120 g,

— 20 g augļiem, kuru masa ir 120–150 g,

— 40 g augļiem, kuru masa ir 150 g vai vairāk.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā produktu partijā ir pieļaujamas kvalitātes un lieluma pielaides produktiem, kuri neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) Augstākā šķira

Pieļaujami 5 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) kivi, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) kivi, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 1 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne prasību minimumam, vai arī ir iepuvuši.

iii) II šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) kivi, kas neatbilst ne šķiras prasībām, ne prasību minimumam. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 2 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt iepuvuši.

B. Lieluma pielaides

Visām šķirām: pieļaujami 10 % (pēc kopskaita vai kopējās masas) kivi, kas neatbilst lieluma prasībām.

Tomēr kivi masa augstākajā šķirā nedrīkst būt mazāka par 85 g, I šķirā – mazāka par 67 g un II šķirā – mazāka par 62 g.

V. NOTEIKUMI PAR NOFORMĒJUMU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā jābūt tikai vienas izcelsmes, šķirnes, kvalitātes un lieluma kivi.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jābūt visam saturam reprezentatīvai.

B. Iepakojums

Kivi jābūt iepakotiem tā, lai tie būtu pienācīgi aizsargāti.

Iepakojuma iekšpusē lietotajiem materiāliem jābūt tīriem un tik kvalitatīviem, lai neradītu produktiem ārējus vai iekšējus bojājumus. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus, ar tirdzniecības specifikācijām atļauts izmantot tikai tad, ja iespiešana vai marķēšana ir veikta ar netoksisku krāsu vai līmi.

Uzlīmēm uz atsevišķiem produktiem jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un nerastos mizas defekti. Augļu marķēšana ar lāzeru nedrīkst izraisīt ne mīkstuma, ne mizas defektus.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ( 24 ), izmantojot vienā pusē grupētus burtus, kas ir salasāmi, neizdzēšami un no ārpuses redzami, jānorāda tālāk minētā informācija.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai nosūtītāja nosaukums un fiziskā adrese (piemēram, iela/pilsēta/reģions/pasta indekss un valsts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts).

Šo norādi drīkst aizstāt:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, – cieši līdzās uzrakstam “Iepakotājs un/vai nosūtītājs” (vai līdzvērtīgiem saīsinājumiem) norādot oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar kuru apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pirms šā koda norāda atzīstošās valsts ISO 3166 (alfa) valsts/reģiona kodu, ja tā nav izcelsmes valsts;

— tikai fasējumiem – ar Savienībā uzņēmējdarbību veicoša pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti cieši līdzās norādei “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgai norādei. Šādā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pārdevējs par šā koda nozīmi sniedz visu informāciju, ko inspekcijas iestāde uzskata par vajadzīgu.

B. Produkta veids

— “Kivi” un/vai “Actinidia”, ja saturs nav redzams no ārpuses.

— Šķirnes nosaukums (nav obligāts).

— Mīkstuma krāsojums vai līdzvērtīga norāde, ja krāsojums nav zaļš.

C. Produkta izcelsme

Izcelsmes valsts ( 25 ) un – pēc izvēles – apgabals, kurā produkts ir izaudzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums, kas izteikts kā augļa minimālā un maksimālā masa.

— Augļu skaits (nav obligāts).

E. Oficiāla kontroles zīme (nav obligāta)

Uz pakām nav jābūt pirmajā daļā minētajai informācijai, ja tajās ir tirdzniecības iepakojumi, kuri ir skaidri redzami no ārpuses un uz kuriem ir šāda informācija. Uz šīm pakām nedrīkst būt norāžu, kas varētu būt maldinošas. Ja pakas novieto uz paliktņiem, informāciju sniedz labi redzamā vietā uz vismaz divām paliktņa malām.

4. DAĻA. SALĀTU, KROKAINO ENDĪVIJU UN PLATLAPU ENDĪVIJU TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šo standartu piemēro:

— to šķirņu (kultivāru) salātiem, kas izaudzētas no: — — Lactuca sativa var. capitata L. (galviņsalātiem, ieskaitot kraukšķīgos un “Iceberg” tipa salātus), — Lactuca sativa var. longifolia Lam. (romiešu salātiem), — Lactuca sativa var. crispa L. (lapu salātiem), — šo šķirņu krustojumiem un

— to šķirņu (kultivāru) krokainajām endīvijām, kas izaudzētas no Cichorium endivia L. var. crispum Lam., un

— to šķirņu (kultivāru) platlapu endīvijām, kas izaudzētas no Cichorium endivia L. var. latifolium Lam.,

un kuri jāpiegādā patērētājam svaigi.

Šo standartu nepiemēro produktiem, kas paredzēti rūpnieciskai pārstrādei, atsevišķi atdalītu lapu produktiem, salātiem ar sakņu kamolu vai salātiem podiņos.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības, kas attiecas uz produktiem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

Tomēr posmos, kas seko nosūtīšanai, produkti salīdzinājumā ar standarta prasībām drīkst būt:

— nedaudz mazāk svaigi un stingri,

— ar nelielu kondīcijas pasliktinājumu, kas rodas bioloģiskās attīstības un ātrbojīguma dēļ.

A. Prasību minimums

Ievērojot īpašos noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru produktiem jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; nav pieļaujami produkti, ko skārusi puve vai kondīcijas pasliktinājums, kura dēļ tie kļūst nederīgi patēriņam,

— tīriem un apgrieztiem, t. i., praktiski bez augsnes vai cita audzēšanas substrāta un praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— svaigiem pēc izskata,

— praktiski bez kaitēkļiem,

— praktiski bez kaitēkļu izraisītiem bojājumiem,

— tvirtiem,

— bez izdzītiem ziednešiem,

— bez lieka virsas mitruma,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Salātiem ir pieļaujama sarkanīga lapu nokrāsa, ko izraisījusi zema temperatūra augšanas periodā, ja vien tas būtiski neietekmē salātu izskatu.

Saknēm jābūt nogrieztām tuvu pie ārējo lapu pamatnes, un griezuma vietai jābūt līdzenai.

Produktam jābūt normāli attīstītam. Produkta attīstības stadijai un kondīcijai jābūt tādai, lai tas varētu:

— izturēt transportēšanu un manipulācijas un

— atbilstošā kondīcijā nonākt galamērķī.

B. Klasifikācija

Produktus iedala šādās divās šķirās.

i) I šķira

Pie šīs šķiras pieder labas kvalitātes produkti. Tiem jābūt ar šķirnei un/vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām.

Produktiem jābūt arī:

— labi veidotiem,

— stingriem, ņemot vērā audzēšanas metodes un produkta tipu,

— bez bojājumiem vai bez kondīcijas pasliktinājuma, kas negatīvi ietekmē lietojamību uzturā,

— bez sala radītiem bojājumiem.

Galviņsalātiem jābūt ar vienu labi veidotu galviņu. Tomēr pasargātās platībās audzētiem galviņsalātiem galviņa drīkst būt neliela.

Romiešu salātiem jābūt ar galviņu, kura drīkst būt neliela.

Krokaino endīviju un platlapu endīviju vidum jābūt dzeltenam.

ii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst produkti, kas neatbilst I šķiras prasībām, bet atbilst iepriekš noteiktajam prasību minimumam.

Produktiem jābūt:

— samērā labi veidotiem,

— bez bojājumiem vai bez kondīcijas pasliktinājuma, kas var īpaši negatīvi ietekmēt lietojamību uzturā.

Ja produkti saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā, ir pieļaujami šādi defekti:

— nelielas krāsojuma izmaiņas,

— nelieli kaitēkļu izraisīti bojājumi.

Galviņsalātiem jābūt ar galviņu, kura drīkst būt neliela. Tomēr pasargātās platībās audzētiem galviņsalātiem galviņas var nebūt.

Romiešu salātiem galviņas drīkst nebūt.

III. NOTEIKUMI PAR ŠĶIROŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc vienas vienības masas.

Lai nodrošinātu lieluma viendabīgumu, lieluma diapazons produktiem, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

a) salātiem:

— 40 g, ja vieglākās vienības masa ir mazāka par 150 g,

— 100 g, ja vieglākās vienības masa ir 150–300 g,

— 150 g, ja vieglākās vienības masa ir 300–450 g,

— 300 g, ja vieglākās vienības masa ir lielāka par 450 g;

b) krokainajām endīvijām un platlapu endīvijām:

— 300 g.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā produktu partijā ir pieļaujamas kvalitātes un lieluma pielaides produktiem, kuri neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) I šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita) produktu, kas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 1 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt produkti, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne prasību minimumam, vai arī ir iepuvuši.

ii) II šķira

Pieļaujami 10 % (pēc kopskaita) produktu, kas neatbilst ne šķiras prasībām, ne prasību minimumam. Šīs pielaides robežās ne vairāk kā 2 % no kopējā produktu daudzuma drīkst būt iepuvuši.

B. Lieluma pielaides

Visām šķirām: pieļaujami 10 % (pēc kopskaita) produktu, kas neatbilst lieluma prasībām.

V. NOTEIKUMI PAR NOFORMĒJUMU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā jābūt tikai vienas izcelsmes, šķirnes vai tirdzniecības tipa, kvalitātes un lieluma produktiem.

Tomēr būtiski atšķirīgu šķirņu, tirdzniecības tipu un/vai krāsojuma salātu un/vai endīviju maisījumu drīkst iepakot vienā iepakojumā, ja salātiem/endīvijām ir viendabīga kvalitāte un katrai attiecīgajai šķirnei, tirdzniecības tipam un/vai krāsojumam ir vienāda izcelsme. Lieluma viendabīgums netiek prasīts.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jābūt visam saturam reprezentatīvai.

B. Iepakojums

Produktiem jābūt iepakotiem tā, lai tie būtu pienācīgi aizsargāti. Produkti jāiepako atbilstoši iepakojuma lielumam un tipam, neatstājot brīvas vietas un nesaspiežot produktus.

Iepakojuma iekšpusē lietotajiem materiāliem jābūt tīriem un tik kvalitatīviem, lai neradītu produktiem ārējus vai iekšējus bojājumus. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus, ar tirdzniecības specifikācijām atļauts izmantot tikai tad, ja iespiešana vai marķēšana ir veikta ar netoksisku krāsu vai līmi.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ( 26 ), izmantojot vienā pusē grupētus burtus, kas ir salasāmi, neizdzēšami un no ārpuses redzami, jānorāda tālāk minētā informācija.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai nosūtītāja nosaukums un fiziskā adrese (piemēram, iela/pilsēta/reģions/pasta indekss un valsts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts).

Šo norādi drīkst aizstāt:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, – cieši līdzās uzrakstam “Iepakotājs un/vai nosūtītājs” (vai līdzvērtīgiem saīsinājumiem) norādot oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar kuru apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pirms šā koda norāda atzīstošās valsts ISO 3166 (alfa) valsts/reģiona kodu, ja tā nav izcelsmes valsts,

— tikai fasējumiem – ar Savienībā uzņēmējdarbību veicoša pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti cieši līdzās norādei “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgai norādei. Šādā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai nosūtītāju. Pārdevējs par šā koda nozīmi sniedz visu informāciju, ko inspekcijas iestāde uzskata par vajadzīgu.

B. Produkta veids

— “Salāti”, “galviņsalāti”, “batavia”, “kraukšķīgie galviņsalāti (Iceberg)”, “romiešu salāti”, “lapu salāti” (vai, piemēram, attiecīgā gadījumā “ozollapu”, “Lollo bionda”, “Lollo rossa”), “krokainās endīvijas”, “platlapu endīvijas” vai līdzvērtīgs apzīmējums, ja saturs nav redzams no ārpuses.

— Attiecīgā gadījumā: “audzēti pasargātās platībās” vai līdzvērtīgs apzīmējums.

— Šķirnes nosaukums (nav obligāts).

— “Salātu/endīviju maisījums” vai līdzvērtīgs apzīmējums, ja maisījumā ir būtiski atšķirīgu šķirņu, tirdzniecības tipu un/vai krāsojumu salāti un/vai endīvijas. Ja produkti nav redzami no ārpuses, jānorāda iepakojumā esošo produktu šķirne, tirdzniecības tips un/vai krāsojums un katra veida produktu daudzums.

C. Produkta izcelsme

— Izcelsmes valsts ( 27 ) un – pēc izvēles – apgabals, kurā produkts ir izaudzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

— Būtiski atšķirīgu šķirņu, tirdzniecības tipu un/vai krāsojuma un dažādas izcelsmes salātu un/vai endīviju maisījumam norādi uz katru izcelsmes valsti sniedz pie attiecīgās šķirnes, tirdzniecības tipa un/vai krāsojuma nosaukuma.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums, kas izteikts kā vienības minimālā masa vai kā vienību skaits.

E. Oficiāla kontroles zīme (nav obligāta)

Uz pakām nav jābūt pirmajā daļā minētajai informācijai, ja tajās ir tirdzniecības iepakojumi, kuri ir skaidri redzami no ārpuses un uz kuriem ir šāda informācija. Uz šīm pakām nedrīkst būt norāžu, kas varētu būt maldinošas. Ja pakas novieto uz paliktņiem, informāciju sniedz labi redzamā vietā uz vismaz divām paliktņa malām.

5. DAĻA. PERSIKU UN NEKTARĪNU TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šo standartu piemēro no Prunus persica Sieb. et Zucc. izaudzētu šķirņu (kultivāru) persikiem un nektarīniem, kuri jāpiegādā patērētājam svaigi, bet nepiemēro rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem persikiem un nektarīniem.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības, kas attiecas uz persikiem un nektarīniem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

Tomēr posmos, kas seko nosūtīšanai, produkti salīdzinājumā ar standarta prasībām drīkst būt:

— nedaudz mazāk svaigi un stingri,

— ja tie nav iedalīti augstākajā šķirā, – ar nelielu kondīcijas pasliktinājumu, kas rodas bioloģiskās attīstības un ātrbojīguma dēļ.

A. Prasību minimums

Ievērojot īpašos noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, visu šķiru persikiem un nektarīniem jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; nav pieļaujami produkti, ko skārusi puve vai kondīcijas pasliktinājums, kura dēļ tie kļūst nederīgi patēriņam,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— praktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— bez ieplīsumiem auglī pie kātiņa iedobuma,

— bez lieka virsas mitruma,

— bez neraksturīgas smaržas un/vai garšas.

Persiku un nektarīnu attīstības stadijai un kondīcijai jābūt tādai, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un manipulācijas un

— atbilstošā kondīcijā nonākt galamērķī.

B. Gatavības prasības

Augļiem jābūt pietiekami attīstītiem un gataviem. Mīkstuma minimālajam refrakcijas koeficientam jābūt lielākam vai vienādam ar 8° pēc Briksa skalas ( 28 ).

C. Klasifikācija

Persikus un nektarīnus iedala šādās trīs šķirās.

i) Augstākā šķira

Pie šīs šķiras pieder visaugstākās kvalitātes persiki un nektarīni. Tiem jābūt ar šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Persikiem un nektarīniem nedrīkst būt defektu, izņemot niecīgus virspusējus defektus, ja vien tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā.

ii) I šķira

Pie šīs šķiras pieder labas kvalitātes persiki un nektarīni. Tiem jābūt ar šķirnei raksturīgajām īpašībām. Mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Tomēr ir pieļaujami tālāk minētie nelielie defekti, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā:

— nelieli formas defekti,

— nelieli attīstības defekti,

— nelieli krāsojuma defekti,

— vājas spiediena pēdas, kuru kopējais virsmas laukums nepārsniedz 1 cm2,

— nelieli mizas defekti, kuri nedrīkst pārsniegt: — — 1,5 cm garumā, ja tie ir iegareni defekti, — 1 cm2 lielu kopējo virsmas laukumu, ja tie ir citi defekti.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst persiki un nektarīni, kas neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš noteiktajam prasību minimumam.

Augļa mīkstumam nedrīkst būt nopietnu defektu.

Ja persiki un nektarīni saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iepakojumā, ir pieļaujami šādi defekti:

— formas defekti,

— attīstības defekti, arī sašķēlušies kauliņi, ja vien auglis ir noslēgts un mīkstums nebojāts,

— krāsojuma defekti,

— iespiedumi, kuri drīkst būt ar nelielām krāsojuma izmaiņām un kuru kopējais virsmas laukums nedrīkst pārsniegt 2 cm2,

— mizas defekti, kuri nedrīkst pārsniegt: — — 2,5 cm garumā, ja tie ir iegareni defekti, — 2 cm2 lielu kopējo virsmas laukumu, ja tie ir citi defekti.

III. NOTEIKUMI PAR ŠĶIROŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc šķērsgriezuma lielākā diametra, pēc masas vai skaita.

Minimālais lielums ir:

— 56 mm vai 85 g augstākajā šķirā,

— 51 mm vai 65 g I un II šķirā.

Tomēr augļus, kuri ir mazāki par 56 mm vai 85 g, netirgo laikposmā no 1. jūlija līdz 31. oktobrim (ziemeļu puslodē) un no 1. janvāra līdz 30. aprīlim (dien