2008R1166 — LV — 14.05.2014 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1166/2008 (2008. gada 19. novembris), kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 321, 1.12.2008, p.14)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1166/2008

(2008. gada 19. novembris),

kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 1 ), tā kā: (1) Padomes Regulā (EEK) Nr. 571/88 (1988. gada 29. februāris) par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu ( 2 ) paredzēta Kopienas apsekojumu programma, lai laikposmā līdz 2007. gadam nodrošinātu statistiku par lauku saimniecību struktūru. (2) Lauku saimniecību struktūras apsekojumu programma, ko Kopienas līmenī īsteno no 1966./1967. gada, būtu jāturpina, lai izpētītu tendences Kopienas līmenī. Skaidrības labad Regula (EEK) Nr. 571/88 būtu jāaizstāj ar šo regulu. (3) Lai atjauninātu lauku saimniecību pamatreģistrus un pārējo informāciju, kas vajadzīga izlases veida apsekojumu stratifikācijai, lauku saimniecību skaitīšana Kopienā jāveic vismaz reizi desmit gados. Pēdējā skaitīšana pirms šīs regulas pieņemšanas notika 1999./2000. gadā. (4) Nepieciešams vākt datus par to pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar lauku attīstību, kā tā definēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ( 3 ). (5) Padome 2006. gada 19. decembra Secinājumos par lauksaimniecības vides rādītājiem atzina, ka ir vajadzīgi salīdzināmi dati par lauksaimnieciskajām darbībām atbilstošā ģeogrāfiskā līmenī un attiecībā uz visu Kopienu. Padome lūdza Komisiju veikt pasākumus, kas izklāstīti Komisijas 2006. gada 15. septembra Paziņojumā ( 4 ) un kas ietver statistiskas datu vākšanu jo īpaši attiecībā uz saimniecību pārvaldības praksi un lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļu izmantošanu. (6) Trūkst statistikas informācijas par dažādām lauksaimnieciskās ražošanas metodēm atsevišķu saimniecību līmenī. Tādēļ ir vajadzīgi uzlabojumi tādas informācijas vākšanā par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kas saistīta ar strukturālo informāciju par lauku saimniecībām, lai sniegtu papildu statistikas datus agrovides politikas izstrādāšanai un uzlabotu agrovides rādītāju kvalitāti. (7) Salīdzināma statistika no visām dalībvalstīm par lauku saimniecību struktūru ir svarīga, lai noteiktu lauksaimniecības politikas attīstību Kopienā. Tādēļ apsekojumu raksturlielumiem pēc iespējas būtu jāizmanto standarta klasifikācija un kopīgas definīcijas. (8) Lauku saimniecību struktūras apsekojums 2010. gadā un reizi desmit gados veicamā tautas skaitīšana 2011. gadā būtu pārāk apjomīgs uzdevums dalībvalstu statistikas iestādēm, ja sakristu laikposms, kad uz vietas jāveic šie abi apjomīgie apsekojumi. Tādēļ būtu jāparedz atkāpe, lai ļautu dalībvalstīm veikt lauku saimniecību struktūras apsekojumu 2009. gadā. (9) Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku ( 5 ) noteikts pamatprincipu kopums šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz taisnīguma, ticamības, attiecīguma, rentabilitātes, statistikas konfidencialitātes un pārskatāmības prasībām. Padomes Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte ( 6 ), noteikts pamatprincipu kopums saskaņā ar šo regulu sniegto konfidenciālo statistikas datu nosūtīšanai un aizsardzībai, lai nodrošinātu, ka Kopienas statistikas datus to apkopošanas un izplatīšanas laikā nelikumīgi neizpauž vai neizmanto citiem mērķiem. (10) Komisijai lauku saimniecības atrašanās vieta būtu jāizmanto vienīgi statistikas analīzes nolūkos, un to nedrīkstētu izmantot, lai veidotu izlases vai veiktu apsekojumus. Publicējot statistikas datus, būtu jānodrošina vajadzīgā datu konfidencialitātes aizsardzība, tostarp ierobežojot atrašanās vietas datu precīzu norādīšanu un izmantojot atbilstošus kopsavilkumus. (11) Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 ( 7 ) izveidoja saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Kopienā. (12) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi ( 8 ), teritoriālās vienības būtu jānosaka saskaņā ar NUTS klasifikāciju. (13) Lai iespējami samazinātu datu vākšanas slogu respondentiem un dalībvalstīm, būtu jāparedz iespēja izmantot izlases veida apsekojumus un administratīvos avotus. (14) Lai veiktu apsekojumus, gan dalībvalstīm, gan Komisijai būs nepieciešams ievērojams finansējums vairākiem gadiem, kura liela daļa tiks izmantota, lai panāktu atbilstību Kopienas prasībām. (15) Ir atzīts, ka prasības lauku saimniecību atpazīšanai un identifikācijai, izmantojot satelītiekārtas, daudzās dalībvalstīs rada nopietnas metodoloģiskas un tehniskas problēmas. (16) Tādēļ būtu jāparedz Kopienas subsīdijas šīs apsekojumu programmas atbalstam, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu ( 9 ). (17) Ar šo regulu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību ( 10 ). (18) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, regulāri sagatavot Kopienas statistiku par lauku saimniecību struktūru un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šīs regulas mēroga un seku dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. (19) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 11 ). (20) Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro noteikt mājlopu vienību koeficientus, noteikt raksturlielumus un pielāgot šīs regulas pielikumus. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (21) Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK ( 12 ), tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido pamatu salīdzināmas Kopienas statistikas sagatavošanai par lauku saimniecību struktūru un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “lauku saimniecība” vai “saimniecība” ir gan tehniski, gan saimnieciski atsevišķa vienība, kam ir vienota vadība un kas veic I pielikumā minētās lauksaimnieciskās darbības kā primārās vai sekundārās darbības Eiropas Savienības saimnieciskajā teritorijā;

b) “mājlopu vienība” ir standarta mērījumu vienība, kurā iespējams apkopot dažādas mājlopu kategorijas, lai tās varētu salīdzināt. Mājlopu vienības definē, ņemot vērā katras mājlopu kategorijas ēdināšanas vajadzības, kurām koeficientus pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru;

c) “izlases veida apsekojumi” ir statistikas apsekojumi, kuru pamatā ir stratificēta izlase un kuri paredzēti, lai nodrošinātu reprezentatīvu statistiku par lauku saimniecībām reģionālā un valsts mērogā. Stratifikācija ietver lauku saimniecības lielumu un specializāciju, lai nodrošinātu, ka dažāda lieluma un specializācijas lauku saimniecības ir atbilstīgi pārstāvētas;

d) “reģions” ir NUTS 2 teritoriālā vienība, kā tā definēta Regulā (EK) Nr. 1059/2003;

e) “lauku saimniecības atrašanās vieta” ir ģeogrāfiskā platuma un garuma koordinātas 5 minūšu rādiusā, kas neļauj tieši identificēt atsevišķu lauku saimniecību. Ja platuma un garuma koordinātas attiecas tikai uz vienu lauku saimniecību, šo saimniecību pieskaita blakus esošam apgabalam, kurā ir vismaz vēl viena lauku saimniecība.

3. pants

Aptvērums

1. Šajā regulā paredzētie apsekojumi aptver:

a) lauku saimniecības, kurās izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme ir viens hektārs vai vairāk;

b) lauku saimniecības, kurās izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme ir mazāk nekā viens hektārs, ja minētās lauku saimniecības zināmu daļu produkcijas ražo pārdošanai vai ja to saražotais apjoms pārsniedz noteiktus fiziskus robežlielumus.

2. Tomēr dalībvalstis, kuras izmanto apsekojumu robežlielumus, kas pārsniedz vienu hektāru, nosaka tādu robežlielumu, kas neietver vienīgi vismazākās lauku saimniecības, kurām kopā ir 2 % vai mazāk no kopējās izmantotās lauksaimniecībā izmantotās zemes, neskaitot kopīgās platības, un 2 % vai mazāk no saimniecību kopējā mājlopu vienību skaita.

3. Katrā ziņā aptver visas lauku saimniecības, kas atbilst vienam no II pielikumā norādītajiem fiziskajiem robežlielumiem.

4. pants

Datu avoti

1. Dalībvalstis izmanto informāciju no Regulā (EK) Nr. 1782/2003 ( 13 ) paredzētās Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas, Regulā (EK) Nr. 1760/2000 ( 14 ) paredzētās Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas un saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 834/2007 ( 15 ) izveidotā Bioloģiskās lauksaimniecības reģistra, ja šīs informācijas kvalitāte ir vismaz vienāda ar tās informācijas kvalitāti, kas iegūta no statistikas apsekojumiem. Dalībvalstis var izmantot arī administratīvos avotus, kas saistīti ar ģenētiski modificētu kultūru audzēšanu un īpašiem lauku attīstības pasākumiem, kas minēti III pielikumā.

2. Ja dalībvalsts nolemj izmantot administratīvo avotu, kas nav viens no 1. punktā minētajiem administratīvajiem avotiem, tā par to iepriekš informē Komisiju un sniedz sīku informāciju par izmantojamo metodi un no šā administratīvā avota iegūto datu kvalitāti.

5. pants

Precizitātes prasības

1. Dalībvalstis, kas veic izlases veida apsekojumus, nodrošina, lai svērtie apsekojuma rezultāti būtu statistiski reprezentatīvi attiecībā uz lauku saimniecībām katrā reģionā un atbilstu IV pielikumā noteiktajām precizitātes prasībām.

2. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija ļauj dalībvalstīm attiecībā uz īpašiem reģioniem atkāpties no 1. punktā minētajām precizitātes prasībām.







II NODAĻA

STATISTIKAS DATI PAR LAUKU SAIMNIECĪBU STRUKTŪRU

6. pants

Lauku saimniecību struktūras apsekojumi

1. Dalībvalstis 2010., 2013. un 2016. gadā veic apsekojumus par lauku saimniecību struktūru, turpmāk “lauku saimniecību struktūras apsekojumi”.

2. Lauku saimniecību struktūras apsekojumu 2010. gadā veic skaitīšanas veidā. Tomēr izlases veida apsekojumus var izmantot raksturlielumiem par citādu darbaspēka veiktu algotu darbu, kā uzskaitīts III pielikuma V iedaļas ii) punktā.

3. Lauku saimniecību struktūras apsekojumus 2013. un 2016. gadā var veikt kā izlases veida apsekojumus.

7. pants

Apsekojuma raksturlielumi

1. Dalībvalstis sniedz informāciju par III pielikumā uzskaitītajiem raksturlielumiem.

2. Komisija var saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru grozīt III pielikumā izklāstīto 2013. un 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumu raksturlielumu sarakstu.

3. Ja dalībvalsts konstatē, ka raksturlieluma izplatība ir neliela vai ka šāds raksturlielums nav sastopams, šo raksturlielumu drīkst neiekļaut datu vākšanā. Kalendārajā gadā, kas ir pirms apsekojuma veikšanas kalendārā gada, attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par visiem raksturlielumiem, ko tā nolēmusi neiekļaut datu vākšanā.

4. Šādu raksturlielumu definīcijas pieņem saskaņā 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

8. pants

Pārskata periodi

Pārskata periodus lauku saimniecību struktūru apsekojumos 2010., 2013. un 2016. apsekojuma gadā nosaka šādi:

a) III pielikumā minētajiem zemes raksturlielumiem: 12 mēnešu periods, kas beidzas pārskata dienā laikposmā no apsekojuma gada 1. marta līdz 31. oktobrim;

b) III pielikumā minētajiem mājlopu raksturlielumiem: pārskata diena laikposmā no apsekojuma gada 1. marta līdz 31. decembrim;

c) III pielikumā minētajiem darbaspēka raksturlielumiem: 12 mēnešu periods, kas beidzas pārskata dienā laikposmā no apsekojuma gada 1. marta līdz 31. oktobrim;

d) III pielikumā minētajiem lauku attīstības pasākumiem: trīs gadu periods, kas beidzas apsekojuma gada 31. decembrī.

9. pants

Nosūtīšana

1. Dalībvalstis līdz 2012. gada 31. martam nosūta Komisijai apstiprinātus apsekojuma datus par lauku saimniecību struktūras apsekojumu 2010. gadā.

2. Par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. apsekojuma gadā dalībvalstis nosūta Komisijai apstiprinātus apsekojumu datus 12 mēnešos pēc apsekojuma gada beigām.

3. Datus, kuri attiecas uz III pielikumā minētajiem lauku attīstības pasākumiem un kuru pamatā ir administratīvie reģistri, var nosūtīt Komisijai atsevišķi 18 mēnešos pēc apsekojuma gada beigām.

4. Komisijai nosūtītie lauku saimniecību struktūras apsekojumu dati ir elektroniskā formātā un atsevišķu lauku saimniecību līmenī.

5. Komisija nosaka apsekojumu datu nosūtīšanas formātu.

6. Komisija neizmanto lauku saimniecību struktūras apsekojumu datus, lai veidotu izlases vai veiktu apsekojumus.

10. pants

Izlases sistēma

Lai atjauninātu izlases sistēmu lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. gadā, dalībvalstis par lauku saimniecību struktūru apsekojumiem atbildīgajām iestādēm nodrošina piekļuvi informācijai par lauku saimniecībām, kas ietvertas administratīvajos materiālos, kuri apkopoti par attiecīgās valsts teritoriju.







III NODAĻA

STATISTIKA PAR LAUKSAIMNIECISKĀS RAŽOŠANAS METODĒM

11. pants

Apsekojums par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm

1. Dalībvalstis veic apsekojumu par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, ko izmanto lauku saimniecībās. Šo apsekojumu var veikt kā izlases veida apsekojumu.

2. Pietiekami pamatotos gadījumos Komisija var ļaut dalībvalstīm veikt izlases veida apsekojumu, izmantojot atsevišķas apakšizlases.

3. Dalībvalstis sniedz informāciju par V pielikumā minēto lauksaimnieciskās ražošanas metožu raksturlielumiem.

4. Attiecībā uz katru apsekoto lauku saimniecību dalībvalstis sniedz arī novērtējumu par ūdens daudzumu (kubikmetros), ko lauku saimniecība izmanto apūdeņošanai. Minēto novērtējumu var sagatavot, izmantojot modeli.

5. Komisija dalībvalstīm sniedz metodoloģisku un cita veida atbalstu, lai izstrādātu 4. punktā minēto modeli. Turklāt Komisija veicina dalībvalstu sadarbību un pieredzes apmaiņu, lai iegūtu salīdzināmus rezultātus.

6. Ja dalībvalsts konstatē, ka raksturlieluma izplatība ir neliela vai ka šāds raksturlielums nav sastopams, šo raksturlielumu drīkst neiekļaut datu vākšanā. Kalendārajā gadā, kas ir pirms apsekojuma kalendārā gada, attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par visiem raksturlielumiem, ko tā nolēmusi neiekļaut datu vākšanā.

7. Šādu raksturlielumu definīcijas pieņem saskaņā 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

8. Pārskata periods atbilst pārskata periodiem, ko izmanto lauku saimniecību struktūras apsekojuma raksturlielumiem 2010. gadā.

9. Šā apsekojuma rezultātus saista ar datiem, kas iegūti lauku saimniecību struktūras apsekojumā 2010. gadā atsevišķu lauku saimniecību līmenī. Apstiprināto kopējo datu kopumu nosūta Komisijai elektroniskā formātā, vēlākais, līdz 2012. gada 31. decembrī.

10. Komisija nosaka apsekojuma datu nosūtīšanas formātu.

11. Komisija neizmanto datus par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, lai veidotu izlases vai veiktu apsekojumus.







IV NODAĻA

ZIŅOJUMI, FINANSĒJUMS UN ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

12. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstis sniedz valsts metodoloģiskos ziņojumus attiecībā uz šajā regulā ietvertiem apsekojumiem, kuros aprakstīta:

a) apsekojuma organizācija un izmantotā metodoloģija;

b) precizitātes līmenis, kas gūts šajā regulā minētajos izlases veida apsekojumos;

c) informāciju par visu izmantoto administratīvo datu avotu kvalitāti; un

d) izvēles un izslēgšanas kritēriji, ko piemēro, lai izpildītu 3. pantā minētās aptvēruma prasības.

2. Valsts metodoloģiskos ziņojumus iesniedz Komisijai kopā ar apstiprinātiem apsekojuma rezultātiem 9. panta 1. un 2. punktā noteiktajā termiņā.

3. Papildus valsts metodoloģiskajiem ziņojumiem, ko sniedz kopā ar katru apsekojumu, dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas var tikt prasīta par apsekojumu organizēšanu un izmantoto metodoloģiju.

13. pants

Kopienas ieguldījums

1. Dalībvalstis saņem Kopienas finansiālu ieguldījumu, kas nepārsniedz 75 % no izmaksām, kuras radušās, veicot šajā regulā noteiktos apsekojumus; ņem vērā 3. un 4. punktā noteiktās maksimālās summas.

2. Pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija nodrošina vajadzīgo tehnisko atbalstu un konsultācijas par lauku saimniecību identificēšanu, izmantojot satelītiekārtas, tām dalībvalstīm, kuras iesniedz attiecīgus pieteikumus.

3. Lauku saimniecību struktūras apsekojuma 2010. gadā un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojuma kopējām izmaksām Kopienas ieguldījums nepārsniedz turpmāk norādītās maksimālās summas:

— pa EUR 50 000 Luksemburgai un Maltai,

— pa EUR 1 000 000 Austrijai, Īrijai, Lietuvai,

— pa EUR 2 000 000 Beļģijai, Vācijai, Ungārijai, Portugālei, Apvienotajai Karalistei,

— pa EUR 3 000 000 Grieķijai, Spānijai, Francijai,

— pa EUR 4 000 000 Itālijai, Polijai un Rumānijai un

— pa EUR 300 000 katrai no pārējām dalībvalstīm.

4. Šā panta 3. punktā noteikto maksimālo summu lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. gadā samazina par 50 %.

▼M1

4.a Lauku saimniecību struktūras apsekojumam 2016. gadā maksimālā summa Horvātijai ir EUR 500 000.

▼B

5. Kopienas finansiālo ieguldījumu finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta e) apakšpunktu.

14. pants

Finanšu shēma

1. Šīs apsekojumu programmas īstenošanai paredzētais finansējums, tostarp apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzu sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un attīstībai, kuras Komisija izmanto, lai apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šo regulu, laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam ir EUR 58 850 000.

▼M1

2. 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumu īstenošanai paredzētais Savienības finansējums, tostarp apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šo regulu, 2014.–2018. gadam ir EUR 20 650 000.

▼B

3. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

▼M1

4. Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ( 16 ).

14.a pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un apskates uz vietas pie saimnieciskās darbības subjektiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ( 17 ) noteiktajām procedūrām, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes, un apskates uz vietas.

▼B

15. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 72/279/EEK.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

16. pants

Atkāpes

1. Atkāpjoties no 6. panta 1. un 2. punkta, 8. panta, 9. panta 1. punkta, 11. panta 8. un 9. punkta, 13. panta 3. punkta, III pielikuma un IV pielikuma, attiecībā uz Grieķiju, Spāniju un Portugāli atsauces uz 2010. gadu aizstāj ar atsaucēm uz 2009. gadu.

2. Atkāpjoties no 9. panta 1. punkta, atsauci uz 2012. gada 31. martu aizstāj ar atsauci uz:

a) 2011. gada 31. martu attiecībā uz Grieķiju un Portugāli;

b) 2011. gada 30. jūniju attiecībā uz Spāniju;

c) 2012. gada 30. jūniju attiecībā uz Itāliju un Rumāniju.

3. Atkāpjoties no 11. panta 9. punkta, attiecībā uz Grieķiju, Spāniju un Portugāli atsauci uz 2012. gada 31. decembri aizstāj ar atsauci uz 2011. gada 31. decembri.

17. pants

Atcelšana

1. Regulu (EEK) Nr. 571/88 atceļ.

2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Lauku saimniecības definīcijā minēto lauksaimniecisko darbību saraksts

Šādas darbības (kas var būt gan primāras, gan sekundāras darbības) pamatojas uz Eiropas Ekonomiskās darbības statistisko klasifikāciju (NACE 2. red.) attiecībā uz augkopību un lopkopību, medniecību un saistītām palīgdarbībām, un tās izmanto lauku saimniecības definēšanai:







Darbības apraksts NACE 2. red. kods Papildu piezīmes par darbībām, kas iekļautas vai svītrotas, definējot lauksaimnieciskās darbības Viengadīgo kultūru audzēšana 01.1 Daudzgadīgu kultūru audzēšana 01.2 Lauku saimniecības, kas ražo vīnu vai olīveļļu no pašu audzētām vīnogām vai olīvām, ir iekļautas šīs regulas darbības jomā. Augu pavairošana 01.3 Lopkopība 01.4 Visas darbības, kas klasificētas NACE 2. red. 01.49 (Citu dzīvnieku audzēšana) izslēdz no šīs regulas darbības jomas, izņemot: i) strausu, emu un trušu audzēšanu un pavairošanu; ii) biškopību un medus un bišu vaska ražošanu. Jauktā lauksaimniecība 01.5 Lauksaimniecības papilddarbības un palīgdarbības pēc ražas novākšanas 01.6 Kopumā visas saimniecības, kas veic NACE 2. red. 01.6 minētās darbības, tiek izslēgtas no šīs regulas darbības jomas, ja šīs saimniecības veic tikai šīs darbības. Tomēr saimniecības, kas nodarbojas tikai ar to, ka uztur lauksaimniecības zemi labā lauksaimnieciskā un videi labvēlīgā stāvoklī (saskaņā ar NACE 2. red. 01.61), ir iekļautas šīs regulas darbības jomā.









II PIELIKUMS

Lauku saimniecību struktūras apsekojumu un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu robežlielumi







Raksturlielumi Robežlielums Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme Aramzeme, piemājas dārziņi, ilggadīgo zālaugu platības, ilggadīgie stādījumi 5 ha Ilggadīgie stādījumi Augļu koku, ogulāju, citrusaugu un olīvu stādījumi, vīna dārzi un dēstu audzētavas 1 ha Cita veida intensīva ražošana Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma 0,5 ha Tabaka 0,5 ha Apiņi 0,5 ha Kokvilna 0,5 ha Kultūras zem stikla vai cita (pieejama) seguma Svaigi dārzeņi, melones un zemenes 0,1 ha Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) 0,1 ha Liellopi Visi 10 vienības Cūkas Visas 50 vienības Vaislas cūkas 10 vienības Aitas Visas 20 vienības Kazas Visas 20 vienības Mājputni Visi 1 000 vienības









III PIELIKUMS

Lauku saimniecību struktūras apsekojuma raksturlielumu saraksts







RAKSTURLIELUMI VIENĪBAS/KATEGORIJAS I. Vispārīgi raksturlielumi – Saimniecības atrašanās vieta – – Ģeogrāfiskais platums (piecu vai mazāk minūšu rādiusā) grādi: minūtes – – Ģeogrāfiskais garums (piecu vai mazāk minūšu rādiusā) grādi: minūtes – Saimniecības juridiskais statuss – – Vai saimniecības juridisko un ekonomisko atbildību nosaka pēc – – – fiziskas personas, kas ir pastāvīgas saimniecības vienīgā īpašniece? jā/nē – – – – Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir “jā”, vai šī persona (īpašnieks) ir arī vadītājs? jā/nē – – – – – Ja šī persona nav vadītājs, vai vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis? jā/nē – – – – – Ja vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis, vai vadītājs ir īpašnieka laulātais? () jā/nē – – – vienas vai vairākām fiziskām personām, kura(-as) ir partneris(-i), ja saimniecība ir vairāku īpašnieku saimniecība? jā/nē – – – juridiskas personas? jā/nē – Īpašumtiesību veids (attiecībā uz īpašnieku) un lauksaimnieciskā ražošana – – Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme – – – Īpašnieka apsaimniekojumam ha – – – Nomas apsaimniekojumam ha – – – Pusgraudniecībai vai citādām saimniecībām ha – – Bioloģiskā lauksaimniecība – – – Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā piemēro bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodes un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem ha – – – Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā notiek pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodēm, ko sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem ha – – – – Sertificētās vai pārejas periodā esošās saimniecības platības, kurās atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem piemēro sertificētās bioloģiskās lauksaimniecības metodes – – – – Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai) ha – – – – Žāvēti pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi) ha – – – – Kartupeļi (tostarp AGRIe kartupeļi un sēklas kartupeļi) ha – – – – Cukurbietes (izņemot sēklai) ha – – – – Eļļas augi ha – – – – Svaigi dārzeņi, melones un zemenes ha – – – – Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības ha – – – – Augļu koku un ogulāju stādījumi ha – – – – Citrusaugu stādījumi ha – – – – Olīvu stādījumi ha – – – – Vīna dārzi ha – – – – Citas kultūras (šķiedraugi u. c.) ha – – – Bioloģiskās ražošanas metodes, ko piemēro lopkopībā un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem – – – – Liellopi vienības – – – – Cūkas vienības – – – – Aitas un kazas vienības – – – – Mājputni vienības – – – – Citi dzīvnieki jā/nē – – Saimniecības produkcijas galamērķis: – – – Mājsaimniecībā patērē vairāk nekā 50 % no saimniecības galaprodukcijas vērtības jā/nē – – – Tiešā pārdošana galapatērētājiem ir vairāk nekā 50 % no saimniecības kopējiem pārdevumiem () jā/nē II. Zeme – Aramzeme – – Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai) – – – Parastie kvieši un plēkšņu kvieši ha – – – Cietie kvieši ha – – – Rudzi ha – – – Mieži ha – – – Auzas ha – – – Kukurūza ha – – – Rīsi ha – – – Citi graudaugi graudu ražošanai ha – – Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi) ha – – – Zirņi, lauku pupas un saldās lupīnas ha – – Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) ha – – Cukurbietes (izņemot sēklai) ha – – Lopbarības sakņaugi un lopbarības kāposti (izņemot sēklai) ha – – Tehniskās kultūras: – – – Tabaka ha – – – Apiņi ha – – – Kokvilna ha – – – Rapsis un ripsis ha – – – Saulgriezes ha – – – Soja ha – – – Linsēklas (eļļas lini) ha – – – Citi eļļas augi ha – – – Lini ha – – – Kaņepes ha – – – Citi šķiedraugi ha – – – Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi ha – – – Citas tehniskās kultūras, kas citur nav minētas ha – – Svaigi dārzeņi, melones un zemenes – – – Atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma ha – – – – Atklātā laukā ha – – – – Ražošana tirdzniecībai ha – – – Zem stikla vai cita (aizsniedzama) seguma ha – – Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) – – – Atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma ha – – – Zem stikla vai cita (aizsniedzama) seguma ha – – Zaļbarības kultūras – – – Aramzemē sēto zālāju platības ha – – – Citas zaļbarības kultūras: – – – – Kukurūza ha – – – – Pākšaugi ha – – – – Citas zaļbarības kultūras, kas citur nav minētas ha – – Sēklas un stādi aramzemē ha – – Citas laukaugu kultūras ha – – Papuve, uz ko neattiecas subsīdijas ha – – Saimnieciski neizmantota papuve, uz kuru attiecas subsīdiju maksājums ha – Piemājas dārziņi ha – Ilggadīgo zālaugu platības ha – – Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības ha – – Nekultivētās ganības ha – – Ilggadīgo zālaugu platības, ko vairs neizmanto saimniecības vajadzībām un uz kurām attiecas subsīdiju maksājums ha – Ilggadīgie stādījumi – – Augļu koku un ogulāju stādījumi ha – – – Augļu koku sugas ha – – – – Mērena klimata zonu augļi ha – – – – Subtropu klimata zonu augļi ha – – – Ogulāju sugas ha – – – Rieksti ha – – Citrusaugu stādījumi ha – – Olīvu stādījumi ha – – – Galda olīvas ha – – – Olīvas eļļas ražošanai ha – – Vīna dārzi, no kuriem parasti iegūst ha – – – Kvalitātes vīnu ha – – – Citu vīnu ha – – – Galda vīnogas ha – – – Rozīnes ha – – Dēstu audzētavas ha – – Citas ilggadīgās kultūras ha – – – no tām Ziemassvētku eglītes () ha – – Ilggadīgās kultūras zemstikla platībās ha – Cita zeme – – Neizmantota lauksaimniecībā izmantojamā zeme ha – – Mežu zeme ha – – – pamežs ar īsu augseku ha – – Cita zeme (zeme zem ēkām, pagalmi, ceļi, dīķi, gravas, neauglīga zeme, akmeņi, u. c.) ha – Sēnes, apūdeņošana, enerģijas kultūras un ģenētiski modificētas kultūras – – Sēnes ha – – Apūdeņotā platība – – – Kopējā apūdeņojamā platība ha – – – Kopējā apstrādātā platība, kas apūdeņota vismaz vienreiz iepriekšējos 12 mēnešos ha – – Enerģētiskās kultūras (biodegvielas vai citu atjaunīgās enerģijas veidu ražošanai) ha – – – Atmatā atstātā platībā ha – – Ģenētiski modificētas kultūras ha III. Mājlopi – Zirgu dzimtas dzīvnieki vienības – Liellopi – – Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, jaunāki par vienu gadu vienības – – Vīriešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem vienības – – Sieviešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem vienības – – Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci vai vecāki vienības – – Teles, divus gadus vecas un vecākas vienības – – Slaucamās govis vienības – – Pārējās govis vienības – Aitas un kazas – – Aitas (visu vecumu) vienības – – – Vaislas kazas vienības – – – Citas aitas vienības – – Kazas (visu vecumu) vienības – – – Vaislas kazas vienības – – – Citas kazas vienības – Cūkas – – Sivēni, kuru dzīvsvars nepārsniedz 20 kilogramus vienības – – Vaislas cūkas, kuru svars ir 50 kilogrami vai vairāk vienības – – Pārējās cūkas vienības – Mājputni – – Broileri vienības – – Dējējvistas vienības – – Pārējie mājputni vienības – – – Tītari () vienības – – – Pīles () vienības – – – Zosis () vienības – – – Strausi () vienības – – – Pārējie mājputni, kas citur nav minēti () vienības – Truši, vaislas mātītes vienības – Bites stropi – Mājlopi, kas citur nav minēti jā/nē IV. Lauksaimniecības tehnika un iekārtas IV. i) Tehnika () – Pieder tikai saimniecībai – – Četrriteņu traktori, kāpurķēžu traktori, darbarīku pārvadātāji skaits – – Kultivatori, ecēšas, rotējošās ecēšas un pļaujmašīnas ar motoru skaits – – Kombaini skaits – – Pārējie pilnībā mehanizēti ražas novācēji skaits – Tehnika, ko izmanto vairākas saimniecības – – Četrriteņu traktori, kāpurķēžu traktori, darbarīku pārvadātāji jā/nē – – Kultivatori, ecēšas, rotējošās ecēšas un pļaujmašīnas ar motoru jā/nē – – Kombaini jā/nē – – Pārējie pilnībā mehanizēti ražas novācēji jā/nē IV. ii) Iekārtas – Iekārtas, ko izmanto atjaunīgu energoresursu ražošanai atbilstoši enerģijas avota veidam – – Vēja enerģija jā/nē – – Biomasa jā/nē – – – Biometāns jā/nē – – Saules enerģija jā/nē – – Hidroenerģija jā/nē – – Citi atjaunīgās enerģijas avotu veidi jā/nē V. Darbaspēks V. i) Lauku darbi saimniecībā – Īpašnieks – – dzimums vīrietis/sieviete – – vecums vecuma grupas () – – lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) PGDV % 1. grupa () – Vadītājs – – dzimums vīrietis/sieviete – – vecums vecuma grupas – – lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) PGDV % 2. grupa () – Vadītāja izglītība – – vadītāja lauksaimnieciskā izglītība apmācību kodi (): – – vadītāja profesionālā izglītība pēdējos 12 mēnešos () jā/nē – Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: vīrieši – – lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) PGDV % 2. grupa – Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: sievietes – – lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) PGDV % 2. grupa – Pastāvīgi nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši – – lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) PGDV % 2. grupa – Pastāvīgi nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: sievietes – – lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) PGDV % 2. grupa – Uz laiku nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši un sievietes pilnas slodzes darbdienas – Līdzvērtīgu pilnas slodzes tāda lauku darba darbdienu kopskaits 12 mēnešus pirms apsekojuma dienas, kas nav iekļauts iepriekšējās kategorijās un ko saimniecībā veic personas, kuras nav tieši nodarbinātas šajā saimniecībā (piemēram, līgumstrādnieki) pilnas slodzes darbdienas V. ii) Cits algots darbs (darbi saimniecībā, kas nav lauku darbi, un darbs ārpus saimniecības) – Cits algots darbs, ko veic īpašnieks, kurš ir arī vadītājs – – kā viņa/viņas galvenā nodarbošanās jā/nē – – kā viņa/viņas papildu nodarbošanās jā/nē – – ja to veic papildus citam algotam darbam – – – darbs, kas tieši saistīts ar saimniecību jā/nē – – – darbs, kas nav tieši saistīts ar saimniecību jā/nē – Cits vienīgā īpašnieka laulātā algots darbs: – – kā viņa/viņas galvenā nodarbošanās jā/nē – – kā viņa/viņas papildu nodarbošanās jā/nē – – ja to veic papildus citam algotam darbam – – – darbs, kas tieši saistīts ar saimniecību jā/nē – – – darbs, kas nav tieši saistīts ar saimniecību jā/nē – Cits algots darbs, ko veic vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi – – kā galvenā nodarbošanās jā/nē – – kā papildu nodarbošanās jā/nē – – ja to veic papildus citam algotam darbam – – – darbs, kas tieši saistīts ar saimniecību jā/nē – – – darbs, kas nav tieši saistīts ar saimniecību jā/nē – Darbaspēks, kas nav ģimenes locekļi, ko nodarbina tieši un regulāri un kam ir cits algots darbs, kurš ir tieši saistīts ar saimniecību – – kā galvenā nodarbošanās jā/nē – – kā papildu nodarbošanās jā/nē VI. Cits algots darbs saimniecībā (tieši saistīts ar saimniecību) VI. i) Citu algotu darbu saraksts – Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi jā/nē – Mājamatniecība jā/nē – Saimniecības produktu pārstrāde jā/nē – Atjaunīgās enerģijas ražošana jā/nē – Kokmateriālu apstrāde (piemēram, zāģēšana) jā/nē – Akvakultūra jā/nē – Līgumdarbs (izmantojot saimniecības iekārtas) – – ar lauksaimniecību saistīts (citām saimniecībām) jā/nē – – ar lauksaimniecību nesaistīts jā/nē – Mežsaimniecība jā/nē – Citas jā/nē VI. ii) Cita, ar saimniecību tieši saistīta algota darba apjoms – Saimniecības galīgā produkcija procentu grupas () VII. Atbalsts lauku attīstībai – Saimniecības ieguvumi no viena no šiem lauku attīstības pasākumiem pēdējos trijos gados jā/nē – – Konsultāciju pakalpojumu izmantošana jā/nē – – Lauku saimniecību modernizācija jā/nē – – Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotā vērtība jā/nē – – To standartu ievērošana, kuru pamatā ir Kopienas tiesību akti jā/nē – – Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās jā/nē – – Natura 2000 maksājumi par lauksaimniecībā izmantojamo zemi jā/nē – – Maksājumi, kas saistīti ar Ūdens pamatdirektīvu () jā/nē – – Agrovides maksājumi jā/nē – – – saistībā ar bioloģisko lauksaimniecību jā/nē – – Dzīvnieku labturības maksājumi jā/nē – – Nelauksaimniecisku darbību dažādošana jā/nē – – Tūrisma darbību veicināšana jā/nē (1) Nav jāiesniedz 2010. gadā. (2) Vecuma grupas: (no skolas beigšanas vecuma līdz 24 gadiem), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 un vairāk). (3) Pilnās gada darba vienības (PGDV) procentuālā 1. grupa: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100). (4) Pilnās gada darba vienības (PGDV) 2. procentuālā grupa: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100). (5) Apmācību kodi: (vienīgi praktiska pieredze lauksaimniecībā), (lauksaimnieciska pamatapmācība), (pilnīga lauksaimnieciska apmācība). (6) Nav jāiesniedz 2013. gadā. (7) Procentuālās grupas: (≥ 0–≤ 10).(> 10–≤ 50).(> 50–< 100). (8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).









IV PIELIKUMS

PRECIZITĀTES PRASĪBAS

Šajā regulā noteiktajiem izlases veida apsekojumiem jābūt statistiski reprezentatīviem gan NUTS 2 reģionu līmenī, gan saistībā ar mazāk labvēlīgu apgabalu summēšanu valsts līmenī ( 18 ) atbilstīgi lauku saimniecību specializācijai un lielumam saskaņā ar Komisijas Lēmumu 85/377/EEK (1985. gada 7. jūnijs) par Kopienas klasifikācijas izveidi lauku saimniecībām ( 19 ). Turklāt tiek prasīti konkrēti precizitātes līmeņi saimniecību augkopības un lopkopības raksturlielumiem.

Šie precizitātes līmeņi ir norādīti turpmāk tekstā ietvertajās precizitātes tabulās, un tos piemēro visiem NUTS 2 reģioniem, kuros ir vismaz 10 000 saimniecību. NUTS 2 reģionos, kuros ir mazāk kā 10 000 saimniecību, minētos precizitātes līmeņus piemēro attiecīgajam NUTS 1 reģionam, ja vien šajā NUTS 1 reģionā ir vismaz 1 000 saimniecību. Apsekojumam par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm attiecīgie augkopības un lopkopības raksturlielumi būs pieejami, saņemot 2010. gada lauku saimniecību struktūru apsekojuma rezultātus.

Precizitātes kategorijas lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. gadā

Augkopības raksturlielumi

— Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai), kas ietver parastos kviešus un plēkšņu kviešus, cietos kviešus, rudzus, miežus, auzas, kukurūzu, rīsus un citus graudaugus graudu ražošanai

— Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi)

— Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)

— Cukurbietes (izņemot sēklai)

— Eļļas augi, kas ietver rapsi, ripsi, saulgriezes, soju, linsēklas (eļļas linus) un citus eļļas augus

— Svaigi dārzeņi, melones un zemenes

— Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas)

— Zaļbarības kultūras

— Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības

— Augļu koku un ogulāju stādījumi

— Citrusaugu stādījumi

— Olīvu stādījumi

— Vīna dārzi

Lopkopības raksturlielumi:

— Slaucamās govis

— Citas govis

— Citi liellopi

— Vaislas cūkas

— Citas cūkas

— Aitas

— Kazas

— Mājputni

Precizitātes kategorijas izlases veida apsekojumiem, ko veic kā 2010. Gada lauku saimniecību struktūras apsekojuma un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojuma daļu

Augkopības raksturlielumi

— Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai), kas ietver parastos kviešus un plēkšņu kviešus, cietos kviešus, rudzus, miežus, auzas, kukurūzu, rīsus un citus graudaugus graudu ražošanai

— Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) un cukurbietes (izņemot sēklai)

— Eļļas augi, kas ietver rapsi, ripsi, saulgriezes, soju, linsēklas (eļļas linus) un citus eļļas augus

— Ilggadīgie stādījumi, kas ietver augļu koku, ogulāju, citrusaugu stādījumus un olīvu stādījumus, vīna dārzus, dēstu audzētavas un citus ilggadīgos stādījumus

— Svaigi dārzeņi, melones, zemenes, puķes un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas)

— Aramzemē sēto zālāju un ilggadīgo zālaugu platības

Lopkopības raksturlielumi:

— Liellopi (visu vecumu)

— Aitas un kazas (visu vecumu)

— Cūkas

— Mājputni

Precizitātes tabula NUTS 2 reģioniem, kuros ir vismaz 10 000 lauku saimniecību







Precizitātes kategorijas Lauku saimniecību struktūru apsekojumi 2013. un 2016. gadā Lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojums Raksturlieluma izplatība NUTS 2 reģionā Relatīvā standarta kļūda Raksturlieluma izplatība NUTS 2 reģionā Relatīvā standarta kļūda Lauku saimniecības augkopības raksturlielumi 7,5 % vai vairāk no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes < 5 % 10 % vai vairāk no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes < 10 % Lauku saimniecības lopkopības raksturlielumi 7,5 % vai vairāk no mājlopu vienībām un vairāk nekā 5 % no katras kategorijas attiecīgās valsts daļas < 5 % 10 % vai vairāk no mājlopu vienībām un vairāk nekā 5 % no katras kategorijas attiecīgās valsts daļas < 10 %

Precizitātes tabula NUTS 2 reģioniem ar mazāk nekā 10 000 lauku saimniecību







Precizitātes kategorijas Lauku saimniecību struktūru apsekojumi 2013. un 2016. gadā Lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojums Raksturlieluma izplatība saistītajā NUTS 1 reģionā, kurā ir vismaz 1 000 saimniecību Relatīvā standarta kļūda Raksturlieluma izplatība saistītajā NUTS 1 reģionā, kurā ir vismaz 1 000 saimniecību Relatīvā standarta kļūda Lauku saimniecības augkopības raksturlielumi 7,5 % vai vairāk no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes < 5 % 10 % vai vairāk no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes < 10 % Lauku saimniecības lopkopības raksturlielumi 7,5 % vai vairāk no mājlopu vienībām un vairāk nekā 5 % no katras kategorijas attiecīgās valsts daļas < 5 % 10 % vai vairāk no mājlopu vienībām un vairāk nekā 5 % no katras kategorijas attiecīgās valsts daļas < 10 %









V PIELIKUMS

Raksturlielumu saraksts lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumam







Raksturlielumi Vienības/kategorijas Augsnes apstrādes metodes Parastā apstrāde (aršana ar vērstuvju arklu vai disku arklu) ha Konservējošā apstrāde (seklā apstrāde) ha Apstrāde netiek veikta (tieša sēšana) ha Augsnes aizsardzības pasākumi Augsnes pārklājums ziemā Parastās ziemas kultūras ha Kultūraugi augsnes pārklāšanai vai starpkultūras ha Augu atliekas ha Nepārklāta augsne ha Augseka Aramzemes daļa, kas nav iekļauta plānotajā augsekā AZ % grupa () Ainavas īpašības Lineārie elementi, ko lauksaimnieks ir saglabājis pēdējos 3 gadus Dzīvžogi jā/nē Koku rindas jā/nē Akmens žogi jā/nē Lineārie elementi, kas ir izveidoti pēdējos 3 gados Dzīvžogi jā/nē Koku rindas jā/nē Akmens žogi jā/nē Ganības Ganības saimniecībā Ganību platības pēdējā gadā ha Laikposms, ko dzīvnieki pavada ganībās mēneši gadā Kopējas ganības Kopējais dzīvnieku skaits kopējās ganībās vienības Laikposms, ko dzīvnieki pavada kopējās ganībās mēneši gadā Dzīvnieku novietnes Liellopi Piesietās turēšanas kūts – ar cieto un pusšķidro kūtsmēslu krātuvi vietas Piesietās turēšanas kūts – ar vircas krātuvi vietas Brīvās turēšanas novietne – ar cieto un pusšķidro kūtsmēslu krātuvi vietas Brīvās turēšanas novietne – ar vircas krātuvi vietas Citas vietas Cūkas Daļēja redeļu grīda vietas Pilnīga redeļu grīda vietas Salmu pakaiši (dziļās pakaišu sistēmas novietne) vietas Citas vietas Dējējvistas Salmu pakaiši (dziļās pakaišu sistēmas novietne) vietas Daudznodalījumu būri (visu veidu) vietas Daudznodalījumu būris ar mēslu transportiera lentu vietas Daudznodalījumu būris ar dziļu bedri vietas Daudznodalījumu būris ar novietni uz pāļiem vietas Citas vietas Kūtsmēslu lietošana Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā lieto cietos kūtsmēslus/sadzīves atkritumus Kopā ILIZ % grupa () Tūlītēja iestrādāšana ILIZ % grupa () Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā lieto vircu Kopā ILIZ % grupa () Tūlītēja iestrādāšana ILIZ % grupa () Kopējais procentuālais kūtsmēslu daudzums, kas iegūts saimniecībā un izvests no tās Procentu grupa (): Kūtsmēslu uzglabāšanas un apstrādes vietas Uzglabāšanas vietas Cietie kūtsmēsli jā/nē Pusšķidrie kūtsmēsli jā/nē Virca Vircas tvertne jā/nē Lagūnas tipa krātuve jā/nē Vai uzglabāšanas vietas ir pārklātas? Cietie kūtsmēsli jā/nē Pusšķidrie kūtsmēsli jā/nē Virca jā/nē Apūdeņošana Apūdeņotā platība Vidējā apūdeņotā platība pēdējos trijos gados ha Kopējā apstrādātā platība, kas apūdeņota vismaz vienreiz iepriekšējos 12 mēnešos Kopā ha Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai) (izņemot kukurūzu un rīsus) ha Kukurūza ha Rīsi ha Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi) ha Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) ha Cukurbietes (izņemot sēklai) ha Rapsis un ripsis ha Saulgriezes ha Šķiedraugi (lini, kaņepes, citi šķiedraugi) ha Svaigi dārzeņi, melones un zemenes atklātā laukā ha Aramzemē sētie zālāji un ilggadīgo zālaugu platības ha Citi laukaugi aramzemē ha Augļu koku un ogulāju stādījumi ha Citrusaugu stādījumi ha Olīvu stādījumi ha Vīna dārzi ha Izmantotās apūdeņošanas metodes Virsmas apūdeņošana (applūdināšana, meliorācijas kanāli) jā/nē Apūdeņošana ar smidzinātāju jā/nē Pilienveida apūdeņošana jā/nē Apūdeņošanai izmantotā ūdens avots saimniecībā Saimniecības gruntsūdens jā/nē Virszemes ūdeņi (dīķi vai aizdambējumi) saimniecībā jā/nē Virszemes ūdens no ezeriem, upēm vai ūdenstecēm ārpus saimniecības jā/nē Ūdens no kopēja ūdensapgādes tīkla ārpus saimniecības jā/nē Citi avoti jā/nē (1) Aramzemes (AZ) procentu grupa: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75). (2) Izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes (ILIZ) platības procentu grupa: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75). (3) Procentu grupa: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).