2005R1003 — LV — 01.04.2009 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1003/2005 (2005. gada 30. jūnijs), ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Kopienas mērķi samazināt atsevišķu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs un groza Regulu (EK) Nr. 2160/2003 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 170, 1.7.2005, p.12)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1003/2005

(2005. gada 30. jūnijs),

ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Kopienas mērķi samazināt atsevišķu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs un groza Regulu (EK) Nr. 2160/2003

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli ( 1 ) jo īpaši tās 4. panta 1. punktu un 13. pantu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2160/2003 mērķis ir nodrošināt, ka tiek veikti pienācīgi un iedarbīgi pasākumi salmonellas un citu zoonozes izraisītāju noteikšanai un kontrolei visos atbilstošos ražošanas, pārstrādes un realizācijas posmos, jo īpaši primārās ražošanas līmenī, lai ierobežotu to izplatību un sabiedrības veselības riska faktorus. (2) Saskaņā ar šo regulu jānosaka Kopienas mērķis visu sabiedrības veselībai bīstamo salmonellas serotipu izplatībai Gallus gallus vaislas saimēs primārās ražošanas līmenī. (3) Regulā (EK) Nr. 2160/2003 paredzēts, ka Kopienas mērķis ietver maksimālo procentuālo daudzumu skaitliskā izteiksmē tām epidemioloģiskām vienībām, kas joprojām ir pozitīvas, un/vai pozitīvo epidemioloģisko vienību samazināšanās minimālo procentuālo daudzumu, maksimālo laikposmu, kurā šis mērķis jāsasniedz un mērķa sasniegšanas pārbaudei nepieciešamo metožu definīciju. Tajā vajadzības gadījumā arī jāiekļauj sabiedrības veselībai bīstamu serotipu definīcija. (4) Regula arī nosaka, ka trīs gadu pārejas posma laikā Kopienas mērķī, kas paredzēts Gallus gallus vaislas saimēm, jāiekļauj pieci cilvēka salmonelozes visbiežāk sastopamie salmonellas serotipi, kurus nosaka, balstoties uz Kopienas uzraudzības sistēmu savāktajiem datiem. (5) Informācija no Kopienas uzraudzības sistēmām liecina, ka cilvēka salmonelozes visbiežāk sastopamie salmonellas serotipi ir: Salmonella Enteritidis, Salmonella Hadar, Salmonella Infantis, Salmonella Typhimurium un Salmonella Virchow. Tāpēc ar šo regulu noteiktajā Kopienas mērķī jāiekļauj šie serotipi. (6) Lai noteiktu Kopienas mērķi, jābūt pieejamiem salīdzinošiem datiem par attiecīgo salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs dalībvalstīs. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/117/EEK ( 2 ) kā pamats atbilstošu datu vākšanai par salmonellas izplatību dalībvalstīs izmantotas obligātās salmonellas kontroles prasības. Visās dalībvalstīs 2004. gadā atbilstošā laika posmā tika vākta šāda informācija. (7) Lai apliecinātu mērķa sasniegšanu un ņemtu vērā relatīvi zemo attiecīgo salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs Kopienā, jāorganizē atkārtota paraugu ņemšana no reprezentatīva skaita pietiekama apmēra saimēm, kurās jābūt ne mazāk par 250 putniem, kā prasīts Direktīvā 92/117/EEK. (8) Kopienas mērķa apliecināšanai nepieciešamā pārbaudes procedūra ievērojami atšķiras un, iespējams, ir jutīgāka nekā tā, kas tika izmantota salīdzināmu datu vākšanai dalībvalstīs atbilstīgi Direktīvai 92/117/EEK. Tāpēc jāparedz Kopienas mērķa pārskatīšana ne vēlāk kā vienu gadu pēc atbilstošo valstu kontroles programmu ieviešanas. (9) Ņemot vērā informācijas vākšanas periodu, salīdzināmi dati par Gallus gallus vaislas saimēm nebija savlaicīgi pieejami pirms Kopienas mērķa noteikšanas Regulas (EK) Nr. 2160/2003 I pielikumā noteiktajā laikā. Tāpēc šā mērķa noteikšanas laiks jāpagarina par sešiem mēnešiem un attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2160/2003. (10) Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. panta 5. punktā paredzētie pasākumi Kopienas mērķa noteikšanai attiecībā uz Gallus gallus vaislas saimēm pārejas laikposmā balstās uz salmonellas kontroles metodiku, kas jau ieviesta saskaņā ar Direktīvu 92/117/EEK, un atlikušie pasākumu aspekti ir saistīti ar riska pārvaldību. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir sagatavoti darba grupā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) līdzdalību. Neskarot ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 15. pantu noteikto prasību konsultēties ar EPNI par jebkuriem jautājumiem, kas var nopietni ietekmēt sabiedrības veselību, šajā posmā formālas konsultācijas ar EPNI nav nepieciešamas. (11) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Kopienas mērķis

1. Kopienas mērķis Salmonella Enteritidis, Salmonella Hadar, Salmonella Infantis, Salmonella Typhimurium un Salmonella Virchow izplatības samazināšanai Gallus gallus vaislas saimēs ir līdz 2009. gada 31. decembrim samazināt līdz 1 % vai mazāk to pieaugušo vaislas putnu saimju skaitu ar vismaz 250 putniem katrā, kas joprojām ir pozitīvas.

Tomēr dalībvalstīs, kurās ir mazāk par 100 vaislas saimēm, pozitīva var būt ne vairāk kā viena pieaugusi saime.

2. Pielikumā izklāstīta pārbaudes procedūra Kopienas mērķa sasniegšanas apstiprinājumam.

2. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata 1. pielikumā noteikto Kopienas mērķi, ņemot vērā atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2160/2003 6. panta prasībām apstiprināto valsts kontroles programmu ieviešanas pirmā gada rezultātus.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 2160/2003 grozīšana

Regulas (EK) Nr. 2160/2003 I pielikumā 4. slejas pirmās rindas teksts tiek aizstāts ar šādu:

“18 mēnešus pēc šās regulas spēkā stāšanās dienas”.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M2









PIELIKUMS

Pārbaudes procedūra, kas vajadzīga, lai apstiprinātu Kopienas mērķa sasniegšanu Salmonella Enteritidis, Salmonella Hadar, Salmonella Infantis, Salmonella Typhimurium un Salmonella Virchow izplatības samazināšanai Gallus gallus pieaugušu vaislas putnu saimēs

1. PARAUGU ŅEMŠANAS KĀRTĪBA

Paraugu ņemšanas kārtība attiecas uz visām pieaugušu dējējvistu (Gallus gallus) vaislas saimēm, kurās ir vismaz 250 putnu (“vaislas saimes”).

2. VAISLAS SAIMJU UZRAUDZĪBA

2.1. Paraugu ņemšanas vieta, biežums un veids

No vaislas saimēm ņem paraugus pēc uzņēmēja iniciatīvas un oficiālas kontroles ietvaros.

2.1.1. Paraugu ņemšana pēc uzņēmēja iniciatīvas

Paraugu ņemšana notiek ik pēc divām nedēļām vietā, kuru noteikusi kompetentā iestāde, izvēloties vienu no divām iespējām:

a) inkubatorā vai

b) saimniecībā.

Kompetentā iestāde var nolemt visā pārbaudes procedūrā piemērot vienu no a) vai b) punktā minētajām iespējām visām broileru vaislas saimēm un vienu no minētajām iespējām – dējējvistu vaislas saimēm. Saimniecībās, kuras galvenokārt eksportē inkubējamas olas uz citām dalībvalstīm vai tirgojas ar inkubējamām olām ar citām dalībvalstīm, paraugus vienmēr ņem attiecīgajā saimniecībā. Kompetentā iestāde nosaka procedūru, kas paredz, ka par 1. panta 1. punktā minēto Salmonella serotipu (“atbilstošie Salmonella serotipi”) noteikšanu pēc uzņēmēja iniciatīvas rīkotas paraugu ņemšanas laikā kompetento iestādi nekavējoties informē laboratorija, kas veic analīzes. Arī turpmāk laicīgi ziņot par salmonellu klātbūtnes noteikšanu, ieskaitot serotipu, ir uzņēmēja un tās laboratorijas pienākums, kura veic analīzes.

Izņēmuma kārtā, ja vismaz divus kalendāros gadus pēc kārtas ir sasniegts Kopienas mērķis, pēc kompetentās iestādes ieskata paraugu ņemšanas laiku saimniecībā var pagarināt, rīkojot paraugu ņemšanu katru trešo nedēļu. Kompetentā iestāde var nolemt atgriezties pie divu nedēļu pārbaužu intervāla gadījumā, ja saimniecībā atklāj pozitīvu saimi, un/vai jebkurā citā gadījumā, ko kompetentā iestāde uzskata par atbilstošu.

2.1.2. Paraugu ņemšana oficiālas kontroles ietvaros

Neskarot Regulas (EK) Nr. 2160/2003 II pielikuma C daļas 2. punktā minēto, oficiālā paraugu ņemšanā ietver:

2.1.2.1. ja pēc uzņēmēja iniciatīvas rīkota paraugu ņemšana notiek inkubatorā: a) parastu paraugu ņemšanu inkubatorā un b) parastu paraugu ņemšanu saimniecībā divas reizes ražošanas cikla laikā, pirmo reizi to veicot četru nedēļu laikā pēc pārejas uz olu dēšanas posmu vai putnu pārvietošanas uz dēšanas sektoru, un otru reizi – dēšanas posma nogalē, ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms ražošanas cikla beigām; c) apstiprinājuma paraugu ņemšana saimniecībā, ja atbilstošie Salmonella serotipi ir atklāti, ņemot paraugus inkubatorā;

2.1.2.2. ja pēc uzņēmēja iniciatīvas rīkota paraugu ņemšana notiek saimniecībā, parastu paraugu ņemšanu ražošanas cikla laikā veic trīs reizes: a) četru nedēļu laikā pēc pārejas uz olu dēšanas posmu vai pārvietošanas uz olu dēšanas vienību; b) dēšanas posma nogalē, ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms ražošanas cikla beigām; c) jebkurā ražošanas cikla laikā ar pietiekami ilgu intervālu starp a) un b) apakšpunktā minēto paraugu ņemšanu;

2.1.2.3. atkāpjoties no 2.1.2.1. un 2.1.2.2. punkta un ja vismaz divus kalendāros gadus pēc kārtas ir sasniegts Kopienas mērķis, kompetentā iestāde var aizstāt parastu paraugu ņemšanu ar: a) paraugu ņemšanu saimniecībā vienu reizi jebkurā ražošanas cikla laikā un reizi gadā inkubatorā vai b) paraugu ņemšanu saimniecībā divas reizes jebkurā ražošanas cikla laikā ar pietiekami ilgu intervālu starp abām reizēm. Pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas veiktu paraugu ņemšanu var aizstāt ar kompetentās iestādes veikta paraugu ņemšanu.

2.2. Paraugu ņemšanas protokols

2.2.1. Paraugu ņemšana inkubatorā

Katrā paraugu ņemšanas reizē ņem vismaz vienu paraugu uz vienu vaislas saimi. Paraugu ņemšana jāorganizē inkubēšanas dienā, kad būs pieejami paraugi no visām vaislas saimēm, un paraugos proporcionāli jāietver viss materiāls no inkubatoriem, no kuriem paraugu ņemšanas dienā izņemti visi izšķīlušies cāļi. Ja inkubatoros no vienas saimes ir vairāk nekā 50 000 olu, no šīs saimes ņem otru paraugu.

Paraugā ietver vismaz

a) vienu apvienotu paraugu no redzami netīriem inkubatora groza ieliktņiem, kas ņemti izlases veidā no pieciem atsevišķiem inkubatora groziem vai vietām inkubatorā, ar kopējo paraugu ņemšanas platību vismaz 1 m2; tomēr, ja inkubējamās olas no vaislas saimes izvietotas vairāk nekā vienā inkubatorā, tad šādu apvienotu paraugu ņem no visiem (ne vairāk kā pieciem) inkubatoriem; vai

b) vienu paraugu, kas ņemts uzreiz pēc cāļu izņemšanas ar vienu vai vairākiem samitrinātiem auduma tamponiem, kuru kopējā virsma ir vismaz 900 cm2, no visas vismaz piecu inkubatora grozu dibena virsmas vai no dūnām, kas ņemtas no piecām vietām, ieskaitot grīdu, kopā ne vairāk kā piecos inkubatoros, kuros ir inkubējamas olas no šīs saimes, nodrošinot, ka tiek ņemts vismaz viens paraugs uz vienu saimi, no kuras iegūtas olas; vai

c) 10 g saplīsušu olu čaumalu, kas ņemtas no 25 atsevišķiem inkubatora groziem (t. i., 250 g sākotnējā parauga) ne vairāk kā piecos inkubatoros, kuros ir inkubējamas olas no šīs saimes; čaumalas sasmalcina, sajauc un izveido 25 g apakšparaugu pārbaudei.

Procedūra, kura noteikta a), b) un c) punktā, jāievēro gan paraugu ņemšanā, ko rīko pēc uzņēmēja iniciatīvas, gan oficiālas paraugu ņemšanas laikā. Paraugu ņemšanā nav obligāti jāietver inkubators ar olām no dažādām saimēm, ja vismaz 80 % olu ir citos inkubatoros, no kuriem ņemti paraugi.

2.2.2. Paraugu ņemšana saimniecībā

2.2.2.1. Parasta paraugu ņemšana, ko rīko pēc uzņēmēja iniciatīvas

Ņemot paraugus, vispirms ņem fekāliju paraugus ar mērķi konstatēt 1 % izplatību saimē ar 95 % ticamības pakāpi. Šim nolūkam paraugi ietver kādu no turpmāk minētajiem variantiem.

a) Apvienots fekāliju paraugs, ko veido no atsevišķiem svaigu fekāliju paraugiem, kas sver ne mazāk kā 1 g un izlases veidā ņemti no dažādām vietām ēkā, kurā tiek turēta putnu saime, vai gadījumā, ja putnu saimei ir brīva pieeja vairāk nekā vienai ēkai konkrētajā saimniecībā, – no katras ēku grupas saimniecībā, kurās tiek turēta putnu saime. Fekālijas var apvienot analīzei vismaz divos apvienotos paraugos. Vietu skaits, no kurām ņem atsevišķus fekāliju paraugus apvienota parauga izveidošanai, ir šāds:



Putnu skaits saimē Fekāliju paraugu skaits, kas jāņem saimē 250–349 200 350–449 220 450–799 250 800–999 260 1 000 vai vairāk 300

b) Bahilu paraugi un/vai putekļu paraugi Bahilas, ko izmanto paraugu ņemšanai, ir pietiekami absorbējošas, lai uzsūktu mitrumu. Minētajam nolūkam ir pieļaujamas arī marles “zeķes”. Bahilu virsmu samitrina, izmantojot attiecīgus atšķaidītājus (piemēram, 0,8 % nātrija hlorīda šķīdumu, 0,1 % peptona šķīdumu sterilā, dejonizētā ūdenī, sterilu ūdeni vai jebkādu citu kompetentās iestādes apstiprinātu atšķaidītāju). Paraugus ņem, staigājot pa tādām ēkas vietām, kur var iegūt reprezentatīvus paraugus no visām ēkas vai attiecīgā sektora daļām. Tas attiecas arī uz vietām, kas noklātas ar pakaišiem, un laktām, ja pa tām var droši pārvietoties. Paraugu ņemšanā iekļauj visus atsevišķos nodalījumus ēkā. Kad paraugu ņemšana konkrētā sektorā pabeigta, bahilas uzmanīgi jānoņem, lai nenobirtu tām pielipušais materiāls. Paraugi ietver i) piecus bahilu pārus, ar katru no kuriem ņemtie paraugi ir reprezentatīvi aptuveni 20 % ēkas teritorijas; bahilas var apvienot analīzei vismaz divos apvienotos paraugos, vai ii) vismaz vienu bahilu pāri, ar kuru ņemtais paraugs ir reprezentatīvs visai ēkas teritorijai, un papildu putekļu paraugu, kas ņemts dažādās vietās visā ēkā no virsmām, kur ir redzami putekļi. Šā putekļu parauga ņemšanai izmanto vienu vai vairākus samitrinātus auduma tamponus, kuru kopējā virsma ir vismaz 900 cm2.

c) Būros audzētām vaislas saimēm paraugu ņemšanā var izmantot dabiski sajauktas fekālijas no putnu mēslu slīdlentes, tīrītājiem vai vircas bedrēm, atkarībā no ēkas tipa. Savāc divus vismaz 150 g smagus paraugus to atsevišķai pārbaudei i) no putnu mēslu slīdlentēm zem katra būru stāva, kas darbojas regulāri un novada mēslus uz svārpstu vai konveijeru sistēmu; ii) no mēslu bedru sistēmas, kurā mēsli uz novirzītājplātnes zem būriem tiek savākti zem ēkas esošā vircas bedrē; iii) no mēslu bedru sistēmas kāpņveida būru sistēmas ēkās, kurās būri ir nobīdīti attiecībā viens pret otru un fekālijas nokļūst tieši bedrē.

Ēkā parasti ir vairākas būru kopas. Apvienotus fekāliju paraugus no katras kopas iekļauj kopīgajā apvienotajā paraugā. No katras saimes ņem divus apvienotus paraugus, kā aprakstīts turpmāk no trešā līdz sestajam punktam.

Sistēmās, kurās ir slīdlentes vai tīrītāji, tos iedarbina paraugu ņemšanas dienā pirms paraugu ņemšanas.

Sistēmās, kurās zem būriem ir novirzītājplātnes un tīrītāji, savāc apvienotās fekālijas, kas nokļuvušas uz tīrītāja pēc tā iedarbināšanas.

Kāpņveida būru sistēmās, kurās nav slīdlentes vai tīrītāju, apvienotie fekāliju paraugi jāņem viscaur no vircas bedres.

Mēslu slīdlenšu sistēmās apvienoto fekāliju materiālu ņem pie lenšu izvada.

2.2.2.2. Oficiālā paraugu ņemšana

a) Parastu paraugu ņemšanu veic, kā aprakstīts 2.2.2.1. punktā.

b) Apstiprinājuma paraugu ņemšana pēc attiecīgā Salmonella serotipa klātbūtnes noteikšanas inkubatorā ņemtajos paraugos notiek, kā aprakstīts 2.2.2.1. punktā. Var ņemt papildu paraugus, lai pārbaudītu antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātbūtni, rīkojoties šādi. Putnus ņem izlases veidā no katras putnu kūts saimniecībā, parasti no vienas kūts izvēloties ne vairāk kā piecus putnus, ja vien iestāde neuzskata, ka pārbaudē jāiekļauj lielāks putnu skaits. Ja neapstiprina infekcijas avotu, saimei vai tās pēcnācējiem veic antibakteriālo vielu pārbaudi vai jaunu Salmonella bakterioloģisko noteikšanas testu, pirms atcelti tirdzniecības ierobežojumi. Ja atklāj antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātbūtni, uzskata, ka ir apstiprināta Salmonella infekcija.

c) Iespējamas saslimšanas gadījumi Ārkārtas gadījumos, kad kompetentajai iestādei ir pamats apšaubīt rezultātus (nepatiesi pozitīvi vai nepatiesi negatīvi rezultāti), tā var nolemt veikt atkārtotas pārbaudes atbilstoši b) punktam.

3. PARAUGU IZMEKLĒŠANA

3.1. Paraugu sagatavošana

3.1.1. Inkubatora grozu ieliktņi

a) ievieto 1 litrā buferēta peptona šķīduma (BPW), kas sasildīts līdz istabas temperatūrai, un viegli samaisa;

b) turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi.

3.1.2. Bahilu paraugi un putekļu paraugi

a) Bahilu/“zeķu” pāri(-us) un putekļu paraugu (auduma tampons) uzmanīgi izsaiņo, lai nenobirtu tiem pielipušais fekāliju materiāls vai putekļu materiāls, un ievieto 225 ml BPW, kas iepriekš uzsildīts līdz istabas temperatūrai. Bahilu/“zeķes” un auduma tamponu pilnībā iegremdē BPW, lai ap paraugu būtu pietiekami daudz brīva šķidruma, kas ļautu salmonellām migrēt prom no parauga, tādēļ vajadzības gadījumā var pieliet vēl BPW. No bahilām un no auduma tampona sagatavo atsevišķus paraugus.

b) Ja pieci bahilu/“zeķu” pāri ir apvienoti divos paraugos, katru apvienoto paraugu ievieto 225 ml BPW (vai vairāk, ja nepieciešams), lai paraugi būtu pilnībā iegremdēti BPW un ap tiem būtu pietiekami daudz brīva šķidruma, kas ļautu salmonellām migrēt prom no parauga.

c) Trauku ar šķīdumu saskalo, lai pilnībā piesūcinātu paraugu, un turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi.

3.1.3. Citi fekāliju materiāla paraugi

a) Fekāliju paraugus apvieno un kārtīgi samaisa, un paņem 25 g kultūras apakšparauga.

b) 25 gramiem apakšparauga pievieno 225 ml BPW, kas iepriekš uzsildīts līdz istabas temperatūrai.

c) Turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi.

Ja ir vienošanās par ISO standartiem par attiecīgu paraugu sagatavošanu salmonellu klātbūtnes noteikšanai, piemēro šos standartus, ar tiem aizstājot iepriekš minētos noteikumus par paraugu sagatavošanu.

3.2. Noteikšanas metode

Salmonella spp. noteikšanu veic saskaņā ar EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007 1. grozījumu: “Pārtikas un dzīvnieku barības mikrobioloģija – horizontālā metode Salmonella spp. noteikšanai” – 1. grozījums, D pielikums “Salmonella spp. noteikšana dzīvnieku izkārnījumos un ražošanas sākumstadijas vides paraugos”.

Attiecībā uz bahilu paraugiem, putekļu paraugiem un citu fekāliju materiālu paraugiem, kas minēti 3.1. punktā, ir iespējams apvienot kultivētu, BPW bagātinātu barotni turpmākai kultivēšanai. Lai to panāktu, abus paraugus kultivē BPW, kā parasti. Ņem 1 ml kultivētās barotnes no katra parauga un kārtīgi samaisa, tad ņem 0,1 ml maisījuma un uzsēj uz MSRV plāksnēm, kā parasti.

Pēc kultivēšanas BWP iegremdētos paraugus nedrīkst sakratīt, saskalināt vai kā citādi sakustināt, jo tādējādi tiek atbrīvotas aizturētas daļiņas un mazināta turpmāka izolācija MSRV.

3.3. Serotipa noteikšana

Vismaz vienam izolātam no katra parauga, kam noteikta pozitīva reakcija, nosaka tipu, izmantojot Kaufmana–Vaita shēmu.

4. REZULTĀTI UN ZIŅOJUMS

Apstiprinot Kopienas mērķa sasniegšanu, vaislas saimi uzskata par inficētu, ja atbilstošo Salmonella serotipu (izņemot vakcīnas celmus) klātbūtne ir noteikta vienā vai vairākos paraugos (vai, ja ir atkārtots oficiāls apstiprinājums dalībvalstī, – atbilstošajos fekāliju paraugos vai putnu orgānu paraugos), kas ņemti saimniecībā, arī tad, ja salmonellu klātbūtne ir noteikta tikai putekļu paraugā. Iepriekš minētais neattiecas uz ārkārtas gadījumiem, kad ir aizdomas par inficēšanos vaislas saimēs un kad oficiālā paraugu ņemšanā nav apstiprinājusies salmonellu klātbūtne, veicot noteikšanu saimniecībā pēc uzņēmēja iniciatīvas.

Statistikas vajadzībām inficētu saimi uzskaita tikai vienu reizi neatkarīgi no tā, cik reižu ražošanas periodā šajā saimē noteikta salmonellu klātbūtne.

Ziņojumā norāda:

a) paraugu ņemšanas procedūrā izmantoto metožu un, vajadzības gadījumā, iegūto paraugu veidu sīku aprakstu;

b) putnu skaitu esošajās vaislas saimēs un pārbaudītajās saimēs;

c) pārbaudes rezultātus;

d) paskaidrojumus par rezultātiem, jo īpaši par ārkārtas gadījumiem.