01997A0222(01) — LV — 01.09.2021 — 004.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses







EIROPAS KOPIENA, no vienas puses, un DĀNIJAS VALDĪBA UN FARĒRU SALU AUTONOMIJAS VALDĪBA, no otras puses, ATSAUCOTIES uz Farēru salu statusu kā Kopienas dalībvalsts pašpārvaldes neatņemamu daļu; ATSAUCOTIES uz Padomes 1974. gada 4. februāra Rezolūciju par Farēru salu problēmām; IEVĒROJOT to, ka Farēru salās zivsaimniecībai ir būtiska nozīme un tā ir galvenā saimnieciskā darbība, un zivis un zivsaimniecības produkti ir svarīgākās eksportējamās preces; IEVĒROJOT zivsaimniecības attiecību nozīmi, kas noteiktas līgumslēdzēju pušu nolīgumā par zivsaimniecību, kurš apstiprina, ka šā nolīguma tirdzniecības aspektiem nevajadzētu ietekmēt zivsaimniecības nolīguma darbību, līdz ar to attiecīgi savstarpējās šajā nolīgumā paredzētās zivsaimniecības iespējas uzturētu apmierinošā līmenī; VĒLĒDAMĀS stiprināt un paplašināt ekonomiskos sakarus starp Kopienu un Farēru salām un, attiecīgi ņemot vērā godīgas konkurences apstākļus, nodrošināt tirdzniecības saskaņotu attīstību, lai veicinātu Eiropas izveides darbu; TIECOTIES pakāpeniski novērst visus būtiskos šķēršļus tirdzniecībai saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem (VVTT) noteikumiem; ŅEMOT VĒRĀ jebkurus būtiskus faktorus un jo īpaši Kopienas attīstību, ja vien tas izrādītos to tautsaimniecības interesēs, paziņodamas gatavību izskatīt iespēju attīstīt un padziļināt savstarpējās attiecības, izvēršot šādas attiecības arī jomās, kuras šis nolīgums neaptver; IEVĒROJOT, ka šajā nolūkā 1991. gada 2. decembrī tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, (še turpmāk – “Sākotnējais nolīgums”); IEVĒROJOT, ka 1995. gada 8. martā tika parakstīts Nolīgums sarakstes veidā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, (še turpmāk Nolīgums sarakstes veidā), ar ko groza Sākotnējā nolīguma 1. protokola pielikuma I un II tabulu; IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iestāšanos Eiropas Savienībā 1995. gada 1. janvārī būtu jāpielāgo kārtība, kas piemērojama zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecībā starp Farēru salām un Kopienu, lai saglabātu tirdzniecības plūsmas starp Farēru salām, no vienas puses, un jaunajām dalībvalstīm, no otras puses; IEVĒROJOT, ka Kopienā ir ieviesta vienota definīcija par naftas produktu izcelsmi un jākoriģē noteikumi attiecībā uz šiem produktiem; IEVĒROJOT, ka nolūkā ņemt vērā īpašās attīstības tendences tirdzniecībā starp Kopienu un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstīm jāpielāgo noteikumi attiecībā uz “noteiktas izcelsmes produktu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm; IEVĒROJOT, ka nolūkā ņemt vērā zivju barības ražošanas īpatnības Farēru salās, jāpielāgo noteikumi, kas piemērojami konkrētu lauksaimniecības produktu importam; IEVĒROJOT, ka nolūkā nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību tajā būtu jāinkorporē savstarpējās administratīvās palīdzības protokols; IEVĒROJOT, ka nolūkā saskaņot tādus konkrētus grozījumus Līgumslēdzēju Pušu muitas tarifu nomenklatūrā, kuri ietekmē Sākotnējā nolīgumā minētos produktus, jāatjaunina šo produktu nomenklatūras tarifi; IEVĒROJOT, ka nolūkā nodrošināt lielāku elastību ir attiecīgi jāpilnvaro apvienotā komiteja pieņemt lēmumu par grozījumiem šā nolīguma protokolu noteikumos; ŅEMOT VĒRĀ, ka skaidrības labad Sākotnējais nolīgums un Nolīgums sarakstes veidā būtu jāaizstāj ar jauktu jaunu tekstu šā nolīguma veidā; ŅEMOT VĒRĀ, ka no šā nolīguma stāšanās spēkā Divpusējais nolīgums par tirdzniecību starp Somiju un Zviedriju, un Farēru salām vairs nav spēkā, lai sasniegtu šos mērķus un ņemot vērā, ka šā nolīguma noteikumus var interpretēt kā Līgumslēdzēju Pušu atbrīvošanu no saistībām, kas izriet no citiem starptautiskiem nolīgumiem, IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.







1. pants

Šā nolīguma mērķis ir:

a) paplašinot savstarpējo tirdzniecību, veicināt saskaņotu ekonomisko attiecību attīstību starp Kopienu un Farēru salām, lai tādējādi sekmētu saimnieciskās darbības uzplaukumu Kopienā un Farēru salās, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus un palielinātu ražīgumu un finanšu stabilitāti;

b) nodrošināt godīgas konkurences apstākļus tirdzniecībai starp Līgumslēdzējām Pusēm,

c) atceļot tirdzniecības ierobežojumus, veicināt pasaules tirdzniecības saskaņotu attīstību un paplašināšanos.

2. pants

Šo nolīgumu piemēro Kopienas vai Farēru salu izcelsmes produktiem:

i) kas ietverti saskaņotās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā, izņemot produktus, kuri uzskaitīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumā, un izņemot produktus, kuri uzskaitīti šā nolīguma I pielikumā;

ii) kas precizēti šā nolīguma 1., 2. un 4. protokolā, pienācīgi ņemot vērā minētajos protokolos paredzēto kārtību.

3. pants

Jaunas ievedmuitas nodevas tirdzniecībā starp Kopienu un Farēru salām netiks ieviestas.

4. pants

1. Kopiena atceļ ievedmuitas nodevas, importējot preces no Farēru salām.

2. Farēru salas atceļ ievedmuitas nodevas, importējot preces no Kopienas: šajā nolūkā II pielikumā ir izklāstīti Farēru salu muitas un nodokļu normatīvajos aktos ietvertie noteikumi.

5. pants

Noteikumus par ievedmuitas nodevu atcelšanu piemēro arī attiecībā uz fiskālu ievedmuitu.

Farēru salas var aizstāt fiskālu ievedmuitu vai ievedmuitas fiskālu elementu ar iekšēju nodokli.

6. pants

Tirdzniecībā starp Kopienu un Farēru salām netiek ieviesti nekādi jauni maksājumi, kuriem ir muitas nodevām līdzvērtīga iedarbība.

Tirdzniecībā starp Kopienu un Farēru salām tiek atcelti visi tie maksājumi, kuriem ir muitas nodevām līdzvērtīga iedarbība.

7. pants

Tirdzniecībā starp Kopienu un Farēru salām netiek ieviestas nekādas izvedmuitas nodevas vai līdzvērtīgas iedarbības maksājumi.

Tiek atceltas izvedmuitas nodevas un līdzvērtīgas iedarbības maksājumi.

8. pants

Šā nolīguma 1. protokolā noteikta attieksme pret tarifiem un tarifu noteikumi, kas piemērojami konkrētām zivīm un zivsaimniecības produktiem, kurus laiž brīvā apgrozībā Kopienā vai importē Farēru salās.

9. pants

Šā nolīguma 2. protokolā noteikta attieksme pret tarifiem un tarifu noteikumi, kuri piemērojami zināmiem produktiem, kas iegūti, apstrādājot lauksaimniecības produktus.

10. pants

1. Ja lauksaimniecības politikas īstenošanas rezultātā vai jebkādu spēkā esošo noteikumu izmaiņu rezultātā ievieš īpašus noteikumus, tad attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var pielāgot noteikumus, kas izriet no šā nolīguma, attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi vai grozījumi.

2. Tādos gadījumos attiecīgā Līgumslēdzēja Puse pienācīgi ņem vērā otras Līgumslēdzējas Puses intereses. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas Puses var viena ar otru apspriesties apvienotajā komitejā, ko izveido saskaņā ar 31. pantu.

11. pants

Šā nolīguma 3. protokolā noteikta jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīcija un administratīvās sadarbības metodes.

12. pants

Līgumslēdzēja Puse, kas apsver iespēju samazināt to nodevu un to līdzvērtīgas iedarbības maksājumu pastāvošo apjomu, kuri piemērojami trešām valstīm, kas gūst labumu no labvēlīgāka režīma, vai Līgumslēdzēja Puse, kura apsver iespēju apturēt to piemērošanu, tiktāl, cik iespējams, informē apvienoto komiteju ne vēlāk kā 30 dienas pirms šāda samazināšana vai apturēšana stājas spēkā. Tā ņem vērā visus otras Līgumslēdzējas Puses iebildumus par traucējumiem, kas tādējādi varētu rasties.

13. pants

1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Farēru salām importam netiek ieviesti nekādi jauni kvantitatīvi ierobežojumi vai līdzvērtīgas iedarbības pasākumi.

2. Līgumslēdzējas Puses atceļ kvantitatīvos ierobežojumus importam un jebkurus pasākumus, kam ir kvantitatīvajiem ierobežojumiem līdzvērtīga iedarbība.

14. pants

1. Kopiena patur tiesības grozīt tiem naftas produktiem piemērojamo kārtību, uz kuriem attiecas Kombinētās Nomenklatūras pozīcijas 2710, 2711, ex 2712 (izņemot ozokerītu, lignīta vasku un kūdras vasku) un 2713, pieņemot lēmumus atbilstīgi kopējās naftas produktu tirdzniecības politikai vai veidojot kopēju enerģētikas politiku.

Tādā gadījumā Kopiena pienācīgi ņem vērā Farēru salu intereses; tālab tā informē apvienoto komiteju, kura sanāk saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 33. panta 2. punktā.

2. Farēru salas patur tiesības rīkoties līdzīgi, ja nonāktu līdzīgā situācijā.

3. Ievērojot 1. un 2. punktu, šis nolīgums neierobežo beztarifu noteikumus, kurus piemēro naftas produktu importam.

15. pants

1. Līgumslēdzējas Puses apliecina gatavību veicināt to, lai saskaņoti attīstītos tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem, kam nepiemēro šo nolīgumu, ciktāl to pieļauj to lauksaimniecības politika.

2. Līgumslēdzējas Puses savus normatīvos aktus veterinārijā, sanitārijā un fitosanitārijā piemēro nediskriminējošā veidā un neievieš nekādus jaunus pasākumus, kas radītu nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai.

3. Līgumslēdzējas Puses saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 35. pantā, izskata jebkuras grūtības, kuras varētu rasties lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, un cenšas rast piemērotus risinājumus.

16. pants

Farēru salu autonomijas vadība veic vajadzīgos kontroles pasākumus, lai nodrošinātu 1. protokola 2. pantā norādīto Kopienā fiksēto vai fiksējamo salīdzināmo cenu pareizu piemērošanu.

Līgumslēdzējas Puses nodrošina jēdziena “noteiktas izcelsmes produkti” definīcijas un administratīvās sadarbības metožu pareizu piemērošanu, kuras izklāstītas 3. protokolā.

17. pants

Šā nolīguma 4. protokolā noteikti īpašie noteikumi, kuri piemērojami konkrētu lauksaimniecības produktu importam, izņemot 1. protokolā uzskaitītos produktus.

18. pants

Šā nolīguma 5. protokolā noteikti administratīvo iestāžu savstarpējās palīdzības noteikumi muitas jautājumos.

19. pants

Līgumslēdzējas Puses apstiprina gatavību piešķirt viena otrai labvēlīgāku režīmu saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT).

Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas ūnijas, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzētās tirdzniecības normas, jo īpaši noteikumus par izcelsmes normām.

20. pants

Līgumslēdzējas Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas Līgumslēdzējas Puses produktu diskrimināciju vai līdzīgu otras Līgumslēdzējas Puses izcelsmes produktu diskrimināciju.

Produkti, kurus eksportē uz vienu no Līgumslēdzējām Pusēm, nevar gūt labumu no iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu.

21. pants

Ar preču tirdzniecību saistītie maksājumi un šādu maksājumu pārskaitījumi uz Kopienas dalībvalsti, kur kreditors ir rezidents, vai uz Farēru salām ir brīvi no jebkādiem ierobežojumiem.

22. pants

Šis nolīgums neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas balstās uz sabiedrības morāli, likumu un sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem, uz cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas vērtību aizsardzības, rūpnieciskā un komerciāla īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai normatīviem aktiem par zeltu vai sudrabu.

Tomēr Līgumslēdzēju Pušu savstarpējā tirdzniecībā šādi aizliegumi vai ierobežojumi nedrīkst veidot patvaļīgas diskriminācijas vai slēptu ierobežojumu līdzekļus.

23. pants

Šajā nolīgumā nekas neliedz Līgumslēdzējām Pusēm veikt jebkādus pasākumus:

a) ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu informācijas izpaušanu, kura neatbilst tās drošības interesēm;

b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu ar noteikumu, ka šādi pasākumi nemaina konkurences apstākļus attiecībā uz produktiem, kuri nav domāti īpašiem militāriem nolūkiem;

c) ko tā uzskata par būtiskiem savai drošībai kara vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā.

24. pants

1. Līgumslēdzējas Puses atturas no jebkuriem pasākumiem, kuri varētu apdraudēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

2. Tās veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šā nolīguma.

Ja kāda Līgumslēdzēja Puse uzskata, ka otra Līgumslēdzēja Puse nepilda saistības, kas izriet no šā nolīguma, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 29. pantā.

25. pants

1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmākais tiktāl, cik tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Farēru salām: i) visi tādi nolīgumi starp uzņēmumiem, tādi uzņēmumu apvienību lēmumi un tāda saskaņota rīcības starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci attiecībā uz preču ražošanu vai tirdzniecību, vai kuri ietekmē šos procesus; ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Līgumslēdzēju Pušu teritorijās kopumā vai ievērojamā to daļā; iii) jebkurš valsts atbalsts, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus kādam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai.

2. Ja Līgumslēdzēja Puse uzskata, ka kāda rīcība ir pretrunā ar šo pantu, tā var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 29. pantā.

26. pants

Ja attiecīgā produkta importa pieaugums varētu būtiski kaitēt ražošanas darbībai, kas norisinās vienas Līgumslēdzējas Puses teritorijā, un ja šo pieaugumu izraisa:

i) muitas nodevu un līdzvērtīgas iedarbības maksājumu iekasēšanas par attiecīgo produktu daļēja vai pilnīga samazināšana importētājā Līgumslēdzējā Pusē; un

ii) tas, ka nodevas vai līdzvērtīgas iedarbības maksājumi, kurus eksportētāja Līgumslēdzēja Puse iekasē par attiecīgā produkta ražošanā izmantotajām izejvielām vai starpproduktiem, ir ievērojami mazāki nekā atbilstīgās nodevas vai maksājumi, kurus iekasē importētāja Līgumslēdzēja Puse:

attiecīga Līgumslēdzēja Puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 29. pantā.

27. pants

Ja viena no Līgumslēdzējām Pusēm tirdzniecībā ar otru Līgumslēdzēju Pusi atklāj dempingu, tā var veikt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi Nolīgumam par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem VI panta ieviešanu un saskaņā ar kārtību, kas izklāstīta 29. pantā.

28. pants

Ja jebkurā ekonomikas nozarē rodas būtiski traucējumi vai grūtības, kuras varētu izraisīt kaitējumus reģiona ekonomikai, tad attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 29. pantā.

29. pants

1. Ja Līgumslēdzēja Puse uzskata, ka produktu imports varētu radīt 26. un 28. pantā minētos sarežģījumus administratīvajās procedūrās, kuru mērķis ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tā informē otru Līgumslēdzēju Pusi.

2. Gadījumos, kas precizēti 24. līdz 28. pantā, pirms paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro šā punkta d) apakšpunktu, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse, cik vien ātri iespējams, sniedz attiecīgo informāciju apvienotajai komitejai, lai tā varētu rūpīgi pārbaudīt situāciju nolūkā atrast abām Līgumslēdzējām Pusēm pieņemamu risinājumu.

Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību.

Par aizsargpasākumiem tūlīt ziņo apvienotajai komitejai, un par tiem regulāri apspriežas Komitejā, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj.

3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus: a) attiecībā uz 25. pantu jebkura Līgumslēdzēja Puse var iesniegt jautājumu apvienotajai komitejai, ja tā uzskata, ka attiecīgā rīcība neatbilsts šā nolīguma pareizai darbībai 25. panta 1. punkta nozīmē. Līgumslēdzējas Puses sniedz apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju un sniedz visu tai vajadzīgo palīdzību, lai izskatītu gadījumu un vajadzības gadījumā novērstu rīcību, pret kuru celti iebildumi. Ja attiecīgā Līgumslēdzēja Puse neizbeidz rīcību, pret kuru celti iebildumi, apvienotās komitejas noteiktā laikā vai gadījumā, kad trīs mēnešu laikā no jautājuma iesniegšanas apvienotā komiteja nav panākusi vienošanos, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var paredzēt jebkādus aizsargpasākumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem, lai novērstu būtiskās grūtības, kas radušās attiecīgās rīcības dēļ; jo īpaši tā var atsaukt tarifu koncesijas; b) attiecībā uz 26. pantu par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētas situācijas dēļ, jāziņo izskatīšanai apvienotajai komitejai, kura var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības. Ja apvienotā komiteja vai eksportētāja Līgumslēdzēja Puse 30 dienu laikā no jautājuma iesniegšanas nav pieņēmusi lēmumu par grūtību novēršanu, tad importētājai Līgumslēdzējai Pusei ir tiesības iekasēt kompensāciju par importēto produktu. Kompensācijas maksu aprēķina, nosakot attiecīgo preču vērtību tarifu neatbilstības gadījumā attiecībā uz izejvielām un ietvertajiem starpproduktiem; c) attiecībā uz 27. pantu apspriedes apvienotajā komitejā notiek, pirms Līgumslēdzēja Puse veic attiecīgos pasākumus; d) ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība, pirms iespējams veikt minēto izskatīšanu, 26., 27. un 28. pantā precizētajās situācijās, kā arī gadījumā, kad eksporta atbalstam ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību, attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var tūlīt piemērot piesardzības pasākumus, kas noteikti vajadzīgi situācijas uzlabošanai.

30. pants

Ja vienai vai vairākām Kopienas dalībvalstīm vai Farēru salām ir grūtībās vai ir nopietna šādu grūtību iespējamība attiecībā uz maksājumu bilanci, tad attiecīgā Līgumslēdzēja Puse var veikt vajadzīgos aizsargpasākumus. Par to tā tūlīt informē otru Līgumslēdzēju Pusi.

31. pants

1. Ar šo tiek nodibināta apvienotā komiteja, kura atbild par šā nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu. Šim nolūkam tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā. Šādus lēmumus īsteno Līgumslēdzējas Puses saskaņā ar saviem normatīviem.

2. Šā nolīguma pareizas īstenošanas nolūkā Līgumslēdzējas Puses apmainās ar informāciju un pēc otras Puses lūguma apspriežas ar apvienoto komiteju.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

32. pants

1. Apvienotā komiteja sastāv no Līgumslēdzēju Pušu pārstāvjiem.

2. Apvienotā komiteja pieņem lēmumu vienojoties.

33. pants

1. Katra Līgumslēdzēja Puse pēc kārtas vada apvienoto komiteju saskaņā ar kārtību, kas jānosaka tās reglamentā.

2. Priekšsēdētājs sasauc apvienotās komitejas sanāksmes vismaz vienu reizi gadā, lai pārskatītu šā nolīguma vispārējo darbību.

Papildus apvienotā komiteja sanāk, kad tas vajadzīgs īpašu apstākļu dēļ, pēc jebkuras Līgumslēdzējas Puses lūguma vai saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka tās reglamentā.

3. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot jebkādu darba grupu, kas var palīdzēt tās pienākumu izpildē.

34. pants

1. Apvienotā komiteja var izdarīt grozījumus šā nolīguma protokolu noteikumos.

2. Gadījumā, ja grozījumi Līgumslēdzēju Pušu muitas tarifu nomenklatūrā ietekmē produktus, kas minēti šajā nolīgumā, tad apvienotā komiteja var pieņemt šo produktu tarifu nomenklatūru atbilstīgi minētajiem grozījumiem.

35. pants

1. Ja viena Līgumslēdzēja Puse uzskata par lietderīgu abu Līgumslēdzēju Pušu interesēs izvērst attiecības, kas izveidotas ar šo nolīgumu, attiecinot tās uz jomām, kuras šis nolīgums neaptver, tad tā iesniedz otrai Līgumslēdzējai Pusei pamatotu lūgumu.

Līgumslēdzējas Puses var lūgt apvienotajai komitejai šo lūgumu izskatīt un vajadzības gadījumā sniegt tām attiecīgus ieteikumus, jo īpaši ar mērķi uzsākt sarunas.

2. Uz vienošanos, kas izriet no 1. punktā minētajām sarunām, attiecas ratifikācija vai apstiprināšana, ko veic Līgumslēdzējas Puses saskaņā ar to iekšējo kārtību.

36. pants

Pēc Farēru salu lūguma Kopiena apsver:

— uzlabot piekļuves iespējas konkrētiem produktiem,

— paplašināt tarifu koncesijas Farēru salu zivsaimniecības produktiem, lai ietvertu jaunas zivju sugas, ko nozvejojuši Farēru salu zvejas kuģi, kas atrodas un darbojas Ziemeļatlantijā, vai iekļaut attiecīgos zivsaimniecības produktus, kuri pašlaik netiek ražoti Farēru salu zvejniecības nozarē. Šīs jaunās zivju sugas vai zivsaimniecības produktus var importēt Kopienā bez muitas nodevas, ja vien ir ievēroti vajadzīgie daudzuma ierobežojumi un ja jaunās zivju sugas vai zivsaimniecības produkti Kopienā nav apdraudēti.

37. pants

Šā nolīguma pielikumi un protokoli ir tā neatņemama sastāvdaļa.

38. pants

Jebkura Līgumslēdzēja Puse šo nolīgumu var denonsēt, par to paziņojot otrai Līgumslēdzējai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 12 mēnešus pēc šādas paziņošanas dienas.

39. pants

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas Līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā Līgumā, un, no otras puses, Farēru salu teritorijā.

40. pants

1. Šim nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un farēru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

2. Līgumslēdzējas Puses to apstiprinās saskaņā ar to iekšējo kārtību.

3. Tas stājas spēkā 1997. gada 1. janvārī ar noteikumu, ka Līgumslēdzējas Puses pirms minētās dienas ir viena otru informējušas, ka visas nepieciešamās procedūras ir izpildītas. Pēc minētās dienas šis nolīgums stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc šādas paziņošanas.

4. Šim nolīgumam stājoties spēkā, spēku zaudē šādu nolīgumu noteikumi: — 1991. gada 2. decembrī parakstītais Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, — 1995. gada 8. martā parakstītais Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, ar ko groza iepriekšminētā nolīguma 1. protokola pielikuma I un II tabulu, — divpusējie tirdzniecības nolīgumi starp Somiju, Zviedriju un Farēru salām.

Hecho en Bruselas, el seis de diciembre de mil novecientos noventa y seis.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette december nitten hundrede og seks og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Dezember neunzehnhundertsechsundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.

Done at Brussels on the sixth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-six.

Fait à Bruxelles, le six décembre mil neuf cent quatre-vingt-seize.

Fatto a Bruxelles, addì sei dicembre millenovecentonovantasei.

Gedaan te Brussel, de zesde december negentienhonderd zesennegentig.

Feito em Bruxelas, em seis de Dezembro de mil novecentos e noventa a seis.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.

Som skedde i Bryssel den sjätte december nittonhundranittiosex.

Gjørdur í Brússel, sætta desembur nítjanhundrað og nýtiseks.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Fyri Europeiska Felagsskapin

Por el Gobierno de Dinamarca y el Gobierno local de las Islas Feroe

For Danmarks regering og Færøernes landsstyre

Für die Regierung von Dänemark und die Landesregierung der Färöer

Για την κυβέρνηση της Δανίας και την τοπική κυβέρνηση των Νήσων Φερόε

For the Government of Denmark and the Home Government of the Faroe Islands

Pour le gouvernement du Danemark et le gouvernement local des îles Féroé

Per il governo della Danimarca e per il governo locale delle isole Færøer

Voor de Regering van Denemarken en de Landsregering van de Faeröer

Pelo Governo da Dinamarca e pelo Governo Regional das Ilhas Faroé

Tanskan hallituksen ja Färsaarten paikallishallituksen puolesta

På Danmarks regerings och Färöarnas landsstyres vägnar

Fyri ríkisstjórn Danmarkar og Føroya landsstýri

PIELIKUMS

To produktu saraksts, kuri minēti šā nolīguma 2. panta i) punktā







KN kods Apraksts 3502 Albumīns (tostarp divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrāti, kas pēc svara satur vairāk nekā 80 % sūkalu proteīnu, kurus aprēķina sausnai), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: ovalbumīns: 3502 11 sauss: 3502 11 90 citi 3502 19 citi 3502 19 90 citi 3502 20 laktoalbumīns, tostarp divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrāti: citi: 3502 20 91 sauss (piemēram, plātnītēs, sverams, pārslās, pulveris) 3502 20 99 citi

II PIELIKUMS

Šā nolīguma 4. panta 2. punkta mērķiem Farēru salu muitas un normatīvos ir šādi noteikumi:

a) muitas tarifu pamatā ir saskaņotā sistēma, un tajos ir ņemtas vērā Dānijas VVTT saistības;

b) Kopienas izcelsmes preces neapliek ar muitas nodevu, izņemot 2. un 4. protokolā norādītos gadījumus;

c) netiešo nodokļu sistēmas pamatā ir šādi elementi: — pievienotās vērtības nodoklis (PVN), kura pamatā ir tādi paši principi, kādus piemēro Kopienā, tostarp nediskriminējoša attieksme pret importētajām precēm, un — akcīzes nodokļa sistēma, iekasējot vienādas summas gan par vietējiem ražojumiem, gan par importētajām precēm.

▼M3

PROTOCOL 1

concerning the tariff treatment and arrangements applicable to certain fish and fishery products released for free circulation in the Community or imported into the Faroes







Article 1

As regards the products listed in the Annex to this Protocol and originating in the Faroes:

1. no new customs duties shall be introduced in trade between the Community and the Faroes;

2. the preferential customs duties and other conditions to be applied on import into the Community shall be as indicated in the Annex.

Article 2

Any reference price fixed, or to be fixed, by the Community shall not apply to the products covered by this Protocol.

Article 3

1. Where a price decrease in imports of a given fishery product from one Contracting Party is, or is likely to be, seriously detrimental to the production activity concerned in the other Contracting Party, the Contracting Party concerned ay take appropriate measures.

2. In the selection of measures, priority must be given to those which least disturb the functioning of this Agreement.

3. Before taking appropriate measures, the Contracting Party in question shall supply the Joint Committee with all relevant information required for a through examination of the situation with a view to seeking a solution acceptable to the Contracting parties.

4. Except in cases of urgency, as described in paragraph 5, the Contracting Party concerned may not take measures until one month has elapsed after the date of notification, unless the Joint Committee procedure is concluded before expiry of the stated time limit.

5. Where circumstances require urgent action, the Contracting Party concerned may apply the measures strictly necessary to remedy the situation at the earliest three days after having informed the other Contracting Party.

6. Any safeguard measures shall be notified immediately to the Joint Committee and shall be the subject of periodical consultations within the Committee, particularly with a view to their abolition as soon as circumstances permit.

Article 4

The Faroes shall abolish tariffs and duties on imports of fish and fishery products originating in the Community.

ANNEX

The preferential customs duties and other conditions to be applied on import into the Community of products originating in and coming from the Faroes shall be as indicated below







TABLE 1 CN code Description Rate of duty Tariff quota (TQ) (1) (2) (3) (4) 0301 Live fish: ex 0301 91 90 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 1 0301 92 00 Eels (Anguilla spp.) 0 ex 0301 99 11 Atlantic salmon (Salmo salar) 0 0302 Fish, fresh or chilled, excluding fish fillets and other fish meat of heading No 0304 : ex 0302 11 90 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 1 ex 0302 12 00 Atlantic salmon (Salmo salar) 0 0302 19 00 Other 0 0302 21 10 Lesser or Greenland halibut (Reinhardtius hippoglossoides) 0 0302 21 30 Atlantic (Hippoglossus hippoglossus) 0 0302 22 00 Palice (Pleuronectes platessa) 0 0302 23 00 Sole (Solea spp.) 0 0302 29 10 Megrim (Lepidorhombus spp.) 0 0302 29 90 Other 0 0302 40 Herrings (Clupea harengus, Clupea pallasii), excluding livers and roes: 0302 40 05 From 1 January to 14 February 0 0302 40 98 From 16 June to 31 December 0 0302 50 10 Cod of the species Gadus morhua 0 0302 62 00 Haddock (Melanogrammus aeglefinus) 0 0302 63 00 Coalfish (Pollachius virens) 0 ex 0302 64 05 Mackerel of the species Scomber scombrus, from 1 January to 14 February 0 ex 0302 64 98 Mackerel of the species Scomber scombrus, from 16 June to 31 December 0 0302 65 Dogfish and other sharks: 0302 65 20 Dogfish of the species Squalus acanthias 0 0302 65 50 Dogfish of the species Scyliorhimus spp. 0 0302 65 90 Other 0 0302 66 00 Eels (Anguilla spp.) 0 Redfish (Sebastes spp.): 0302 69 31 Of the species Sebastes marinus 0 ex 0302 69 33 Of the species Sebastes mentella 0 0302 69 41 Whitings (Merlangus merlangus) 0 0302 69 45 Ling (Molva spp.) 0 ex 0302 69 68 Hake of the species Merluccius merluccius 0 0302 69 81 Monkfish (Lophius spp.) 0 0302 69 85 Blue whiting (Micromesistius poutassou or Gadus poutassou) 0 0302 69 99 Other 0 0302 70 00 Livers and roes 0 0303 Fish, frozen excluding fish fillets and other fish meat of heading No 0304 : ex 0303 21 90 Trout of the species Oncorbynchus mykiss 0 TQ No 1 ex 0303 22 00 Atlantic salmon (Salmo salar) 0 0303 29 00 Other 0 0303 31 10 Lesser or Greenland halibut (Reinhardtius hippoglossoides) 0 0303 31 30 Atlantic halibut (Hippoglossus hippoglossus) 0 0303 32 00 Plaice (Pleuronectes platessa) 0 0303 33 00 Sole (Solea spp.) 0 0303 39 10 Flounder (Platichthys flesus) 0 0303 39 30 Fish of the genus Rhombosolea 0 0303 39 80 Other 0 0303 50 Herrings (Clupea harengues, Clupea pollasi), excluding livers and roes: 0 0303 50 05 From 1 January to 14 February 0 0303 50 98 From 16 June to 31 December 0 ▼M11 0303 53 90 brētliņas (Sprattus sprattus) 0 ▼M3 0303 60 11 Cod of the species Gadus morhua 0 ▼M7 0303 72 00 Pikšas (Melanogrammus aeglefinus) 0 ▼M3 0303 73 00 Coalfish (Pollachius virens) 0 ex 0303 74 10 Mackerel of the species Scomber scombrus, from 1 January to 14 February 0 ex 0303 74 20 Mackerel of the species Scombere scombrus, from 16 June to 31 December 0303 75 Dogfish and other sharks: 0303 75 20 Of the species Squalus acanthias 0 0303 75 50 Of the species Scyliorhinus spp. 0 0303 75 90 Other 0303 79 Other: Redfish (Sebastes spp.): 0303 79 35 Redfish of the species Sebastes marinus 0 ex 0303 79 37 Redfish of the species Sebastes mentella 0 0303 79 45 Whiting (Merlangus merlangus) 0 0303 79 51 Ling (Molva spp.) 0 0303 79 81 Monkfish (Lophius spp.) 0 0303 79 83 Blue whiting (Micromesistius poutassou or Gadus poutassou) 0 0303 79 96 Other 0 0303 80 Livers and roes 0 0303 80 90 Other 0 0304 Fish fillets and other fish meat (whether or not minced), fresh, chilled or frozen: 0304 10 Fresh or chilled: Fillets: Of freshwater fish: ex 0304 10 11 Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 1 ex 0304 10 13 Of Atlantic salmon (Salmo salar) 0 Other ex 0304 10 31 Of cod of the species Gadus morhua 0 0304 10 33 Of coalfish (Pollachius virens) 0 0304 10 35 Of redfish (Sebastes spp.) 0 0304 10 38 Other Other fish meat (whether or not minced): 0304 10 91 Of freshwater fish 0 Other: Flaps of herring: 0304 10 94 From 1 January to 14 February 0 0304 10 96 From 16 June to 31 December 0 0304 10 98 Other 0 0304 20 Frozen fillets: Of freshwater fish: ex 0304 20 11 Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 1 ex 0304 20 13 Of Atlantic salmon (Salmon salar) 0 Of cod (Gadus morhua, Gadus macroephalus, Gadus Ogac) and of fish of the species Boreogadus saida: ex 0304 20 29 Of cod of the species Gadus morhua 0 0304 20 31 Of coalfish (Pollachius virens) 0 0304 20 33 Of haddock (Melanogrammus aeglefinus) 0 Of redfish (Sebastes spp.) 0304 20 35 Of the species Sebastes marinus 0 ex 0304 20 37 Of the species Sebastes mentella 0 0304 20 41 Of Whiting (Merlangus merlangus) 0 0304 20 43 Of ling (Molva spp.) 0 ex 0304 20 53 Of mackerel of the species Scomber scombrus 0 0304 20 71 Of plaice (Pleuronectes platessa) 0 0304 20 75 Of herring (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0304 20 96 Other Of blue whiting (Micromesistius poutassou or Gadus poutassou) Other than of blue whiting (Micromesistius poutassou or Gadus poutassou) 0 0304 90 Other: 0304 90 05 Surimi 0 Other: ex 0304 90 10 Of freshwater fish: Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 1 Of Atlantic salmon (Salmo salar) 0 Other: Of herring (Clupea harengus, Clupea pallasii): 0304 90 20 From 1 January to 14 February 0 0304 90 27 From 16 June to 31 December 0 0304 90 38 Of cod of the species Gadus morhua 0 0304 90 41 Of coalfish (Pollachius virens) 0 0304 90 45 Of haddock (Melanogrammus aeglefinus) 0 0304 90 57 Of monkfish (Lophius spp.) 0 0304 90 59 Of blue whiting (Micromesistius poutassou or Gadus poutassou) 0 0304 90 97 Other 0 0305 Fish, dried, salted or in brine; smoked fish, whether or not cooked before or during the smoking process; flours, meals and pellets of fish, fit for human consumption: 0305 10 00 Flours, meals and pellets of fish, fit for human consumption 0 0305 20 00 Livers and roes, dried, smoked, salted or in brine 0 0305 30 Fish fillets, dried, salted or in brine, but not smoked: ex 0305 30 19 Of cod of the species Gadus morhua 0 ex 0305 30 30 Of Atlantic salmon (Salmo salar), salted or in brine 0 0305 30 50 Of lesser or Greenland halibut (Reinhardtius hippoglossoides), salted or in brine 0 0305 30 90 Other 0 ex 0305 41 00 Smoked fish, including fillets: ex 0305 42 00 Atlantic salmon (Salmo salar) 0 0305 42 00 Herrings (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 0305 49 10 Lesser or Greenland halibut (Reinhardtius hippoglossoides) 0 0305 49 20 Atlantic halibut (Hippoglossus hippoglossus) 0 ex 0305 49 30 Mackerel of the species Scomber scombrus) 0 ex 0305 49 45 Trout of the species Onocorhynchus mykiss 0 0305 49 50 Eels (Anguilla spp.) 0 0305 49 80 Other 0 Dried fish, whether or not salted but not smoked: ex 0305 51 10 Cod of the species Gadus morhua, dried, unsalted 0 ex 0305 51 90 Cod of the spcies Gadus morhua, dried, salted 0 ▼M9 0305 59 citi: 0305 59 80 citi: ex 0305 59 80 saida (Pollachius virens) 0 TK Nr. 5 ▼M3 ex 0305 59 90 Other: Of ling (Molva molva) 0 Of blue ling (Molva dipterygia dipterygia) 0 Of tusk (Brosme brosme) 0 Fish, salted but not dried or smoked and fish in brine: 0305 61 00 Herrings (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0 ex 0305 62 00 Cod of the species Gadus morhua 0 0305 69 Other: 0305 69 90 Other 0 0306 Crustaceans, whether in shell or not, live, fresh, chilled, frozen, dried, salted or in brine; crustaceans, in shell, cooked by steaming or by boiling in water, whether or not chilled, frozen, dried, salted or in brine; flours, meals and pellets or crustaceans, fit for human consumption: Frozen: 0306 13 Shrimps and prawns: 0306 13 10 Of the family Pandalidae 0 0306 13 40 Deepwater rose shrimps (Parapenaeus longirostris) 0 0306 13 50 Shrimps of the genus Penaeus 0 0306 13 80 Other 0 ▼M9 0306 14 krabji: 0306 14 90 citi: ex 0306 14 90 Geryon affinis sugas krabji 0 TK Nr. 6 ▼M3 0306 19 30 Norway lobsters (Nephrops norvegicus) 0 Not frozen: 0306 29 30 Norway lobsters (Nephrops norvegicus) 0 0307 Molluscs, whether in shell or not, live, fresh, chilled, frozen, dried, salted or in brine; aquatic invertebrates other than crustaceans and molluscs, live, fresh, chilled, frozen, dried, salted or in brine; flours, meals and pellets of aquatic invertebrates other than crustaceans, fit for human consumption: Scallops, including queen scallops, of the genera Pecten, Chlamys or Placopecten: 0307 21 00 Live, fresh or chilled 0 0307 29 Other: 0307 29 10 Common scallop (Pecten maximus), frozen 0 0307 29 90 Other 0 ▼M9 citi uzturā lietojami ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: 0307 91 00 dzīvi, svaigi vai atdzesēti: ex 0307 91 00 parastā bukcīnija (Buccinum undatum) 0 TK Nr. 7 0307 99 citi: saldēti: 0307 99 18 citi: ex 0307 99 18 parastā bukcīnija (Buccinum undatum) 0 TK Nr. 7 ▼M3 1604 Prepared or preserved fish; caviar and caviar substitutes prepared from fish eggs: Fish, whole or in pieces, but not minced: ex 1604 11 00 Atlantic salmon (Salmo salar) 0 TQ No 2 1604 12 Herrings: Other: 1604 12 91 In airtight containers 0 1604 12 99 Other 0 ▼M11 1604 13 sardīnes, sardinellas un brētliņas vai šprotes sardīnes: 1604 13 90 citādas 0 ▼M3 1604 19 Other: ex 1604 19 10 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 2 1604 19 91 Fillets, raw, merely coated with batter or breadcrumbs, whether or not prefried in oil, deep frozen 0 Other: 1604 19 92 Cod (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 0 TQ No 3 1604 19 93 Coalfish (Pollachius virens) 0 TQ No 3 1604 19 94 Hake (Merluccius spp., Urophycis spp.) 0 TQ No 3 1604 19 95 Alaksa pollack (Theragra chalcogramma) and pollack (Pollachius pollachius) 0 TQ No 3 1604 19 98 Other 0 TQ No 3 1604 20 Other prepared or preserved fish: 1604 20 05 Preparations of surimi 0 TQ No 3 Other: ex 1604 20 10 Of Atlantic salmon (Salmo salar) 0 TQ No 2 ex 1604 20 30 Of Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 TQ No 2 1604 20 90 Of other fish: Other than of herring 0 TQ No 3 1605 Crustaceans, molluscs and other aquatic invertebrates, prepared or preserved: 1605 20 Shrimps and prawns: 1605 20 10 In airtight containers 0 TQ No 4 Other: 1605 20 91 In immediate packings of a net content not exceeding 2 kg 0 TQ No 4 1605 20 99 Other 0 TQ No 4 ex 1605 40 00 Norway lobsters (Nephrops norvegicus) 0 TQ No 4 ▼M9 1605 90 citi: gliemji: 1605 90 30 citi: ex 1605 90 30 parastā bukcīnija (Buccinum undatum) 0 TK Nr. 7 ▼M3 2301 Flours, meals and pellets, of meat or meat offal, of fish or of crustaceans, molluscs or other aquatic invertebrates, unfit for human consumption; greaves: 2301 20 00 Flours, meals and pellets, of fish or of crustaceans, molluscs or other aquatic invertebrates 0







TABLE II CN code Description Rate of duty Tariff quota (TQ) (1) (2) (3) (4) 0301 Live fish: TQ No 1 (1) 700 ex 0301 91 90 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 0302 Fish, fresh or chilled, excluding fish fillets and other fish meat of heading No 0304 : ex 0302 11 90 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 0303 Fish, frozen, excluding fish fillets and other fish meat of heading No 0304 : ex 0303 21 90 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 0304 Fish fillets and other fish meat (whether or not minced), fresh, chilled or frozen: 0304 10 Fresh or chilled: Fillets: ex 0304 10 11 Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 0304 20 Frozen fillets: ex 0304 20 11 Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 0304 90 Other: ex 0304 90 10 Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 ▼M9 0305 Uzturā lietojamas zivis – kaltētas, sālītas vai sālījumā, auksti vai karsti kūpinātas zivis; zivju milti, rupja maluma milti un granulas: kaltētas zivis, sālītas vai nesālītas, bet ne kūpinātas: 0305 59 citi: 0305 59 80 citi: ex 0305 59 80 saida (Pollachius virens) 0 TK Nr. 5 (3) 750 0306 Uzturā lietojami vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgie čaulā, tvaicēti vai vārīti ūdenī, atdzesēti vai neatdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti, rupja maluma milti un granulas: saldēti: 0306 14 krabji: 0306 14 90 citi: ex 0306 14 90 Geryon affinis sugas krabji 0 TK Nr. 6 (3) 750 0307 Uzturā lietojami gliemji, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un gliemjus, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citu ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: citi uzturā lietojami ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: 0307 91 00 dzīvi, svaigi vai atdzesēti: ex 0307 91 00 parastā bukcīnija (Buccinum undatum) 0 TK Nr. 7 (3) 1 200 0307 99 citi: saldēti: 0307 99 18 citi: ex 0307 99 18 parastā bukcīnija (Buccinum undatum) 0 TK Nr. 7 (3) 1 200 ▼M3 1604 Prepared or preserved fish; caviar and caviar substitutes prepared from fish eggs: TQ No 2 400 Fish, whole or in pieces, but not minced: ex 1604 11 00 Atlantic salmon (Salmo salar) 0 1604 19 Other: ex 1604 19 10 Trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 1604 20 Other prepared or preserved fish: Other: ex 1604 20 10 Of Atlantic salmon (Salmo salar) 0 ex 1604 20 30 Of trout of the species Oncorhynchus mykiss 0 1604 Prepared or preserved fish; caviar and caviar substitutes prepared from fish eggs: TQ No 3 1 200 Fish, whole or in pieces, but not minced: 1604 19 92 Cod (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 0 1604 19 93 Coalfish (Pollachius virens) 0 1604 19 94 Hake (Merluccius spp., Urophycis spp.) 0 1604 19 95 Alaska pollack (Theragra chalcogramma) and pollack (Pollachius pollachius) 0 1604 19 98 Other 0 1604 20 Other prepared or preserved fish: 1604 20 05 Preparations of surimi 0 Other ex 1604 20 90 Of other fish: Other than of herring 0 ▼M7 1605 Crustaceans, molluscs and other aquatic invertebrates, prepared or preserved: TQ No 4 (2) 4 000 1605 20 garneļu un ziemeļgarneļu: 1605 20 10 hermētiskā tarā 0 citādi: 1605 20 91 tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2 kg 0 1605 20 99 citādi 0 ex 1605 40 00 Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus) 0 ▼M9 1605 90 citi: gliemji: 1605 90 30 citi: ex 1605 90 30 parastā bukcīnija (Buccinum undatum) 0 TK Nr. 7 (3) 1 200 ( 1 ) Figures refer to the commercial presentation ‘whole and gutted’. For imports falling within HS code 0304 , a coefficient of 2 shall be applied for quantities drawn from this tariff quota. ►M7 ( 2 ) 2007. gadā gada apjoms ir 4 000 tonnu. No 2008. gada 1. janvāra ik gadu apjomu palielina par 1 000 tonnām līdz maksimālajam apjomam 6 000 tonnu ar noteikumu, ka vismaz 80 % no kopējā iepriekšējās kvotas apjoma ir izmantoti līdz attiecīgā gada 31. decembrim. ◄ ►M9 ( 3 ) Tarifu kvotas apjomi 2008. gadam būtu jāaprēķina pro rata pamata apjomiem proporcionāli minētā gada daļai, kas aizritējusi pirms tarifu kvotu piemērošanas. ◄

▼B

2. PROTOKOLS

par tarifu režīmu un pasākumus, kas piemērojami dažiem lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtiem produktiem







1. pants

Lai ņemtu vērā cenu atšķirības lauksaimniecības produktiem, kas ietverti šā protokola pielikumā minētajās precēs, šis nolīgums nekavē:

i) importējot preces, iekasēt nodevu par lauksaimniecisko komponentu vai fiksētu summu vai piemērot iekšējos cenu kompensācijas pasākumus;

ii) piemērot attiecīgus pasākumus eksportam.

2. pants

Farēru salu izcelsmes precēm Kopiena muitas nodevas piemēro saskaņā ar šim protokolam pievienoto tabulu.

3. pants

Farēru salas atceļ tarifus un ievedmuitu Kopienas izcelsmes apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, izņemot produktus, kas minēti 4. protokola 2. pantā.

Ja Farēru salas attiecībā uz apstrādātiem lauksaimniecības produktiem ievieš tādus pasākumus, kādi minēti šā protokola 1. pantā, tad par tiem pienācīgi ziņo Kopienai.







Tabula EIROPAS KOPIENA KN kods Apraksts Nodevas likme (1) 0403 Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, kas ir vai nav iebiezināti vai kam ir vai nav pievienots cukurs vai citi saldinātāji vai aromatizētāji, kam ir vai nav pievienoti augļi, rieksti vai kakao: 0403 10 jogurts: 0403 10 51 līdz 0403 10 99 aromatizēts, kam pievienoti augļi, rieksti vai kakao: EA 0403 10 90 citi: 0403 90 71 līdz 0403 90 99 aromatizēts, kam pievienoti augļi, rieksti vai kakao: EA 0710 Saldēti dārzeņi (kulināri neapstrādāti vai tvaicēti, vai vārīti ūdenī): 0710 40 cukurkukurūza EA 0711 Pagaidu uzglabāšanai apstrādāti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīdu, sālījumā, sērūdenī vai citos konservējošos šķīdumos), ko nevar tieši lietot uzturā bez papildu apstrādes: 0711 90 citi dārzeņi, dārzeņu maisījumi: dārzeņi: 0711 90 30 cukurkukurūza EA 1702 Citi cukuri, tostarp ķīmiski tīra lakroze, maltoze, glikoze un fruktoze, cietā veidā; cukura sīrups, kam nav pievienoti aromatizētāji vai krāsvielas; ar dabisko medu jaukts vai nejaukts mākslīgais medus; karamele: 1702 50 ķīmiski tīra fruktoze Bez muitas nodevas 1702 90 citi, tostarp invertcukurs: 1702 90 10 ķīmiski tīra maltoze Bez muitas nodevas 1704 Cukura konditorejas izstrādājumi (tostarp baltā šokolāde), kas nesatur kakao: 1704 10 košļājamā gumija ar cukura pārklājumu vai bez tā Maksimālais EA 1704 90 citi: 1704 90 10 lakricas ekstrakts, kas pēc svara svara satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet kam nav pievienotas citas vielas Bez muitas nodevas 1704 90 10 baltā šokolāde Maksimālais EA + AD S/Z 1704 90 51 līdz 1704 90 99 citi Maksimālais EA + AD S/Z 1806 Šokolāde un citi pārtikas produkti, kas satur kakao: 1806 10 kakao pulveris, kam pievienots cukurs vai cits saldinātājs EA 1806 20 citi produkti briketēs vai plāksnēs, kas sver vairāk par 2 kg, vai šķidrā veidā, pastā, pulverī, granulās vai līdzīgā veidā konteinerā vai tiešā iesaiņojumā, kurā saturs nepārsniedz 2 kg 1806 20 10 pēc svara satur 31 % vai vairāk kakao sviesta vai satur 31 % kakao sviesta un piena tauku kopējā svara vai vairāk Maksimālais EA + AD S/Z 1806 20 30 satur 25 % vai vairāk kakao sviesta un piena tauku kopējā svara, bet mazāk nekā 31 % Maksimālais EA + AD S/Z citi 1806 20 50 pēc svara satur 18 % vai vairāk kakao sviesta Maksimālais EA + AD S/Z 1806 20 70 šokolādes piena drupatas EA 1806 20 95 citi Maksimālais EA + AD S/Z citi, briketēs, plāksnēs vai stieņos: 1806 31 00 ar pildījumu Maksimālais EA + AD S/Z 1806 32 bez pildījuma Maksimālais EA + AD S/Z 1806 90 citi 1806 90 11 līdz 1806 90 39 šokolāde un šokolādes produkti Maksimālais EA + AD S/Z 1806 90 50 cukura konditorejas izstrādājumi un to aizstājēji, kas ražoti no cukura aizstājējiem un kā sastāvā ir kakao Maksimālais EA + AD S/Z 1806 90 60 ziežami produkti, kas satur kakao Maksimālais EA + AD S/Z 1806 90 70 kakao saturoši izstrādājumi dzērienu gatavošanai Maksimālais EA + AD S/Z 1806 90 90 citi Maksimālais EA + AD S/Z 1901 Iesala ekstrakts; tādi pārtikas produkti no miltiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kuri nesatur vai pēc svara satur mazāk nekā 40 % kakao, aprēķinot kopējo beztauku bāzi, un kuri nav norādīti vai ietverti citur; tādi pozīcijas 0401 līdz 0404 pārtikas produkti, kuri nesatur kakao vai satur mazāk nekā 5 % kakao, aprēķinot kopējo beztauku bāzi, un kuri nav norādīti vai ietverti citur EA 1902 Makaronu izstrādājumi, kulināri apstrādāti vai neapstrādāti vai pildīti (ar gaļu vai citiem pildījumiem), vai citādi sagatavoti, piemēram, sagatavoti vai nesagatavoti spageti, makaroni, nūdeles, lasanja, gnoči, ravioli, kaneloni , kuskuss nevārīti makaronu izstrādājumi, bez pildījuma un citādi neapstrādāti: 1902 11 ar olām EA 1902 19 citādi EA 1902 20 kulināri apstrādāti vai neapstrādāti vai citādi sagatavoti pildīti makaronu izstrādājumi 1902 20 91 līdz 1902 20 99 citi EA 1902 30 citi makaronu izstrādājumi EA 1902 40 kuskuss EA 1903 Tapioka un tās aizstājēji, kas izgatavoti no cietes, pārslās, graudos, grūbās, atsijās vai līdzīgos veidos EA 1904 Sagatavoti pārtikas produkti, ko iegūst, uzbriedinot vai grauzdējot graudaugus vai graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); iepriekš kulināri apstrādāti vai neapstrādāti graudaugi, izņemot kukurūzu, graudos vai pārslās, vai citā apstrādātu graudu veidā (izņemot miltus vai rupja maluma miltus), kas nav norādīti vai ietverti citur EA 1905 Maize, miltu konditorejas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi miltu izstrādājumi, kas satur vai nesatur kakao, dievmaizītes, tukšas kapsulas, kas piemērotas izmantošanai farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti: 1905 10 sausmaizītes Maksimālais EA 24 % + AD F/M 1905 20 piparkūkas un līdzīgi izstrādājumi EA 1905 30 saldi cepumi; vafeles Maksimālais EA 35 % + AD S/Z 1905 40 sausiņi, grauzdiņi un un līdzīgi grauzdēti produkti EA 1905 90 citi 1905 90 10 maces Maksimālais EA 20 % + AD F/M 1905 90 20 dievmaizītes, tukšas kapsulas, kas piemērotas izmantošanai farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un līdzīgi produkti EA 1905 90 citi: 1905 90 30 maize, kam nav pievienots medus, olas, siers vai augļi un kas pēc svara sausnā satur ne vairāk kā 5 % cukura un ne vairāk kā 5 % tauku EA 1905 90 40 vafeles, kurās ūdens saturs pēc svara pārsniedz 10 % Maksimālais EA + AD F/M 1905 90 45 cepumi Maksimālais EA + AD F/M 1905 90 55 vircoti vai sālīti presēti vai uzpūsti produkti Maksimālais EA + AD F/M citi: 1905 90 60 kam pievienoti saldinātāji Maksimālais EA + AD S/Z 1905 90 90 citi Maksimālais EA + AD F/M 2001 Ar etiķi vai etiķskābi sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas 2001 90 citi 2001 90 30 cukurkukurūza (Zea mays var . saccharata) EA 2004 Citi dārzeņi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā ar etiķi vai etiķskābi, kas nav saldēti, izņemot produktus, uz ko attiecas pozīcija 2006: 2004 10 kartupeļi: citi: 2004 10 91 miltos, rupja maluma miltos vai pārslās EA 2004 90 citi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: 2004 90 10 cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) EA 2005 Citādi nekā ar etiķi vai etiķskābi sagatavoti vai konservēti nesaldēti citi dārzeņi, izņemot produktus, uz ko attiecas pozīcija 2006 2005 20 kartupeļi: 2005 20 10 miltos, rupja maluma miltos vai pārslās EA 2005 80 cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) EA 2008 Citādi sagatavoti vai konservēti augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kam ir vai nav pievienots cukurs vai cits saldinātājs, vai spirts, un kas nav nav norādīti vai ietverti citur: citi, tostarp maisījumi, izņemot produktus,, uz ko attiecas apakšpozīcija 2008 19 : 2008 99 citi: kam nav pievienots spirts: kam nav pievienots cukurs: 2008 99 85 kukurūza, izņemot cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) EA 2101 Kafijas, tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi, kuru pamatā ir šie produkti vai kuru pamatā ir kafija, tēja vai mate; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji, un to ekstrakti, esences un koncentrāti: kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi, kā pamatā ir šie kafijas ekstrakti, esences vai koncentrāti: 2101 12 izstrādājumi, kuru pamatā ir šie kafijas ekstrakti, esences vai koncentrāti: 2101 12 98 citi EA 2101 20 tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi, kā pamatā ir šie koncentrāti vai kā pamatā ir tēja vai mate: izstrādājumi: 2101 20 98 citi EA 2101 30 grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji: 2101 30 19 citi EA grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti: 2101 30 99 citi EA 2102 Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi nedzīvi vienšūnas mikroorganismi, (izņemot vakcīnas, uz ko attiecas pozīcija 3002); sagatavots cepamais pulveris: 2102 10 aktīvie raugi: 2102 10 31 līdz 2102 10 39 maizes raugs EA 2102 20 nedzīvi raugi; citi nedzīvi vienšūnas mikroorganismi: 2102 20 11 līdz 2102 20 19 nedzīvi raugi Bez muitas nodevas 2103 Mērces un to izstrādājumi; jauktas piedevas un jauktas garšvielas; sinepju pulveris un gatavas sinepes: 2103 10 sojas mērce Bez muitas nodevas 2103 20 tomātu kečups un citas tomātu mērces Bez muitas nodevas 2103 90 citi Bez muitas nodevas 2104 Zupas un buljoni un to izstrādājumi; homogenizēti jaukti pārtikas produkti: 2104 10 zupas un buljoni, un to izstrādājumi Bez muitas nodevas 2105 Saldējums, kas satur vai nesatur kakao Maksimālais EA + AD S/Z 2106 Pārtikas produkti, kas nav norādīti vai ietverti citur: 2106 10 proteīna koncentrāti un strukturētu olbaltumvielu produkti 2106 10 80 citi EA 2106 90 citi 2106 90 10 siera fondī Maksimālais EA ECU 25/100 kg/net citi ex 2106 90 92 kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti, vai kas satur mazāk nekā 1,5 % piena tauku, 5 % saharozes vai izoglikozes, 5 % glikozes vai cietes: proteīnu hidrolizāti, raugu autolizāti Bez muitas nodevas 2106 90 98 citi EA 2202 Ūdens, tostarp minerālūdens un gāzētais ūdens, kam pievienots cukurs vai citi saldinātāji vai kas ir aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, kuru sastāvā nav augļu vai dārzeņu sulu, uz ko attiecas pozīcija 2009: 2202 10 ūdens, tostarp minerālūdens un gāzētais ūdens, kam pievienots cukurs vai citi saldinātāji vai kas ir aromatizēts Bez muitas nodevas 2202 90 citi ex 2202 90 10 kas nesatur produktusuz ko attiecas pozīcijas 0401 līdz 0404, vai taukus, kuri iegūti no pozīcijas 0401 līdz 0404 produktiem: kas satur cukuru (saharoze vai invertcukurs) Bez muitas nodevas 2202 90 91 līdz 2202 90 99 citi EA 2203 No iesala gatavots alus Bez muitas nodevas 2205 Vermuts vai citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām Bez muitas nodevas 2208 Nedenaturēts etilspirts, kam spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 %; spirts, liķieri un citi alkoholiski dzērieni; salikti alkoholiskie izstrādājumi, kurus izmanto dzērienu ražošanā: 2208 90 citi: citi stiprie alkoholiskie dzērieni un citi alkoholiski dzērieni traukos ar tilpumu: 2 l vai mazāk: ex 2208 90 69 citi stiprie alkoholiskie dzērieni dzērieni: kuru sastāvā ir olas vai olu dzeltenums un/vai cukurs (saharoze vai invertcukurs) ECU 1/% tilp./hl + ECU 6/hl vairāk nekā 2 l: ex 2208 90 78 citi stiprie alkoholiskie dzērieni: kuru sastāvā ir olas vai olu dzeltenums un/vai cukurs (saharoze vai invertcukurs) EUR 1/% tilp./hl 2905 Acikliskie spirti un to halogēn-, sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasinājumi: citi polihidriskie spirti: 2905 43 mannīts EA 2905 44 sorbīts EA 2915 Piesātinātas acikliskas monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; to halogēn-, sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasinājumi: skudrskābe, tās sāļi un esteri: ex 2915 13 skudrskābes esteri: mannīta esteri un sorbīta esteri Bez muitas nodevas etiķskābes esteri: 2915 39 citi: ex 2915 39 90 citi: mannīta esteri un sorbīta esteri Bez muitas nodevas ex 2915 90 citi: mannīta esteri un sorbīta esteri 2916 Nepiesātinātas acikliskas monokarbonskābes, cikliskās monokarbonskābes, to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; to halogēn–, sulfo–, nitro–vai nitrozoatvasinājumi: nepiesātināta acikliska monokarbonskābes, to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes un to atvasinājumi: 2916 19 citi ex 2916 19 80 citi mannīta esteri un sorbīta esteri Bez muitas nodevas 2917 Polikarbonskābes, to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; to halogēn-, sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasinājumi: acikliskās polikarbonskābes, to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes un to atvasinājumi: 2917 19 citi ex 2917 19 90 citi itakonskābe, tās sāļi un esteri Bez muitas nodevas 2918 Karbonskābes, kas satur papildu skābekļa funkcionālās grupas un to anhidrīti, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; to halogēn–, sulfo–, nitro–vai nitrozoatvasinājumi: karbonskābes ar spirta funkcionālo grupu, bet bez citas skābekļa funkcionālās grupas, to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi, peroksiskābes un to atvasinājumi: 2918 11 pienskābe, tās sāļi un esteri Bez muitas nodevas 2918 14 citronskābe Bez muitas nodevas 2918 15 citronskābes sāļi un esteri Bez muitas nodevas 2918 19 citi: ex 2918 19 80 citi: glicerīnskābe, glikolskābe, cukurskābe, izocukurskābe, heptacukurskābe, to sāļi un esteri Bez muitas nodevas 2932 Heterocikliskie savienojumi tikai ar skābekļa heteroatomu (-iem): savienojumi, kuru struktūrā ir nekondensētu furāna gredzeni (hidrogenēti vai nehidrogenēti) ex 2932 19 citi: bezūdens mannīta un sorbīta savienojumi, izņemot maltolu un izomaltolu Bez muitas nodevas 2932 99 citi: ex 2932 99 70 citi cikliskie acetāli un iekšējie pusacetāli, kas satur vai nesatur citas skābekļa funkcionālās grupas, to halogēn-, sulfo-, nitro- vai nitrozoatvasinājumi: α-metilglikozīds Bez muitas nodevas ex 2932 99 90 citi: bezūdens mannīta un sorbīta savienojumi, izņemot maltolu un izomaltolu Bez muitas nodevas 2940 Ķīmiski tīri cukuri, izņemot saharozi, laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi; cukuru ēteri un cukuru esteri un to sāļi, izņemot produktus, uz ko attiecas pozīcijas 2937, 2938 vai 2939: 2940 00 90 citi Bez muitas nodevas 2941 Antibiotikas: 2941 10 penicilīni un to atvasinājumi ar penicilīnskābes struktūru; to sāļi Bez muitas nodevas 3001 Dziedzeri un citi orgāni, izkaltēti, sasmalcināti vai nesasmalcināti pulverī; dziedzeru vai citu orgānu ekstrakti vai to sekrēcijas ekstrakti ārstniecības vajadzībām; heparīns un tā sāļi; citas cilvēku vai dzīvnieku izcelsmes vielas, kas sagatavotas ārstnieciskām vai profilakses vajadzībām un nav norādītas vai ietvertas citur: 3001 90 citi citi 3001 90 91 heparīns un tā sāļi Bez muitas nodevas 3501 Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes: 3501 10 kazeīns: 3501 10 10 reģenerēto tekstilšķiedru ražošanai (2) Bez muitas nodevas 3501 10 50 rūpnieciskai izmantošanai, kas nav pārtikas produktu vai lopbarības ražošana (2) Bez muitas nodevas 3501 10 90 citi Bez muitas nodevas 3501 90 citi Bez muitas nodevas 3505 Dekstrīni un citas modificētas cietes (piemēram, uzbriedinātas vai esterificētas cietes), līmes uz cietes, dekstrīnu vai uz citādas modificētās cietes pamata: 3505 10 dekstrīni un citas modificētas cietes: 3505 10 10 dekstrīni EA citas modificētas cietes: 3505 10 50 esterificētas vai neesterificētas cietes Bez muitas nodevas 3505 10 90 citi EA 3505 20 līmes Maksimālais EA 3506 Gatavas līmes un citas gatavas līmvielas, kas nav norādītas vai ietvertas citur; produkti, ko var izmantot kā līmes vai līmvielas un ko laiž mazumtirdzniecībā kā līmes vai līmvielas, ar tīrsvaru, kurš nepārsniedz 1 kg ex 3506 10 00 produkti, ko var izmantot kā līmes vai līmvielas un ko laiž mazumtirdzniecībā kā līmes vai līmvielas, ar tīrsvaru, kurš nepārsniedz 1 kg: uz nātrija silikāta emulsijas vai sveķu emulsiju pamata Bez muitas nodevas citi: ex 3506 99 00 citi: uz nātrija silikāta emulsijas vai sveķu emulsiju pamata Bez muitas nodevas 3809 Tādas virsmas apstrādes vielas, tādi krāsvielu stiprinātāji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un tādi citi produkti un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kurus izmanto tekstilrūpniecībā, papīra, ādas apstrādes un līdzīgās nozarēs un kuri nav norādīti vai ietverti citur: 3809 10 cieti saturošs materiāls Maksimālais EA citi: ex 3809 91 tādi, ko izmato tekstilrūpniecībā līdzīgās nozarēs: kas satur cieti vai no cietes atvasinātus produktus Bez muitas nodevas ex 3809 92 tādi, ko izmato papīra un līdzīgās nozarēs: kas satur cieti vai no cietes atvasinātus produktus Bez muitas nodevas ex 3809 93 tādi, ko izmato ādas apstrādes un līdzīgās nozarēs: kas satur cieti vai no cietes atvasinātus produktus Bez muitas nodevas 3823 Rūpnieciskas piesātinātas acikliskas monokarboksiltaukskābes; rafinētās skābās eļļas: rūpnieciskie taukskābju spirti: rūpnieciskās monokarboksiltaukskābes; rafinētās skābās eļļas: 3823 13 taleļļas taukskābes Bez muitas nodevas 3824 Gatavas saistvielas atliešanas veidnēm un serdeņiem; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (tostarp tādi, kuros sastāvā ir dabisko produktu maisījumi), kas nav norādīti vai ietveri citur; ķīmijas rūpniecības vai radniecīgu rūpniecības nozaru atlieku produkti, kas nav norādīti vai ietverti citur: ex 3824 10 gatavas saistvielas atliešanas veidnēm un serdeņiem: uz sintētisko sveķu pamata Bez muitas nodevas 3824 60 sorbīts, izņemot sorbītu, uz ko attiecas apakšpozīcija 2905 44 EA 3824 90 citi: ex 3824 90 25 pirolignīts (piemēram, kalcija); neapstrādāts kalcija tartrāts, neapstrādāts kalcija citrāts: neapstrādāts kalcija citrāts Bez muitas nodevas citi: ex 3824 90 95 citi sorbīta krekinga produkti Bez muitas nodevas 3911 Naftas sveķi, kumarona – indēna sveķi, politerpīni, polisulfīdi, polisulfoni un citi šīs nodaļas 3. piezīmē norādīti produkti, kas nav norādīti vai ietverti citur: ex 3911 10 naftas sveķi, kumarona sveķi, indēna sveķi vai kumarona – indēna sveķi un politerpīni: līmvielas uz sveķu emulsiju pamata Bez muitas nodevas 3911 90 citi: ķīmiski modificēti vai nemodificēti kondensācijas vai polimerizācijas ar pārgrupēšanos produkti: ex 3911 90 19 līmvielas uz sveķu emulsiju pamata Bez muitas nodevas citi: ex 3911 90 99 līmvielas uz sveķu emulsiju pamata Bez muitas nodevas 3913 Neitrāli polimēri (piemēram, algīnskābe) un modificēti dabiskie polimēri (piemēram, cietināti proteīni, dabiskās gumijas ķīmiski atvasinājumi), kas nav norādīti vai ietverti citur: 3913 90 citi: ex 3913 90 90 citi: dekstrāns Bez muitas nodevas citi, izņemot cietinātus proteīnus Bez muitas nodevas ( 1 ) Lauksaimniecības komponentu (EA) daudzumi, kuriem var piemērot maksimālo nodevu, minēti vienotajā muitas tarifā īpašu daudzumu veidā vai kā atsauce uz vienotā muitas tarifa I pielikumu (Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) ar grozījumiem). ( 2 ) Uz šo apakšpozīciju attiecas atbilstošajos Kopienas noteikumos minētie nosacījumi.

▼M12

3. PROTOKOLS

par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm







1. pants

Piemērojamie izcelsmes noteikumi

1. Lai īstenotu šo nolīgumu, piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem ( 1 ) (“konvencija”) I papildinājumu un attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuros jaunākie grozījumi izdarīti un publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. Reģionālās konvencijas I papildinājumā un attiecīgajos II papildinājuma noteikumos ar visām atsaucēm uz “attiecīgo nolīgumu” saprot atsauces uz nolīgumu.

3. Neatkarīgi no konvencijas I papildinājuma 16. panta 5. punkta un 21. panta 3. punkta, ja kumulācija attiecas tikai uz EBTA valstīm, Farēru salām, Eiropas Savienību, Turciju, stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekiem, Moldovas Republiku, Gruziju un Ukrainu, izcelsmes apliecinājums var būt pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai izcelsmes deklarācija.

2. pants

Alternatīvi piemērojamie izcelsmes noteikumi

1. Neatkarīgi no šā protokola 1. panta, lai īstenotu nolīgumu, izstrādājumus, kas iegūst preferenciālu izcelsmi saskaņā ar šā alternatīvi piemērojamiem izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti šā protokola A papildinājumā ("pārejas noteikumi"), uzskata arī par Eiropas Savienības vai Farēru salu izcelsmes izstrādājumiem.

2. Kamēr nav stājušies spēkā konvencijas grozījumi, uz kuriem balstīti pārejas noteikumi, piemēro pārejas noteikumus.

3. pants

Strīdu izšķiršana

1. Ja strīdus, kas radušies saistībā ar konvencijas I papildinājuma 32. pantā vai šā protokola A papildinājuma 34. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, nevar izšķirt starp muitas dienestiem, kuri pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgajiem muitas dienestiem, tos nodod Apvienotajai komitejai.

2. Strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājas valsts muitas dienestiem notiek saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.

4. pants

Protokola grozījumi

Apvienotā komiteja var nolemt grozīt šā protokola noteikumus.

5. pants

Izstāšanās no konvencijas

1. Ja Eiropas Savienība vai Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām konvencijas depozitāram rakstiski dara zināmu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, tad Eiropas Savienība un Dānijas Karaliste attiecībā uz Farēru salām nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem, lai īstenotu nolīgumu.

2. Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, nolīgumam turpina piemērot konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuri ir spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr no izstāšanās brīža konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un attiecīgā gadījumā II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusēja kumulācija tiek pieļauta tikai starp Eiropas Savienību un Farēru salām.

A papildinājums

ALTERNATĪVI PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI

Noteikumi par to, kā līgumslēdzējas puses pēc izvēles piemēro Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, pirms tiek noslēgti un stājas spēkā konvencijas grozījumi

(“noteikumi” jeb “pārejas noteikumi”)

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA UN ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS METODES

SATURA RĀDĪTĀJS MĒRĶI nnnI SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgās prasības 3. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 4. pants Pietiekama apstrāde vai pārstrāde 5. pants Noteikums par pielaidi 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 7. pants Izcelsmes kumulācija 8. pants Izcelsmes kumulācijas piemērošanas nosacījumi 9. pants Kvalificēšanas vienība 10. pants Komplekti 11. pants Neitrāli elementi 12. pants Uzskaites nošķiršana III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 13. pants Teritorialitātes princips 14. pants Nepārveidošana 15. pants Izstādes IV SADAĻA ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 16. pants Muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem V SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 17. pants Vispārīgās prasības 18. pants Izcelsmes deklarācijas sagatavošanas nosacījumi 19. pants Atzītais eksportētājs 20. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas procedūra 21. pants Ar atpakaļejošu spēku izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 22. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 24. pants Brīvās zonas 25. pants Importēšanas prasības 26. pants Importēšana pa daļām 27. pants Atbrīvojums no izcelsmes apliecinājuma 28. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 29. pants Piegādātāja deklarācijas 30. pants Summas, kas izteiktas euro VI SADAĻA SADARBĪBAS PRINCIPI UN DOKUMENTĀRI PIERĀDĪJUMI 31. pants Dokumentāri pierādījumi, izcelsmes apliecinājumu un apliecinošo dokumentu saglabāšana 32. pants Strīdu izšķiršana VII SADAĻA ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA 33. pants Paziņošana un sadarbība 34. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 35. pants Piegādātāja deklarāciju pārbaude 36. pants Sankcijas VIII SADAĻA A PAPILDINĀJUMA PIEMĒROŠANA 37. pants Eiropas Ekonomikas zona 38. pants Lihtenšteina 39. pants Sanmarīno Republika 40. pants Andoras Firstiste 41. pants Seūta un Melilja Pielikumu saraksts I PIELIKUMS. Ievadpiezīmes sarakstam II pielikumā II PIELIKUMS. Tādu apstrādes vai pārstrādes darbību saraksts, kuras jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu III PIELIKUMS. Izcelsmes deklarācijas teksts IV PIELIKUMS. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs V PIELIKUMS. Īpaši nosacījumi Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem VI PIELIKUMS. Piegādātāja deklarācija VII PIELIKUMS. Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija

MĒRĶI

Šie noteiktumi ir fakultatīvi. Paredzēts, ka tie tiek piemēroti provizoriski, līdz būs noslēgts un stājies spēkā Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (“PEM konvencija” jeb “konvencija”) grozījums. Šie noteikumi būs piemērojami divpusēji tirdzniecībai starp tām līgumslēdzējām pusēm, kuras piekrīt uz tiem atsaukties vai iekļauj tos savos divpusējos preferenciālas tirdzniecības nolīgumos. Šos noteikumus ir paredzēts piemērot kā alternatīvu konvencijas noteikumiem, kas saskaņā ar konvenciju neskar principus, kas noteikti attiecīgajos nolīgumos un citos saistītajos divpusējos nolīgumos starp līgumslēdzējām pusēm. Attiecīgi šie noteikumi nebūs obligāti, bet fakultatīvi. Tos var piemērot uzņēmēji, kuri vēlas pieteikties uz preferencēm, kas balstītas uz šiem noteikumiem, nevis uz konvencijas noteikumiem.

Šie noteikumi nav paredzēti konvencijas grozīšanai. Konvenciju līgumslēdzēju pušu starpā turpina pilnībā piemērot. Šie noteikumi nemaina līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no konvencijas.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajos noteikumos:

a) “piemērotāja līgumslēdzēja puse” ir PEM konvencijas līgumslēdzēja puse, kura šos noteikumus iekļāvusi divpusējos preferenciālas tirdzniecības nolīgumos ar citu PEM konvencijas līgumslēdzēju pusi un tām pieder arī nolīguma Puses;

b) “nodaļas”, “pozīcijas” un “apakšpozīcijas” ir nodaļas, pozīcijas un apakšpozīcijas (četrciparu vai sešciparu kodi), kuras izmanto preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētajā sistēmā (“Harmonizētā sistēma”), ar izmaiņām, kas izdarītas saskaņā ar Muitas sadarbības padomes 2004. gada 26. jūnija ieteikumu;

c) “klasificēts” ir preces klasifikācija konkrētā Harmonizētās sistēmas pozīcijā vai apakšpozīcijā;

d) “sūtījums” ir izstrādājumi, kurus vai nu: i) viens eksportētājs vienlaikus nosūta vienam saņēmējam, vai ii) uz kuriem attiecas tāds vienots pārvadājuma dokuments par to pārvadājumu no eksportētāja līdz saņēmējam vai, ja šāda dokumenta nav, — viens rēķins;

e) “Puses vai piemērotājas līgumslēdzējas puses muitas dienesti” Eiropas Savienībā ir jebkurš Eiropas Savienības dalībvalstu muitas dienests;

f) “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (“PTO Nolīgums par muitas vērtējumu”);

g) “ražotāja cena” ir cena, kas par izstrādājumu maksāta tam ražotājam Pusē, kura uzņēmumā ir veikta pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē. Ja pēdējās apstrādes vai pārstrādes veikšana nodota ražotājam ar apakšlīgumu, tad termins “ražotājs” attiecas uz uzņēmumu, kas nodarbina apakšuzņēmēju. Ja faktiskā samaksātā cena neatspoguļo visas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, kas faktiski ir radušās Pusē, tad ražotāja cena ir visu to izmaksu summa, atskaitot visus iekšējos nodokļus, kuru atmaksā vai var atmaksāt gadījumā, ja iegūto izstrādājumu eksportē;

h) “atvietojams materiāls” vai “atvietojams izstrādājums” ir viena un tā paša veida un komerciālās kvalitātes materiāls vai izstrādājums, kam ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un ko nevar nošķirt citu no cita;

i) “preces” ir gan materiāls, gan izstrādājums;

j) “ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot salikšanu;

k) “materiāls” ir jebkuras sastāvdaļas, izejvielas, daļas vai detaļas u. c., ko izmanto izstrādājuma ražošanā;

l) “maksimālais nenoteiktas izcelsmes materiālu daudzums” ir nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālais pieļaujamais saturs, ar kuru ražošanu var uzskatīt par tādu apstrādi vai pārstrādi, kas ir pietiekama, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes statusu. To var izteikt procentos no izstrādājuma ražotāja cenas vai minēto izmantoto materiālu, kuri ietverti noteiktā nodaļu grupā, nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā, tīrā svara procentos;

m) “izstrādājums” ir saražotais izstrādājums, pat ja vēlāk to paredzēts izmantot citā ražošanas operācijā;

n) “teritorija” ietver kādas Puses sauszemes teritoriju, iekšējos ūdeņus un teritoriālos ūdeņus;

o) “pievienotā vērtība” ir izstrādājuma ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kura izcelsme ir citās piemērotājās līgumslēdzējās pusēs, ar kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, — pirmā noskaidrojamā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Pusē;

p) “materiālu vērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, — pirmā noskaidrojamā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Pusē. Ja ir jānosaka izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība, šo punktu piemēro mutatis mutandis.

II SADAĻA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA

2. pants

Vispārīgās prasības

Lai īstenotu nolīgumu, par Puses izcelsmes izstrādājumiem uzskata šādus izstrādājumus, ko eksportē uz otru Pusi:

a) izstrādājumus, kas 3. panta nozīmē pilnībā iegūti Pusē;

b) Pusē iegūtus izstrādājumus, kuru ražošanā ir izmantoti materiāli, kas nav tur pilnībā iegūti, ja šādi materiāli minētajā Pusē ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 4. panta nozīmē.

3. pants

Pilnībā iegūti izstrādājumi

1. Par Pusē pilnībā iegūtiem uzskata šādus izstrādājumus, ko eksportē uz otru Pusi: a) minerālproduktus un dabīgo ūdeni, ko iegūst no tās zemes dzīlēm vai jūras gultnes; b) augus, ieskaitot ūdensaugus, un tur audzētus vai novāktus dārzeņu produktus; c) tur dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus; d) produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem; e) produktus, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tur dzimuši un audzēti; f) produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot; g) akvakultūras produktus, ja zivis, vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki ir tur izšķīlušies vai audzēti no oliņām, kāpuriem, mazuļiem vai nepieaugušām zivīm; h) produktus, kas iegūti jūras zvejā, un citus produktus, kas iegūti jūrā ar tās kuģiem ārpus teritoriālajiem ūdeņiem; i) produktus, kas izgatavoti uz tās apstrādes kuģiem tikai no h) apakšpunktā minētajiem produktiem; j) lietotus priekšmetus, kas ir tur savākti un derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai; k) atlikumus un atkritumus, kas tur radušies ražošanas operācijās; l) produktus, kas iegūti no jūras gultnes vai jūras grunts ārpus teritoriālās jūras, bet kur tai ir ekskluzīvas izmantošanas tiesības; m) preces, ko tur ražo tikai no a)–l) apakšpunktā precizētajiem izstrādājumiem.

2. Apzīmējums “tās kuģi” un “tās apstrādes kuģi” attiecīgi 1. punkta h) un i) apakšpunktā attiecas tikai uz kuģiem un apstrādes kuģiem, kas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: a) tie ir reģistrēti eksportētājā vai importētājā Pusē; b) to karoga valsts ir eksportētāja vai importētāja Puse; c) tie atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) vismaz 50 % apmērā tie pieder eksportētājas vai importētājas Puses valstspiederīgajiem; vai ii) tie pieder uzņēmumiem: — kuru galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir eksportētājā vai importētājā Pusē; un — kuri vismaz 50 % apmērā pieder eksportētājai vai importētājai Pusei vai šo Pušu publiskajām struktūrām vai valstspiederīgajiem.

3. Šā panta 2. punktā, ja eksportētāja vai importētāja Puse ir Eiropas Savienība, tā nozīmē Eiropas Savienības dalībvalstis.

4. Šā panta 2. punktā EBTA valstis ir uzskatāmas par vienu piemērotāju līgumslēdzēju pusi.

4. pants

Pietiekama apstrāde vai pārstrāde

1. Neskarot šā panta 3. punktu un 6. pantu, izstrādājumus, kas nav pilnībā iegūti Pusē, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja attiecībā uz konkrētajām precēm ir izpildīti II pielikuma sarakstā izklāstītie nosacījumi.

2. Ja izstrādājumu, kas saskaņā ar 1. punktu ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu Pusē, izmanto par materiālu cita izstrādājuma ražošanā, tad nenoteiktas izcelsmes materiālus, kuri varētu būt izmantoti tā ražošanā, neņem vērā.

3. To, vai ir izpildītas 1. punkta prasības, nosaka attiecībā uz katru izstrādājumu.

Tomēr, ja attiecīgais noteikums ir balstīts uz atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, tad Pušu muitas dienesti var atļaut eksportētājiem aprēķināt izstrādājuma ražotāja cenu un nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību, kā tās noteiktas 4. punktā, lai ņemtu vērā izmaksu un valūtas kursu svārstības.

4. Ja piemēro 3. punkta otro daļu, izstrādājuma vidējo ražotāja cenu un izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību aprēķina, pamatojoties attiecīgi uz visu iepriekšējā finanšu gadā pārdoto to pašu izstrādājumu ražotāja cenu summu un visu iepriekšējā finanšu gadā, kā to noteikusi eksportētāja Puse, to pašu izstrādājumu ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības summu vai, ja nav pieejami dati par visu finanšu gadu, tad īsāku laikposmu, kas nevar būt īsāks par trim mēnešiem.

5. Eksportētāji, kas izvēlējušies aprēķinu, kura pamatā ir vidējā vērtība, konsekventi piemēro šo metodi gadā, kas seko atsauces finanšu gadam, vai attiecīgā gadījumā — gadā, kas seko īsākam laikposmam, kurš izmantots par atskaites laikposmu. Viņi var vairs neizmantot šo metodi, ja noteiktā finanšu gadā vai īsākā reprezentatīvā laikposmā, kas nav īsāks par trim mēnešiem, konstatē, ka vairs nav izmaksu un valūtas kursa svārstību, kuras pamato šādas metodes izmantošanu.

6. Lai pārbaudītu atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, par ražotāja cenu un attiecīgi nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību izmanto 4. punktā minētās vidējās vērtības.

5. pants

Noteikums par pielaidi

1. Atkāpjoties no 4. panta un ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas saskaņā ar II pielikuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nav izmantojami attiecīgā izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot ar nosacījumu, ka to kopējais izstrādājumam novērtētais tīrais svars vai vērtība nepārsniedz: a) 15 % no tāda izstrādājuma tīrā svara, uz kuru attiecas 2. nodaļa un 4.–24. nodaļa, izņemot 16. nodaļā iekļautos apstrādātos zivsaimniecības produktus; b) 15 % no izstrādājuma ražotāja cenas tiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas a) apakšpunkts.

Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļa un kuriem piemēro I pielikuma 6. un 7. piezīmē minētās pielaides.

2. Šā panta 1. punkts neļauj pārsniegt maksimālo nenoteiktas izcelsmes materiālu saturu procentos, kas norādīts II pielikuma sarakstā izklāstītajos noteikumos.

3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas 3. panta nozīmē pilnībā iegūti Pusē. Tomēr, neskarot 6. pantu un 9. panta 1. punktu, minētajos noteikumos paredzētā pielaide attiecas uz izstrādājumu, kuram II pielikuma sarakstā iekļautais noteikums prasa, lai minētā izstrādājuma ražošanā izmantotie materiāli būtu pilnībā iegūti.

6. pants

Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde

1. Neskarot šā panta 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 4. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, tiek uzskatītas šādas darbības: a) darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana un salikšana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana; d) tekstilmateriālu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana; f) rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; labības un rīsu pulēšana un glazēšana; g) darbības cukura iekrāsošanai vai aromatizēšanai vai cukurgraudiņu veidošanai; daļēja vai pilnīga kristālcukura samalšana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sagriešana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības; l) marķējuma, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iepakojuma; m) vienkārša izstrādājumu sajaukšana neatkarīgi no tā, vai tie ir atšķirīga veida izstrādājumi; n) cukura sajaukšana ar jebkādiem citiem materiāliem; o) vienkārša ūdens pievienošana vai izstrādājumu atšķaidīšana, dehidratācija vai denaturācija; p) vienkārša priekšmetu daļu salikšana, lai izgatavotu veselu priekšmetu vai priekšmetu sadalīšana daļās; q) dzīvnieku kaušana; r) divu vai vairāku a) līdz q) apakšpunktā minētu darbību apvienošana.

2. Nosakot, vai attiecīgā izstrādājuma apstrāde vai pārstrāde uzskatāma par nepietiekamu 1. punkta nozīmē, jāņem vērā visas eksportētājā Pusē ar attiecīgo izstrādājumu veiktās darbības.

7. pants

Izcelsmes kumulācija

1. Neskarot 2. pantu, uzskata, ka uz otru Pusi eksportēto izstrādājumu izcelsme ir eksportētājā Pusē, ja tie ir tur iegūti, ražošanā izmantojot materiālus, kuru izcelsme ir jebkurā piemērotājā līgumslēdzējā pusē, izņemot eksportētāju Pusi, ar noteikumu, ka eksportētājā Pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 6. pantā minētās darbības. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem.

2. Ja eksportētājā Pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 6. pantā minētās darbības, tad izstrādājumu, kuru iegūst, ražošanā izmantojot jebkuras citas piemērotājas līgumslēdzējas puses izcelsmes materiālus, uzskata par eksportētājas Puses izcelsmes materiālu tikai tad, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuriem ir jebkuras citas piemērotājas līgumslēdzējas puses izcelsme. Ja tas tā nav, iegūto izstrādājumu uzskata par izstrādājumu ar izcelsmi piemērotājā līgumslēdzējā pusē, kurā ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība eksportētājā Pusē.

3. Neskarot 2. pantu un izņemot 50.–63. nodaļas izstrādājumus, apstrādi vai pārstrādi, ko veic tad, ja kāda piemērotāja līgumslēdzēja puse, izņemot eksportētāju Pusi, veic apstrādi vai pārstrādi, uzskata par veiktu eksportētājā Pusē, ja izstrādājumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā šajā eksportētājā Pusē.

4. Neskarot 2. pantu, attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumiem un tikai divpusējā tirdzniecībā starp Pusēm apstrādi vai pārstrādi, ko veic importētājā Pusē, uzskata par veiktu eksportētājā Pusē, ja šajā eksportētājā Pusē izstrādājumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā.

Šajā punktā Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekus un Moldovas Republiku uzskata par vienu piemērotāju līgumslēdzēju pusi.

5. Puses var izvēlēties vienpusēji paplašināt šā panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz 50.–63. nodaļas izstrādājumu importu. Puse, kas izvēlas šādu paplašinājumu, paziņo par to otrai Pusei un informē Eiropas Komisiju saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

6. Lai veiktu kumulāciju šā panta 3.–5. punkta nozīmē, noteiktas izcelsmes izstrādājumus uzskata par eksportētājas Puses izcelsmes izstrādājumiem tikai tad, ja tur veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 6. pantā minētās darbības.

7. Šā panta 1. punktā minēto piemērotāju līgumslēdzēju pušu izcelsmes izstrādājumi, kuri netiek apstrādāti vai pārstrādāti eksportētājā Pusē, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz vienu no pārējām piemērotājām līgumslēdzējām pusēm.

8. pants

Izcelsmes kumulācijas piemērošanas nosacījumi

1. Šā pielikuma 7. pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai tad, ja: a) piemērotājām līgumslēdzējām pusēm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un piemērotājai galamērķa līgumslēdzējai pusei ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV pantu, un b) piemērojot izcelsmes noteikumus, kas ir identiski šajos noteikumos iekļautajiem, preces ir ieguvušas noteiktas izcelsmes statusu.

2. Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un Farēru salu oficiālajā izdevumā saskaņā ar to procedūrām publicē paziņojumus par to, ka ir izpildītas kumulācijas piemērošanai nepieciešamās prasības.

Kumulāciju, kas paredzēta 7. pantā, piemēro no datuma, kas norādīts minētajos paziņojumos.

Puses sniedz Eiropas Komisijai sīkāku informāciju par attiecīgiem nolīgumiem, kas noslēgti ar citām piemērotājām līgumslēdzējām pusēm, arī par šo noteikumu spēkā stāšanās datumiem.

3. Izcelsmes apliecinājumā jāiekļauj paziņojums angļu valodā “CUMULATION APPLIED WITH (attiecīgās piemērotājas līgumslēdzējas puses /pušu nosaukums angļu valodā)”, kad izstrādājumi ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu, piemērojot izcelsmes kumulāciju saskaņā ar 7. pantu.

Ja par izcelsmes apliecinājumu izmanto pārvadājumu sertifikātu EUR.1, minēto paziņojumu ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 7. ailē.

4. Puses var nolemt attiecībā uz izstrādājumiem, kas eksportēti uz tām un ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu eksportētājā Pusē, saskaņā ar 7. pantu piemērojot izcelsmes kumulāciju, atbrīvot no pienākuma izcelsmes apliecinājumā iekļaut šā panta 3. punktā minēto paziņojumu ( 2 ).

Puses sniedz Eiropas Komisijai paziņojumu par atbrīvojumu saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

9. pants

Kvalificēšanas vienība

1. Piemērojot šos noteikumus, kvalificēšanas vienība ir konkrēts izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikāciju pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tādējādi uzskata: a) ja izstrādājums, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificēts vienā pozīcijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalificēšanas vienība; b) ja sūtījums sastāv no vairākiem identiskiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā un tajā pašā Harmonizētās sistēmas pozīcijā, tad, piemērojot šos noteikumus, katru atsevišķu preci ņem vērā atsevišķi.

2. Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iepakojumu klasificē kopā ar tajā iepakoto izstrādājumu, tad izcelsmes noteikšanai iepakojumu un attiecīgo izstrādājumu uzskata par vienu veselu.

3. Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli un kas ir daļa no to parastā aprīkojuma un ietilpst to ražotāja cenā, uzskata par vienotu veselumu ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli.

10. pants

Komplekti

Uzskata, ka komplektiem Harmonizētās sistēmas 3. vispārīgā noteikuma nozīmē ir noteikta izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme.

Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad uzskata, ka komplektam kopumā ir noteikta izcelsme ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas.

11. pants

Neitrāli elementi

Lai noteiktu to, vai izstrādājumam ir noteikta izcelsme, neņem vērā šādus ražošanā iespējami izmantotus elementus:

a) enerģiju un degvielu;

b) ražotni un iekārtas;

c) mašīnas un darbarīkus;

d) pārējās preces, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut izstrādājuma galīgajā sastāvā.

12. pants

Uzskaites nošķiršana

1. Ja izstrādājuma apstrādē vai pārstrādē tiek izmantoti noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli, tad uzņēmēji var nodrošināt materiālu pārvaldību, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi, neveidojot atsevišķus materiālu krājumus.

2. Uzņēmēji var pārvaldīt pozīcijas 1701 noteiktas un nenoteiktas izcelsmes atvietojamos izstrādājumus, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi, neveidojot atsevišķus materiālu krājumus.

3. Puses var prasīt, lai uzskaites nošķiršanu piemērotu, saņemot iepriekšēju atļauju no muitas dienestiem. Muitas dienesti atļauju var piešķirt ar nosacījumiem, ko tie uzskata par atbilstošiem, un pārrauga atļaujas izmantošanu. Muitas dienesti var atsaukt atļauju, ja saņēmējs jebkādā veidā nepareizi izmanto atļauju vai nepilda kādu no citiem nosacījumiem, kas iekļauti šajos noteikumos.

Izmantojot uzskaites nošķiršanu, jānodrošina, lai nekad nevarētu uzskatīt, ka vairāk izstrādājumiem “ir izcelsme eksportētājā Pusē” nekā tad, ja būtu izmantota krājumu fiziskas nošķiršanas metode.

Metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz eksportētājā Pusē piemērojamajiem vispārīgajiem uzskaites principiem.

4. Šā panta 1. un 2. punktā minētās metodes izmantotājs sagatavo izcelsmes apliecinājumus vai piesakās uz tiem attiecībā uz tādu izstrādājumu daudzumu, ko var uzskatīt par eksportētājas Puses izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas dienestu pieprasījuma izmantotājam ir jāiesniedz paziņojums par to, kā ir pārvaldīti daudzumi.

III SADAĻA

TERITORIĀLĀS PRASĪBAS

13. pants

Teritorialitātes princips

1. Nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, attiecīgajā Pusē izpilda bez pārtraukuma.

2. Ja noteiktas izcelsmes izstrādājumus, kas eksportēti no Puses uz citu valsti, nosūta atpakaļ, tad tos uzskata par nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ja vien muitas dienestiem nevar pierādīt, ka: a) atpakaļnosūtītie izstrādājumi ir tie paši, kas bija eksportēti; un b) ar tiem nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī, kamēr tie atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tos eksportē.

3. Noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no Puses eksportētu materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus šīs Puses un sekojoša to reimportēšana ar noteikumu, ka: a) šie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā Pusē vai apstrāde vai pārstrāde pirms eksporta pārsniegusi 6. pantā minētās darbības; un b) var pierādīt muitas dienestiem, ka: i) reimportētie izstrādājumi ir iegūti eksportēto materiālu apstrādē vai pārstrādē un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus eksportētājas Puses, piemērojot šo pantu, nepārsniedz 10 % no tā galaizstrādājuma ražotāja cenas, kuram vēlas noteikt noteiktas izcelsmes statusu.

4. Šā panta 3. punktā noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus eksportētājas Puses. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaizstrādājuma noteiktas izcelsmes statusa noteikšanā izmantot visu tā ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to eksportētājas Puses teritorijā galaizstrādājuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība, ko pieskaita pie kopējās pievienotās vērtības, kas, piemērojot šo pantu, radusies ārpus šīs Puses, nepārsniedz noteikto procentuālo vērtību.

5. Piemērojot 3. un 4. punktu, “kopējā pievienotā vērtība” nozīmē visas izmaksas, kas rodas ārpus eksportētājas Puses, ieskaitot ražošanā izmantoto materiālu vērtību.

6. Šā panta 3. un 4. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas neatbilst II pielikuma saraksta nosacījumiem vai ko var uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem tikai tad, ja piemēro 5. pantā noteikto vispārējo pielaidi.

7. Šajā pantā paredzēto apstrādi vai pārstrādi, kas veikta ārpus eksportētājas Puses, veic saskaņā ar kārtību “izvešana pārstrādei” vai līdzīgu kārtību.

14. pants

Nepārveidošana

1. Preferenciālo režīmu, kas paredzēts nolīgumā, piemēro tikai tiem izstrādājumiem, kuri atbilst šo noteikumu prasībām un ir deklarēti importam Pusē, ar noteikumu, ka šie izstrādājumi ir tādi paši kā tie, kas eksportēti no eksportētājas Puses. Tie nav pārveidoti, nekādā veidā mainīti un ar tiem nav veiktas citādas darbības kā vien tās, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī vai lai pievienotu vai piestiprinātu marķējumu, etiķetes, plombas vai dokumentāciju, kas nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību konkrētām importētājas Puses iekšējām prasībām, un ko veic tranzīta vai sadalīšanas trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā, pirms tos deklarē iekšzemes patēriņam.

2. Izstrādājumus vai sūtījumus var uzglabāt tikai tad, ja tie paliek tranzīta trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā.

3. Neskarot šā papildinājuma V sadaļu, sūtījumus var sadalīt tikai tad, ja tie paliek sadalīšanas trešās(-o) valsts(-u) muitas uzraudzībā.

4. Šaubu gadījumā importētāja Puse var prasīt, lai importētājs vai tā pārstāvis jebkurā laikā iesniegtu visus attiecīgos dokumentus, kas pierādītu atbilstību šim pantam, ko var veikt ar dokumentāriem pierādījumiem un jo īpaši ar: a) līgumiskiem pārvadājumu dokumentiem, piemēram, kravaszīmēm; b) faktiskiem vai konkrētiem pierādījumiem, kuru pamatā ir iepakojumu marķējumi vai numerācija; c) apliecinājumu par manipulāciju neveikšanu, ko sniedz tranzīta vai sadalīšanas valsts(-u) muitas dienesti, vai jebkādiem citiem dokumentiem, kas apliecina, ka preces palikušas muitas uzraudzībā tranzīta vai sadalīšanas valstī(-īs); vai d) jebkādiem pierādījumiem, kas attiecas uz pašām precēm.

15. pants

Izstādes

1. Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kurus nosūta uz izstādi valstī, kas nav starp valstīm, ar kurām saskaņā ar 7. un 8. pantu ir piemērojama kumulācija, un kurus pēc izstādes pārdod importēšanai Pusē, importējot attiecina attiecīgo līgumu, ja muitas dienestiem tiek pierādīts, ka: a) eksportētājs ir nosūtījis izstrādājumus no Puses uz valsti, kurā notiek izstāde, un ir tos tur izstādījis; b) šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi nodevis personai otrā Pusē; c) izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tie nosūtīti uz izstādi; un d) izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem kā vien izstādīšanai šajā izstādē.

2. Izcelsmes apliecinājumu izdod vai sagatavo saskaņā ar šā papildinājuma V sadaļu, un to parastajā kārtībā iesniedz importētājas Puses muitas dienestiem. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem.

3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai tamlīdzīgai publiskai izstādīšanai, kuru nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārvalstu izstrādājumus un kuras laikā attiecīgie izstrādājumi paliek muitas kontrolē.

IV SADAĻA

ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS

16. pants

Muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem

1. Uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko izmanto, ražojot Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļas izstrādājumus, kuriem ir Puses izcelsme un kuriem saskaņā ar šā papildinājuma V sadaļu izdots vai sagatavots izcelsmes apliecinājums, eksportētājā Pusē neattiecas nekāda veida muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem.

2. Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu piemēro visiem pasākumiem, kas saistīti ar muitas nodokļu vai līdzvērtīgu maksājumu daļēju vai pilnīgu atmaksu, atlaišanu vai atbrīvojumiem, kuri eksportētājas Puses teritorijā piemērojami ražošanā izmantotajiem materiāliem, ja šāda atmaksa, atlaišana vai atbrīvojums piemērojams tieši vai netieši, no šādiem materiāliem iegūtos izstrādājumus eksportējot, nevis tos atstājot iekšzemes patēriņam tajā.

3. Tādu izstrādājumu eksportētājam, kuriem ir izcelsmes apliecinājums, jābūt gatavam pēc muitas dienestu pieprasījuma jebkurā laikā uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina, ka nav saņemta atmaksa par attiecīgo izstrādājumu ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem un ka faktiski ir nomaksāti visi muitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, kas piemērojami šādiem materiāliem.

4. Šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu nepiemēro tirdzniecībai starp Pusēm ar izstrādājumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu, piemērojot izcelsmes kumulāciju, uz ko attiecas 7. panta 4. vai 5. punkts.

V SADAĻA

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

17. pants

Vispārīgās prasības

1. Vienas Puses izcelsmes izstrādājumus importējot otrā Pusē, tiem piemēro nolīguma noteikumus, ja tiek uzrādīts viens no šādiem izcelsmes apliecinājumiem: a) pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kura paraugs ir šā papildinājuma IV pielikumā, b) gadījumos, kas precizēti 18. panta 1. punktā, deklarācija, kas tālāk saukta “izcelsmes deklarācija”, ko eksportētājs sniedz rēķinā, pavadzīmē vai kādā citā tirdzniecības dokumentā, kurā attiecīgie izstrādājumi ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt; izcelsmes deklarācijas teksts ir šā papildinājuma III pielikumā.

2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta noteiktas izcelsmes izstrādājumiem šo noteikumu nozīmē 27. pantā norādītajos gadījumos piemēro nolīguma noteikumus bez vajadzības iesniegt šā panta 1. punktā minētos izcelsmes apliecinājumus.

3. Neskarot 1. punktu, Puses var vienoties, ka preferenciālās tirdzniecības sakarā izcelsmes apliecinājumus, kas uzskaitīti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, aizstāj ar paziņojumiem par izcelsmi, ko sagatavojuši eksportētāji, kuri reģistrēti elektroniskā datubāzē saskaņā ar Pušu iekšējiem tiesību aktiem.

Ja izmanto paziņojumu par izcelsmi, ko sagatavojuši eksportētāji un kas reģistrēts elektroniskā datubāzē, par kuru vienojušās divas vai vairākas piemērotājas līgumslēdzējas puses, nav liegts izmantot diagonālo kumulāciju ar citām piemērotājām līgumslēdzējām pusēm.

4. Piemērojot 1. punktu, Puses var vienoties, ka izveidos sistēmu, kas 1. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītos izcelsmes apliecinājumus ļauj izdot un/vai iesniegt elektroniski.

5. Nolīguma 7. panta piemērošanas nolūkā, ja ir piemērojams 8. panta 4. punkts, tas eksportētājs, kurš veic darījumdarbību piemērotājā līgumslēdzējā pusē un izdod izcelsmes apliecinājumu vai piesakās uz to, pamatojoties uz citu izcelsmes apliecinājumu, kas ir atbrīvots no pienākuma iekļaut paziņojumu, kā to citādi paredz 8. panta 3. punkts, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu kumulācijas piemērošanas nosacījumu izpildi, un ir gatavs muitas dienestiem iesniegt visus attiecīgos dokumentus.

18. pants

Izcelsmes deklarācijas sagatavošanas nosacījumi

1. Izcelsmes deklarāciju, kas minēta 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var sagatavot: a) atzīts eksportētājs 19. panta nozīmē vai b) jebkurš eksportētājs par jebkuru sūtījumu, kas sastāv no viena vai vairākiem iepakojumiem, kuros ietilpst noteiktas izcelsmes izstrādājumi, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR.

2. Izcelsmes deklarāciju var sagatavot, ja var uzskatīt, ka izstrādājumu izcelsme ir piemērotājā līgumslēdzējā pusē un ja tie atbilst pārējām šo noteikumu prasībām.

3. Eksportētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju, ir gatavs pēc eksportētājas Puses muitas dienestu pieprasījuma jebkurā laikā iesniegt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību pārējām šo noteikumu prasībām.

4. Eksportētājs sagatavo izcelsmes deklarāciju, uzrakstot, uzspiežot vai uzdrukājot uz rēķina, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta deklarāciju, kuras teksts ir šā papildinājuma III pielikumā, kādā no minētajā pielikumā norādītajiem valodu formulējumiem un saskaņā ar eksportētājas valsts tiesību aktu noteikumiem. Ja deklarāciju aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta drukātiem burtiem.

5. Izcelsmes deklarācijā eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr no atzīta eksportētāja 19. panta nozīmē neprasa, lai viņš parakstītu šādu deklarāciju, ja šis eksportētājs iesniedz eksportētājas Puses muitas dienestiem rakstisku apņemšanos uzņemties pilnīgu atbildību par ikvienu izcelsmes deklarāciju, kurā norādīts, ka viņš ir dokumenta pašrocīgs parakstītājs.

6. Eksportētājs izcelsmes deklarāciju var sagatavot tad, kad izstrādājumus, uz kuriem tā attiecas, eksportē, vai pēc to eksporta (“ar atpakaļejošu spēku izdota izcelsmes deklarācija”), ja importētājai valstij šo deklarāciju iesniedz divu gadu laikā no to izstrādājumu importa, uz kuriem tā attiecas.

Ja saskaņā ar 14. panta 3. punktu notiek sūtījuma sadalīšana un ja ir ievērots tas pats divu gadu termiņš, tad ar atpakaļejošu spēku izdotu izcelsmes deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājas Puses eksportētājs.

19. pants

Atzītais eksportētājs

1. Eksportētājas Puses muitas dienesti, ievērojot valsts prasības, ikvienam eksportētājam, kas veic darījumdarbību minētajā Pusē (“atzītais eksportētājs”), var atļaut sagatavot izcelsmes deklarācijas neatkarīgi no attiecīgo izstrādājumu vērtības.

2. Eksportētājam, kurš lūdz šādu atļauju, jāsniedz muitas dienestiem visas garantijas, kas vajadzīgas, lai varētu pārbaudīt izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī to atbilstību pārējām šo noteikumu prasībām.

3. Muitas dienesti atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, ko norāda izcelsmes deklarācijā.

4. Muitas dienesti pārbauda, vai atļauja tiek pareizi izmantota. Tie var atsau