2012R0966 — LV — 18.06.2014 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES, EURATOM) Nr. 966/2012

(2012. gada 25. oktobris)

par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu

SATURA RĀDĪTĀJS PIRMĀ DAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI I SADAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets 2. pants Definīcijas 3. pants Sekundāro tiesību aktu atbilstība šai regulai 4. pants Laikposmi, datumi un termiņi 5. pants Personas datu aizsardzība II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI 6. pants Budžeta principu ievērošana 1. nodaļa Vienotības un budžeta precizitātes principi 7. pants Budžeta piemērošanas joma 8. pants Īpaši noteikumi par vienotības un budžeta precizitātes principiem 2. nodaļa Gada pārskata princips 9. pants Definīcija 10. pants Apropriāciju veidi 11. pants Ieņēmumu un apropriāciju uzskaite 12. pants Apropriāciju saistības 13. pants Apropriāciju atcelšana un pārnešana 14. pants Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi 15. pants Apropriāciju atcelšana 16. pants Noteikumi, ko piemēro budžeta novēlotas pieņemšanas gadījumā 3. nodaļa Līdzsvara princips 17. pants Definīcija un darbības joma 18. pants Finanšu gada saldo 4. nodaļa Norēķinu vienības princips 19. pants Euro izmantošana 5. nodaļa Universāluma princips 20. pants Definīcija un darbības joma 21. pants Piešķirtie ieņēmumi 22. pants Ziedojumi 23. pants Noteikumi par ieturējumiem un valūtas kursa korekcijām 6. nodaļa Specifikācijas princips 24. pants Vispārīgi noteikumi 25. pants Citu iestāžu, izņemot Komisiju, veiktie pārvietojumi 26. pants Komisijas pārvietojumi 27. pants Iestāžu pārvietojumu priekšlikumi, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei 28. pants Īpaši noteikumi attiecībā uz pārvietojumiem 29. pants Pārvietojumi saskaņā ar speciāliem noteikumiem 7. nodaļa Pareizas finanšu pārvaldības princips 30. pants Saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi 31. pants Obligātais finanšu pārskats 32. pants Budžeta izpildes iekšējā kontrole 33. pants Izmaksu ziņā lietderīgas kontroles sistēmas 8. nodaļa Pārredzamības princips 34. pants Pārskatu, budžetu un ziņojumu publicēšana 35. pants Informācijas par saņēmējiem un citas informācijas publicēšana III SADAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE 1. nodaļa Budžeta izveide 36. pants Ieņēmumu un izdevumu tāmes 37. pants 200. pantā minēto struktūru budžeta tāme 38. pants Budžeta projekts 39. pants Budžeta projekta grozījumu vēstule 40. pants Dalībvalstu pienākumi, kas izriet no budžeta pieņemšanas 41. pants Budžeta grozījumu projekti 42. pants Tāmju un budžeta projektu agrāka iesniegšana 2. nodaļa Budžeta uzbūve un izklāsts 43. pants Budžeta uzbūve 44. pants Budžeta nomenklatūra 45. pants Negatīvu ieņēmumu aizliegums 46. pants Uzkrājumi 47. pants Negatīvā rezerve 48. pants Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos 49. pants Budžeta izklāsts 50. pants Noteikumi par personāla štatu sarakstiem 3. nodaļa Budžeta disciplīna 51. pants Atbilstība daudzgadu finanšu shēmai 52. pants Savienības aktu atbilstība budžetam IV SADAĻA BUDŽETA IZPILDE 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 53. pants Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu 54. pants Pamatakts un izņēmumi 55. pants Budžeta izpilde iestādēs, kas nav Komisija 56. pants Budžeta izpildes pilnvaru deleģēšana 57. pants Interešu konflikts 2. nodaļa Izpildes paņēmieni 58. pants Budžeta izpildes paņēmieni 59. pants Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm 60. pants Netieša pārvaldība 61. pants Ex ante izvērtēšana un deleģēšanas nolīgumi 62. pants Izpildaģentūras 63. pants Pilnvaru deleģēšanas ierobežojumi 3. nodaļa Finanšu dalībnieki 1. iedaļa Pienākumu nošķiršanas princips 64. pants Pienākumu nošķiršana 2. iedaļa Kredītrīkotājs 65. pants Kredītrīkotājs 66. pants Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi 67. pants Savienības delegāciju vadītāju pilnvaras un pienākumi 3. iedaļa Grāmatvedis 68. pants Grāmatveža pilnvaras un pienākumi 69. pants Pilnvaras, ko grāmatvedis var deleģēt 4. iedaļa Avansu pārzinis 70. pants Avansa konti 4. nodaļa Finanšu dalībnieku atbildība 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 71. pants Finanšu dalībniekiem piešķirtā deleģējuma atsaukšana un pilnvaru apturēšana 72. pants Kredītrīkotāja atbildība par nelikumīgu darbību, krāpšanu vai korupciju 2. iedaļa Noteikumi par kredītrīkotājiem 73. pants Noteikumi par kredītrīkotājiem 3. iedaļa Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem 74. pants Noteikumi par grāmatvežiem 75. pants Noteikumi par avansu pārziņiem 5. nodaļa Ieņēmumu operācijas 1. iedaļa Pašu resursu pieejamības nodrošināšana 76. pants Pašu resursi 2. iedaļa Debitoru parādu tāme 77. pants Debitoru parādu tāme 3. iedaļa Debitoru parādu konstatēšana 78. pants Debitoru parādu konstatēšana 4. iedaļa Atgūšanas pilnvarojums 79. pants Atgūšanas pilnvarojums 5. iedaļa Atgūšana 80. pants Atgūšanas noteikumi 81. pants Noilguma termiņš 82. pants Savienības prasījumu apstrāde valstīs 83. pants Komisijas uzliktās sodanaudas, sankcijas un uzkrātie procenti 6. nodaļa Izdevumu operācijas 84. pants Finansēšanas lēmumi 1. iedaļa Izdevumu saistības 85. pants Saistību veidi 86. pants Noteikumi par saistībām 87. pants Saistību pārbaudes 2. iedaļa Izdevumu apzināšana 88. pants Izdevumu apzināšana 3. iedaļa Izdevumu apstiprināšana 89. pants Izdevumu apstiprināšana 4. iedaļa Izdevumu samaksa 90. pants Maksājumu veidi 91. pants Maksājumi pieejamo līdzekļu robežās 5. iedaļa Izdevumu operāciju termiņi 92. pants Termiņi 7. nodaļa IT sistēmas un e-Pārvalde 93. pants Operāciju elektroniskā pārvaldība 94. pants Dokumentu nosūtīšana 95. pants e-Pārvalde 8. nodaļa Administratīvie principi 96. pants Laba pārvaldība 97. pants Norāde uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem 9. nodaļa Iekšējais revidents 98. pants Iekšējā revidenta iecelšana 99. pants Iekšējā revidenta pilnvaras un pienākumi 100. pants Iekšējā revidenta neatkarība V SADAĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. iedaļa Darbības joma un piešķiršanas principi 101. pants Publisko līgumu definīcija 102. pants Publisko līgumu principi 2. iedaļa Publicēšana 103. pants Publisko līgumu publicēšana 3. iedaļa Iepirkuma procedūras 104. pants Iepirkuma procedūras 105. pants Piedāvājumu konkursa dokumentu saturs 106. pants Izslēgšanas kritēriji dalībai iepirkuma procedūrās 107. pants Izslēgšanas kritēriji, ko piemēro piešķiršanā 108. pants Centrālā izslēgšanas datubāze 109. pants Administratīvas un finansiālas sankcijas 110. pants Līgumu piešķiršanas kritēriji 111. pants Piedāvājumu iesniegšana 112. pants Vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principi 113. pants Piešķiršanas lēmums 114. pants Iepirkuma procedūras atcelšana 4. iedaļa Garantijas un korekcijas pasākumi 115. pants Garantijas 116. pants Kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana procedūrā 2. nodaļa Noteikumi par līgumiem, kurus piešķir iestādes uz sava rēķina 117. pants Līgumslēdzēja iestāde 118. pants Piemērojamās robežvērtības 119. pants Noteikumi par dalību piedāvājumu konkursā 120. pants Pasaules Tirdzniecības organizācijas iepirkuma noteikumi VI SADAĻA DOTĀCIJAS 1. nodaļa Dotāciju piemērošanas joma un veidi 121. pants Dotāciju piemērošanas joma 122. pants Labuma guvēji 123. pants Dotāciju veidi 124. pants Vienreizējs maksājums, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējums 2. nodaļa Principi 125. pants Dotāciju vispārīgie principi 126. pants Atbilstīgās izmaksas 127. pants Līdzfinansējums natūrā 128. pants Pārredzamība 129. pants Piešķirto līdzekļu nesummēšanas princips 130. pants Princips par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku 3. nodaļa Piešķiršanas procedūra 131. pants Dotāciju pieteikumi 132. pants Atlases un piešķiršanas kritēriji 133. pants Novērtēšanas procedūra 4. nodaļa Maksājumi un kontrole 134. pants Priekšfinansējuma garantija 135. pants Dotāciju izmaksa un kontroles 136. pants Dokumentu glabāšanas laikposmi 5. nodaļa Īstenošana 137. pants Īstenošanas līgumi un finanšu atbalsts trešām personām VII SADAĻA GODALGAS 138. pants Vispārīgi noteikumi VIII SADAĻA FINANŠU INSTRUMENTI 139. pants Darbības joma 140. pants Principi un nosacījumi, ko piemēro finanšu instrumentiem IX SADAĻA PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS 1. nodaļa Pārskatu izklāsts 141. pants Pārskatu uzbūve 142. pants Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību 143. pants Noteikumi par pārskatiem 144. pants Grāmatvedības principi 145. pants Finanšu pārskati 146. pants Budžeta izpildes ziņojumi 147. pants Provizoriskie pārskati 148. pants Galīgo konsolidēto pārskatu apstiprināšana 2. nodaļa Informācija par budžeta izpildi 149. pants Ziņojums par budžeta garantijām un riskiem 150. pants Informācija par budžeta izpildi 3. nodaļa Uzskaite 1. iedaļa Kopīgi noteikumi 151. pants Uzskaites sistēma 152. pants Kopējas prasības iestāžu uzskaites sistēmai 2. iedaļa Vispārējā uzskaite 153. pants Vispārējā uzskaite 154. pants Iegrāmatošana vispārējā uzskaitē 155. pants Korekciju uzskaite 3. iedaļa Budžeta uzskaite 156. pants Budžeta uzskaite 4. nodaļa Īpašuma uzskaite 157. pants Inventāra saraksts X SADAĻA ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA 1. nodaļa Ārējā revīzija 158. pants Ārējā revīzija, ko īsteno Revīzijas palāta 159. pants Revīzijas noteikumi un procedūra 160. pants Vērtspapīru un naudas līdzekļu pārbaudes 161. pants Revīzijas palātas piekļuves tiesības 162. pants Revīzijas palātas gada pārskati 163. pants Revīzijas palātas īpašie ziņojumi 2. nodaļa Budžeta izpildes apstiprināšana 164. pants Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras termiņi 165. pants Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra 166. pants Turpmākie pasākumi 167. pants Īpašie noteikumi, ko piemēro EĀDD OTRĀ DAĻA ĪPAŠI NOTEIKUMI I SADAĻA EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS GARANTIJU FONDS 168. pants Īpašie noteikumi par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu 169. pants ELGF apropriāciju saistības 170. pants Vispārējās provizoriskās saistības par ELGF apropriācijām 171. pants ELGF budžeta saistību grafiks un termiņi 172. pants ELGF izdevumu uzskaite 173. pants ELGF apropriāciju pārvietojumi 174. pants ELGF piešķirtie ieņēmumi II SADAĻA STRUKTŪRFONDI, KOHĒZIJAS FONDS, EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDS, EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS FONDS LAUKU ATTĪSTĪBAI UN BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMAS FONDI, KO PĀRVALDA, IZMANTOJOT DALĪTU PĀRVALDĪBU, UN EIROPAS INFRASTRUKTŪRAS SAVIENOŠANAS INSTRUMENTS 175. pants Īpašie noteikumi 176. pants Piešķirto saistību apropriāciju ievērošana 177. pants Iemaksas, starpposma maksājumi un atmaksājumi 178. pants Apropriāciju atcelšana 178.a pants Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam paredzēto saistību apropriāciju pārnešana 179. pants Apropriāciju pārvietojums 180. pants Vadība, atlase un revīzija III SADAĻA PĒTNIECĪBA 181. pants Pētniecības fondi 182. pants Pētniecības fondu saistības 183. pants Kopīgais pētniecības centrs IV SADAĻA ĀRĒJĀS DARBĪBAS 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 184. pants Ārējās darbības 2. nodaļa Darbību izpilde 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 185. pants Ārējo darbību īstenošana 2. iedaļa Budžeta atbalsts un vairāku līdzekļu devēju ieguldījumu fondi 186. pants Budžeta atbalsta izmantošana 187. pants Savienības ieguldījumu fondi ārējām darbībām 3. iedaļa Citi pārvaldības veidi 188. pants Ārējo darbību īstenošana ar netiešu pārvladību 189. pants Finansēšanas nolīgumi par ārējo darbību īstenošanu 3. nodaļa Iepirkums 190. pants Ārējo darbību iepirkums 191. pants Noteikumi par dalību piedāvājumu konkursa procedūrās 4. nodaļa Dotācijas 192. pants Ārējas darbības pilnīga finansēšana 193. pants Noteikumi, ko piemēro ārējo darbību dotācijām 5. nodaļa Pārskatu revīzija 194. pants Savienības ārējo darbību revīzija V SADAĻA EIROPAS BIROJI 195. pants Eiropas biroji 196. pants Apropriācijas Eiropas birojiem 197. pants Eiropas biroju kredītrīkotājs 198. pants Starpiestāžu Eiropas biroju uzskaite 199. pants Kredītrīkotāja pilnvaru deleģēšana starpiestāžu Eiropas birojiem 200. pants Pakalpojumi trešām personām VI SADAĻA ADMINISTRATĪVĀS APROPRIĀCIJAS 201. pants Vispārīgi noteikumi 202. pants Saistības 203. pants Īpašie noteikumi par administratīvajām apropriācijām VII SADAĻA EKSPERTI 204. pants Ārējie eksperti, kas tiek atlīdzināti TREŠĀ DAĻA NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI 205. pants Pārejas noteikumi 206. pants Eiropas Parlamenta un Padomes informācijas pieprasījumi 207. pants Robežvērtības un summas 208. pants Finanšu pamatregula struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu 209. pants Finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām 210. pants Deleģēšanas īstenošana 211. pants Pārskatīšana 212. pants Atcelšana 213. pants Pārskatīšana saistībā ar EĀDD 214. pants Stāšanās spēkā PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA Kopīgs paziņojums par jautājumiem saistībā ar DFS Kopīgs paziņojums par izdevumiem, kas saistīti ar ēkām, ar atsauci uz 203. pantu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par 203. panta 3. punktu







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu ( 1 ), saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 3 ), ir vairākkārt būtiski grozīta. Tā kā tajā ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus, tostarp izmaiņas, lai ņemtu vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 skaidrības labad būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. (2) Ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteica budžeta principus un finanšu noteikumus, kas reglamentē Savienības vispārējā budžeta ("budžets") izveidi un izpildi, nodrošina pareizu un efektīvu pārvaldību, kontroli un Savienības finanšu interešu aizsardzību, kā arī veicina pārredzamību un kas jāievēro visos tiesību aktos un visām iestādēm. Minētās regulas pamatprincipi, koncepcija un struktūra, kā arī budžeta un finanšu pārvaldības pamatnoteikumi būtu jāsaglabā. Atkāpes no šiem pamatprincipiem būtu jāpārskata un pēc iespējas jāvienkāršo, ņemot vērā to aktualitāti, to pievienoto vērtību attiecībā uz budžetu un slogu, ko tās rada ieinteresētajām personām. Ir nepieciešams saglabāt un nostiprināt finanšu noteikumu galvenos elementus — finanšu dalībnieku lomu, kontroles integrāciju operatīvajos dienestos, iekšējos revidentus, budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām, grāmatvedības principu un noteikumu modernizāciju, un pamatprincipus dotācijām. (3) Eiropas Centrālās Bankas (ECB) specifikas un uzdevumu dēļ, jo īpaši tās neatkarības dēļ attiecībā uz tās finanšu pārvaldību, tā būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, izņemot, ja šajā regulā nav noteikts citādi. (4) Ņemot vērā praktisko pieredzi, šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, lai ievērotu budžeta izpildes jaunās prasības (piemēram, līdzfinansējums ar citiem līdzekļu devējiem), paaugstinātu ārējā atbalsta efektivitāti, sekmētu specifisku finanšu instrumentu – tostarp ar Eiropas Investīciju banku (EIB) noslēgto instrumentu – izmantošanu, un sekmētu budžeta izpildi, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības ("PPP"). (5) Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 darbības joma tika sašaurināta, nosakot tajā vienīgi vispārējos budžeta principus un finanšu noteikumus atbilstīgi Līgumiem, savukārt īstenošanas noteikumi tika izklāstīti Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 ( 4 ), lai radītu labāku šo noteikumu hierarhiju un padarītu Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 vieglāk lasāmu. Saskaņā ar LESD 290. pantu ar leģislatīvu aktu Komisijai var deleģēt pilnvaras pieņemt neleģislatīvus aktus, tikai lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus minētā leģislatīvā akta elementus. Tāpēc daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, būtu jāiekļauj šajā regulā. (6) Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir kļuvusi par citu Savienības politikas nostādņu un iekšējo darbību sastāvdaļu. Tādējādi īpašie finanšu noteikumi, ko piemēro minētajai politikas jomai, vairs nav pamatoti un tāpēc nebūtu jāiekļauj šajā regulā. (7) Lai nodrošinātu pārredzamību, budžetā būtu jāiekļauj garantijas aizņēmumu un aizdevumu operācijām, kurās Savienība iesaistījusies, tostarp Eiropas finanšu stabilitātes mehānisma un maksājumu bilances mehānisma operācijām. (8) Būtu jāvienkāršo pastāvošie noteikumi, ar kuriem reglamentē priekšfinansējuma maksājumu procentus, jo tie rada pārmērīgu administratīvo slogu gan saņēmējiem, gan Komisijas dienestiem, kā arī pārpratumus starp Komisijas dienestiem un saņēmējiem. Vienkāršošanas interesēs, jo īpaši attiecībā uz labuma guvējiem, un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu būtu jāatceļ pienākums aprēķināt priekšfinansējuma maksājumu procentus un atgūt tos. Tomēr vajadzētu būt iespējai iekļaut šādu pienākumu deleģēšanas nolīgumā, lai būtu iespējama priekšfinansējuma maksājumu radīto procentu izmantošana programmām, šādu procentu atskaitīšana no maksājumu pieprasījumiem vai to atgūšana. (9) Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumos būtu jāņem vērā atšķirība starp ārējiem un iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Lai ievērotu līdzekļu devēja noteikto mērķi, ārējie piešķirtie ieņēmumi būtu jāpārnes automātiski un jāizmanto, līdz ir izpildītas visas darbības, kas saistītas ar programmu vai darbību, kurai tie piešķirti. Ja ārējie piešķirtie ieņēmumi ir saņemti programmas vai darbības pēdējā gada laikā, vajadzētu būt iespējai tos izmantot arī secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā. Vajadzētu būt iespējai iekšējos piešķirtos ieņēmumus pārnest tikai uz vienu gadu, izņemot, ja šajā regulā nav noteikts citādi. (10) Noteikumi par provizoriskajām divpadsmitdaļām būtu jāprecizē gan attiecībā uz to papildu divpadsmitdaļu skaitu, kuras var tikt pieprasītas, gan uz gadījumiem, kad Eiropas Parlaments nolemj samazināt papildu izdevumus par summu, kas pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu, ko pieņēmusi Padome. (11) Būtu jāgroza atkāpe no universāluma principa attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem, lai ņemtu vērā, ka pastāv, no vienas puses, iekšējie piešķirtie ieņēmumi, ko veido Eiropas Parlamenta un Padomes apstiprinātas apropriācijas, un, no otras puses, ārējie piešķirtie ieņēmumi, ko īpašai programmai vai darbībai iemaksā un piešķir dažādi līdzekļu devēji. Turklāt ārējiem līdzekļu devējiem būtu jāatļauj līdzfinansēt ārējā darbība, jo īpaši humānās palīdzības pasākumus, pat tajos gadījumos, kad pamataktā nav īpaši paredzēta šāda līdzfinansēšana. (12) Piešķirto ieņēmumu atspoguļošana budžeta projektā būtu jādara pārredzamāka, nosakot, ka budžeta projektā piešķirto ieņēmumu summas jāiekļauj tādā apmērā, kas ir skaidri zināms budžeta projekta izveides brīdī. (13) Attiecībā uz specifikācijas principu, tā kā tagad netiek nodalīti obligātie un neobligātie izdevumi, būtu attiecīgi jāpielāgo noteikumi, kas reglamentē apropriāciju pārvietošanu. (14) Noteikumi, kas reglamentē apropriāciju pārvietošanu, būtu jāpielāgo arī izmaiņām pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Turklāt nesenā pieredze ir apliecinājusi, cik būtiski ir palielināt elastīgumu maksājumu apropriāciju pārvietošanai gada beigās, jo īpaši attiecībā uz struktūrfondiem. Ir nepieciešams uzlabot budžeta izpildi, jo īpaši saistībā ar maksājumu apropriācijām, piešķirtajiem ieņēmumiem un administratīvajām apropriācijām, kas ir kopīgas vairākām sadaļām. Tādēļ būtu jāvienkāršo pārvietojumu tipoloģija un dažu pārvietojumu pieņemšanas procedūrai vajadzētu būt elastīgākai. Jo īpaši ir pierādījies, ka lietderīga un efektīva ir iespēja Komisijai lemt par neizmantoto apropriāciju pārvietojumiem starptautisku humanitāru katastrofu un krīžu gadījumos. Tāpēc minētā iespēja būtu jāattiecina arī uz līdzīgiem notikumiem pēc finanšu gada 1. decembra. Pārredzamības nolūkā Komisijai šādos gadījumos būtu nekavējoši jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par savu lēmumu pārvietot neizmantotās apropriācijas. (15) Attiecībā uz pareizas finanšu pārvaldības noteikumiem deleģētajam kredītrīkotājam būtu jāņem vērā paredzamais kļūdas riska līmenis un kontroles izmaksas un ieguvumi, sagatavojot likumdošanas priekšlikumus un ieviešot attiecīgās pārvaldības un kontroles sistēmas. Gada darbības pārskatā deleģētajam kredītrīkotājam būtu jāziņo par kontroles rezultātiem un tās izmaksām un ieguvumiem. Valstu pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitātes nodrošināšanas būtisks elements ir to dalībvalstu iecelto struktūru, kas atbildīgas par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli, iesniegtās pārvaldības deklarācijas par šādām sistēmām. (16) LESD 15. pantā ietvertais pārredzamības princips, saskaņā ar kuru iestādes darbojas iespējami atklāti, paredz, ka budžeta izpildes jomā iedzīvotājiem jābūt iespējai uzzināt, kur un kādiem nolūkiem Savienība izlieto līdzekļus. Šāda informācija sekmē demokrātiskas debates, veicina iedzīvotāju līdzdalību Savienības lēmumu pieņemšanas procesā un stiprina Savienības izdevumu institucionālo kontroli un uzraudzību. Šādi mērķi būtu jāsasniedz, publicējot — vēlams, izmantojot modernus komunikācijas instrumentus, — attiecīgu informāciju par galīgajiem līgumslēdzējiem un Savienības līdzekļu labuma guvējiem, ņemot vērā šādu līgumslēdzēju un labuma guvēju likumīgās tiesības uz konfidencialitāti un drošību un — attiecībā uz fiziskajām personām — tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību. Tādēļ iestādēm saskaņā ar proporcionalitātes principu būtu jāpieņem selektīva pieeja informācijas publiskošanā. Lēmumu par publicēšanu pamatā vajadzētu būt atbilstīgiem kritērijiem, lai sniegtu lietderīgu informāciju. (17) Saskaņā ar LESD 316. pantu Eiropadomes un Padomes izdevumus būtu jāuzrāda tajā pašā budžeta iedaļā. (18) LESD paredzētā ikgadējā budžeta procedūra būtu jāatspoguļo šajā regulā. (19) Attiecībā uz budžeta izveidi ir svarīgi skaidri definēt Komisijas izstrādātā budžeta projekta struktūru un izklāstu. Budžeta projekta vispārīgā ievada saturam vajadzētu būt precīzāk aprakstītam. Nepieciešams arī iekļaut noteikumu par finanšu plānojumu nākamajiem gadiem, kā arī noteikumu par iespēju Komisijai iesniegt darba dokumentus, lai pamatotu budžeta pieprasījumus. (20) Attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašajām iezīmēm būtu jāatjauno noteikumi par LESD un LES V un VI sadaļā paredzēto pamataktu veidiem. Turklāt sagatavošanās pasākumu pieņemšanas procedūra ārējās darbības jomā būtu jāpielāgo LESD. (21) Noteikumi par budžeta izpildes metodēm, kas jo īpaši reglamentē izpildes pilnvaru nodošanu trešām personām, gadu gaitā ir kļuvuši pārāk sarežģīti, un tos vajadzētu vienkāršot. Vienlaikus būtu jāturpina ievērot nodošanas sākotnējais mērķis, proti – neatkarīgi no izpildes metodes, izdevumu kontroles līmenis un pārredzamība ir tāda pati, kā tiktu sagaidīts no Komisijas dienestiem. (22) Būtu skaidri jānošķir situācijas, kurās budžetu tieši izpilda Komisija vai tās izpildaģentūras, situācijas, kurās budžetu izpilda dalībvalstis, īstenojot dalītu pārvaldību, un situācijas, kurās budžetu netieši izpilda trešās personas. Tam būtu jāļauj izveidot saskaņotu kārtību dalītai un netiešai pārvaldībai, kas var būt pielāgota saskaņā ar nozaru noteikumiem, jo īpaši tad, ja budžetu izpilda dalībvalstis saskaņā ar dalītu pārvaldību. Šādai saskaņotai kārtībai būtu jo īpaši jāiekļauj pamatprincipi, kas jāievēro Komisijai, kad tā nolemj budžetu izpildīt ar dalītu pārvaldību vai netieši, un pamatprincipi, kas jāievēro pusēm, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Komisijai vajadzētu būt iespējai piemērot Savienības noteikumus un procedūras vai pieņemt pilnvarotās puses noteikumu un procedūru piemērošanu, ar noteikumu, ka tā garantē Savienības finanšu interešu ekvivalentu aizsardzību. Veicot Komisijas uzraudzības uzdevumus, ir arī nepieciešams visiem izpildes paņēmieniem paredzēt kontroles un revīzijas pienākumu kopumu, tostarp pārskatu pārbaudi un apstiprināšanu. (23) Būtu jāpielāgo noteikumi par tādu vienību un personu ex ante novērtēšanu, kurām ir uzticēta budžeta izpildes uzdevumu veikšana, īstenojot netiešu pārvaldību, lai panāktu, ka visas pilnvarotās vienības un personas nodrošina tādu Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni, kas ir ekvivalents šajā regulā noteiktajam. (24) Pieredze ar PPP, kas ir institucionalizētas kā Savienības struktūras saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantu, liecina, ka būtu jāparedz papildu PPP kategorijas, lai paplašinātu instrumentu izvēli un iekļautu struktūras, kuru noteikumi ir elastīgāki un pieejamāki privātiem partneriem nekā Savienības iestādēm piemērojamie. Minētajām papildu kategorijām būtu jāietver struktūras, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības un struktūras, kuras izveidotas ar pamataktu un kurām ir finanšu noteikumi, kas ievēro principus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību. (25) LESD 317. panta piemērošanas nolūkā šajā regulā būtu jāpastiprina dalībvalstu pamatpienākumi attiecībā uz kontroli un revīziju, ja tās izpilda budžetu ar dalītu pārvaldību, jo šādi pienākumi šobrīd ir noteikti tikai nozaru noteikumos. Tāpēc ir nepieciešams iekļaut noteikumus par saskaņotām administratīvām struktūrām valstu līmenī, izveidojot saskaņotu sistēmu visām attiecīgajām politikas jomām. Minētajai sistēmai nevajadzētu radīt nekādas papildu kontroles struktūras, taču tai būtu jāļauj dalībvalstīm izraudzīties struktūras, kas pilnvarotas veikt Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli. Turklāt šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par kopējiem pārvaldības un kontroles pienākumiem attiecībā uz minētajām struktūrām, ikgadējo pārvaldības deklarāciju, ar kuru pārvaldnieki uzņemas atbildību par tiem uzticēto Savienības līdzekļu pārvaldību, pārskatu pārbaudi un apstiprināšanu, un par atcelšanas un korekciju mehānismiem, kuru darbību nodrošina Komisija, lai izveidotu saskaņotu tiesisko regulējumu, kas arī uzlabo vispārējo juridisko noteiktību un kontroles un novēršanas darbību efektivitāti, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzību. Nozaru regulās būtu jāsaglabā sīki izstrādāti noteikumi. Saistībā ar vienas revīzijas pieeju un nolūkā samazināt no vairākkārtējas kontroles izrietošo papildu administratīvo slogu, dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām var iesniegt Komisijai atbilstīgā valsts vai reģionālā līmenī parakstītas deklarācijas. (26) Būtu jāprecizē daži noteikumi attiecībā uz deleģētā kredītrīkotāja pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz ex ante un ex post kontrolēm, ko veic deleģētais kredītrīkotājs, kā arī viņa ziņošanas pienākumiem. Šajā sakarā deleģētā kredītrīkotāja gada darbības pārskats būtu jāatjaunina atbilstoši praksei tajā iekļaut prasīto finanšu un pārvaldības informāciju, ar ko pamato deleģētā kredītrīkotāja ticamības deklarāciju par viņa pienākumu izpildi. (27) Būtu jāprecizē Komisijas grāmatveža atbildība. Būtu jo īpaši jāprecizē, ka Komisijas grāmatvedis ir vienīgā persona, kas ir tiesīga noteikt grāmatvedības noteikumus un saskaņotu kontu plānu, un ka visu citu iestāžu grāmatveži definē savās iestādēs piemērojamās grāmatvedības procedūras. (28) Lai sekmētu tādu konkrētu programmu vai darbību izpildi, kas jo īpaši uzticētas finanšu iestādēm, šajā regulā būtu jāparedz iespēja atvērt fiduciāros kontus. Šādi bankas konti būtu jāatver Komisijas vārdā vai tās uzdevumā finanšu iestādes uzskaitē. Tie būtu jāpārvalda minētajai finanšu iestādei, par tiem būtu atbildīgs kredītrīkotājs, un vajadzētu būt iespējai šādus kontus atvērt valūtās, kas nav euro. (29) Lai ņemtu vērā budžeta vajadzības, attiecībā uz ieņēmumu operācijām ir nepieciešams racionalizēt noteikumus par debitoru parādu tāmēm. Būtu jāpieprasa reģistrēt gadījumus, kad gaidāmiem ieņēmumiem ir zināma varbūtības pakāpe un tos var izteikt skaitļos ar pamatotu tuvinājuma pakāpi. vienkāršošanas nolūkos būtu jāievieš daži īpaši noteikumi par debitora parāda tāmes pielāgošanas vai atcelšanas procedūrām. (30) Noteikumi par atgūšanu būtu gan jāprecizē, gan jāpastiprina. Būtu jo īpaši jāprecizē, ka konstatēta debitoru parāda atcelšana nenozīmē konstatēto Savienības prasījumu atcelšanu. Turklāt, lai nostiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, dalībvalstīm būtu jāapstrādā atmaksājumu pieprasījumi no Savienības līdzekļiem ar nosacījumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ko tās piemēro, apstrādājot publisko struktūru pieprasījumus savā teritorijā. (31) Ņemot vērā nepieciešamību samazināt risku, kas saistīts ar īslaicīgi sodanaudu, sankciju un sodu veidā saņemtu summu, kā arī jebkuru to radītu ieņēmumu pārvaldību, minētās summas būtu jāreģistrē kā budžeta ieņēmumi pēc iespējas ātrāk un vēlākais finanšu gadā pēc visu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanas attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem šie maksājumi uzlikti. (32) Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu būtu jāsniedz precizējumi par dažādiem maksājumu veidiem. Turklāt atbildīgajam kredītrīkotājam regulāri būtu jānoskaidro grāmatojumi par priekšfinansējuma maksājumiem saskaņā ar Komisijas grāmatveža definētajiem grāmatvedības noteikumiem. Šim nolūkam būtu jāiekļauj attiecīgi noteikumi līgumos, dotāciju lēmumos, dotāciju nolīgumos, kā arī deleģēšanas nolīgumos. (33) Ar šo regulu būtu jāveicina e-Pārvaldības mērķis un jo īpaši elektronisko datu izmantošana iestāžu un trešo personu savstarpējā informācijas apmaiņā. (34) Ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj iespēja īstenot kopīgas iepirkuma procedūras ar Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm vai Savienības kandidātvalstīm. (35) Būtu jāuzlabo noteikumi par izslēgšanu, jo īpaši no dalības iepirkuma procedūrās, lai nostiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību. (36) Ņemot vērā, ka ECB un EIB pašu resursu izmantošana skar Savienības finanšu intereses, tām būtu jādod piekļuve informācijai centrālajā izslēgšanas datubāzē, kas izveidota Savienības finanšu interešu aizsardzībai. (37) Būtu jāievieš datu aizsardzības prasībām atbilstošs, pareizs juridiskais pamats to lēmumu publicēšanai, ar kuriem uzliek administratīvās un finansiālās sankcijas, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu. Datu aizsardzības un drošības labad šādai publicēšanai arī turpmāk vajadzētu būt fakultatīvai. (38) Prasībai līgumslēdzējiem iesniegt garantijas vairs nevajadzētu būt automātiskai, bet tās pamatā vajadzētu būt riska analīzei. (39) Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē dotāciju un finanšu instrumentu izmantošanas joma. Sīkākai to īpašo nosacījumu definīcijai, kuri piemērojami dotācijām, no vienas puses, un finanšu instrumentiem, no otras puses, būtu jāsekmē arī divu minēto finanšu atbalsta veidu ietekmes maksimāla palielināšana. (40) Būtu jāpielāgo dotāciju noteikumi, ko piemēro īpaši darbībai izveidotām vienībām, lai atvieglotu piekļuvi Savienības finansējumam un dotāciju pārvaldību tiem pieteicējiem un labuma guvējiem, kas nolēmuši strādāt kopā partnerībā vai grupā, kas izveidota saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, jo īpaši, ja izvelētā juridiskā forma piedāvā stabilu un uzticamu sadarbības vidi. Turklāt – ņemot vērā ierobežoto finanšu risku Savienībai un nepieciešamību izvairīties no papildu līgumiskām prasībām esošām strukturālajām kārtībām – vienībām, kas ir saistītas ar labuma guvēju ar pastāvīgām kapitāla vai juridiskajām saitēm, vajadzētu būt tiesīgām deklarēt atbilstīgās izmaksas bez pienākuma ievērot visus labuma guvēja pienākumus. (41) Pieredze, kas gūta, izmantojot vienreizējo maksājumu un vienotas likmes finansējumu, liecina, ka šādas finansēšanas formas ievērojami vienkāršoja administratīvās procedūras un būtiski samazināja kļūdas risku. Turklāt, no iznākuma atkarīgs finansējums ir izrādījies piemērots dažiem darbības veidiem. Šajā sakarā nosacījumi vienkāršotu dotāciju veidu izmantošanai, kurus nosaka, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem, vienības izmaksām un vienotām likmēm, būtu jāpadara elastīgāki. Jo īpaši būtu jāatļauj norādīt summas, ko nosaka, piemērojot katram labuma guvējam īpaši izveidotu pieeju, tostarp, ja labuma guvējs šādas summas deklarē saskaņā ar savu parasti izmantoto izmaksu uzskaites praksi, lai atvieglotu administratīvo slogu un izmaksas, kas minētajam labuma guvējam radušies īpaši dēļ finanšu atskaitēm Savienībai. (42) Lai novērstu šķēršļus dalībai Savienības dotāciju programmās tām personām, kurām ir nepieciešamā pieredze, bet ar kurām nenorēķinās algas formā, kā tas var būt mazu struktūru gadījumos, dotāciju noteikumiem būtu jāņem vērā īpašās atlīdzības shēmas, ko piemēro mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju ( 5 ). (43) Bezpeļņas un līdzfinansējuma principi būtu jāpielāgo, ņemot vērā praktisko pieredzi un šādu principu atšķirīgu interpretāciju un piemērošanu, kas rada kļūdas un – reizēm – tādas sekas, kas neatbilst mērķim. Peļņas definīcijai jo īpaši vajadzētu būt orientētai uz atbilstīgām izmaksām un minēto izmaksu finansēšanai īpaši paredzētiem ieņēmumiem, lai vienkāršotu labuma guvēju ziņojumu sniegšanu un rosinātu tos dažādot savus finansējuma avotus. Turklāt Komisijai nebūtu jāpieņem, ka pārējie līdzekļu devēji neatgūs nekādu pārpalikumu, kas radies no to iemaksām, un tādēļ tai būtu tikai jāatgūst peļņa samērīgi savai dotācijai. Visbeidzot, pakāpeniskas samazināšanas princips nav bijis efektīvs līdzeklis, kā ierobežot risku saistībā ar darbības dotāciju labuma guvēju atkarību no Savienības līdzekļiem. Turklāt pakāpeniskas samazināšanas principa piemērojamība ir ievērojami samazināta sakarā ar nepieciešamo izņēmumu ieviešanu vairākos pamataktos un vienkāršotu dotāciju veidu gadījumā. Ņemot vērā šos trūkumus, darbības dotācijām piemērojamā pakāpeniskas samazināšanas prasība būtu jāatceļ. (44) Savienības finansējuma pieejamība vienībām ar ierobežotiem administratīvajiem resursiem, kas konkrētās dotāciju shēmās var pārstāvēt prioritāru iedzīvotāju mērķgrupu un būt nepieciešamas Savienības politikas mērķu sasniegšanā, būtu jāatvieglo, vēl vairāk vienkāršojot procedūras, kas piemērojamas mazas vērtības dotācijām. (45) Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un izveidotu vienotu finanšu pamatnoteikumu kopumu, uz ko labuma guvēji var atsaukties visās Savienības programmās, šajā regulā būtu jānosaka izmaksu atbilstības kritēriji un īpaši nosacījumi, kas reglamentē konkrētas izmaksu kategorijas, un būtu jāparedz to konsekventa piemērošana. (46) Būtu jāsaskaņo nosacījumi par trešo personu ieguldījuma natūrā pieņemšanu līdzfinansējumam un par minēto ieguldījumu vērtības noteikšanu, lai mazinātu kļūdu un tiesvedību risku. (47) Dotācijas pretendenti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus būtu jāinformē par paredzēto dotāciju nolīgumu parakstīšanas vai dotāciju lēmumu paziņošanas laiku, lai nodrošinātu pārredzamību un lai ņemtu vērā dotāciju pretendentu īpašos plānošanas ierobežojumus. Tādā pašā nolūkā šajā regulā būtu jānosaka atsauces laiks, kā pamatā ir pieredze un sagaidāmie ieviesto vienkāršošanas pasākumu rezultāti. (48) Ja tiek konstatētas sistēmiskas vai atkārtotas kļūdas, kuras būtiski ietekmē vairākas dotācijas, ievērojot stingrus nosacījumus, būtu jāatļauj revīzijas konstatējumu attiecināšana arī uz ietekmētajām nerevidētajām dotācijām, lai atvieglotu finanšu un administratīvo slogu saistībā ar kontrolēm un revīzijām uz vietas. Ekstrapolācija attiecībā uz samazinājuma vai atgūšanas likmi, ko piemēro dotācijām, attiecībā uz kurām ir konstatētas sistēmiskas vai atkārtotas kļūdas, Komisijai būtu jāizmanto tikai tad, ja ar samērīgiem centieniem nav iespējams vai nav lietderīgi precīzi noteikt neatbilstīgo izmaksu summu par katru attiecīgo dotāciju. (49) Šajā regulā būtu jānosaka standarta laikposmi, cik ilgi labuma guvējiem būtu jāuzglabā ar Savienības dotācijām saistītie dokumenti, lai izvairītos no atšķirīgām vai nesamērīgām līgumiskām prasībām, vienlaikus joprojām Komisijai un Revīzijas palātai nodrošinot pietiekošu laiku piekļūt šādiem datiem un dokumentiem un veikt ex post pārbaudes un revīzijas, kas nepieciešamas Savienības finanšu interešu aizsardzībai. (50) Būtu jāpaplašina labuma guvēja iespēja piešķirt finanšu atbalstu trešām personām, ievērojot konkrētus nosacījumus, lai veicinātu tādu programmu pareizu īstenošanu, kas ir orientētas inter alia uz vairākām fiziskām personām, kas sasniedzamas tikai ar kaskādveida dotācijām. Tomēr būtu jāsaglabā princips, saskaņā ar kuru labuma guvējs nedrīkst rīkoties pēc saviem ieskatiem, piešķirot finanšu atbalstu trešām personām, jo īpaši, lai izvairītos no jebkādiem pārpratumiem starp labuma guvējiem sniegto iespēju uz savu atbildību izstrādāt un īstenot darbības, kas ietver finanšu atbalstu ka atbilstīgu pasākumu un iespēju konkrētām struktūrām, vienībām vai personām uzticēt budžeta izpildes uzdevumus, īstenojot dalītu vai netiešu pārvaldību. (51) Godalgu izmantošana ir vērtīgs finanšu atbalsta veids, un šī izmantošana būtu jāatvieglo, un piemērojamie noteikumi būtu jāprecizē, nošķirot godalgas no dotāciju shēmas un svītrojot jebkādas atsauces uz prognozējamām izmaksām. Tomēr godalgas nav vienlīdz labi piemērotas visiem Savienības politikas mērķiem, un tādēļ tās būtu jāuzskata par tādām, kas papildina, nevis aizstāj citus finansēšanas instrumentus, piemēram, dotācijas. (52) Finanšu instrumenti var būt vērtīgs veids, kā vairot Savienības līdzekļu ietekmi, minētos līdzekļus apvienojot ar citiem līdzekļiem un iekļaujot sviras efektu. Tā kā šādus finanšu instrumentus nevar pielīdzināt pakalpojumiem vai dotācijām, būtu jāizstrādā jauns finanšu atbalsta veids. Finanšu instrumenti būtu jāīsteno tikai saskaņā ar stingriem nosacījumiem, lai novērstu budžeta risku budžetam un risku saistībā ar tirgus traucējumiem, kas ir pretrunā valsts atbalsta noteikumiem. (53) Saistībā ar gada apropriācijām, ko Eiropas Parlaments un Padome ir piešķīruši konkrētajai programmai, finanšu instrumenti būtu jāizmanto papildinoši, pamatojoties uz ex ante novērtējumu, kura rezultāti liecina, ka tie ir efektīvāki Savienības politikas mērķu sasniegšanai nekā citi Savienības līdzekļu veidi, tostarp dotācijas. (54) Finanšu instrumentu izmantošana būtu jāapstirpina ar pamataktu, kurā jo īpaši noteikti to mērķi un ilgums. Ja pienācīgi pamatotos gadījumos finanšu instrumentus izveido bez pamatakta, Eiropas Parlamentam un Padomei tie būtu jāapstiprina budžetā. (55) Būtu jādefinē tādi instrumenti, kas iespējami ietilpst pirmās daļas VIII sadaļā, piemēram, aizdevumi, garantijas, kapitālieguldījumi, kvazikapitāla ieguldījumi un riska dalīšanas instrumenti. Riska dalīšanas instrumentu definīcijai būtu jāatļauj kredītu uzlabojumu ietveršana projektu obligācijām, kas ietver projekta parāda apkalpošanas risku un mazina obligāciju turētāju kredītrisku, izmantojot kredītu uzlabojumus aizdevuma vai garantijas veidā. (56) Gadskārtējiem atmaksājumiem, tostarp kapitāla atmaksai, atbrīvotajām garantijām un aizdevumu pamatsummu atmaksai būtu jāveido iekšējie piešķirtie ieņēmumi. Ieņēmumi, tostarp dividendes, kapitāla pieaugums, garantijas maksas un aizdevumu un fiduciāro kontu summu procenti, pēc pārvaldības izmaksu un maksājumu atskaitīšanas būtu jāiekļauj budžetā. Šajā regulā vajadzētu noteikt principus un nosacījumus attiecībā uz finanšu instrumentiem un noteikumus par Savienības finansiālās atbildības ierobežošanu, cīņu pret krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, finanšu instrumentu pakāpenisku likvidēšanu un ziņošanu. (57) Pārskatu izklāsts būtu jāvienkāršo, paredzot, ka Savienības pārskati ietver tikai konsolidētus finanšu pārskatus un apkopoto budžeta uzskaiti. Būtu arī jāprecizē, ka konsolidācijas process attiecas tikai uz iestādēm, struktūrām, kuras izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu, kurām ir juridiskas personas statuss un kuras saņem ieguldījumus no budžeta un citām struktūrām, kuru pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar grāmatveža pieņemtiem grāmatvedības noteikumiem. (58) Atbilstoši prasībām, kas paredzētas starptautiski atzītos grāmatvedības standartos, uz kuriem ir balstīti Savienības grāmatvedības noteikumi, pensiju saistības un citas darba ņēmēju pabalstu saistības būtu jāreģistrē Savienības kontos, atsevišķi jānorāda Savienības bilancē un papildus jāizskaidro finanšu pārskatu piezīmēs. (59) Lai skaidri nodalītu Komisijas grāmatveža pienākumus un atbildību no pienākumiem un atbildības, kas uzlikta to iestāžu vai struktūru grāmatvežiem, kuras izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu, kurām ir juridiskas personas statuss un kuras saņem ieguldījumus no budžeta un citām struktūrām, kuru pārskati ir jākonsolidē saskaņā ar grāmatveža pieņemtiem grāmatvedības noteikumiem, būtu jāparedz, ka pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību finanšu gada laikā sagatavo katra iestāde vai organizācija un pēc tam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai līdz nākamā finanšu gada 31. martam. (60) Ir nepieciešams atjaunināt Savienības noteikumus un principus grāmatvedības jomā, lai nodrošinātu to saskanību ar Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padomes noteikumiem. (61) Revīzijas palātai būtu jānodrošina, ka jebkuri tās konstatējumi, kuri varētu ietekmēt revidēto subjektu galīgos pārskatus vai pamatā esošu darījumu likumību vai pareizību, tiek savlaicīgi nosūtīti attiecīgajai iestādei vai struktūrai, lai šādiem revidētajiem subjektiem dotu pietiekamu laiku Revīzijas palātas konstatēto trūkumu novēršanai. (62) Būtu jāatjaunina noteikumi par provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem, jo īpaši, lai precizētu ziņojamo informāciju, ar kuru būtu jāpapildina pārskati, ko Komisijas grāmatvedim nosūta konsolidācijas nolūkā. (63) Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai jāiesniedz saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu, īpaši jāpiemin, ka Komisijai saskaņā ar LESD 318. pantu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par Savienības finansēm. (64) Attiecībā uz šīs regulas īpašajiem noteikumiem par struktūrfondiem, Kohēzijas fondu, Eiropas Zivsaimniecības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un fondiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kuru pārvaldība ir dalīta, — jāsaglabā tie noteikumi par priekšfinansējuma maksājumu atmaksāšanu un par apropriāciju atkārtotu piešķiršanu, kuri iekļauti Komisijas deklarācijā, kas ir pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem ( 6 ). Turklāt, atkāpjoties no noteikuma par pārnešanu, līdz programmas darbības beigām Komisijai būtu jāatļauj pārnest finanšu gada beigās pieejamās saistību apropriācijas, kas rodas no priekšfinansējuma maksājumu atmaksāšanas, un izmantot šīs saistību apropriācijas tad, kad citas saistību apropriācijas vairs nav pieejamas. (65) Būtu jāprecizē Kopīgā pētniecības centra (KPC) dalība iepirkuma un dotāciju procedūrās. Turklāt, lai efektīvi veiktu saistītās darbības, ieņēmumi, kas rodas no dalības šādās procedūrās, izņēmuma kārtā būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem. (66) Ārējo darbību īstenošanas īpašie noteikumi būtu jāpielāgo izmaiņām izpildes paņēmienos, un būtu jāparedz diferencēta pieeja gadījumos, kad Savienībai nākas reaģēt uz ārkārtas humanitārajām situācijām, starptautiskām krīzēm vai to trešo valstu vajadzībām, kurās notiek demokrātiskas pārejas procesi. (67) Ar šo regulu būtu jānosaka vispārēji nosacījumi, ar kuriem saskaņā budžeta atbalstu var izmantot kā instrumentu ārējā darbībā. Šādiem nosacījumiem vajadzētu attiekties uz pienācīgi pārredzamas, uzticamas un efektīvas publisko finanšu pārvaldības nodrošināšanu. Turklāt Komisijai finansēšanas lēmumā vajadzētu nolemt par mērķiem un paredzamajiem rezultātiem, ar kuriem vajadzētu būt saistītam budžeta atbalsta maksājumam. Šādi elementi, kā arī budžeta atbalsta atmaksas nosacījumi, būtu jāietver finansēšanas nolīgumā, kas noslēgts ar saņēmējvalsti. (68) Lai stiprinātu Savienības starptautisko lomu ārējās darbībās un attīstībā un paaugstinātu tās atpazīstamību un efektivitāti, būtu jāatļauj Komisijai radīt un pārvaldīt Savienības ieguldījumu fondus ārkārtas situācijām, ārkārtas situāciju seku pārvarēšanai un tematiskajām darbībām. Lai gan minētie ieguldījumu fondi netiktu integrēti budžetā, tie būtu jāpārvalda saskaņā ar šo regulu, ciktāl tas nepieciešams Savienības līdzekļu izmantošanas drošībai un pārredzamībai. Šim nolūkam Komisijai būtu jāvada valde, kas izveidota katram ieguldījumu fondam, lai nodrošinātu līdzekļu devēju pārstāvību un lemtu par līdzekļu izmantošanu. Turklāt katra ieguldījuma fonda grāmatvedim būtu jābūt Komisijas grāmatvedim. (69) Vienībām, kurām, īstenojot netiešo pārvaldību, uzticēta ārējo darbību veikšana, laikposms, kura laikā tās var slēgt līgumus un piešķirt dotācijas, būtu jāierobežo līdz trīs gadiem pēc deleģēšanas nolīguma ar Komisiju parakstīšanas, ja vien nav īpaši ārkārtas un ārēji apstākļi. Tomēr minētais termiņš nebūtu jāpiemēro daudzgadu programmām, ko īsteno saskaņā ar struktūrfondu procedūrām. Sīki izstrādāti noteikumi apropriāciju atcelšanai šādu daudzgadu programmu gadījumā būtu jānosaka nozaru noteikumos. (70) Attiecībā uz īpašiem iepirkuma noteikumiem, ko piemēro ārējām darbībām, trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir reģistrēti saņēmējvalstīs, būtu jāatļauj piedalīties piedāvājumu konkursos arī tad, ja programmas īstenošana notiek bez pamatakta un to pienācīgi pamato izņēmuma apstākļi. (71) Būtu jāuzlabo veids, kādā šīs iestādes pašlaik ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par iestāžu ēku projektiem. Iestādēm iepriekš būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par to turpmākajiem ēku projektiem un minēto projektu dažādos posmos. Eiropas Parlamentam un Padomei būtu drīzāk jādod apstiprinājums nevis vienkārši atzinums par ēku projektiem, kuriem ir būtiska ietekme uz budžetu. (72) Iestādēm būtu jāatļauj izstrādāt nekustamā īpašuma ilgtermiņa politiku un izmantot zemākas procentu likmes, kas pieejamas, Savienības augstā kredītreitinga finanšu tirgū rezultātā. Šai nolūkā tām būtu jāatļauj ņemt aizdevumus nekustamā īpašuma aktīvu iegādei. Tas pieļautu iespēju risināt sarežģītus jautājumus pašreizējā sistēmā, vienlaikus ietaupot izmaksas un uzlabojot pārredzamību. (73) Ņemot vērā pieredzi, šajā regulā būtu jāprecizē pasākumu joma, atlases procedūra un maksāšanas nosacījumi fiziskām personām, kas izvēlētas kā eksperti. (74) Lai papildinātu un grozītu dažus šīs regulas aspektus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Katra deleģējuma darbības joma sīkāk izklāstīta attiecīgajos pantos. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot deleģēto aktu sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (75) Šī regula būtu jāpārskata tikai vajadzības gadījumā un ne vēlāk kā divus gadus pirms pirmās daudzgadu finanšu shēmas, kas sekos 2013. gadam, termiņa beigām. Pārāk bieža pārskatīšana rada nesamērīgas izmaksas sakarā ar administratīvo struktūru un procedūru pielāgošanu jaunajiem noteikumiem. Turklāt laiks varētu būt pārāk īss, lai varētu izdarīt pamatotus secinājumus par spēkā esošo noteikumu piemērošanu. (76) Būtu jānosaka pārejas noteikumi. Šī regula būtu jāpiemēro tikai pēc tam, kad pieņemti deleģētie akti, ar kuriem paredz piemērošanas noteikumus, kuru stāšanās spēkā paredzēta 2012. gada decembrī. Lai novērstu šīs regulas piemērošanu gada pēdējā mēnesī, ir lietderīgi atlikt tās piemērošanu uz 2013. gada 1. janvāri. Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotību ar nozaru noteikumiem, ir lietderīgi izpildes paņēmienus un finanšu instrumentus reglamentējošo noteikumu piemērošanu atlikt uz 2014. gada 1. janvāri. Visbeidzot, noteikumus par struktūrfondiem paredzēto maksājumu apropriāciju pārvietošanu gada beigās ir lietderīgi piemērot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, lai tos varētu piemērot jau 2012. gada budžetam. (77) Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai saskaņā ar šo regulu varētu savlaicīgi pieņemt deleģētos aktus. Savlaicīga šīs regulas spēkā stāšanās ir nepieciešama deleģētajos aktos izklāstīto noteikumu piemērošanai no 2013. gada 1. janvāra, lai novērstu sarežģījumus saistībā ar finanšu gadā veiktajām finanšu noteikumu izmaiņām. (78) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 7 ) 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2011. gada 15. aprīlī sniedza atzinumu ( 8 ), tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







PIRMĀ DAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI







I

SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

1. Šajā regulā paredzēti noteikumi par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izveidi un izpildi, kā arī par pārskatu iesniegšanu un revīziju.

2. Šo regulu piemēro Euratom Apgādes aģentūras budžeta izpildei.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

a) "Savienība" ir Eiropas Savienība, Eiropas Atomenerģijas kopiena vai abas kopā — atkarībā no konteksta;

b) "iestāde" ir Eiropas Parlaments, Eiropadome, Padome, Eiropas Komisija, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Eiropas Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un Eiropas Ārējās darbības dienests ("EĀDD"); Eiropas Centrālo banku neuzskata par Savienības iestādi;

c) "budžets" ir instruments, ar kuru prognozē un apstiprina visus katram finanšu gadam nepieciešamos Savienības ieņēmumus un izdevumus;

d) "pamatakts" ir tiesību akts, ar kuru nodrošina juridisko pamatu darbībai un budžetā paredzēto atbilstīgo izdevumu veikšanai. Pamatakts var būt: i) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (Euratom līgums) īstenošanā — regulas, direktīvas vai lēmuma veidā LESD 288. panta nozīmē; vai ii) Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļas īstenošanā — kādā no veidiem, kas norādīti LES 26. panta 2. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. pantā, 31. panta 2. punktā, 33. un 37. pantā. Ieteikumi un atzinumi nav pamatakti;

e) "izpildes paņēmieni" ir budžeta izpildes metodes, kas aprakstītas 58., 59. vai 60. pantā;

f) "deleģēšanas nolīgums" ir nolīgums, kas noslēgts ar vienībām un personām, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) līdz viii) punktu;

g) "labuma guvējs" ir fiziska vai juridiska persona, ar kuru ir parakstīts dotācijas nolīgums vai kuram ir paziņots dotācijas lēmums;

h) "līgumslēdzējs" ir fiziska vai juridiska persona, ar kuru ir noslēgts iepirkuma līgums;

i) "saņēmējs" ir labuma guvējs, līgumslēdzējs vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saņem godalgas vai līdzekļus saskaņā ar kādu finanšu instrumentu;

j) "godalga" ir finanšu ieguldījums, ko kā balvu piešķir konkursa rezultātā;

k) "aizdevums" ir līgums, kas uzliek aizdevējam pienākumu aizņēmējam uz noteiktu laikposmu darīt pieejamu naudas summu, par kuru panākta attiecīga vienošanās un saskaņā ar ko aizņēmējam ir pienākums noteiktajā laikā atmaksāt minēto summu;

l) "garantija" ir rakstisks apliecinājums uzņemties atbildību par trešās personas parāda pilnu summu vai daļu no tās, vai par saistību vai minētās trešās personas sekmīgu saistību izpildi, ja iestājas gadījums, kas izraisa šādas garantijas izmantošanu, piemēram, parāda neatmaksāšana;

m) "kapitālieguldījums" ir kapitāla sniegšana uzņēmumam, ko tieši vai netieši investē, pretī iegūstot pilnīgas vai daļējas īpašumtiesības šajā uzņēmumā, turklāt šis kapitālieguldītājs var uzņemties veikt arī atsevišķas uzņēmuma pārvaldības kontroles funkcijas un var saņemt daļu no uzņēmuma peļņas;

n) "kvazikapitāla ieguldījums" ir finansējuma veids, kas klasificējams starp kapitālu un parādu un kam ir augstāks risks nekā vecākam parādam un zemāks risks nekā parastam kapitālam. Kvazikapitāla ieguldījumus var strukturēt kā parādu, parasti nenodrošinātu un subordinētu un dažos gadījumos konvertējamu kapitālā, vai kā priekšrocību kapitālu;

o) "riska dalīšanas instruments" ir finanšu instruments, kas ļauj noteikta riska dalīšanu starp divām vai vairākām vienībām, attiecīgos gadījumos apmaiņā pret atlīdzību, par kuru panākta vienošanās;

p) "finanšu instrumenti" ir Savienības pasākumi finanšu atbalstam, ko piešķir no budžeta kā papildinājumu, lai sasniegtu vienu vai vairākus no Savienības īpašajiem politikas mērķiem. Šādi instrumenti var būt aizdevumi, garantijas, kapitālieguldījumi vai kvazikapitāla ieguldījumi vai citi riska dalīšanas instrumenti, un attiecīgos gadījumos tos var apvienot ar dotācijām;

q) "Civildienesta noteikumi" ir Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ( 9 );

r) "kontrole" ir jebkāds pasākums, kas veikts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par darbību efektivitāti, lietderīgumu un saimnieciskumu, ziņojumu ticamību, aktīvu un informācijas aizsardzību, krāpšanas un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu, kā arī turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem,, un tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošu darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu. Kontroles var ietvert dažādas pārbaudes, kā arī jebkādas politikas un procedūru īstenošanu, lai sasniegtu pirmajā teikumā aprakstītos mērķus;

s) "pārbaude" ir ieņēmumu vai izdevumu operācijas konkrēta aspekta pārbaude.

3. pants

Sekundāro tiesību aktu atbilstība šai regulai

1. Noteikumos par budžeta ieņēmumu vai izdevumu izpildi, kas ietverti pamataktā, ievēro budžeta principus, kas izklāstīti Pirmās daļas II sadaļā.

2. Neskarot 1. punktu, jebkurš likumdevējai iestādei iesniegtais priekšlikums vai priekšlikuma grozījums, kas ietver atkāpes no noteikumiem, kas nav Pirmās daļas II sadaļas noteikumi, vai no deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, skaidri norāda šādas atkāpes, un šādu priekšlikumu apsvērumos un paskaidrojuma rakstā norāda konkrētos iemeslus, kas pamato šādas atkāpes.

4. pants

Laikposmi, datumi un termiņi

Ja nav paredzēts citādi, šajā regulā paredzētajiem termiņiem piemēro Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus ( 10 ).

5. pants

Personas datu aizsardzība

Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 11 ) un Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteiktās prasības.







II

SADAĻA

BUDŽETA PRINCIPI

6. pants

Budžeta principu ievērošana

Budžetu izveido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības, kas paredz lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā.







1.

NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

7. pants

Budžeta piemērošanas joma

1. Budžets ietver:

a) Savienības ieņēmumus un izdevumus, tostarp administratīvos izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar LES noteikumiem attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un darbības izdevumus, kas paredzēti minēto noteikumu īstenošanai, ja tos maksā no budžeta;

b) Eiropas Atomenerģijas kopienas ieņēmumus un izdevumus.

2. Budžetā iegrāmato garantijas aizņēmumu un aizdevumu operācijām, kurās Savienība iesaistās, tostarp Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma un maksājumu bilances mehānisma operācijām saskaņā ar 49. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

8. pants

Īpaši noteikumi par vienotības un budžeta precizitātes principiem

1. Neskarot 83. pantu, netiek iekasēti ieņēmumi un netiek veikti izdevumi, kas nav iegrāmatoti kādā no budžeta pozīcijām.

2. Budžetā nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, kas pārsniedz piešķirtās apropriācijas.

3. Apropriāciju var iekļaut budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.

4. Procenti, ko rada no budžeta veikti priekšfinansējuma maksājumi, nepienākas Savienībai, izņemot, ja deleģēšanas nolīgumos – izņemot tos nolīgumus, kas noslēgti ar trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām, – nav norādīts citādi. Gadījumos, kad tas ir paredzēts, šādus procentus atkārtoti izmanto attiecīgajai darbībai, atskaita no maksājumu pieprasījumiem saskaņā ar 23. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu vai atgūst.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to procentu uzskaiti, kas rodas no priekšfinansējuma maksājumiem.







2.

NODAĻA

Gada pārskata princips

9. pants

Definīcija

Apropriācijas, kuras iekļauj budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

10. pants

Apropriāciju veidi

1. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas.

2. Saistību apropriācijas sedz finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas, ievērojot 86. panta 4. punktu un 189. panta 2. punktu.

3. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko izdara, lai pildītu finanšu gadā vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības.

4. Šā panta 1. un 2. punkts neskar Otrās daļas I, IV un VI sadaļā iekļautos īpašos noteikumus un neliedz uzņemties vispārējas saistības par apropriācijām, ne arī uzņemties budžeta saistības gada maksājumu veidā.

11. pants

Ieņēmumu un apropriāciju uzskaite

1. Finanšu gada ieņēmumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas minētajā finanšu gadā. Tomēr pašu resursu pieejamību par nākamā finanšu gada janvāri var nodrošināt iepriekš saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu ( 12 ).

2. Ierakstus par pašu resursiem no pievienotās vērtības nodokļa, par papildu resursiem, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums, un par visām finanšu iemaksām var koriģēt saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

3. Apropriācijas, kas piešķirtas finanšu gadam, izlieto tikai tādu izdevumu segšanai, kuri paredzēti un izdarīti minētajā finanšu gadā, un lai segtu summas, kas maksājamas saskaņā ar iepriekšējos finanšu gados radītām saistībām.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par apropriācijām finanšu gadam.

4. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim. Izņēmuma kārtā vispārējās budžeta saistības, kas minētas 86. panta 4. punktā, un finansēšanas nolīgumus, kas minēti 189. panta 2. punktā un noslēgti ar trešām valstīm, iegrāmato kontos, pamatojoties uz budžeta saistībām, kuras paredzētas līdz 31. decembrim.

5. Maksājumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis izdarījis līdz minētā gada 31. decembrim.

6. Atkāpjoties no 3., 4. un 5. punkta, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izdevumus iegrāmato finanšu gada kontos saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Otrās daļas I sadaļā.

12. pants

Apropriāciju saistības

Par apropriācijām, ko iekļauj budžetā, var uzņemties saistības no 1. janvāra, ja budžets ir pieņemts galīgajā variantā, izņemot, ja Otrās daļas I un VI sadaļā noteikts citādi.

13. pants

Apropriāciju atcelšana un pārnešana

1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas iekļautas, atceļ.

Tomēr tās var pārnest — bet tikai uz nākamo finanšu gadu — ar lēmumu, kuru attiecīgā iestāde pieņem līdz 15. februārim saskaņā ar 2. un 3. punktu, vai tās var automātiski pārnest saskaņā ar 4. punktu.

2. Diferencētas saistību apropriācijas un nediferencētas apropriācijas, par kurām saistības vēl nav radītas līdz finanšu gada beigām, var pārnest attiecībā uz:

a) summām, kas atbilst saistību apropriācijām vai tādām nediferencētām apropriācijām, kuras attiecas uz ēku projektiem, par kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu saistību radīšanas procedūrai ir pabeigti līdz 31. decembrim. Tādā gadījumā par šādām summām var uzņemties saistības līdz nākamā gada 31. martam vai — attiecībā uz summām saistībā ar ēku projektiem — līdz nākamā gada 31. decembrim;

b) summām, kas vajadzīgas, ja likumdevēja iestāde finanšu gada pēdējā ceturksnī ir pieņēmusi pamataktu, bet Komisija līdz 31. decembrim nav spējusi uzņemties saistības par apropriācijām šim mērķim;

▼M1

c) summām, kas atbilst saistību apropriācijām, kuras attiecas uz rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos.

Pirmās daļas c) apakšpunktā minētās summas var pārnest tikai uz nākamo finanšu gadu.

▼B

3. Maksājumu apropriācijas var pārnest par summām, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar saistību apropriācijām, kas pārnestas, ja maksājumu apropriācijas, kas paredzētas attiecīgajām pozīcijām nākamā finanšu gada budžetā, nav pietiekamas, lai segtu pieprasījumus.

Attiecīgā iestāde vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam finanšu gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms šīs pirmās nav izlietotas.

4. Nediferencētās apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām līgumi ir pienācīgi noslēgti līdz finanšu gada beigām, automātiski pārnes tikai uz nākamo finanšu gadu.

5. Attiecīgā iestāde līdz 15. martam informē Eiropas Parlamentu un Padomi par tās pieņemto pārnešanas lēmumu un par katru budžeta pozīciju paziņo, kā katrā pārnešanas gadījumā ir piemēroti 2. un 3. punkta kritēriji.

▼M1

6. Neskarot šā panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu un 14. pantu, nepārnes rezervē iekļautās apropriācijas un personāla izdevumiem paredzētās apropriācijas. Piemērojot šo pantu, personāla izdevumi ietver to iestāžu locekļu un darbinieku atalgojumu un pabalstus, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.

▼B

7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par apropriāciju atcelšanu un pārnešanu.

14. pants

Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi

Šīs regulas 21. pantā minētos piešķirtos ieņēmumus, kā arī no šādiem ieņēmumiem radušās neizmantotās apropriācijas, kas ir pieejamas 31. decembrī, pārnes saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tos pilnībā izmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kurai tie ir piešķirti. Ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā;

b) iekšējos piešķirtos ieņēmumus pārnes tikai par vienu gadu, izņemot 21. panta 3. punkta g) apakšpunktā noteiktos iekšējos piešķirtos ieņēmumus, kurus pārnes automātiski.

15. pants

Apropriāciju atcelšana

Neskarot 178. un 182. pantu, ja apropriācijas atceļ tādēļ, ka darbības, kuru izpildei tās iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji izpildītas finanšu gadā pēc tā gada, kurā apropriācijas iekļautas budžetā, attiecīgās apropriācijas anulē.

16. pants

Noteikumi, ko piemēro budžeta novēlotas pieņemšanas gadījumā

1. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts galīgajā variantā, piemēro LESD 315. panta pirmajā daļā izklāstīto procedūru (provizoriskais divpadsmitdaļu režīms). Saistības un maksājumus var veikt, ievērojot šā panta 2. punktā noteiktos ierobežojumus.

2. Saistības par katru nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējām apropriācijām, kas attiecīgajā nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi.

Nepārsniedz budžeta projektā paredzēto apropriāciju limitu.

Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijām, kas attiecīgajai nodaļai bijušas apstiprinātas iepriekšējā finanšu gadā. Tomēr minētā summa nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no apropriācijām, kas paredzētas tajā pašā budžeta projekta nodaļā.

3. Apropriācijas, kas attiecīgajā nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, kā noteikts 1. un 2. punktā, saprot kā apropriācijas, par kurām ir balsots budžetā, tostarp budžeta grozījumos, un pēc tam, kad ir veikta korekcija pārvietojumiem, kuri izdarīti attiecīgajā finanšu gadā.

4. Ja tas vajadzīgs Savienības darbības nepārtrauktībai un pārvaldības vajadzībām, Padome pēc Komisijas pieprasījuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, papildus summām, kas automātiski darītas pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punktu, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, gan saistībām, gan maksājumiem var apstiprināt izdevumus, kuri pārsniedz vienu provizorisko divpadsmitdaļu, bet kopā nepārsniedz četras provizoriskās divpadsmitdaļas. Tā nekavējoties iesniedz Eiropas Parlamentam lēmumu par apstiprinājumu.

Lēmums stājas spēkā 30 dienā pēc tā pieņemšanas, izņemot, ja Eiropas Parlaments:

a) ar visu savu locekļu vairākumu minētajā laikā nolemj samazināt minētos izdevumus – šādā gadījumā Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu; vai

b) informē Padomi un Komisiju par nevēlēšanos samazināt minētos izdevumus – šādā gadījumā lēmums stājas spēkā pirms 30 dienu termiņa beigām.

Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas.

5. Ja attiecīgajai nodaļai apstiprina četras divpadsmitdaļas, kas piešķirtas saskaņā ar 4. punktu, bet ar to nepietiek, lai segtu izdevumus, kas nepieciešami, lai izvairītos no pārtraukuma Savienības darbībā tajā jomā, uz kuru attiecas minētā nodaļa, izņēmuma kārtā var atļaut pārsniegt apropriācijas summu, kas atbilstīgajā budžeta nodaļā iekļauta iepriekšējā finanšu gadā. Eiropas Parlaments un Padome pieņem lēmumu saskaņā ar 4. punktā noteiktajām procedūrām. Tomēr nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt tādu kopējo apropriāciju apjomu, kāds bija pieejams iepriekšējā finanšu gada budžetā vai ierosinātajā budžeta projektā.







3.

NODAĻA

Līdzsvara princips

17. pants

Definīcija un darbības joma

1. Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.

2. Savienība un struktūras, kas minētas 208. pantā, nedrīkst ņemt aizņēmumus budžeta sistēmā.

18. pants

Finanšu gada saldo

1. Katra finanšu gada saldo iekļauj nākamā finanšu gada budžetā kā ieņēmumus pārpalikuma gadījumā vai kā maksājumu apropriācijas deficīta gadījumā.

2. Šādas ieņēmumu vai maksājumu apropriāciju tāmes iegrāmato budžetā, izpildot budžeta procedūru, un iekļauj grozījumu vēstulē, ko iesniedz saskaņā ar 39. pantu. Tāmes sagatavo saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

3. Pēc tam, kad izveidoti provizoriskie pārskati par katru finanšu gadu, visas minēto pārskatu neatbilstības tāmēm iegrāmato nākamā finanšu gada budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi šai neatbilstībai. Šādā gadījumā Komisija 15 dienās pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz budžeta grozījumu projektu.







4.

NODAĻA

Norēķinu vienības princips

19. pants

Euro izmantošana

1. Daudzgadu finanšu shēmu un budžetu izstrādā un izpilda euro, un pārskatus veido euro. Tomēr 68. panta 1. punktā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un — avansu kontu gadījumā — avansu pārziņi, un Komisijas un EĀDD administratīvās pārvaldības vajadzībām — atbildīgais kredītrīkotājs, ir pilnvaroti veikt operācijas citās valūtās, kā paredzēts saskaņā ar šo regulu pieņemtajos deleģētajos aktos.

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kas piemērojami euro un citu valūtu savstarpēja pārrēķina kursam.







5.

NODAĻA

Universāluma princips

20. pants

Definīcija un darbības joma

Neskarot 21. pantu, kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Neskarot 23. pantu, visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.

21. pants

Piešķirtie ieņēmumi

1. Lai finansētu īpašus izdevumu posteņus, izmanto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus.

2. Ārējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:

a) dalībvalstu finanšu iemaksas konkrētām pētniecības programmām saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000;

b) dalībvalstu un trešo valstu, tostarp — abos gadījumos — to publiskā sektora aģentūru, vienību vai fizisku personu finanšu iemaksas noteiktiem ārējā atbalsta projektiem vai programmām, ko finansē Savienība un to vārdā pārvalda Komisija;

c) noguldījumu procenti un soda naudas, kas paredzētas Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu ( 13 );

d) īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi, piemēram, ieņēmumi no fondiem, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi, tostarp arī īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi, kas ir specifiski katrai iestādei;

e) tādas trešo valstu vai struktūru, kas nav Savienības struktūras, iemaksas Savienības darbībām, kuras nav norādītas b) apakšpunktā;

f) piešķirtie ieņēmumi, kas minēti 181. panta 2. punktā un 183. panta 2. punktā;

g) 3. punktā minētie iekšējie piešķirtie ieņēmumi tiktāl, ciktāl tie papildina pārējos šajā punktā paredzētos ieņēmumus.

3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:

a) ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma;

b) ieņēmumi, kas rodas, pārdodot transportlīdzekļus, ierīces, iekārtas, materiālus, kā arī zinātniskiem un tehniskiem mērķiem paredzētu aparatūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad uzskaites vērtība ir pilnībā amortizēta;

c) ieņēmumus no nepareizi samaksātu summu atmaksas saskaņā ar 80. pantu;

d) ieņēmumi no procentiem, kas rodas par priekšfinansējuma maksājumiem, ievērojot 8. panta 4. punktu;

e) ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas citiem iestādes dienestiem, iestādēm vai struktūrām, ieskaitot šādu citu iestāžu vai struktūru atmaksātās summas par komandējuma naudu, kas samaksāta to vārdā;

f) saņemtie apdrošināšanas maksājumi;

g) ieņēmumi no izīrēšanas;

h) ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas, tostarp arī elektroniskajos nesējos;

i) atmaksājumi finanšu instrumentiem saskaņā ar 140. panta 4.a punktu;

j) ieņēmumi, kas rodas, attiecīgi atmaksājot nodokļus saskaņā ar 23. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

4. Ar pamataktu tajā paredzētos ieņēmumus var arī piešķirt īpašiem izdevumu posteņiem. Ja vien pamataktā nav norādīts citādi, šādi ieņēmumi veido iekšējos piešķirtos ieņēmumus.

5. Budžetā izveido pozīcijas, kurās kārtot ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus, un, ja iespējams, vienmēr norāda summas.

Piešķirtos ieņēmumus budžeta projektā var iekļaut tikai par tām summām, kas ir droši zināmas budžeta projekta izveides dienā.

6. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz tādas struktūras izveidi, kas apkalpotu gan ārējos, gan iekšējos piešķirtos ieņēmumus un nodrošinātu attiecīgo apropriāciju piešķiršanu, un attiecībā uz noteikumiem par dalībvalstu ieguldījumu pētniecības programmās. Turklāt Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz ieņēmumiem no sankcijām, kas piemērotas, ievērojot LESD 126. panta 11. punktu, un attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar EBTA valstu dalību konkrētās Savienības programmās.

22. pants

Ziedojumi

1. Komisija var pieņemt jebkurus ziedojumus Savienībai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.

2. Tāda ziedojuma pieņemšanai, kura vērtība ir EUR 50 000 vai lielāka un kurš saistīts ar finansiāliem izdevumiem — tostarp turpmākiem izdevumiem —, kas pārsniedz 10 % no ziedojuma vērtības, ir vajadzīgs Eiropas Parlamenta un Padomes apstiprinājums; abas iestādes par to pieņem lēmumu divos mēnešos pēc Komisijas pieprasījuma pieņemšanas. Ja minētajā laikposmā nav izteikti iebildumi, Komisija pieņem galīgu lēmumu par ziedojuma pieņemšanu.

3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par Savienībai sniegto ziedojumu pieņemšanu.

23. pants

Noteikumi par ieturējumiem un valūtas kursa korekcijām

1. No maksājumu pieprasījumiem, kurus pēc tam iesniedz tīrās summas maksājumam, var veikt šādus atskaitījumus:

a) līgumsodi, kas piemēroti iepirkuma līgumu pusēm vai labuma guvējiem;

b) atlaides, atmaksājumi un rabati, kas piemēroti atsevišķiem rēķiniem un izmaksu deklarācijām;

c) procenti, kas radušies par priekšfinansējuma maksājumiem;

d) korekcijas saistībā ar nepamatoti izmaksātām summām.

Pirmās daļas d) apakšpunktā minētās korekcijas var veikt, tieši atvelkot no jauniem starpposma maksājumiem vai saldo maksājuma tam pašam saņēmējam saistībā ar to pašu nodaļu, pantu un finanšu gadu, uz kuriem attiecas pārmaksājums.

Pirmās daļas c) un d) apakšpunktā minētajiem atskaitījumiem piemēro Savienības grāmatvedības noteikumus.

2. Izmaksas par Savienībai piegādātiem ražojumiem vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, kurus dalībvalstis atmaksā saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, sedz no budžeta tādā apmērā, kādā šīs izmaksas ir bez nodokļiem.

3. Izmaksas par Savienībai piegādātiem ražojumiem vai sniegtiem pakalpojumiem, kurās ir iekļauti nodokļi, kurus trešās valstis atmaksā, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, var segt no budžeta tādā apmērā kā:

a) izmaksas bez nodokļiem; vai

b) izmaksas ar nodokļiem. Šādā gadījumā turpmāk atmaksātus nodokļus uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.

4. Korekcijas var izdarīt par atšķirībām, kas, izpildot budžetu, rodas valūtas maiņas rezultātā. Gada bilancē iekļauj galīgos ieņēmumus vai zaudējumus.

5. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par atgūstamo nodokļu kontiem.







6.

NODAĻA

Specifikācijas princips

24. pants

Vispārīgi noteikumi

Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām. Nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos.

25. pants

Citu iestāžu, izņemot Komisiju, veiktie pārvietojumi

1. Jebkura iestāde, izņemot Komisiju, savā budžeta iedaļā apropriācijas var pārvietot:

a) no vienas sadaļas uz citu — nepārsniedzot 10 % no gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu;

b) no vienas nodaļas uz citu un no viena panta uz citu — bez ierobežojumiem.

2. Trīs nedēļas pirms 1. punktā minētās pārvietošanas veikšanas iestāde paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par savu nodomu. Ja Eiropas Parlaments vai Padome šajā termiņā min pienācīgi pamatotus iemeslus, piemēro 27. pantā noteikto procedūru.

3. Ikviena iestāde, izņemot Komisiju, var ierosināt Eiropas Parlamentam un Padomei savā budžeta iedaļā veikt pārvietojumus no vienas sadaļas uz citu, pārsniedzot 10 % no finanšu gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietojumu. Minētajiem pārvietojumiem piemēro 27. pantā noteikto procedūru.

4. Ikviena iestāde, izņemot Komisiju, savā budžeta iedaļā var izdarīt pārvietojumus no viena panta uz citu, iepriekš neinformējot Eiropas Parlamentu un Padomi.

5. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā aprēķināms citu iestāžu, kas nav Komisija, veikto pārvietojumu procentuālais īpatsvars.

26. pants

Komisijas pārvietojumi

1. Komisija savā budžeta iedaļā var patstāvīgi:

a) pārvietot apropriācijas katras nodaļas robežās;

b) attiecībā uz personāla un administratīviem izdevumiem, kas ir kopīgi vairākām sadaļām, — pārvietot apropriācijas no vienas sadaļas uz citu, nepārsniedzot 10 % no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums, un nepārsniedzot 30 % no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, uz kuru veic pārvietojumu;

c) attiecībā uz darbības izdevumiem — pārvietot apropriācijas starp nodaļām vienas sadaļas robežās ne vairāk kā 10 % apmērā no apropriācijām, kas paredzētas gadam, kurš norādīts pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums.

Trīs nedēļas pirms pirmās daļas b) apakšpunktā minētās pārvietošanas veikšanas Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par savu nodomu. Ja Eiropas Parlaments vai Padome šajā termiņā min pienācīgi pamatotus iemeslus, piemēro 27. pantā noteikto procedūru.

Atkāpjoties no otrās daļas, finanšu gada divu pēdējo mēnešu laikā Komisija var patstāvīgi pārvietot apropriācijas attiecībā uz personāla, ārštata un citu darbinieku izdevumiem no vienas sadaļas uz citu kopumā 5 % apmērā no attiecīgajam gadam paredzētajām apropriācijām. Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi divās nedēļās pēc sava lēmuma par minētajiem pārvietojumiem.

2. Komisija savā budžeta iedaļā var lemt par šādiem apropriāciju pārvietojumiem no vienas sadaļas uz otru ar nosacījumu, ka tā par savu lēmumu nekavējoši informē Eiropas Parlamentu un Padomi:

a) apropriāciju pārvietojumi no 46. pantā minētās "uzkrājumu" sadaļas, ja vienīgais nosacījums rezerves atbrīvošanai ir pamatakta pieņemšana saskaņā ar LESD 294. pantu;

b) pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumos, piemēram, saistībā ar starptautiskām humānām katastrofām un krīzēm, kas notiek pēc finanšu gada 1. decembra, minētā finanšu gada neizmantoto budžeta apropriāciju, kas joprojām pieejamas daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas budžeta sadaļās, pārvietošana uz budžeta sadaļām, kas attiecas uz krīzes pārvarēšanas un humānās palīdzības pasākumiem.

3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā aprēķināms Komisijas veikto iekšējo pārvietojumu procentuālais īpatsvars, un par pārvietojuma pieprasījumu pamatojumu.

27. pants

Iestāžu pārvietojumu priekšlikumi, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei

1. Katra iestāde savus pārvietojumu priekšlikumus iesniedz vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.

2. Eiropas Parlaments un Padome pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietojumiem saskaņā ar šā panta 3. līdz 6. punktu, izņemot, ja Otrās daļas I sadaļā ir noteikts citādi.

3. Izņemot steidzamus gadījumus, Eiropas Parlaments un Padome – Padome ar kvalificētu balsu vairākumu – lemj par katru pārvietojuma priekšlikumu sešās nedēļās pēc tam, kad to saņēmušas abas iestādes.

4. Pārvietojuma priekšlikums tiek apstiprināts, ja sešu nedēļu laikposmā rodas kāda no šādām situācijām:

a) to apstiprina Eiropas Parlaments un Padome;

b) to apstiprina vai nu Eiropas Parlaments, vai Padome, un otra iestāde atturas no rīcības;

c) Eiropas Parlaments un Padome atturas no rīcības vai nav pieņēmuši lēmumu grozīt vai noraidīt pārvietojuma priekšlikumu.

5. Šā panta 3. punktā minētais sešu nedēļu laikposms tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neprasa citādi, šādos gadījumos:

a) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz EUR 5 000 000;

b) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz EUR 100 000 000.

6. Ja Eiropas Parlaments vai Padome ir grozījusi pārvietojuma summu, savukārt otra iestāde ir to apstiprinājusi vai atturas no rīcības, vai ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir grozījusi pārvietojuma summu, par apstiprinātu uzskata mazāko no abām summām, ja vien attiecīgā iestāde neatsauc savu pārvietojuma priekšlikumu.

28. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz pārvietojumiem

1. Apropriācijas var pārvietot tikai uz tām budžeta pozīcijām, kurām budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pielikti atgādinājumi "pro memoria".

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šādus ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie paredzēti.

29. pants

Pārvietojumi saskaņā ar speciāliem noteikumiem

1. Apropriāciju pārvietošanai tajās budžeta sadaļās, kuras paredzētas Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam, struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Eiropas Zivsaimniecības fondam, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un pētniecībai, piemēro Otrās daļas I, II un III sadaļas īpašos noteikumus.

2. Lēmumus par pārvietojumiem, lai ļautu izlietot rezervi ārkārtas palīdzībai, pieņem Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma. Par katru ārkārtas darbību ir jāiesniedz atsevišķs priekšlikums.

Šā punkta nolūkā piemēro 27. panta 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. Ja Eiropas Parlaments un Padome nepiekrīt Komisijas priekšlikumam un nevar panākt kopēju nostāju par šīs rezerves izmantošanu, Eiropas Parlaments un Padome nerīkojas saistībā ar Komisijas pārvietošanas priekšlikumu.

3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par pieprasījumiem pārvietot līdzekļus no ārkārtas palīdzībai paredzētās rezerves.







7.

NODAĻA

Pareizas finanšu pārvaldības princips

30. pants

Saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi

1. Apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2. Saskaņā ar saimnieciskuma principu resursi, ko iestādes lieto savas darbības veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu.

Lietderības princips saistīts ar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu.

Efektivitātes princips ir saistīts ar konkrētu noteikto mērķu un paredzēto rezultātu sasniegšanu.

3. Visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem. Minēto mērķu sasniegšanu pārrauga, izmantojot izpildes rādītājus katrai darbībai, un līdzekļu izlietotājas iestādes sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei 38. panta 3. punkta e) apakšpunktā minēto informāciju. Minēto informāciju sniedz katru gadu, iekļaujot to, vēlākais, budžeta projekta pavaddokumentos.

4. Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu, iestādes veic ex ante un ex post novērtējumu saskaņā ar Komisijas sniegtajām pamatnostādnēm. Šādu novērtēšanu piemēro visām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem, un novērtējuma rezultātus izplata Eiropas Parlamentam, Padomei un administratīvajām iestādēm, kas tērē līdzekļus.

5. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par ex ante, starpposma un ex post novērtējumiem.

31. pants

Obligātais finanšu pārskats

1. Jebkuram priekšlikumam vai iniciatīvai, ko Komisija, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ("Augstais pārstāvis") vai dalībvalsts iesniedz likumdevējai iestādei un kas var ietekmēt budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats un 30. panta 4. punktā paredzētais ex-ante novērtējums.

Jebkuram priekšlikuma vai ierosinājuma grozījumam, ko iesniedz likumdevējai iestādei un kas varētu būtiski iespaidot budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats, ko sagatavo iestāde, kura ierosina grozījumu.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par prasībām, kas piemērojamas finanšu pārskatam.

2. Budžeta procedūras laikā Komisija sniedz nepieciešamo informāciju, lai varētu salīdzināt atšķirības starp pieprasītājām apropriācijām un sākotnējām prognozēm, kas iekļautas finanšu pārskatā, ņemot vērā to, kā noris apspriedes par priekšlikumu vai iniciatīvu, kas iesniegta likumdevējai iestādei.

3. Lai mazinātu krāpšanas un pārkāpumu iespēju, 1. punktā minētajā finanšu pārskatā sniedz informāciju par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu, tāmi par saistībā ar šādu sistēmu veiktās kontroles izmaksām un ieguvumiem, un izvērtējumu par paredzamo kļūdas riska pakāpi, kā arī par esošajiem un plānotajiem pasākumiem krāpšanas novēršanai un aizsardzībai pret to.

Šādā analīzē ņem vērā kļūdu iespējamo apmēru un veidu, kā arī attiecīgās politikas jomas konkrētos apstākļus un tai piemērojamos noteikumus.

32. pants

Budžeta izpildes iekšējā kontrole

1. Budžetu izpilda saskaņā ar katram izpildes paņēmienam atbilstīgu lietderīgu un efektīvu iekšējo kontroli un saskaņā ar attiecīgajiem nozaru noteikumiem.

2. Budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli definē kā procesu, kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:

a) darbību lietderīgums, efektivitāte un saimnieciskums;

b) pārskatu ticamība;

c) aktīvu un informācijas aizsardzība;

d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi;

e) tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu.

3. Lietderīgas iekšējās kontroles pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tā jo īpaši ietver turpmāk minēto:

a) uzdevumu nošķiršanu;

b) atbilstīgu riska pārvaldības un kontroles stratēģiju, tostarp kontroli saņēmēju līmenī;

c) interešu konfliktu novēršanu;

d) pietiekamu revīzijas izsekojamību un datu integritāti datu sistēmās;

e) darbības pārraudzības un konstatēto iekšējās kontroles nepilnību un izņēmumu kontroles procedūras;

f) iekšējās kontroles sistēmas pareizas darbības regulāru izvērtēšanu.

4. Efektīvas iekšējās kontroles pamatā ir šādi elementi:

a) atbilstīgas riska pārvaldības un kontroles stratēģijas īstenošana, ko attiecīgie kontroles ķēdē iesaistītie dalībnieki savstarpēji saskaņo;

b) veiktās kontroles rezultātu pieejamība visiem attiecīgajiem kontroles ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem;

c) attiecīgā gadījumā paļaušanās uz īstenošanas partneru pārvaldības deklarācijām un neatkarīgu revidentu atzinumiem, ar noteikumu, ka veiktā darba kvalitāte ir pietiekama un pieņemama un ka tas ir veikts saskaņā ar pieņemtajiem standartiem;

d) korekcijas pasākumu, tostarp, ja vajadzīgs, preventīvu sankciju savlaicīga piemērošana;

e) politikas nostādņu noteikšana, pamatojoties uz skaidriem un nepārprotamiem tiesību aktiem;

f) vairākkārtējas kontroles izslēgšana;

g) kontroles izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošana.

5. Ja īstenošanas gaitā kļūdu līmenis pastāvīgi ir augsts, Komisija identificē kontroles sistēmu trūkumus un analizē iespējamo korekcijas pasākumu izmaksas un ieguvumus, kā arī veic vai ierosina atbilstīgu darbību, piemēram, piemērojamo noteikumu vienkāršošanu, kontroles sistēmu uzlabošanu un programmu vai nodrošināšanas sistēmu pārstrādāšanu.

33. pants

Izmaksu ziņā lietderīgas kontroles sistēmas

Iesniedzot pārskatītus vai jaunus izdevumu priekšlikumus, Komisija aplēš kontroles sistēmu izmaksas un ieguvumus, kā arī 31. panta 3. punktā minēto kļūdas riska līmeni.







8.

NODAĻA

Pārredzamības princips

34. pants

Pārskatu, budžetu un ziņojumu publicēšana

1. Budžetu izveido un izpilda un pārskatus veido saskaņā ar pārredzamības principu.

2. Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja pienākums ir nodrošināt to, ka budžetu un jebkurus budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Budžetus publicē trīs mēnešos no dienas, kad paziņots par to pieņemšanu galīgajā variantā.

Konsolidētos gada pārskatus un katras iestādes sagatavoto ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par budžeta provizorisku publicēšanu.

35. pants

Informācijas par saņēmējiem un citas informācijas publicēšana

1. Informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām, par kurām Savienība ir slēgusi līgumus attiecībā uz trešām personām, iekļauj budžeta pielikumā.

2. Komisija atbilstīgi un savlaicīgi dara pieejamu informāciju par saņēmējiem, kā arī par tā pasākuma veidu un mērķi, ko finansē no budžeta, ja budžetu tieši izpilda saskaņā ar 58. panta 1.punkta a) apakšpunktu, un tādu informāciju par saņēmējiem, ko sniedz vienības, personas un dalībvalstis, kurām budžeta izpildes uzdevumi deleģēti saskaņā ar citiem izpildes paņēmieniem.

Šā panta 1. punktā izklāstītais pienākums attiecas arī uz pārējām iestādēm attiecībā uz to saņēmējiem.

3. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot prasības attiecībā uz konfidencialitāti un drošību, jo īpaši attiecībā uz personas datu aizsardzību.

Fizisku personu gadījumā tiek publicēts tikai saņēmēja vārds, atrašanās vieta, piešķirtā summa un tās piešķiršanas nolūks. Minēto informāciju atklāj, pamatojoties uz atbilstīgiem kritērijiem, piemēram, summas piešķiršanas regularitāti, piešķīruma veidu vai apmēru. Nosakot informācijas atklāšanas kritērijus un publicējamās informācijas detalizācijas pakāpi, ņem vērā konkrētajai nozarei un katram izpildes paņēmienam raksturīgās iezīmes.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā publicējama informācija par saņēmējiem. Attiecīgā gadījumā detalizācijas pakāpi un kritērijus nosaka attiecīgajos nozares noteikumos.







III

SADAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE







1.

NODAĻA

Budžeta izveide

36. pants

Ieņēmumu un izdevumu tāmes

1. Katra iestāde, kas nav Komisija, sastāda savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta to Komisijai un vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei informācijai.

2. Augstais pārstāvis apspriežas ar Komisijas locekļiem, kas atbildīgi par attīstības politiku, kaimiņattiecību politiku un starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās, par viņu attiecīgajām atbildības jomām.

3. Komisija sagatavo pati savas tāmes, kuras tā tūlīt pēc pieņemšanas arī nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

Sagatavojot savas tāmes, Komisija izmanto 37. pantā minēto informāciju.

37. pants

208. pantā minēto struktūru budžeta tāme

Katra struktūra, kas minēta 208. pantā, saskaņā ar tās izveides dokumentu katru gadu līdz 31. martam nosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei savu ieņēmumu un izdevumu tāmi, tostarp savu štatu sarakstu, un savu darba programmas projektu.

38. pants

Budžeta projekts

1. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu, kurā iekļauts budžeta projekts, līdz 1. septembrim pirms budžeta izpildes gada sākuma. Tā minēto priekšlikumu nosūta arī valstu parlamentiem informācijai.

Budžeta projektā iekļauj Savienības ieņēmumu un izdevumu vispārējā pārskata kopsavilkumu un konsolidē tāmes, kas minētas 36. pantā. Tajā var ietvert arī tāmes, kas atšķiras no tām, ko sagatavojušas iestādes.

Budžeta projekta uzbūve un izklāsts atbilst 44. līdz 49. panta prasībām.

Pirms katras budžeta projekta iedaļas ir ievads, ko sagatavo attiecīgā iestāde.

Komisija sagatavo budžeta projekta vispārējo ievadu. Vispārējā ievadā iekļauj finanšu tabulas ar galvenajiem datiem atbilstoši sadaļām un pamatojumus apropriāciju izmaiņām no viena finanšu gada līdz nākamajam atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām.

2. Lai nodrošinātu precīzākas un uzticamākas prognozes saistībā ar spēkā esošo tiesību aktu un paredzēto tiesību aktu priekšlikumu ietekmi uz budžetu, Komisija pievieno budžeta projektam turpmāko gadu finanšu plānojumu.

Pēc budžeta pieņemšanas finanšu plānojumu atjaunina, lai iekļautu tajā budžeta procedūras rezultātus un jebkādus citus attiecīgos lēmumus.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 210. pantu attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par finanšu plānojumu.

3. Budžeta projektam Komisija pievieno:

a) attiecīgā gadījumā — iemeslus, kāpēc budžeta projekts ietver tāmes, kas atšķiras no citu iestāžu sagatavotajām tāmēm;

b) jebkādu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu saistībā ar iestāžu štatu sarakstiem un iemaksām, ko Komisija piešķir 208. pantā minētajām struktūrām un Eiropas skolām. Ikvienā šādā darba dokumentā, kurā iekļauts pēdējais apstiprinātais štatu saraksts, norāda: i) visus Savienības, tostarp tās juridiski patstāvīgo vienību, nodarbinātos darbiniekus, klasificējot viņus pēc līguma veida, ii) pārskatu par politikas nostādnēm amata vietu, ārštata personāla un dzimumu līdzsvara jomā, iii) budžeta projekta iesniegšanas gada sākumā faktiski aizpildīto amata vietu skaitu, norādot to sadalījumu pa pakāpēm un administratīvajām vienībām, iv) amata vietu sadalījumu pa politikas jomām, v) par katru ārštata darbinieku kategoriju — sākotnēji aplēstais pilnslodzes ekvivalentu skaits, pamatojoties uz apstiprinātajām apropriācijām, kā arī personu faktiski aizņemto amata vietu skaits tā gada sākumā, kurā iesniedz budžeta projektu, norādot personu sadalījumu pa funkciju grupām un attiecīgā gadījumā — pa pakāpēm;

c) darba dokumentu par plānoto finanšu gada apropriāciju izmantošanu un par nesamaksāto saistību īstenošanu attiecībā uz 208. pantā minētajām struktūrām un Eiropas skolām, un uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

d) attiecībā uz finansējumu starptautiskām organizācijām — darba dokumentu, kurā ir: i) visu iemaksu kopsavilkums sadalījumā pa Savienības programmām vai fondiem un pa starptautiskajām organizācijām, ii) pamatojums par to, kāpēc Savienībai ir izdevīgāk finansēt minētās starptautiskās organizācijas, nekā rīkoties tieši;

e) darbības pārskatus vai jebkādus citus attiecīgus dokumentus ar šādu saturu: i) informāciju par dažādu darbību tādu visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu, kuri ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar konkrētiem termiņiem, kā arī par jauniem mērķiem, kas izmērāmi atbilstīgi rādītājiem, ii) pilnīgu pamatojumu, tostarp izmaksu un ieguvumu analīzi, attiecībā uz ierosinātajām apropriāciju apjoma izmaiņām, iii) skaidru pamatojumu intervencei Savienības līmenī saskaņā ar, inter alia , subsidiaritātes principu, iv) informāciju par iepriekšējā gada darbības īstenošanas līmeni un kārtējam gadam noteikto īstenošanas līmeni, v) novērtējuma rezultātu kopsavilkumu, ja tas ir būtisks saistībā ar izmaiņām budžetā; vi) informāciju par godalgām, kuru vienas vienības vērtība ir EUR 1 000 000 vai lielāka;

f) kopsavilkuma pārskatu par to maksājumu grafiku, kuri veicami turpmākajos finanšu gados, lai pildītu iepriekšējo finanšu gadu budžeta saistības.

4. Ja Komisija uztic budžeta izpildi publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP), tā budžeta projektam pievieno darba dokumentu, kurā norāda:

a) gada pārskatu par iepriekšējā finanšu gadā pastāvošo PPP darbības rezultātiem, tostarp informāciju par juridisko formu un par to vienību akcionāriem, kas pilnvaroti saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vii) punktu;

b) finanšu gadam, kura budžeta projekts tiek iesniegts, izvirzītos mērķus, norādot jebkuras īpašās budžeta vajadzības šā mērķa sasniegšanai;

c) iepriekšējā finanšu gada administratīvās izmaksas un budžeta izpildi kopumā un klasificējot pēc 209. pantā minētajām struktūrām un pēc PPP;

d) finanšu iemaksu apmēru no budžeta, pārējo partneru veikto finanšu iemaksu apmēru un natūrā veikto ieguldījumu vērtību par katru PPP;

Tomēr, ja PPP tiek izmantoti finanšu instrumenti, informāciju par minētajiem instrumentiem ietver 5. punktā minētajā darba dokumentā.

5. Ja Komisija izmanto finanšu instrumentus, tā budžeta projektam pievieno darba dokumentu, kurā norāda:

a) kopējo budžeta saistību un maksājumu apjomu katram finanšu instrumentam no budžeta;

b) 140. panta 6. punktā paredzētos ieņēmumus un atmaksājumus, kā arī uzkrātos izdevumus papildu līdzekļiem finanšu gadam;

c) riskam un saistībām paredzēto piešķīrumu kopējo apjomu, kā arī jebkuru informāciju par finanšu risku, kam pakļauta Savienība;

d) pašu kapitāla līdzekļu vai riska dalīšanas instrumentu līdzekļu vērtības samazināšanos un pieprasītās garantijas, kas paredzētas garantiju instrumentiem, gan par iepriekšējo gadu, gan apkopotus attiecīgos rādītājus;

e) vidējo ilgumu no budžeta saistību posma līdz finanšu instrumentu un juridisko saistību posmam attiecībā uz konkrētiem projektiem kapitāla vai parāda veidā, ja to ilgums pārsniedz trīs gadus. Komisija 140. panta 8. punktā paredzētajā ziņojumā paskaidro iemeslus un vajadzības gadījumā sniedz rīcības plānu laikposma samazināšanai saistībā ar gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru;

f) administratīvos izdevumus, kuru pamatā ir jebkādas pārvaldības izmaksas un citas finansiālās un darbības izmaksas, kas izmaksātas par finanšu instrumentu pārvaldību gadījumos, ja minētā pārvaldība uzticēta trešām personām, gan kopā, gan pēc pārvaldnieka un pārvaldāmā finanšu instrumenta;

6. Budžeta projektam Komisija pievieno arī jebkādu papildu darba dokumentu, ko tā uzskata par noderīgu savu budžeta pieprasījumu pamatojumam.

7. Saskaņā ar 8. panta 5. punktu Lēmumā 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību ( 14 ), un nolūkā nodrošināt budžeta pārredzamību Savienības ārējās darbības jomā Komisija kopā ar budžeta projektu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei darba dokumentu, kurā vispusīgi atspoguļo:

a) visus administratīvos un darbības izdevumus, kas ir saistīti ar Savienības ārējo darbību, tostarp ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas uzdevumiem, un ko finansē no budžeta,

b) EĀDD kopējos administratīvos izdevumus iepriekšējā gadā, iedalot atsevišķi izdevumus katrai Savienības delegācijai un izdevumus EĀDD centrālajai administrācijai, kopā ar darbības izdevumiem, iedalot pēc katras ģeogrāfiskās teritorijas (reģioni, valstis), tematiskās jomas, Savienības delegācijas un misijas.

8. Šā panta 7. punktā minētajā dokumentā iekļauj arī:

a) amata vietu skaitu katrā pakāpē un kategorijā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, tostarp līgumdarbiniekus un vietējos darbiniekus, kuru amati saskaņā ar apropriācijām atļauti katrā Savienības delegācijā, kā arī EĀDD centrālajā administrācijā,

b) jebkādu katras pakāpes un kategorijas amata vietu skaita pieaugumu vai samazinājumu EĀDD centrālajā administrācijā un visās Savienības delegācijās salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu,

c) pašreizējā finanšu gadā apstiprināto amata vietu skaitu, iepriekšējā gadā apstiprināto amata vietu skaitu, kā arī to amata vietu skaitu, kurās nodarbina dalībvalstu norīkotus diplomātus, un Padomes un Komisijas darbiniekus;

d) sniedz visu to darbinieku sīku uzskaitījumu, kuri budžeta projekta iesniegšanas brīdī ir nodarbināti Savienības delegācijās, kopā ar sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem, dzimumiem, valstīm un misijām, atsevišķi norādot štata darbiniekus, līgumdarbiniekus, vietējos darbiniekus, valstu norīkotos ekspertus, kā arī norāda apropriācijas, kas budžeta projektā paredzētas citiem šādiem darbiniekiem, veicot atbilstīgas aplēses to darbinieku pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē, kurus var nodarbināt, nepārsniedzot paredzētās apropriācijas.

39. pants

Budžeta projekta grozījumu vēstule

Pamatojoties uz jebkādu jaunu informāciju, kas nav bijusi pieejama laikā, kad tika izstrādāts budžeta projekts, Komisija var pēc savas iniciatīvas vai, ja to pieprasa kāda no pārējām iestādēm — katra attiecībā uz savu budžeta iedaļu —, vienlaikus iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei budžeta projekta grozījumu vēstules, pirms tiek sasaukta Samierināšanas komiteja, kas minēta LESD 314. pantā. Vēstules var ietvert arī grozījumu vēstuli, kurā jo īpaši ir atjauninātas izdevumu tāmes lauksaimniecībai.

40. pants

Dalībvalstu pienākumi, kas izriet no budžeta pieņemšanas

1. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka budžets pieņemts galīgajā variantā saskaņā ar procedūru, kas noteikta LESD 314. panta 9. punktā un Euratom līguma 106.a pantā.

2. Tiklīdz ir paziņots, ka budžets pieņemts galīgajā variantā, visām dalībvalstīm no 1. janvāra nākamajā finanšu gadā vai no dienas, kad paziņots par budžeta pieņemšanu galīgajā variantā