1994R1164 — LV — 01.05.2004 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:







NB: Šajā konsolidētajā versijā ir atsauces uz Eiropas norēķinu vienību un/vai ecu, kuras no 1999. gada 1. janvāra jāsaprot kā atsauces uz euro − Padomes Regula (EEK) Nr. 3308/80 (OV L 345, 20.12.1980., 1. lpp.) un Padomes Regula (EK) Nr. 1103/97 (OV L 162, 19.6.1997., 1. lpp.).









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1164/94

(1994. gada 16. maijs)

par Kohēzijas fonda izveidi







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši 130.d panta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu ( 2 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 3 ), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ( 4 ), tā kā Līguma 2. pantā ir paredzēts uzdevums veicināt ekonomisko un sociālo kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm kā būtisku mērķi Kopienas attīstībai un panākumiem; tā kā šādas kohēzijas stiprināšana ir minēta Līguma 3. panta j) punktā kā viena no Kopienas darbībām Līguma 2. pantā izklāstītajiem mērķiem; tā kā Līguma 130.a pants paredz, ka Kopiena izstrādā un veic darbības, kas stiprina tās ekonomisko un sociālo kohēziju, kā arī jo īpaši paredz, ka tā tiecas mazināt būtiskas dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un mazāk attīstīto reģionu atpalicību; tā kā Kopiena veicina Līguma 130.a pantā izvirzīto mērķu sasniegšanu, izmantojot Kohēzijas fondu; tā kā Eiropadomes 1992. gada 26. un 27. jūnija Lisabonas sanāksmes un 1992. gada 11. un 12. decembra Edinburgas sanāksmes secinājumi par Kohēzijas fonda izveidi noteica tā galvenos principus; tā kā, lai veicinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, ir vajadzīga Kohēzijas fonda darbība papildus tai darbībai, ko veic ar struktūrfondu, Eiropas Investīciju bankas un citu finanšu līdzekļu palīdzību vides un transporta infrastruktūras jomā, kas atbilst kopējām interesēm; tā kā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotais protokols par ekonomisko un sociālo kohēziju apstiprina Kopienas uzdevumu veicināt ekonomisko un sociālo kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm, kā arī norāda, ka Kohēzijas fonds sniegs finansiālu palīdzību projektiem vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā dalībvalstīs ar diviem nosacījumiem: pirmkārt, to NKP uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Kopienas vidējā kopprodukta un, otrkārt, tām ir programma, lai īstenotu 104.c pantā izvirzītos ekonomiskās konverģences nosacījumus; tā kā dalībvalstu relatīvo labklājību vislabāk var novērtēt, pamatojoties uz NKP rādītāju uz vienu iedzīvotāju, nosakot pirktspējas paritāti; tā kā konverģences kritēriju izpildei, kas ir priekšnosacījums, lai pārietu uz ekonomiskas un monetāras savienības trešo posmu, attiecīgajām dalībvalstīm ir jāpieliek noteikti centieni; tā kā šajā sakarā visām saņēmējām dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei šim mērķim izstrādāta konverģences programma, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta; ▼M1 tā kā, ņemot vērā ekonomiskās konverģences kritēriju, turpina piemērot pašreizējos makroekonomikas nosacījumu izpildes noteikumus; tā kā atbilstīgi Fonds nefinansē jaunus projektus vai jaunas projektu stadijas kādā dalībvalstī, ja Padome pēc Komisijas ieteikuma ar kvalificētu balsu vairākumu atklāj, ka šī dalībvalsts nav ievērojusi Stabilitātes un izaugsmes paktu; tā kā Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 ( 5 ) tika noteikti noteikumi, lai paātrinātu un izskaidrotu pārmērīga deficīta novēršanas procedūru, ar mērķi novērst pārmērīgu valsts budžeta deficītu un, ja tas parādās, sekmēt ātru tā izlabošanu; ▼B tā kā Līguma 130.d panta otrajā daļā ir minēts, ka Padomei ir jāizveido Kohēzijas fonds līdz 1993. gada 31. decembrim, lai sniegtu finansiālu palīdzību projektiem vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā, kas pieder pie transporta infrastruktūras; tā kā Līguma 129. c panta 1. punktā ir paredzēts, ka Kopiena var sniegt palīdzību ar Kohēzijas fonda starpniecību, lai finansētu īpašos projektus dalībvalstīs transporta infrastruktūras jomā, ņemot vērā projektu potenciālo ekonomisko dinamismu; tā kā fonda finansētajiem projektiem būtu jāveido daļa no Eiropas komunikāciju tīklu pamatnostādnēm, ko pieņēmusi Padome, ieskaitot tās, uz ko attiecas Eiropas komunikāciju tīklu plāni, ko ir apstiprinājusi Padome vai ierosinājusi Komisija, pirms stājas spēkā Līgums par Eiropas Savienību; tā kā citus transporta infrastruktūras projektus, kas palīdz sasniegt Līguma 129.b panta mērķus, tomēr var finansēt, līdz Padome pieņem attiecīgās pamatnostādnes; tā kā Līguma 130.r pants nosaka Kopienas mērķus un principus vides jomā; tā kā Kopiena ar Kohēzijas fonda starpniecību var palīdzēt darbībām, kas ir paredzētas šo mērķu sasniegšanai; tā kā saskaņā ar Līguma 130.s panta 5. punktu un ciktāl tas nav pretrunā ar principu, ka jāmaksā ir piesārņotājam, Padome var pieņemt lēmumu par finansiālu palīdzību no Kohēzijas fonda, ja kāds pasākums, kas balstās uz attiecīgā panta 1. punktu, iekļauj izmaksas, ko kādas dalībvalsts varasiestādes uzskata par nesamērīgām; tā kā ilgtspējīgas attīstības principi un mērķi ir noteikti Kopienas politikas un rīcības programmā attiecībā uz vidi un ilgtspējīgu attīstību, kā minēts Padomes 1993. gada 1. februāra rezolūcijā ( 6 ); tā kā ir jāievēro piemērots līdzsvars, finansējot transporta infrastruktūras projektus un vides projektus; tā kā Kopienas Zaļā grāmata par transporta ietekmi uz vidi vairākkārt norāda vajadzību attīstīt videi nekaitīgu transporta sistēmu, ņemot vērā dalībvalstu ilgtspējīgas attīstības vajadzības; tā kā visos aprēķinos par transporta infrastruktūras projektu izmaksām ir jāiekļauj vides aizsardzības izmaksas; tā kā, ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu apņemšanos nesamazināt ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūras jomā, papildinājuma princips 9. panta nozīmē Padomes Regula (EEK) Nr. 4253/88 (1988. gada 19. decembris), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Regulai (EEK) Nr. 2052/88 attiecībā uz struktūrfondu, struktūrfondu un Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finansēšanas instrumentu darbības koordināciju ( 7 ), neattiecas uz Kohēzijas fondu; tā kā saskaņā ar Līguma 198.e pantu Eiropas Investīciju bankai (EIB) ir jāveicina investīciju finansēšana saistībā ar citu Kopienas finanšu līdzekļu palīdzību; tā kā ir jāsaskaņo vides un Eiropas transporta infrastruktūras jomā veiktā darbība ar Kohēzijas fonda, struktūrfondu, EIB un citu finanšu līdzekļu starpniecību, lai uzlabotu Kopienas palīdzības efektivitāti; tā kā, cita starpā, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot projektus, Komisijai būtu jānodrošina, ka tām ir pieejama vajadzīgā tehniskā palīdzība, īpaši, lai palīdzētu sagatavot, izpildīt, pārraudzīt un novērtēt projektus; tā kā īpaši, lai nodrošinātu līdzekļu pareizu izlietojumu, pirms Kopienas līdzekļu piešķīruma ir jāveic rūpīga novērtēšana, lai nodrošinātu sociālekonomiskā ieguvuma atbilstību izmantotajiem līdzekļiem; tā kā Kohēzijas fonda palīdzībai ir jāatbilst Kopienas politikai, tostarp vides aizsardzības, transporta, Eiropas komunikāciju tīklu, konkurences un valsts līgumu piešķiršanas jomā; tā kā vides aizsardzība ietver novērtējumu par ietekmi uz vidi; tā kā ir jāparedz visu pieejamo līdzekļu sadalījums iesaistīšanai dalībvalstīs, lai veicinātu projektu sagatavošanu; ▼M1 tā kā gada kopējie ieņēmumi visās dalībvalstīs no Kohēzijas fonda saskaņā ar šo regulu, kopā ar struktūrfondu sniegto palīdzību, būtu jāierobežo atbilstoši vispārējam noteiktajam maksimumam atkarībā no dalībvalstu absorbcijas spējas; ▼M1 tā kā saistībā ar Līguma 104. pantā izvirzīto ekonomiskas konverģences nosacījumu īstenošanu un vajadzību droši pārvaldīt valdības budžeta deficītu ir jāparedz nosacījumi, kas jāizpilda piešķirot finansiālu palīdzību; tā kā šajā sakarā ir jānovērtē atbilstība saistībām, ko uzliek Līgums, ņemot vērā pamatnostādnes, kas ir pieņemtas Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcijā par Stabilitātes un izaugsmes paktu ( 8 ), un tā kā pārmērīga deficīta jēdziens ir jāskaidro atbilstoši šai rezolūcijai; tā kā katrai dalībvalstij, kas ir iesaistījusies, ir jānovērtē makroekonomikas atbilstība nosacījumiem, ņemot vērā konkrētās dalībvalsts pienākumus eiro stabilitātes nodrošināšanai; ▼B tā kā ir jāsniedz lielāka palīdzība, ievērojot ekonomiskās un sociālās kohēzijas prasības; tā kā, lai veicinātu fonda palīdzības pārvaldību, būtu jāparedz projektu posmi, ko vajadzības gadījumā projektu grupēšanai uzskata par tehniski un finansiāli atsevišķiem; tā kā vajadzētu būt iespējai izvēlēties fonda palīdzību vai nu kā gada maksājumus, vai visam projektam; un tā kā saskaņā ar Eiropadomes 1992. gada 11. un 12. decembra Edinburgas sanāksmē noteikto principu maksājumu iemaksas pēc sākotnējā avansa iemaksas ir cieši un skaidri saistītas ar projektu īstenošanas gaitu; tā kā dalībvalstu un Komisijas attiecīgās pilnvaras un atbildība par fonda darbību finanšu kontroli būtu jānorāda sīkāk; tā kā, lai pareizi pārvaldītu Kohēzijas fondu, būtu jānosaka efektīvas metodes, kā veikt vērtēšanu, uzraudzību un pārbaudi, precizējot vērtēšanas principu, uzraudzības formu un noteikumus, kā arī paredzot, kā jārīkojas, ja ir pārkāpumi vai nav ievērots kāds no paredzētajiem nosacījumiem, piešķirot šī fonda palīdzību; tā kā būtu jāsniedz pietiekama informācija, cita starpā, ar gada pārskatiem; tā kā būtu jāparedz piešķirt pietiekamu publicitāti Kopienas palīdzībai ar Kohēzijas fonda starpniecību; tā kā, publicējot Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī uzaicinājumus uz atklātiem konkursiem par projektiem, kas saņem palīdzību no šī fonda, šī palīdzība būtu jāmin; tā kā, lai veicinātu šīs regulas piemērošanu, izpildes noteikumi būtu jānosaka II pielikumā; tā kā, lai nodrošinātu vajadzīgo elastīgumu, tos piemērojot, Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu vajadzības gadījumā būtu jāvar šos noteikumus grozīt, ņemot vērā iegūto pieredzi; tā kā šai regulai bez pārtraukuma būtu jānomaina Padomes Regula (EEK) Nr. 792/93 (1993. gada 30. marts) par kohēzijas finansēšanas instrumenta izveidi ( 9 ), IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Definīcija un mērķis

1. Ar šo ir nodibināts Kohēzijas fonds, še turpmāk “Fonds”.

2. Fonds palīdz stiprināt Kopienas ekonomisko un sociālo kohēziju un darbojas saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem noteikumiem.

3. Fonds var palīdzēt finansēt:

— projektus, vai

— kāda projekta tehniski un finansiāli neatkarīgus posmus, vai

— projektu grupas, kas ir saistītas ar pārskatāmu stratēģiju un veido saskanīgu veselumu.

2. pants

Darbības joma

1. Fonds sniedz finansiālu ieguldījumu projektiem, kas palīdz sasniegt Līgumā par Eiropas Savienību noteiktos mērķus, kuri attiecas uz vidi un Eiropas komunikāciju tīkliem tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopprodukts (NKP) uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Kopienas vidējā kopprodukta un kurām ir programma, lai īstenotu Līguma 104.c pantā izvirzītos ekonomiskās konverģences nosacījumus.

2. Līdz 1999. gada beigām tikai četras dalībvalstis, kas pašlaik atbilst 1. punktā minētajiem NKP kritērijiem, ir tiesīgas saņemt finansiālu palīdzību no Fonda. Šīs dalībvalstis ir Grieķija, Spānija, Īrija un Portugāle.

3. Ņemot vērā 1. punktā minēto iekšzemes kopprodukta kritēriju, 2. punktā minētās dalībvalstis joprojām ir tiesīgas uz palīdzību no Fonda, ar noteikumu, ka pēc paveiktā pārskata 1996. gadā to iekšzemes kopprodukts saglabājas mazāks nekā 90 % no Kopienas vidējā iekšzemes kopprodukta. Visas dalībvalstis, kuras ir tiesīgas uz palīdzību un kuru iekšzemes kopprodukts tajā laikā pārsniedz 90 % robežu, zaudē savas tiesības uz Fonda palīdzību jauniem projektiem vai, ja būtiskus projektus sadala vairākos tehniski un finansiāli atsevišķos posmos, jauniem projekta posmiem.

▼M1

4. Lai sākot no 2000. gada 1. janvāra atbilstu Fonda nosacījumiem, saņēmējām dalībvalstīm ir jāizveido programma, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 ( 10 ) 3. un 7. pantā.

Četras dalībvalstis, kas atbilst 1. punktā minētajam nacionālā kopprodukta kritērijam, ir Spānija, Grieķija, Portugāle un Īrija.

Šā panta 3. punktā paredzēto paveiktā pārskatu veic līdz 2003. gada beigām, pamatojoties uz nacionālo kopproduktu uz vienu iedzīvotāju, kā norādīts Kopienas datos par 2000. līdz 2002. gadu.

▼A1

5. No pievienošanās dienas līdz 2006. gada 31. decembrim arī Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija ir tiesīgas saņemt palīdzību no Fonda līdzekļiem.

6. Piemērojot šo regulu, NKP ir attiecīgā gada NKI tirgus cenās, kā Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 paredzējusi, piemērojot EKS 95.

▼B

3. pants

Piemēroti pasākumi

1. Fonds var sniegt palīdzību šādiem pasākumiem:

— vides projektiem, kas palīdz sasniegt Līguma 130.r panta mērķus, tostarp projektiem, ko rada pēc pieņemtajiem pasākumiem, ievērojot Līguma 130.s pantu, un, jo īpaši, projektiem saistībā ar Kopienas vides politikas prioritātēm, ko paredzējusi ►M1 ————— ◄ politikas un rīcības programma attiecībā uz vidi un ilgtspējīgu attīstību,

▼M1

— dalībvalstu finansētiem transporta infrastruktūras projektiem, kas rada kopēju ieinteresētību un kas ir norādīti pamatnostādnēs, kuras apstiprināja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai ( 11 ).

▼B

2. Palīdzību var piešķirt arī:

— iepriekšējiem pētījumiem, kas attiecas uz piemērotiem projektiem, tostarp pētījumiem, kas vajadzīgi to īstenošanai,

— ►M1 tehniskās palīdzības pasākumiem, tostarp reklāmas un informācijas kampaņām, jo īpaši: ◄ — a) vienas jomas pasākumiem, piemēram, salīdzinošiem pētījumiem, ar kuriem novērtē Kopienas palīdzības ietekmi; b) pasākumiem un pētījumiem, kas sekmē projektu izvērtēšanu, uzraudzību ►M1 , pārraudzību ◄ vai vērtēšanu, kā arī uzlabo un nodrošina projektu koordināciju un savstarpēju atbilstību, īpaši to atbilstību pārējai Kopienas politikai; c) pasākumiem un pētījumiem, lai palīdzētu veikt vajadzīgos precizējumus projektu izpildē.

4. pants

Finanšu līdzekļi

Laikposmā no 1993. gada līdz 1999. gadam Fondam saistībām saskaņā ar šo regulu un Regulu (EEK) Nr. 792/93, kā noteikts 1993. gada 29. oktobra Iestāžu nolīgumā, paredzētais līdzekļu kopapjoms ir ECU 15 150 miljoni 1992. gada cenās.

Finanšu iespējas, kas noteiktas attiecībā uz katrā šā laikposma gadā pieejamām saistību apropriācijām saskaņā ar šā panta pirmajā daļā minētajām regulām ir šādas:

1993. gadā : ECU 1 500 miljoni,

1994. gadā : ECU 1 750 miljoni,

1995. gadā : ECU 2 000 miljoni,

1996. gadā : ECU 2 250 miljoni,

1997. gadā : ECU 2 500 miljoni,

1998. gadā : ECU 2 550 miljoni,

1999. gadā : ECU 2 600 miljoni.

▼A1

No 2000. gada 1. janvāra finanšu līdzekļu kopsumma, kas Grieķijai, Spānijai, Portugālei un Īrijai saistībām pieejama laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam, ir 18 miljardi EUR 1999. gada cenās.

▼M1

Saistību apropriācijas katrā šā laikposma gadā ir šādas:

2000. gadā : EUR 2,615 miljardi,

2001. gadā : EUR 2,615 miljardi,

2002. gadā : EUR 2,615 miljardi,

2003. gadā : EUR 2,615 miljardi,

2004. gadā : EUR 2,515 miljardi,

2005. gadā : EUR 2,515 miljardi,

2006. gadā : EUR 2,510 miljardi.

▼A1

Finanšu līdzekļu kopsumma, kas Čehijas Republikai, Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai saistībām pieejama laikposmā no pievienošanās dienas līdz 2006. gadam, ir 7,5905 miljardi EUR 1999. gada cenās.

Saistību apropriācijām katrā šā laikposma gadā jābūt šādām:

— 2004: 2,6168 miljardi EUR

— 2005: 2,1517 miljardi EUR

— 2006: 2,8220 miljardi EUR.

▼M1

Gadījumā, ja dalībvalsts vairs neatbilst kritērijiem, Kohēzijas fonda līdzekļus atbilstoši samazina.

▼M1

5. pants

Paredzamais sadalījums

Fonda līdzekļu kopapjoma paredzamo sadalījumu veic, pamatojoties uz precīziem un objektīviem kritērijiem, galvenokārt iedzīvotāju skaitu, nacionālo kopproduktu uz vienu iedzīvotāju, ņemot vērā iepriekšējā laikposmā sasniegto dalībvalsts labklājības pieaugumu, un teritoriju; vērā ir jāņem arī citi sociālekonomiskie faktori, piemēram, trūkumi transporta infrastruktūrā.

Līdzekļu kopapjoma paredzamais sadalījums, ko rada šo kritēriju piemērošana, ir izklāstīts I pielikumā.

Kopējie gada ieņēmumi no Kohēzijas fonda saskaņā ar šo regulu, kopā ar struktūrfondu sniegto palīdzību, nedrīkst pārsniegt 4 % valsts iekšzemes kopprodukta.

6. pants

Nosacīta palīdzība

1. Fonds nefinansē jaunus projektus vai, svarīgu projektu gadījumā, jaunas projektu stadijas dalībvalstī, ja Padome pēc Komisijas ieteikuma, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, atklāj, ka šī dalībvalsts, piemērojot šo regulu, nav izpildījusi 2. panta 4. punktā minēto programmu tā, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

Finansējuma apturēšanu pārtrauc, ja Padome ar tādiem pašiem nosacījumiem atklāj, ka attiecīgā dalībvalsts ir veikusi pasākumus, lai izpildītu šo programmu tā, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

2. Izņēmuma gadījumos, ja projekti tieši ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, Padome pēc Komisijas ieteikuma ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu atlikt finansēšanas apturēšanu.

▼B

7. pants

Palīdzības proporcionālās daļas

1. Kopienas palīdzības proporcionālā daļa, ko piešķir no Fonda, ir 80 % līdz 85 % no valsts izdevumiem vai līdzvērtīgiem izdevumiem, ieskaitot tādu organizāciju izdevumus, kas darbojas administratīvā vai tiesību jomā, un tādēļ var uzskatīt, ka tās ir līdzvērtīgas valsts iestādēm.

▼M1

No 2000. gada 1. janvāra šo proporcionālo daļu var samazināt, sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai ņemtu vērā paredzētos ieņēmumus, kas rodas no projektiem, kā arī visus gadījumus, kad piemēro principu, ka piesārņotājs maksā.

▼M1

Lai to sasniegtu, Komisija atbalsta saņēmēju dalībvalstu centienus palielināt Fonda līdzekļu izmantojumu, veicinot privāta finansējuma plašāku izmantošanu.

▼B

2. Ja palīdzību piešķir projektam, kas rada ieņēmumus, ►M1 Fonda palīdzības summu ◄ , nosaka Komisija, ņemot vērā ieņēmumus, ja veicinātājam tas ir nozīmīgs tīrais ieņēmums, kā arī cieši sadarbojoties ar saņēmēju dalībvalsti.

“Projekts, kas rada ieņēmumus” nozīmē:

— infrastruktūru, kuras izmantojums paredz samaksu, ko tieši sedz izmantotājs,

— ienesīgus ieguldījumus vides nozarē.

3. Saņēmēja dalībvalsts var iesniegt priekšlikumus par iepriekšējiem pētījumiem un tehniskās palīdzības pasākumiem.

4. Iepriekšējus pētījumus un tehniskās palīdzības pasākumus, tostarp pasākumus, ko veic pēc Komisijas ierosmes, izņēmuma gadījumā var finansēt 100 % apmērā no kopējām izmaksām.

Kopējie izdevumi, kas ir radušies saskaņā ar šo punktu, nevar pārsniegt 0,5 % no Fonda kopējās piešķirtās palīdzības.

8. pants

Koordinācija un atbilstība Kopienas politikai

1. Fonda finansētie projekti atbilst Līgumu noteikumiem, saskaņā ar tiem pieņemtiem tiesību aktiem un Kopienas politikai, tostarp vides aizsardzības, transporta, Eiropas komunikāciju tīklu, konkurences un valsts līgumu politikai.

2. Komisija nodrošina koordināciju un saskaņotību starp projektiem, ko veic saskaņā ar šo regulu, un pasākumiem, ko veic, izmantojot maksājumus no Kopienas, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citiem Kopienas finanšu līdzekļiem.

9. pants

Uzkrāšanās un pārklāšanās

1. Izdevumu posteņi nedrīkst gūt labumu vienlaicīgi no šā Fonda un Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda, Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda vai zivsaimniecības virzības finansēšanas līdzekļiem.

2. Fonda piešķirtā palīdzība kopā ar citu Kopienas palīdzību kādam projektam nepārsniedz 90 % no kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar šo projektu.

10. pants

Projektu apstiprināšana

1. Projektus, ko jāfinansē no Fonda, pieņem Komisija, vienojoties ar saņēmēju dalībvalsti.

2. Ir jāpanāk piemērots līdzsvars starp projektiem vides jomā un projektiem, kas attiecas uz transporta infrastruktūru. Īstenojot šo līdzsvaru, ir jāņem vērā Līguma 130.s panta 5. punkts.

3. Pieteikumus par palīdzību projektiem saskaņā ar 3. panta 1. punktu iesniedz saņēmēja dalībvalsts. Projektiem, tostarp saistītu projektu grupām, ir jābūt pietiekami vērienīgiem, lai tiem būtu būtiska ietekme vides aizsardzības vai Eiropas transporta infrastruktūras tīklu uzlabošanā. Projektu vai projektu grupas kopējās izmaksas noteikti nevar būt mazākas kā ►M1 EUR ◄ 10 miljoni. Projektus vai projektu grupas, kuru izmaksas ir zemākas, var apstiprināt pienācīgi pamatotos gadījumos.

4. Pieteikumā ir jāietver šāda informācija: iestāde, kas ir atbildīga par izpildi, ieguldījuma veids un tā apraksts, izmaksas un atrašanās vieta, tostarp, ja vajadzīgs, norādes par kopējas ieinteresētības projektiem, kas atrodas uz tās pašas transporta ass, darba izpildes grafiks, izmaksu un guvumu analīze, ieskaitot tiešo un netiešo ietekmi uz nodarbinātību, informācija, kas ļauj novērtēt ►M1 ————— ◄ ietekmi uz vidi, informācija par valsts līgumiem, ieskaitot finansējuma plānu, ja iespējams, informācija par projektu potenciālo ekonomisko dinamismu, kā arī kopējais finansējums, ko dalībvalsts lūdz Fondam un visiem pārējiem Kopienas avotiem.

Tajā ir arī visa attiecīgā informācija ar vajadzīgajiem pierādījumiem, ka projekti atbilst šai regulai un kritērijiem, kas izklāstīti 5. punktā, un jo īpaši, ka ir vidēja termiņa ekonomiski un sociāli sasniegumi, kas ir proporcionāli izmantotajiem līdzekļiem.

5. Piemēro šādus kritērijus, lai nodrošinātu projektu kvalitāti:

— vidēja termiņa ekonomiskais un sociālais ieguvums no tiem, kam jābūt proporcionālam izmantotajiem līdzekļiem; vērtējumu veic, ņemot vērā izmaksu un guvumu analīzi,

— saņēmēju dalībvalstu noteiktās prioritātes,

— projektu devums, izpildot Kopienas vides politiku ►M1 , tostarp principu, ka piesārņotājs maksā, ◄ un Eiropas komunikāciju tīklu politiku,

— projektu saderība ar Kopienas politiku un to atbilstība pārējai Kopienas struktūrpolitikai,

— atbilstīga līdzsvara panākšana vides un transporta infrastruktūras jomās.

6. Saskaņā ar 6. pantu un saistību apropriāciju pieejamību Komisijai ir jāpieņem lēmums par palīdzības piešķiršanu no Fonda, ar noteikumu, ka parasti trīs mēnešos pēc pieteikuma saņemšanas ir izpildītas šā panta prasības. Komisijas lēmumi, apstiprinot projektus, projektu vai saistītu projektu grupu posmus, nosaka finansiālās palīdzības apjomu un finansēšanas plānu ar visiem noteikumiem un nosacījumiem, kas vajadzīgi projektu izpildei.

7. Komisijas lēmumu pamatdatus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

11. pants

Finanšu noteikumi

1. Budžetā iekļautās saistību apropriācijas piešķir, pamatojoties uz lēmumiem, ar ko apstiprina atbilstīgos pasākumus saskaņā ar 10. pantu.

2. Ar projektiem saistīto palīdzību, kas ir minēta 3. panta 1. punktā, parasti piešķir kā gada maksājumus. Atbilstīgos gadījumos Komisija tomēr var nodot kopējo piešķirto palīdzības summu, ja tā pieņem lēmumu par palīdzības piešķiršanu.

3. Saņēmēju dalībvalstu izdevumus 7. panta 1. punkta nozīmē neuzskata par tiesīgiem saņemt Fonda palīdzību pirms dienas, kad Komisija saņem atbilstīgo pieteikumu.

▼A1

Attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju izdevumus, kas definēti 7. panta 1. punktā, vienīgi tad uzskata par atbilstīgiem palīdzības saņemšanai no Fonda, ja tie radušies pēc 2004. gada 1. janvāra un ja ir izpildītas visas šīs regulas prasības.

▼B

4. Maksājumi, kas ir veikti pēc sākotnējā avansa iemaksas, ir cieši un skaidri jāsaista ar projektu izpildes gaitu.

5. Maksājumus ir jāveic ►M1 eiro ◄ , un uz tiem ir jāattiecina II pielikumā izklāstītie īpašie noteikumi.

12. pants

Finanšu pārbaudes

▼M1

1. Neskarot Komisijas atbildību par Kopienas budžeta izpildi, dalībvalstis pirmajā instancē uzņemas atbildību par projektu finanšu kontroli. Šajā nolūkā to veiktajos pasākumos ir jāiekļauj:

a) pārbaude attiecībā uz to, vai pārvaldības un kontroles noteikumi ir noteikti un vai tos izmanto tā, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzekļus izmanto efektīvi un pareizi;

b) šo noteikumu apraksta iesniegšana Komisijai;

c) nodrošinājums, ka projektus pārvalda saskaņā ar visiem attiecīgajiem Kopienas likumiem un ka viņu rīcībā nodotos līdzekļus izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;

d) apstiprinājums, ka Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas ir precīzas un nodrošina, ka tās ir sastādītas pēc grāmatvedības uzskaites, kas ir balstīta uz pārbaudāmu dokumentāro pamatojumu;

e) pārkāpumu novēršana un atklāšana, par to paziņojot Komisijai saskaņā ar noteikumiem, kā arī informējot Komisiju par lietu izskatīšanas gaitu tiesu vai pārvaldes iestādēs. Šajā sakarā dalībvalstīm un Komisijai ir jāveic visi pasākumi, lai nodrošinātu, ka sniegtā informācija paliek konfidenciāla;

f) deklarācijas, ko sastāda kāda persona vai departaments, kura rīcība ir neatkarīga no norādītās iestādes, iesniegšana Komisijai, pabeidzot katru projektu, projekta vai projektu grupas stadiju. Šajā deklarācijā apkopo secinājumus par iepriekšējos gados veiktajām pārbaudēm un novērtē galīgā saldo maksājuma lūguma likumīgumu, kā arī izdevumu likumību un pareizību, uz ko attiecas nobeiguma apliecība. Dalībvalstis var šai deklarācijai pievienot savu atzinumu, ja uzskata to par vajadzīgu;

g) sadarbība ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka Kopienas līdzekļus izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;

h) visu zaudēto summu atgūšana, kas zaudētas atklāto pārkāpumu dēļ un, vajadzības gadījumā, procentu iekasēšana par novēlotu samaksu.

2. Komisija, kuras pienākums ir izpildīt Kopienas budžetu, nodrošina, ka dalībvalstīs veiksmīgi darbojas pārvaldības un kontroles sistēmas, lai Kopienas līdzekļus izmantotu efektīvi un pareizi.

Šajā nolūkā, neatkarīgi no dalībvalstu veiktajām pārbaudēm, saskaņā ar dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas amatpersonas vai darbinieki saskaņā ar vienošanos, kas ir panākta ar dalībvalsti II pielikuma G panta 1. punktā aprakstītajā sadarbībā, var veikt pārbaudes uz vietas, tostarp pārbaudes izlases kārtā, par Fonda finansētiem projektiem par pārvaldības un kontroles sistēmām, paziņojot par tām vismaz vienu darba dienu iepriekš. Komisija paziņo attiecīgajai dalībvalstij, lai saņemtu vajadzīgo palīdzību. Attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai darbinieki var piedalīties šādās pārbaudēs.

Komisija var lūgt attiecīgo dalībvalsti veikt pārbaudi uz vietas, lai pārliecinātos par viena vai vairāku darījumu pareizību. Komisijas amatpersonas vai darbinieki var piedalīties šādās pārbaudēs.

▼B

3. Dalībvalstis dara pieejamus Komisijai visus attiecīgos dalībvalstu kontroles ziņojumus par konkrētiem projektiem.

▼M1 —————

▼B

►M1 4. ◄ Tiklīdz šī regula stājas spēkā, Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai un informē par to Eiropas Parlamentu.

13. pants

Izvērtēšana, uzraudzība un novērtēšana

1. Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai projektu izpildi atbilstīgi šai regulai efektīvi uzrauga un novērtē. Projektus precizē, pamatojoties uz uzraudzības un novērtēšanas rezultātiem.

2. Lai nodrošinātu Kopienas palīdzības efektivitāti, Komisija un saņēmējas dalībvalstis, vajadzības gadījumā, sadarbībā ar EIB veic sistemātisku projektu izvērtēšanu un novērtēšanu.

3. Saņemot palīdzības pieprasījumu un pirms projekta apstiprināšanas, Komisija veic rūpīgu izvērtēšanu attiecībā uz projekta atbilstību 10. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Komisija vajadzības gadījumā uzaicina EIB palīdzēt izvērtēt projektus.

4. Projektu īstenošanas laikā un pēc to īstenošanas Komisija un saņēmējas dalībvalstis novērtē to gaitu, kā arī to īstenošanas potenciālo un faktisko ietekmi, lai novērtētu, vai sākotnējos mērķus ir iespējams sasniegt, vai arī tie jau ir sasniegti. Šajā novērtējumā cita starpā ir jāpievēršas arī projektu ietekmei uz vidi atbilstoši esošajiem Kopienas noteikumiem.

5. Sīki pārbaudot atsevišķus palīdzības pieteikumus, Komisija ņem vērā saskaņā ar šo pantu veiktajā izvērtēšanā un novērtēšanā iegūtos datus.

6. Lēmumos, kas apstiprina projektus, nosaka sīki izstrādātus uzraudzības un vērtēšanas noteikumus, kā noteikts 4. punktā.

14. pants

Informācija un publicitāte

1. Komisija iesniedz gada ziņojumu par Fonda darbību Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, lai tās veiktu pārbaudi un sniegtu atzinumu.

Eiropas Parlaments pēc iespējas drīz sniedz atzinumu par šo ziņojumu. Komisija ziņo, kā tā ir izmantojusi Eiropas Parlamenta atzinumā iekļautās piezīmes.

Komisija nodrošina, ka dalībvalstis tiek informētas par Fonda darbību.

2. Dalībvalstis, kas ir atbildīgas par kāda pasākuma izpildi un kas saņem Fonda finansiālu palīdzību, nodrošina, ka pasākumiem tiek piešķirta pietiekama publicitāte, lai:

— iepazīstinātu plašāku sabiedrību ar Kopienas lomu saistībā ar attiecīgo pasākumu,

— iepazīstinātu iespējamos saņēmējus un profesionālās organizācijas ar attiecīgā pasākuma sniegtajām iespējām.

Dalībvalstis jo īpaši nodrošina to, ka tiek uzstādīti skaidri saskatāmi uzraksti, kas kopā ar Kopienas logotipu rāda Kopienas ieguldījuma procentuālo daļu attiecīgā projekta kopējās izmaksās, un nodrošina, ka Kopienas institūciju pārstāvji ir atbilstīgi iesaistīti svarīgākajos sabiedriskajos pasākumos, kas saistīti ar Fondu.

Tās informē Komisiju par iniciatīvām, ko uzņēmušās saskaņā ar šo punktu.

3. Tiklīdz šī regula stājas spēkā, Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus par informāciju un publicitāti, informē Eiropas Parlamentu un publicē tos Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Īstenošana

Noteikumi šīs regulas īstenošanai ir noteikti II pielikumā.

16. pants

Nobeiguma un pagaidu noteikumi

1. Padome, rīkojoties pēc Komisijas ierosinājuma, saskaņā ar Līguma 130.d pantā noteikto procedūru pārskata šo regulu ►M1 , vēlākais, līdz 2006. gada 31. decembrim ◄ .

2. Tiklīdz šī regula stājas spēkā, tā aizstāj Regulu (EEK) Nr. 792/93.

3. Šī regula neietekmē to pasākumu gaitu, ko Komisija ir apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 792/93, ko piemēro pirms šīs regulas stāšanās spēkā; šo regulu pēc tam piemēro šiem pasākumiem.

4. Pieteikumi, kas ir iesniegti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 792/93, pirms stājusies spēkā šī regula, ir derīgi, ar noteikumu, ka ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā šādus pieteikumus vajadzības gadījumā papildina, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām.

▼A1

16.a pants

Īpaši noteikumi par tādas jaunās dalībvalsts pievienošanos Eiropas Savienībai, kura ir saņēmusi pirmspievienošanās palīdzību no Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instrumenta (ISPA)

1. Pasākumi, uz kuriem Čehijas Republikas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās dienā attiecas Komisijas lēmumi par palīdzību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1267/99, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu ( 12 ), un kuru īstenošana līdz minētajai dienai vēl nav pabeigta, uzskata par tādiem pasākumiem, kas apstiprināti ar Padomes Regulu. Ja vien 2. līdz 5. punktā nav paredzēts citādi, uz šiem pasākumiem attiecas noteikumi, kas reglamentē atbilstīgi šai regulai apstiprināto pasākumu īstenošanu.

2. Jebkādas iepirkumu procedūras, kuras attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem un saistībā ar kurām pievienošanās dienā jau izsludināts uzaicinājums uz konkursu, kas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, īsteno atbilstīgi noteikumiem, kas paredzēti šādā uzaicinājumā uz konkursu. Šādā gadījumā nepiemēro 165. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 13 ).

Jebkādas iepirkumu procedūras, kuras attiecas uz 1. punktā minētajiem pasākumiem un saistībā ar kurām vēl nav izsludināts uzaicinājums uz konkursu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, īsteno atbilstīgi 8. pantā minētajiem noteikumiem.

3. Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma un vienīgi attiecībā uz gada maksājumiem, par kuriem vēl nav radušās saistības, kas attiecas uz vispārējo budžetu, Komisija var attiecīgi pamatotos gadījumos pieņemt lēmumu mainīt piešķiramo Kopienas palīdzību, ņemot vērā 7. pantā paredzētos kritērijus. Kopienas palīdzības maiņa neiespaido to attiecīgā pasākuma daļu, uz ko jau attiecas aizdevums, par kuru līgums parakstīts ar EIB, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku vai citu starptautisku finanšu iestādi.

Komisijas maksājumus kādam 1. punktā minētajam pasākumam attiecina uz agrāko radušos saistību, ko attiecīgā persona uzņēmusies atbilstīgi, pirmkārt, Regulai (EK) Nr. 1267/1999 un, otrkārt, šai regulai.

4. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem pasākumiem turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 1267/1999 noteikumus par izdevumu atbilstību, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, par ko pēc konkrētās dalībvalsts lūguma lemj Komisija.

5. Izņēmuma un attiecīgi pamatotos gadījumos Komisija var pieņemt lēmumu atļaut īpašus atbrīvojumus no noteikumiem, ko 1. punktā minētajiem pasākumiem piemēro atbilstīgi šai regulai.

▼B

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼A1









I PIELIKUMS

Regulas 4. panta trešajā daļā paredzētās Kohēzijas fonda finanšu līdzekļu kopsummas paredzamais sadalījums saņēmējām dalībvalstīm:

— Grieķijā: 16 % līdz 18 % no kopsummas

— Spānijā: 61 % līdz 63,5 % no kopsummas

— Īrijā: 2 % līdz 6 % no kopsummas

— Portugālē: 16 % līdz 18 % no kopsummas.

Regulas 4. panta piektajā daļā paredzētās Kohēzijas fonda finanšu līdzekļu kopsummas paredzamais sadalījums saņēmējām dalībvalstīm:

— Čehijas Republikā: 9,76 % līdz 12,28 % no kopsummas

— Igaunijā: 2,88 % līdz 4,39 % no kopsummas

— Kiprā: 0,43 % līdz 0,84 % no kopsummas

— Latvijā: 5,07 % līdz 7,08 % no kopsummas

— Lietuvā: 6,15 % līdz 8,17 % no kopsummas

— Ungārijā: 11,58 % līdz 14,61 % no kopsummas

— Maltā: 0,16 % līdz 0,36 % no kopsummas

— Polijā: 45,65 % līdz 52,72 % no kopsummas

— Slovēnijā: 1,72 % līdz 2,73 % no kopsummas

— Slovākijā: 5,71 % līdz 7,72 % no kopsummas.

▼B









II PIELIKUMS

ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

▼M2

A pants

Projektu, projektu stadiju vai projektu grupu apzīmēšana

1. Komisija, vienojusies ar saņēmēju dalībvalsti, var sagrupēt projektus un apzīmēt tehniski un finansiāli atsevišķas projekta stadijas, lai piešķirtu palīdzību.

2. Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

a) “projekts” ir ekonomiski nedalāmu darbu virkne, kas pilda precīzas tehniskas funkcijas, un tam ir skaidri norādīti mērķi, pēc kuriem var vērtēt projekta atbilstību 10. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem;

b) “tehniski un finansiāli neatkarīga stadija” ir stadija, kas var būt patstāvīga.

3. Stadija var būt arī sagatavošanas, projekta īstenošanas iespēju un tehnisko pētījumu stadija, kas vajadzīga projekta veikšanai.

4. Lai pildītu 1. panta 3. punkta trešā ievilkuma kritēriju, projektus, kas atbilst trim šādiem nosacījumiem, var grupēt šādi:

a) tiem ir jāatrodas vienā apvidū vai arī pie tā paša transporta koridora;

b) tie ir jāveic saskaņā ar kopēju plānu visam apvidum vai transporta koridoram ar skaidri norādītiem mērķiem, kā ir noteikts 1. panta 3. punktā;

c) tie ir jāpārrauga iestādei, kas ir atbildīga par projektu grupas koordināciju un pārraudzību gadījumos, ja projektus veic citas kompetentas iestādes.

▼B

B pants

Iepriekšēja novērtēšana

1. Komisija pārbauda palīdzības pieteikumus, lai jo īpaši apstiprinātu, ka administratīvais un finanšu mehānisms ir piemērots projekta efektīvai izpildei.

2. Atbilstīgi 13. panta 3. punktam, Komisija, izmantojot attiecīgus kvantitatīvus rādītājus, izvērtē projektus, lai noteiktu to gaidāmo ietekmi uz Fonda mērķiem.

Saņēmējas dalībvalstis sniedz visu vajadzīgo informāciju, kā noteikts 10. panta 4. punktā, tostarp secinājumus pēc īstenošanas iespēju izpētes un izvērtēšanām. Lai šī izvērtēšana būtu pēc iespējas efektīvāka, dalībvalstis sniedz arī ietekmes uz vidi novērtējuma rezultātus saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kā arī informāciju par to saskaņotību ar vispārējo vides vai transporta stratēģiju administratīvajā vienībā vai jomā un, vajadzības gadījumā:

— norādi par iespējamām alternatīvām, ko neizvēlējās, un

— saikni starp kopējas ieinteresētības projektiem, kas ir novietoti pie tiem pašiem transporta koridoriem.

◄

C pants

Saistības

1. Budžeta saistības īsteno, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, ar ko apstiprina attiecīgos pasākumus (projekts, projekta posms, projektu grupa, pētījums vai tehniskās palīdzības pasākums). Saistības ir spēkā uz laiku, ko nosaka pasākuma veids un tā īstenošanas īpašie nosacījumi.

2. Budžeta saistības, ņemot vērā projektiem, projektu posmiem vai projektu grupām piešķirto palīdzību, nosaka kādā no šiem veidiem:

a) saistības, ņemot vērā 3. panta 1. punktā minētos projektus, ko īsteno divos vai vairāk gados, parasti un saskaņā ar b) apakšpunktu nosaka kā gada maksājumus. Saistības, ņemot vērā pirmo gada maksājumu, nosaka, kad Komisija pieņem lēmumu piešķirt Kopienas palīdzību. ►M2 Saistības, ņemot vērā turpmākos gada maksājumus, uzņemas katra budžeta gada sākumā un parasti ne vēlāk kā līdz katra gada 30. aprīlim, pamatojoties uz attiecīgā projekta sākotnējo vai grozīto finansējuma plānu un pamatojoties uz konkrētajā gadā projektam paredzētajiem izdevumiem; ◄

▼M2

b) projektiem, ko veic mazāk nekā divos gados, vai projektiem, kuros Kopienas palīdzība nepārsniedz 50 miljonus EUR, sākotnējās palīdzības saistības 80 % apjomā var uzņemties, ja Komisija pieņem lēmumu piešķirt Kopienas palīdzību. Saldo piešķir saskaņā ar projekta izpildi.

▼B

3. Pētījumu un tehniskās palīdzības pasākumu gadījumā, kas ir minēti 3. panta 2. punktā, palīdzību piešķir, ja Komisija apstiprina attiecīgos pasākumus.

4. Saistību īstenošanas kārtību sīkāk norāda Komisijas lēmumos, ar ko apstiprina attiecīgos pasākumus.

▼M2

5. Ja darbs nav sākts divos gados no tā paredzētā sākuma vai arī no tā apstiprināšanas dienas, ja tā ir vēlāk, kā norādīts lēmumā par palīdzības piešķiršanu kādam projektam, projektu grupai vai projekta stadijai, tad piešķirto palīdzību atceļ, izņemot gadījumus, ja kavēšanās ir pietiekami pamatota.

Komisija tomēr laikus informē dalībvalstis un noteikto iestādi, ja pastāv palīdzības atcelšanas iespēja.

▼B

D pants

Maksājumi

1. Finanšu palīdzības maksājumus veic saskaņā ar atbilstīgām budžeta saistībām iestādei vai organizācijai, ko šim mērķim iesniegtajā pieteikumā norādījusi attiecīgā saņēmēja dalībvalsts. ►M2 Maksājumi var būt avansa maksājumi, starpposma maksājumi vai galīgā saldo maksājumi. Starpposma maksājumi un saldo maksājumi attiecas uz faktiski izmaksātajiem izdevumiem, kam jāpievieno saņemtie faktūrrēķini vai grāmatvedības dokumenti ar līdzīgu pierādījuma vērtību. ◄

▼M2

2. Maksājumus veic šādi:

a) vienu avansa maksājumu, kas ir 20 % no Fonda palīdzības, kā sākotnēji nolemts, maksā, ja ir pieņemts lēmums par Kopienas palīdzības piešķiršanu un, izņemot pietiekami pamatotus gadījumus, ja ir parakstīti līgumi par publisko iepirkumu. Noteiktā iestāde vai 1. punktā minētā institūcija atmaksā visu vai daļu avansa maksājuma, ja 12 mēnešos no dienas, kad ir veikts avansa maksājums, nav iesniegts maksājuma pieteikums Komisijai;

b) starpposma maksājumus var veikt ar nosacījumu, ka projekts sekmīgi tuvojas nobeigumam, un to ir jāveic, lai atmaksātu apstiprinātos un faktiski samaksātos izdevumus saskaņā ar šādiem nosacījumiem: — dalībvalstis ir iesniegušas pieteikumu, kurā aprakstīta projekta faktisko un finanšu rādītāju attīstība un tā atbilstība lēmumam par palīdzības piešķiršanu, ja vajadzīgs, tostarp visiem īpašajiem ar palīdzību saistītajiem nosacījumiem, — konkrētās dalībvalsts un/vai Kopienas pārbaudes iestāžu apsvērumi un ieteikumi ir ņemti vērā, jo īpaši, attiecībā uz jebkuru novēroto vai iespējamo pārkāpumu, — ir norādītās galvenās radušās tehniskās, finansiālās un juridiskās problēmas un pasākumi, kas ir veikti, lai tās labotu, — ir analizētas visas atkāpes no sākotnējā finanšu plāna, — ir aprakstīti projekta reklāmas pasākumi. Komisija nekavējoties informē dalībvalstis, ja kāds no iepriekšminētajiem nosacījumiem nav izpildīts;

c) kopējā maksājumu summa, kas ir veikta saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, nedrīkst pārsniegt 80 % no kopējās piešķirtās palīdzības; šo procentuālo attiecību, ja ir pamatojums, var paaugstināt līdz 90 % svarīgiem projektiem;

d) Kopienas palīdzības galīgo saldo, ko aprēķina, pamatojoties uz apstiprinātiem un faktiski samaksātiem izdevumiem, maksā ar noteikumu, ka: — projekts, projekta stadija vai projektu grupa ir veikta saskaņā ar tās mērķiem, — 1. punktā minētā norīkotā iestāde vai institūcija iesniedz maksājuma pieteikumu Komisijai sešus mēnešus pēc darbu izpildes termiņa, kā arī pieteikumu par izdevumiem, kas ir noteikti lēmumā par palīdzības piešķiršanu projektam, projekta stadijai vai projektu grupai, — F panta 4. punktā minēto nobeiguma ziņojumu iesniedz Komisijai, — dalībvalsts apstiprina Komisijai, ka maksājuma pieteikumā un ziņojumā sniegtā informācija ir pareiza, — dalībvalsts ir nosūtījusi Komisijai 12. panta 1. punktā minēto deklarāciju, — ir izpildīti visi informācijas un reklāmas pasākumi, ko Komisija paredz saskaņā ar 14. panta 3. punktu.

3. Ja 2. punktā minēto nobeiguma ziņojumu nenosūta Komisijai 18 mēnešus pēc darbu un maksājumu izpildes nobeiguma termiņa, kā minēts lēmumā par palīdzības piešķiršanu, atceļ palīdzības daļu, kas veido atlikušo projekta bilanci.

▼B

4. Dalībvalstis norīko iestādes, kas ir pilnvarotas izsniegt ►M2 ————— ◄ un 3. punkta d) apakšpunktā minētās apliecības.

▼M2

4a. Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pieteikumus parasti iesniedz Komisijai trīs reizes gadā, vēlākais, līdz 1. martam, 1. jūlijam un 1. novembrim.

▼B

5. Maksājumus saņem dalībvalsts norīkota iestāde vai institūcija, parasti, vēlākais, divus mēnešus pēc pieņemama maksājuma pieteikuma saņemšanas ►M2 ar noteikumu, ka ir pieejami budžeta līdzekļi ◄ .

6. Šīs regulas 3. panta 2. punktā minēto pētījumu un citu pasākumu gadījumā Komisija nosaka atbilstīgās maksājuma procedūras.

▼M2

7. Komisija nosaka kopējos noteikumus par izdevumu likumību.

▼B

E pants

►M2 Eiro ◄ izmantošana

1. Palīdzības pieteikumus kopā ar atbilstīgu finansēšanas plānu iesniedz Komisijai, izteiktus ►M2 eiro ◄ ►M2 ————— ◄ .

2. Palīdzības apjomu un finansēšanas plānus, ko apstiprina Komisija, izsaka ►M2 eiro ◄ .

3. Izdevumu deklarācijas, kas pamato attiecīgos maksājumu pieteikumus, izsaka ►M2 eiro ◄ ►M2 ————— ◄ .

4. Finanšu palīdzības maksājumus Komisija veic ►M2 eiro ◄ , maksājot iestādei, kuru dalībvalsts ir pilnvarojusi saņemt šādus maksājumus.

▼M2

5. Dalībvalstīm, kas nav pievienojušās eiro, valūtas maiņas kurss ir Komisijas finanšu pārskatu kurss.

▼B

F pants

Uzraudzība

1. Komisija un dalībvalsts nodrošina efektīvu daļēji no Fonda finansētu Kopienas projektu īstenošanas uzraudzību. Uzraudzība jāveic, izmantojot ziņošanas procedūras, pārbaudes izlases kārtā un šajā nolūkā izveidotas komitejas, par kurām savstarpēji vienojas.

2. Uzraudzība jāveic, pamatojoties uz faktiskiem un finanšu rādītājiem. Rādītāji ir saistīti ar projektu veidu un mērķiem. Tos sakārto šādi, lai norādītu:

— sasniegto posmu attiecībā uz sākotnēji noteikto plānu un mērķiem,

— vadības attīstību, kā arī jebkādas ar to saistītās problēmas.

3. Attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai savstarpēji vienojoties, izveido uzraudzības komitejas.

Šajās komitejās ir pārstāvētas iestādes vai institūcijas, ko pilnvarojusi dalībvalsts, Komisija un, vajadzības gadījumā, EIB.

Ja reģionālās vai vietējās iestādes pārzina kāda projekta īstenošanu un, vajadzības gadījumā, ja tās ir tieši saistītas ar kādu projektu, tās arī tiek pārstāvētas šajās komitejās.

4. Par katru projektu trīs mēnešos pēc katra pilna īstenošanas gada beigām iestāde vai institūcija, ko šim nolūkam ir norīkojusi dalībvalsts, iesniedz Komisijai progresa ziņojumu. Nobeiguma ziņojumu Komisijai iesniedz sešos mēnešos pēc projekta vai projekta posma izpildes.

▼M2

Šajā ziņojumā ir:

a) veikto darbu apraksts, kam pievieno faktiskos rādītājus, izdevumus katrai darbu kategorijai un pasākumiem, kas veikti saistībā ar konkrētajiem noteikumiem, kas ietverti lēmumā par palīdzības piešķiršanu;

b) informācija par visiem reklāmas pasākumiem;

c) apstiprinājums, ka darbs atbilst lēmumam par palīdzības piešķiršanu;

d) sākotnējs novērtējums par to, vai 13. panta 4. punktā paredzētie rezultāti būtu sasniegti, jo īpaši, attiecībā uz: — projekta faktisko sākšanas dienu, — tā pārvaldības veidu pēc darbu beigšanas, — vajadzības gadījumā, — finanšu prognožu apstiprinājumu, jo īpaši, attiecībā uz darbības izmaksām un paredzamiem ieņēmumiem; — sociālekonomisko prognožu, jo īpaši, plānoto izmaksu un guvumu apstiprinājumu; — norādi par veiktajiem vides aizsardzības pasākumiem, to izmaksām saskaņā ar principu, ka piesārņotājs maksā.

▼B

5. Pamatojoties uz uzraudzības secinājumiem un ņemot vērā uzraudzības komitejas piezīmes, Komisija, vajadzības gadījumā pēc dalībvalsts priekšlikuma, pielāgo sākotnēji apstiprināto palīdzības apjomu un nosacījumus, kā arī paredzēto finansēšanas plānu.

▼M2

Lēmumā par palīdzības piešķiršanu ir jāiekļauj atbilstīgi pasākumi par grozījumu izdarīšanu, šķirojot pēc to iedabas un nozīmīguma.

▼B

6. Lai fonda efektivitāte būtu lielāka, Komisija nodrošina, ka fonda pārvaldībā īpaša uzmanība ir jāveltī vadības caurskatāmībai.

7. Uzraudzības pasākumus nosaka ar Komisijas lēmumu, kas apstiprina projektus.

▼M2

G pants

Pārbaudes

1. Komisija un dalībvalstis, pamatojoties uz divpusējiem administratīviem pasākumiem, sadarbojas, lai koordinētu pārbaužu plānus, metodes un izpildi, lai palielinātu veikto pārbaužu efektivitāti. Tās nekavējoties sniedz cita citai ziņas par veiktajām pārbaudēm. Vismaz reizi gadā pārbauda un vērtē:

a) dalībvalstu un Komisijas veikto pārbaužu rezultātus;

b) visas piezīmes, ar ko nākušas klajā citas dalībvalstu vai Kopienas kontroles institūcijas vai iestādes;

c) atklāto pārkāpumu saimniecisko ietekmi, pasākumus, kas jau ir veikti vai ko vēl vajadzētu veikt, lai pārkāpumus labotu un, ja vajadzīgs, pārvaldes un kontroles sistēmas pielāgojumus.

Pēc šīs pārbaudes un novērtēšanas un neskarot pasākumus, ko nekavējoties ir jāveic dalībvalstīm saskaņā ar H pantu, Komisija var izteikt apsvērumus, īpaši par visu atklāto pārkāpumu finansiālo ietekmi. Šos apsvērumus nosūta dalībvalstīm un attiecīgā projekta noteiktajām iestādēm. Vajadzības gadījumā apsvērumiem pievieno pieprasījumus par korekcijas pasākumiem, lai novērstu atklātās pārvaldības nepilnības, kā arī lai labotu tos atklātos pārkāpumus, kas vēl nav izlaboti. Dalībvalstīm ir jābūt iespējai izteikt savas piezīmes par šiem apsvērumiem.

Ja Komisija pēc dalībvalstu piezīmju saņemšanas, vai, ja tādu nav, pieņem secinājumus, dalībvalstīm noteiktajā termiņā ir jāveic pasākumi, lai pildītu Komisijas lūgumu, kā arī jāinformē Komisija par savu darbību.

2. Neskarot šo pantu, Komisija var apturēt visu vai daļu starpposma maksājuma, ja tā atklāj, ka attiecīgie izdevumi ir saistīti ar kādu būtisku pārkāpumu. Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par veikto darbību un tās cēloņiem.

3. Trīs gadus pēc tam, kad Komisija ir samaksājusi galīgo saldo par kādu projektu, ja vien divpusējos administratīvos nolīgumos nav panākta cita vienošanās, atbildīgā institūcija un iestādes nodrošina Komisijai pieeju visiem papildu dokumentiem (oriģināliem vai kopijām uz vispārpieņemtiem datu nesējiem, kam ir apstiprinājums, ka tās atbilst oriģināliem) par attiecīgā projekta izdevumiem un pārbaudēm.

Šo laiku pārtrauc gadījumā, ja ir uzsākta tiesvedība vai arī pēc pietiekami pamatota Komisijas pieprasījuma.

▼B

H pants

▼M2

Labojumi finansējumā

1. Ja pēc vajadzīgo pārbaužu veikšanas Komisija nolemj, ka:

a) ar projekta izpildi nav pamatota daļa vai visa piešķirtā palīdzība, ieskaitot kāda nosacījuma nepildīšanu, kas iekļauts lēmumā par palīdzības piešķiršanu, jo īpaši visas būtiskās izmaiņas, kas ietekmē projekta izpildes veidu vai nosacījumus, kam nav lūgts Komisijas apstiprinājums; vai

b) ir pārkāpums attiecībā uz fonda palīdzību un ka attiecīgā dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos korekcijas pasākumus,

Komisija aptur palīdzību attiecīgajam projektam un, minot iemeslu, pieprasa, lai dalībvalsts noteiktā laikā iesniedz paskaidrojumus.

Ja dalībvalsts iebilst Komisijas apsvērumiem, Komisija dalībvalsti uzaicina uz noklausīšanos, kur abas puses cenšas panākt vienošanos par novērojumiem un secinājumiem.

2. Pēc Komisijas noteiktā termiņa beigām Komisija, ievērojot atbilstīgu procedūru, ja trīs mēnešos nav panākta vienošanās, ņemot vērā visus dalībvalsts paskaidrojumus, pieņem lēmumu:

a) samazināt D panta 2. punktā minēto avansa maksājumu; vai

b) veikt vajadzīgos labojumus finansējumā. Tas nozīmē, ka atceļ projektam piešķirto palīdzību kopumā vai kādu tās daļu.

Šajos lēmumos ievēro proporcionalitātes principu. Komisija, pieņemot labojuma summu, ņem vērā pārkāpuma vai izmaiņas veidu, kā arī pārvaldības vai kontroles sistēmu kļūdu iespējamās finansiālās ietekmes lielumu. Veicot jebkādu samazināšanu vai atcelšanu, jau samaksātās summas ir jāatmaksā.

▼B

3. Jebkura summa, kas jāatlīdzina par atbilstošu tiesību piešķiršanu, ir jāatmaksā Komisijai. ►M2 Visas nepareizi saņemtās summas, kas jāatmaksā, ir jāmaksā Komisijai. Procenti par nokavētu atmaksājumu ir jāmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas jāpieņem Komisijai. ◄

▼M2

4. Komisija nosaka sīki izstrādātus noteikumus 1. līdz 3. punkta izpildei un informē dalībvalstis un Eiropas Parlamentu.

▼B

I pants

Valsts līgumi

Saistībā ar Kopienas noteikumu piemērošanu valsts līgumu piešķiršanai, paziņojumos, ko sūta publicēšanai Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, norāda tos projektus, kam ir piemērota vai piešķirta Kopienas palīdzība.

J pants

Informēšana

Šīs regulas 14. pantā noteiktajai gada pārskatā sniedzamajai informācijai, ir jābūt kā izklāstīts šī pielikuma pielikumā.

Komisija ir atbildīga par informatīvas sanāksmes rīkošanu ar dalībvalstīm reizi sešos mēnešos. ►M2 Šajā sanāksmē Komisija jo īpaši informē dalībvalstis par atbilstīgiem tematiem gada pārskatam, kā arī par veiktajām darbībām un pieņemtajiem lēmumiem. Laikus pirms sanāksmes Komisija nosūta dalībvalstīm attiecīgos dokumentus. ◄

K pants

Pārskats

Vajadzības gadījumā, ņemot vērā gūto pieredzi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar kvalificētu balsu vairākumu groza šī pielikuma noteikumus.









II PIELIKUMA papildinājums

Gada pārskatā ir jāsniedz šāda informācija:

1) par finanšu palīdzību, ko fonds bija apņēmies sniegt un ir izmaksājis, kopā ar gada sadalījumu pēc dalībvalsts un pēc projekta veida (vide vai transports);

▼M2

2) par fonda ekonomisko un sociālo ietekmi dalībvalstīs, kā arī Savienības ekonomisko un sociālo kohēziju, tostarp par ietekmi uz nodarbinātību;

▼B

3) informācijas kopsavilkums par saņēmējās dalībvalstīs izpildītajām programmām, lai izpildītu Līguma 104.c pantā minētās ekonomiskās konverģences nosacījumus, kā arī noteikumus par regulas 6. panta piemērošanu;

4) informācija par Komisijas veiktajiem secinājumiem, ņemot vērā finansēšanas apturēšanu, par Komisijas pieņemtiem lēmumiem, piemēram, tiem, kas ir minēti 6. panta ►M2 ————— ◄ ;

5) par Fonda ieguldījumu saņēmēju dalībvalstu centienos izpildīt Kopienas vides politiku un stiprināt Eiropas transporta infrastruktūras tīklu; par projektu līdzsvaru vides jomā un transporta infrastruktūras jomā;

6) par to, kāda ir Fonda darbību saderība ar Kopienas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas saistīti ar vides aizsardzību, transportu, konkurenci un valsts līgumu piešķiršanu;

7) par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu koordināciju un atbilstību starp projektiem, ko finansē Fonds, un citiem pasākumiem, kas finansēti no Kopienas budžeta, Eiropas Investīciju bankas un pārējiem Kopienas finanšu instrumentiem;

8) par saņēmēju dalībvalstu pūliņiem veikt ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūras jomās;

9) par finansētajiem provizoriskajiem pētījumiem un tehniskā nodrošinājuma pasākumiem, ieskaitot šādu pētījumu un pasākumu veidus;

10) par projektu izvērtēšanas, uzraudzības un novērtēšanas secinājumiem, tostarp informāciju par visiem projektu pielāgojumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību izvērtēšanas, uzraudzības un novērtēšanas secinājumiem;

11) par EIB ieguldījumu projektu novērtēšanā;

12) informācijas kopsavilkums par veiktajām pārbaudēm, atklātajiem pārkāpumiem un nepabeigtām administratīvām lietām un tiesvedību.