01984A0716(02) — LV — 16.02.2021 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B ►M1 NOLĪGUMS par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras apgabala piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām, ieskaitot kuģošanas izraisītu gaisa piesārņojumu ◄ (Bonnas Nolīgums) (OV L 188, 16.7.1984., 9. lpp)

Grozīts ar:









▼B

▼M1

NOLĪGUMS

par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras apgabala piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām, ieskaitot kuģošanas izraisītu gaisa piesārņojumu

▼B

(Bonnas Nolīgums)







BEĻĢIJAS KARALISTES, DĀNIJAS KARALISTES, FRANCIJAS REPUBLIKAS, VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS, ►M1 ĪRIJAS, ◄ NĪDERLANDES KARALISTES, NORVĒĢIJAS KARALISTES, ►M2 SPĀNIJAS KARALISTES, ◄ ZVIEDRIJAS KARALISTES, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES VALDĪBAS UN EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA, ▼M1 atzīstot, ka jūras piesārņojums ar naftu un citām kaitīgām vielām, kā arī kuģošanas izraisīts gaisa piesārņojums Ziemeļjūras apgabalā var apdraudēt jūras vidi, bioloģisko daudzveidību, cilvēku veselību un piekrastes valstu attiecīgās intereses, ievērojot, ka šāda veida piesārņojumam ir daudzi avoti un ka negadījumi un citi starpgadījumi jūrā rada lielas bažas, pārliecībā, ka spēja cīnīties ar šāda veida piesārņojumu, kā arī valstu aktīva sadarbība un savstarpēja palīdzība ir nepieciešama, lai aizsargātu šo valstu piekrastes un ar piekrasti saistītās intereses, paužot gandarījumu par progresu, kas jau sasniegts saistībā ar 1969. gada 9. jūnijā Bonnā parakstīto Nolīgumu par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu, vēlēdamās izvērst tālāku savstarpējo palīdzību un sadarbību cīņā pret dažāda veida piesārņojumu, ▼B IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







▼M1

1. pants

Šo Nolīgumu piemēro 2. pantā definētajā Ziemeļjūras apgabalā:

1) kad naftas vai citu kaitīgu vielu, kas piesārņo vai draud piesārņot jūru, klātbūtne vai paredzamā klātbūtne rada nopietnas un nenovēršamas briesmas vienas vai vairāku Līgumslēdzēju pušu piekrastei vai ar piekrasti saistītajām interesēm; vai

2) kad kuģošanas izraisītu emisiju (MARPOL konvencijas VI pielikuma izpratnē), kas piesārņo vai draud piesārņot jūras vidi, klātbūtne vai paredzamā klātbūtne veicina jūras eitrofikāciju un apdraud piekrastē dzīvojošo cilvēku vai jūrā dzīvojošo organismu veselību; un

3) lai veiktu novērošanu nolūkā palīdzēt atklāt un apkarot šā panta 1. un 2. punktā minēto piesārņojumu un novērst tiesību aktu pārkāpumus piesārņojuma novēršanas jomā.

▼M2

2. pants

Šajā Nolīgumā Ziemeļjūras apgabals ir jūras apgabals, ko veido:

a) pati Ziemeļjūra uz dienvidiem no 61° 0' 00.00" N platuma;

b) Skageraks, kura dienvidu robeža ir noteikta austrumos no Skagena raga ar 57° 44' 43.00" N platumu;

c) Biskajas līcis, ko dienvidos un rietumos norobežo šā Nolīguma pielikuma I daļā noteiktā līnija;

d) citi ūdeņi, proti, Īrijas jūra, Ķeltu jūra, Malinas jūra, Lielā Minča šaurums, Mazā Minča šaurums, daļa Norvēģu jūras un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas, ko rietumos un ziemeļos norobežo šā Nolīguma pielikuma II daļā noteiktā līnija.

▼B

3. pants

1. Līgumslēdzējas puses uzskata, ka aizsardzība pret piesārņojumu, kas aprakstīts Nolīguma 1. pantā, ir jautājums, kas prasa aktīvu Līgumslēdzēju pušu sadarbību.

2. Līgumslēdzējas puses kopā attīsta un izveido kopīgās rīcības praktisko, operatīvo un tehnisko aspektu pamatnostādnes.

4. pants

Līgumslēdzējas puses uzņemas informēt citas Līgumslēdzējas puses par:

a) savas valsts organizāciju cīņai pret Nolīguma 1. pantā minētā piesārņojuma veidu;

b) kompetento iestādi, kas ir atbildīga par ziņojumu saņemšanu un nosūtīšanu par minēto piesārņojumu un par jautājumu risināšanu saistībā ar Līgumslēdzēju pušu savstarpējās palīdzības pasākumiem;

c) savas valsts līdzekļiem, ko varētu darīt pieejamus starptautiskajai palīdzībai, lai novērstu minēto piesārņojumu vai cīnītos pret to;

d) jauniem veidiem, kā izvairīties no tāda piesārņojuma, un jauniem efektīviem pasākumiem cīņai pret to;

e) tāda veida liela piesārņojuma gadījumiem, pret ko tās ir cīnījušās.

▼M1

5. pants

1. Kad vien kāda Līgumslēdzēja puse uzzina par negadījumu vai arī naftas vai citu tādu kaitīgu vielu, tai skaitā kuģu radītu emisiju, klātbūtni Ziemeļjūras apgabalā, kas var radīt nopietnus draudus kādas citas Līgumslēdzējas puses piekrastei vai ar piekrasti saistītajām interesēm, tā nekavējoties informē attiecīgo Līgumslēdzēju pusi ar tās kompetentās iestādes starpniecību.

2. Līgumslēdzējas puses apņemas visu tādu kuģu kapteiņiem, kas peld ar to karogu, un to valstīs reģistrēto gaisa kuģu pilotiem pieprasīt pa attiecīgajos apstākļos pieejamākajiem un atbilstošākajiem kanāliem nekavējoties ziņot: a) par visiem negadījumiem, kas rada vai varētu radīt jūras vides piesārņojumu; b) par naftas vai citu tādu kaitīgu vielu klātbūtni, veidu un bīstamības pakāpi, kas var nopietni apdraudēt vienas vai vairāku Līgumslēdzēju pušu piekrasti vai ar piekrasti saistītās intereses.

3. Līgumslēdzējas puses, ziņojot par piesārņojumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, izmanto standarta veidlapu.

6. pants

1. Vienīgi šā Nolīguma nolūkiem Ziemeļjūras apgabalu iedala zonās, kas aprakstītas Nolīguma pielikumā.

2. Līgumslēdzēja puse, kuras zonā rodas Nolīguma 1. panta 1. punktā aprakstītā situācija, veic nepieciešamos novērtējumus par negadījuma veidu un bīstamības pakāpi vai attiecīgā gadījumā par naftas vai citu kaitīgo vielu veidu un aptuveno daudzumu un to kustības virzienu un ātrumu.

3. Attiecīgā Līgumslēdzēja puse nekavējoties informē visas citas Līgumslēdzējas puses ar to kompetento iestāžu starpniecību par saviem novērtējumiem un darbībām, kuras tā veikusi, lai cīnītos pret piesārņojumu ar naftu vai citām kaitīgām vielām, un novēro minētās vielas tik ilgi, kamēr tās atrodas attiecīgās Līgumslēdzējas puses zonā.

4. Līgumslēdzēju pušu pienākumus, kas paredzēti šā panta noteikumos, attiecībā uz kopīgas atbildības zonām nosaka īpašos tehniskos noteikumos, par kuriem jāvienojas attiecīgajām Līgumslēdzējām pusēm. Minētos noteikumus paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm.

▼B

7. pants

Līgumslēdzēja puse, kam vajadzīga palīdzība cīņai pret piesārņojumu vai iespējamu piesārņojuma klātbūtni jūrā vai tās piekrastē, var lūgt citu Līgumslēdzēju pušu palīdzību. Līgumslēdzējas puses, kas lūdz palīdzību, norāda, kāds palīdzības veids tām vajadzīgs. Līgumslēdzējas puses, kurām lūdz palīdzēt saskaņā ar šo pantu, pieliek visas pūles, lai sniegtu šādu palīdzību savu iespēju robežās, ņemot vērā tām pieejamos tehniskos līdzekļus, jo īpaši piesārņojuma gadījumā ar kaitīgām vielām, kas nav nafta.

8. pants

1. Nolīguma noteikumus interpretē tādā veidā, kas neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem, jo īpaši jūras piesārņojuma novēršanas un apkarošanas jomā.

2. Nolīguma 6. pantā minētais iedalījums zonās nekādā ziņā nav minams kā precedents vai arguments nevienā jautājumā, kas attiecas uz suverenitāti vai jurisdikciju.

9. pants

1. Ja attiecībā uz cīņu pret piesārņojumu nepastāv Līgumslēdzēju pušu darbību reglamentējošas vienošanās par finanšu noteikumiem, kuras var noslēgt divpusēji vai daudzpusēji, vai kopējas piesārņojuma apkarošanas darbības gadījumā, Līgumslēdzējas puses uzņemas izmaksas par savu attiecīgo rīcību cīņā pret piesārņojumu saskaņā ar šā punkta a) un b) apakšpunktu: a) ja darbību veic viena Līgumslēdzēja puse pēc citas Līgumslēdzējas puses skaidri izteikta lūguma, Līgumslēdzēja puse, kas lūgusi attiecīgo palīdzību, atlīdzina tās Līgumslēdzējas puses darbības izmaksas, kura sniedz palīdzību; b) ja rīcību veic Līgumslēdzēja puse pēc savas ierosmes, minētā Līgumslēdzēja puse sedz savas darbības izmaksas.

2. Līgumslēdzēja puse, kas lūdz palīdzību, var jebkurā laikā atsaukt savu lūgumu, bet tādā gadījumā tā sedz izmaksas, kas jau radušās Līgumslēdzējai pusei, kura sniedz palīdzību, vai ko pēdējā uzņēmusies segt.

10. pants

Ja nav panākta citāda vienošanās, izmaksas par darbību, ko veikusi Līgumslēdzēja puse pēc citas Līgumslēdzējas puses lūguma, aprēķina saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem un pašreizējo praksi, kura sniedz palīdzību, lai šādas izmaksas atlīdzinātu atbildīgā persona vai organizācija.

11. pants

Nolīguma 9. pantu interpretē tā, lai nekādā veidā neskartu Līgumslēdzēju pušu tiesības atgūt no trešajām pusēm darbības izmaksas cīņā pret piesārņojumu vai piesārņojuma draudiem atbilstoši citiem piemērojamiem valstu un starptautisko tiesību aktu noteikumiem.

12. pants

1. Līgumslēdzēju pušu sanāksmes notiek regulāri, kā arī tad, kad īpašu apstākļu dēļ tā tiek nolemts saskaņā ar reglamentu.

2. Līgumslēdzējas puses pirmajā sanāksmē izveido reglamentu un finanšu noteikumus, ko pieņem ar vienprātīgu balsojumu.

3. Depozitāre valdība sasauc Līgumslēdzēju pušu pirmo sanāksmi, cik drīz vien iespējams, pēc Nolīguma stāšanās spēkā.

13. pants

Savas kompetences robežās Eiropas Ekonomikas kopienai ir tiesības uz balstu skaitu, kas ir vienāds ar to dalībvalstu skaitu, kuras ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses. Eiropas Ekonomikas kopiena neizmanto balsošanas tiesības, ja tās dalībvalstis izmanto savējās, un otrādi.

14. pants

Līgumslēdzēju pušu pienākums sanāksmēs ir:

a) veikt Nolīguma īstenošanas vispārējo uzraudzību;

b) pārskatīt saskaņā ar Nolīgumu veikto pasākumu efektivitāti;

c) veikt citas funkcijas, kas varētu būt vajadzīgas saskaņā ar Nolīguma noteikumiem.

▼M1

15. pants

1. Līgumslēdzējas puses paredz nodrošināt ar šo Nolīgumu saistīto sekretariāta pienākumu izpildi, ievērojot noteikumus, kas ir spēkā attiecībā uz šā Nolīguma aptverto reģionu saskaņā ar citiem starptautiskajiem nolīgumiem par jūras vides un gaisa piesārņojuma novēršanu.

2. Katra Līgumslēdzēja puse veic iemaksu 2,5 % apmērā no Nolīguma īstenošanas gada izdevumiem. Atlikušo Nolīguma īstenošanas izdevumu summu sadala starp Līgumslēdzējām pusēm, kas nav Eiropas Ekonomikas kopiena, proporcionāli to nacionālajam kopproduktam saskaņā ar novērtējuma skalu, kuru regulāri pieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja. Nekādā gadījumā Līgumslēdzējas puses iemaksa atlikušās izdevumu summas segšanai nepārsniedz 20 % no atlikušās summas.

▼B

16. pants

1. Neskarot Nolīguma 17. pantu, Līgumslēdzējas puses priekšlikumu par Nolīguma vai tā pielikuma grozīšanu izskata Līgumslēdzēju pušu sanāksmē. Pēc priekšlikuma pieņemšanas ar vienprātīgu balsojumu depozitāre valdība grozījumu paziņo Līgumslēdzējām pusēm.

2. Tāds grozījums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad depozitāre valdība ir saņēmusi visu Līgumslēdzēju pušu apstiprinājumus.

17. pants

1. Divas vai vairākas Līgumslēdzējas puses var grozīt savu zonu kopējās robežas, kas aprakstītas Nolīguma pielikumā.

2. Šāds grozījums stājas spēkā attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm sestā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad depozitāre valdība ir to izziņojusi, ja vien trīs mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma Līgumslēdzēja puse nav izteikusi iebildumu vai pieprasījusi pārrunas attiecīgajā jautājumā.

18. pants

1. Nolīgumu var parakstīt Eiropas Ekonomikas kopiena un to valstu valdības, kas uzaicinātas piedalīties 1983. gada 13. septembra Bonnas konferencē par Nolīgumu par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām.

2. Šīs valstis un Eiropas Ekonomikas kopiena var kļūt par Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm vai nu ar parakstu bez atrunas par ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu vai arī ar parakstu ar atrunu par ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu, kam seko ratificēšana, pieņemšana vai apstiprināšana.

3. Ratificēšanas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Vācijas Federatīvās Republikas valdībai.

19. pants

1. Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad visu Nolīguma 18. pantā minēto valstu valdības un Eiropas Ekonomikas kopiena ir parakstījušas Nolīgumu bez atrunas par ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu.

2. Pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā 1969. gada 9. jūnijā Bonnā noslēgtais Nolīgums par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu zaudē spēku.

20. pants

1. Līgumslēdzējas puses var ar vienprātīgu lēmumu uzaicināt jebkuru ziemeļaustrumu Atlantijas apgabala piekrastes valsti pievienoties Nolīgumam.

2. Tādā gadījumā Nolīguma 2. pantu un pielikumu groza pēc vajadzības. Grozījumus pieņem ar vienprātīgu balsojumu Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tie stājas spēkā, kad valstī, kas pievienojas Nolīgumam, stājas spēkā Nolīgums.

21. pants

1. Katrā valstī, kas pievienojas Nolīgumam, Nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad attiecīgā valsts ir deponējusi savu pievienošanās instrumentu.

2. Pievienošanās instrumentus deponē Vācijas Federatīvās Republikas valdībai.

22. pants

1. Pēc tam, kad Nolīgums ir bijis spēkā piecus gadus, jebkura Līgumslēdzēja puse to var denonsēt.

2. Denonsēšanu veic ar rakstisku paziņojumu, kuru adresē depozitārei valdībai, kura paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm par saņemto denonsēšanu un tās saņemšanas datumu.

3. Denonsēšana stājas spēkā vienu gadu pēc tam, kad to saņēmusi depozitāre valdība.

23. pants

Depozitāre valdība informē Līgumslēdzējas puses un Nolīguma 18. pantā minētās valstis par:

a) katru Nolīguma parakstīšanu;

b) katra ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanu un par katra denonsēšanas instrumenta saņemšanu;

c) Nolīguma spēkā stāšanās dienu;

d) katra apstiprināšanas paziņojuma par Nolīguma vai tā pielikuma grozījumiem saņemšanu un attiecīgo grozījumu spēkā stāšanās dienu.

24. pants

Nolīguma oriģinālu, kura angļu, franču un vācu teksti ir vienādi autentiski, deponē Vācijas Federatīvās Republikas valdībai, kas apliecinātas kopijas nosūta Līgumslēdzējām pusēm un kas nosūta apliecinātu kopiju Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram reģistrēšanai un publicēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu.

To apliecinot, savu valdību attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas Nolīgumu.

Bonnā, 1983. gada 13. septembrī

FÜR DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS BELGIEN,

FOR THE GOVERNMENT OF THE KINGDOM OF BELGIUM,

POUR LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DE BELGIQUE:

Vorbehaltlich der Ratifikation,

Subject to ratification,

Sous réserve de ratification.

FÜR DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS DÄNEMARK,

FOR THE GOVERNMENT OF THE KINGDOM OF DENMARK,

POUR LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DE DANEMARK:

Vorbehaltlich der Genehmigung,

Subject to approval,

Sous réserve d'approbation.

FÜR DIE REGIERUNG DER FRANZÖSISCHEN REPUBLIK,

FOR THE GOVERNMENT OF THE FRENCH REPUBLIC,

POUR LE GOUVERNEMENT DE LA RÉPUBLIQUE FRANÇAISE:

FÜR DIE REGIERUNG DER BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND,

FOR THE GOVERNMENT OF THE FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY,

POUR LE GOUVERNEMENT DE LA RÉPUBLIQUE FRANÇAISE:

FÜR DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS DER NIEDERLANDE,

FOR THE GOVERNMENT OF THE KINGDOM OF THE NETHERLANDS,

POUR LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DES PAYS-BAS:

Vorbehaltlich der Annahme,

Subject to acceptance,

Sous réserve d'acceptation.

FÜR DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS NORWEGEN,

FOR THE GOVERNMENT OF THE KINGDOM OF NORWAY,

POUR LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DE NORVÈGE:

Vorbehaltlich der Ratifikation,

Subject to ratification,

Sous réserve de ratification.

FÜR DIE REGIERUNG DES KÖNIGREICHS SCHWEDEN,

FOR THE GOVERNMENT OF THE KINGDOM OF SWEDEN,

POUR LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DE SUÈDE:

FÜR DIE REGIERUNG DES VEREINIGTEN KÖNIGREICHS GROSSBRITANNIEN UND NORDIRLAND,

FOR THE GOVERNMENT OF THE UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND,

POUR LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D'IRLANDE DU NORD:

Vorbehaltlich der Ratifikation,

Subject to ratification,

Sous réserve de ratification.

FÜR DIE EUROPÄISCHE WIRTSCHAFTSGEMEINSCHAFT,

FOR THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY,

POUR LA COMMUNAUTÉ ÉCONOMIQUE EUROPÉENNE:

Vorbehaltlich der Annahme,

Subject to acceptance,

Sous réserve d'acceptation.

▼M2

PIELIKUMS NOLĪGUMAM PAR SADARBĪBU CĪŅĀ PRET ZIEMEĻJŪRAS PIESĀRŅOJUMU AR NAFTU UN CITĀM KAITĪGĀM VIELĀM (1983. GADS)

Ziemeļjūras apgabala robežas ar Atlantijas okeānu apraksts un Nolīguma 6. pantā minēto zonu apraksts

ZIEMEĻJŪRAS APGABALA ROBEŽA AR ATLANTIJAS OKEĀNU

I DAĻA

ZIEMEĻJŪRAS APGABALA ROBEŽLĪNIJA DIENVIDOS UN DIENVIDRIETUMOS

Lamanša jūras šaurumu un tā pieejas dienvidrietumos un Biskajas līci dienvidos un rietumos norobežo līnija, kas:

i) sākas Spānijas piekrastes rietumu punktā 42° 30' 04.25" N 8° 52' 18.22" W;

ii) pēc tam no minētā punkta virzās pa loksodromu līdz punktam 42° 30' 04.32" N 10° 24' 55.16" W;

iii) pēc tam no minētā punkta virzās pa loksodromu līdz punktam 46° 00' 04.07" N 10° 24' 54.86" W;

iv) pēc tam no minētā punkta virzās pa loksodromu līdz punktam 46° 00' 04.06" N 9° 59' 54.88" W;

v) pēc tam no minētā punkta virzās līdz punktam, kurā krustojas platuma paralēle 48° 27' 00.00" N un līnija (turpmāk – “1983. gada Bonnas nolīguma līnija”), kas novilkta 50 jūras jūdzes uz rietumiem no līnijas, kura savieno Uesānas salu un Sili salas;

vi) pēc tam no minētā krustpunkta virzās pa 1983. gada Bonnas nolīguma līniju uz ziemeļiem līdz punktam, kurā minētā līnija krustojas ar līniju, kas, kā noteikts 1977. gada 30. jūnija šķīrējtiesas lēmumā, apzīmē kontinentālā šelfa robežu starp Franciju un Apvienoto Karalisti;

vii) pēc tam no šā krustpunkta virzās pa minēto robežlīniju uz rietumiem līdz punktam 48° 10' 00.00" N 9° 22' 15.91" W un

viii) pēc tam no minētā punkta virzās pa platuma paralēli 48° 10' 00.00" N uz rietumiem līdz punktam 48° 10' 00.00" N 10° 0' 00.00" W.

II DAĻA

LĪNIJA, KAS RIETUMOS UN ZIEMEĻOS NOROBEŽO CITUS NOLĪGUMĀ IETVERTOS ŪDEŅUS

Citus Nolīgumā ietvertos ūdeņus, proti, Īrijas jūru, Ķeltu jūru, Malinas jūru, Lielā Minča šaurumu, Mazā Minča šaurumu, daļu Norvēģu jūras un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas, rietumos un ziemeļos norobežo līnija, kas:

i) sākas punktā 48° 10' 00.00" N 0° 00' 00.00" W;

ii) pēc tam no minētā punkta virzās pa Īrijas jūras piesārņojuma atbildības zonas rietumu robežu (t. i., līniju, kuras attālums līdz Īrijas 1959.–1988. gada jūrniecības jurisdikcijas likumu vajadzībām noteikto pamatlīniju tuvākajam punktam visos punktos ir 200 jūras jūdzes) līdz punktam 56° 42' 00.00" N 14° 00' 00.00" W;

iii) pēc tam no minētā punkta virzās pa tās zonas rietumu robežu, kas izveidota ar Apvienotās Karalistes 1996. gada Noteikumiem par tirdzniecības kuģiem (piesārņojuma novēršana) (robežas), kuri grozīti ar 1997. gada Noteikumiem par tirdzniecības kuģiem (piesārņojuma novēršana) (robežas) (t. i., līniju, kas savieno 1. tabulā minētos punktus, tādā secībā, kādā tie ir norādīti), līdz punktam 63° 38' 10.68" N 0° 30' 00.00" W; un

iv) no minētā punkta virzās pa platuma paralēli 63° 38' 10.68" N uz austrumiem līdz Norvēģijas piekrastei.







1. TABULA. AR APVIENOTĀS KARALISTES 1996. GADA NOTEIKUMIEM PAR TIRDZNIECĪBAS KUĢIEM (PIESĀRŅOJUMA NOVĒRŠANA) (ROBEŽAS), AR GROZĪJUMIEM, IZVEIDOTĀS ZONAS RIETUMU ROBEŽAS PUNKTI UN LĪNIJAS Apvienotās Karalistes noteikumos minētie punkti, ar grozījumiem, un to koordinātas Punktus savienojošā līnija 27. 56° 42' 00.00" N 14° 0' 00.00" W 27. un 28. – garuma meridiāns 28. 56° 49' 00.00" N 14° 0' 00.00" W 28. un 29. – platuma paralēle 29. 56° 49' 00.00" N 14° 30' 34.00" W 29. un 30. – loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu attālumā no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkilda salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu 30. 57° 52' 22.00" N 14° 53' 22.00" W 30. un 31. – loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu attālumā no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkilda salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu 31. 58°30' 00.00" N 14° 48' 58.00" W 31. un 32. – loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu attālumā no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkilda salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu 32. 59° 0' 00.00" N 14° 35' 07.00" W 32. un 33. – loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu attālumā no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkilda salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu 33. 59° 40' 54.00" N 13° 58' 10.00" W 33. un 34. – loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu attālumā no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkilda salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu 34. 59° 50' 00.00" N 13° 46' 24.00" W 34. un 35. – platuma paralēle 35. 59° 50' 00.00" N 5° 0' 00.00" W 35. un 36. – garuma meridiāns 36. 60° 10' 00.00" N 5° 0' 00.00" W 36. un 37. – platuma paralēle 37. 60° 10' 00.00" N 4° 48' 00.00" W 37. un 38. – garuma meridiāns 38. 60° 20' 00.00" N 4° 48' 00.00" W 38. un 39. – platuma paralēle 39. 60° 20' 00.00" N 4° 24' 00.00" W 39. un 40. – garuma meridiāns 40. 60° 40' 00.00" N 4° 24' 00.00" W 40. un 41. – platuma paralēle 41. 60° 40' 00.00" N 4° 0' 00.00" W 41. un 42. – garuma meridiāns 42. 61° 0' 00.00" N 4° 0' 00.00" W 42. un 43. – platuma paralēle 43. 61° 0' 00.00" N 3° 36' 00.00" W 43. un 44. – garuma meridiāns 44. 61° 30' 00.00" N 3° 36' 00.00" W 44. un 45. – platuma paralēle 45. 61° 30' 00.00" N 3° 0' 00.00" W 45. un 46. – garuma meridiāns 46. 61° 45' 00.00" N 3° 0' 00.00" W 46. un 47. – platuma paralēle 47. 61° 45' 00.00" N 2° 48' 00.00" W 47. un 48. – garuma meridiāns 48. 62° 0' 00.00" N 2° 48' 00.00" W 48. un 49. – platuma paralēle 49. 62° 0' 00.00" N 2° 0' 00.00" W 49. un 50. – garuma meridiāns 50. 62° 30' 00.00" N 2° 0' 00.00" W 50. un 51. – platuma paralēle 51. 62° 30' 00.00" N 1° 36' 00.00" W 51. un 52. – garuma meridiāns 52. 62° 40' 00.00" N 1° 36' 00.00" W 52. un 53. – platuma paralēle 53. 62° 40' 00.00" N 1° 0' 00.00" W 53. un 54. – garuma meridiāns 54. 63° 20' 00.00" N 1° 0' 00.00" W 54. un 55. – platuma paralēle 55. 63° 20' 00.00" N 0° 30' 00.00" W 55. un 56. – garuma meridiāns 56. 63° 38' 10.68" N 0° 30' 00.00" W

ŠĀ NOLĪGUMA 6. PANTĀ MINĒTO ATBILDĪBAS ZONU ROBEŽAS

III DAĻA

VALSTS ATBILDĪBAS ZONU ROBEŽAS

1. Vispārīgi. Ja atbildības zonu norobežo vairākas līnijas, kas savieno sarakstā minētos punktus, katras šādas līnijas veids atbilst līnijas veidam, kurš norādīts pie katra punkta kā tās līnijas veids, kura savieno minēto punktu ar nākamo punktu.

2. Dānija. Dānijas valsts atbildības zonu norobežo šādas līnijas:

a) līnija, kas sākas punktā, kurā krustojas Dānijas un Vācijas kopīgas atbildības zonas robeža, kas aprakstīta IV daļā, un līnija starp punktu 55° 10' 03.40" N 7° 33' 09.60" E un pirmo punktu DE1/DK1, un virzās par šo līniju līdz punktam DE1/DK1;

b) vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:



Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām DK1 55° 30' 40.30" N 5° 45' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DE1 DK2 55° 15' 00.00" N 5° 24' 12.00" E Ģeodēziskā līnija DE2 DK3 55° 15' 00.00" N 5° 9' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DE3 DK4 55° 24' 15.00" N 4° 45' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DE4 DK5 55° 46' 21.80" N 4° 15' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DE5 DK6 55° 55' 09.40" N 3° 21' 00.00" E Lielā apļa loks DE6 DK7 56° 5' 12.00" N 3° 15' 00.00" E Lielā apļa loks UK23, NO23 DK8 56° 35' 30.00" N 5° 2' 00.00" E Lielā apļa loks NO24 DK9 57° 10' 30.00" N 6° 56' 12.00" E Lielā apļa loks NO25 DK10 57° 29' 54.00" N 7° 59' 00.00" E Lielā apļa loks NO26 DK11 57° 37' 06.00" N 8° 27' 30.00" E Lielā apļa loks NO27 DK12 57° 41' 48.00" N 8° 53' 18.00" E Lielā apļa loks NO28 DK13 57° 59' 18.00" N 9° 23' 00.00" E Lielā apļa loks NO29 DK14 58° 15' 41.20" N 10° 1' 48.10" E Lielā apļa loks NO30, SE4 DK15 58° 8' 00.10" N 10° 32' 32.80" E Ģeodēziskā līnija SE3 DK16 57° 49' 00.60" N 11° 2' 55.60" E Ģeodēziskā līnija SE2 DK17 57° 44' 43.00" N 11° 7' 04.00" E SE1

3. Vācija. Vācijas valsts atbildības zonu norobežo šādas līnijas:

a) līnija, kas sākas punktā, kurā krustojas Dānijas un Vācijas kopīgas atbildības zonas robeža, kas aprakstīta IV daļā, un līnija starp punktu 55° 10' 03.40" N 7° 33' 09.60" E un pirmo punktu DE1/DK1, un virzās par šo līniju līdz punktam DE1/DK1;

b) vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:



Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām DE1 55° 30' 40.30" N 5° 45' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK1 DE2 55° 15' 00.00" N 5° 24' 12.00" E Ģeodēziskā līnija DK2 DE3 55° 15' 00.00" N 5° 9' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK3 DE4 55° 24' 15.00" N 4° 45' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK4 DE5 55° 46' 21.80" N 4° 15' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK5 DE6 55° 55' 09.40" N 3° 21' 00.00" E Lielā apļa loks DK6 DE7 55° 50' 06.00" N 3° 24' 00.00" E Lielā apļa loks UK24 DE8 55° 45' 54.00" N 3° 22' 13.00" E Lielā apļa loks NL19 DE9 55° 20' 00.00" N 4° 20' 00.00" E Lielā apļa loks NL20 DE10 55° 0' 00.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks NL21 DE11 54° 37' 12.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks NL22 DE12 54° 11' 12.00" N 6° 0' 00.00" E Lielā apļa loks NL23 DE13 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E NL24

c) krasta virzienā no punkta DE12 – līnija no minētā punkta virzienā uz punktu DE13 (kas ir nākamais apstiprinātais norobežojošais punkts 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E) līdz punktam, kurā šī līnija krustojas ar Nīderlandes un Vācijas kopīgas atbildības zonas robežu, kas aprakstīta IV daļā.

4. Īrija. Īrijas valsts atbildības zonu norobežo šādas līnijas:

a) ziemeļos – vairākas līnijas, kas savieno 3. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti;

b) rietumos – Ziemeļjūras apgabala rietumu robeža;

c) austrumos un dienvidos – vairākas līnijas, kas savieno 2. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti.

5. Nīderlande. Nīderlandes valsts atbildības zonu dienvidos norobežo platuma paralēle 51°51' 52.1267" N un uz ziemeļiem no šīs platuma paralēles – šādas līnijas:

a) vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:



Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām NL1 51° 51' 52.1267" N 2° 31' 48.0975" E Lielā apļa loks UK42 NL2 51° 59' 00.00" N 2° 37' 36.00" E Lielā apļa loks UK41 NL3 52° 1' 00.00" N 2° 39' 30.00" E Lielā apļa loks UK40 NL4 52° 5' 18.00" N 2° 42' 12.00" E Lielā apļa loks UK39 NL5 52° 6' 00.00" N 2° 42' 54.00" E Lielā apļa loks UK38 NL6 52° 12' 24.00" N 2° 50' 24.00" E Lielā apļa loks UK37 NL7 52° 17' 24.00" N 2° 56' 00.00" E Lielā apļa loks UK36 NL8 52° 25' 00.00" N 3° 3' 30.00" E Lielā apļa loks UK35 NL9 52° 37' 18.00" N 3° 11' 00.00" E Lielā apļa loks UK34 NL10 52° 47' 00.00" N 3° 12' 18.00" E Lielā apļa loks UK33 NL11 52° 53' 00.00" N 3° 10' 30.00" E Lielā apļa loks UK32 NL12 53° 18' 06.00" N 3° 3' 24.00" E Lielā apļa loks UK31 NL13 53° 28' 12.00" N 3° 1' 00.00" E Lielā apļa loks UK30 NL14 53° 35' 06.00" N 2° 59' 18.00" E Lielā apļa loks UK29 NL15 53° 40' 06.00" N 2° 57' 24.00" E Lielā apļa loks UK28 NL16 53° 57' 48.00" N 2° 52' 00.00" E Lielā apļa loks UK27 NL17 54° 22' 48.00" N 2° 45' 48.00" E Lielā apļa loks UK26 NL18 54° 37' 18.00" N 2° 53' 54.00" E Lielā apļa loks UK25 NL19 55° 45' 54.00" N 3° 22' 13.00" E Lielā apļa loks DE8 NL20 55° 20' 00.00" N 4° 20' 00.00" E Lielā apļa loks DE9 NL21 55° 0' 00.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks DE10 NL22 54° 37' 12.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks DE11 NL23 54° 11' 12.00" N 6° 0' 00.00" E Lielā apļa loks DE12 NL24 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E DE13

b) krasta virzienā no punkta NL23 – līnija no minētā punkta virzienā uz punktu NL24 (kas ir nākamais apstiprinātais norobežojošais punkts 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E) līdz punktam, kurā šī līnija krustojas ar Nīderlandes un Vācijas kopīgas atbildības zonas robežu, kas aprakstīta IV daļā.

6. Norvēģija. Norvēģijas valsts atbildības zonu ziemeļos norobežo platuma paralēle 63° 38' 10.68" N un rietumos, dienvidos un austrumos – šādas līnijas:

a) vairākas līnijas, kas savieno 4. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti;

b) uz dienvidiem no minētajā tabulā pēdējā norādītā punkta – vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:



Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām NO23 56° 5' 12.00" N 3° 15' 00.00" E Lielā apļa loks UK23, DK7 NO24 56° 35' 30.00" N 5° 2' 00.00" E Lielā apļa loks DK8 NO25 57° 10' 30.00" N 6° 56' 12.00" E Lielā apļa loks DK9 NO26 57° 29' 54.00" N 7° 59' 00.00" E Lielā apļa loks DK10 NO27 57° 37' 06.00" N 8° 27' 30.00" E Lielā apļa loks DK11 NO28 57° 41' 48.00" N 8° 53' 18.00" E Lielā apļa loks DK12 NO29 57° 59' 18.00" N 9° 23' 00.00" E Lielā apļa loks DK13 NO30 58° 15' 41.20" N 10° 1' 48.10" E (A punkts) Lielā apļa loks SE4, DK14 NO31 58° 30' 41.20" N 10° 8' 46.90" E (B punkts) Lielā apļa loks SE5 NO32 58° 45' 41.30" N 10° 35' 40.00" E (C punkts) Loksodroma SE6 NO33 58° 53' 34.00" N 10° 38' 25.00" E (D punkts) SE7

c) pēc tam līnija, kas virzās pa Norvēģijas–Zviedrijas robežu.

7. Zviedrija. Zviedrijas valsts atbildības zonu dienvidos norobežo platuma paralēle 57° 44' 43.00" N un uz ziemeļiem no šīs platuma paralēles – vairākas līnijas:

a) kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:



Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām SE1 57° 44' 43.00" N 11° 7' 04.00" E Ģeodēziskā līnija DK17 SE2 57° 49' 00.60" N 11° 2' 55.60" E Ģeodēziskā līnija DK16 SE3 58° 8' 00.10" N 10° 32' 32.80" E Ģeodēziskā līnija DK15 SE4 58° 15' 41.20" N 10° 1' 48.10" E (A punkts) Lielā apļa loks DK14, NO30 SE5 58° 30' 41.20" N 10° 8' 46.90" E (B punkts) Lielā apļa loks NO31 SE6 58° 45' 41.30" N 10° 35' 40.00" E (C punkts) Loksodroma NO32 SE7 58° 53' 34.00" N 10° 38' 25.00" E (D punkts) NO33

b) pēc tam līnija, kas virzās pa Zviedrijas–Norvēģijas robežu.

8. Apvienotā Karaliste. Apvienotās Karalistes valsts atbildības zonu norobežo:

a) austrumos – vairākas līnijas, ko veido: i) vairākas līnijas, kas savieno 4. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti; ii) vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:



Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām UK23 56° 5' 12.00" N 3° 15' 00.00" E Lielā apļa loks NO23, DK7 UK24 55° 50' 06.00" N 3° 24' 00.00" E Lielā apļa loks DE7 UK25 54° 37' 18.00" N 2° 53' 54.00" E Lielā apļa loks NL18 UK26 54° 22' 48.00" N 2° 45' 48.00" E Lielā apļa loks NL17 UK27 53° 57' 48.00" N 2° 52' 00.00" E Lielā apļa loks NL16 UK28 53° 40' 06.00" N 2° 57' 24.00" E Lielā apļa loks NL15 UK29 53° 35' 06.00" N 2° 59' 18.00" E Lielā apļa loks NL14 UK30 53° 28' 12.00" N 3° 1' 00.00" E Lielā apļa loks NL13 UK31 53° 18' 06.00" N 3° 3' 24.00" E Lielā apļa loks NL12 UK32 52° 53' 00.00" N 3° 10' 30.00" E Lielā apļa loks NL11 UK33 52° 47' 00.00" N 3° 12' 18.00" E Lielā apļa loks NL10 UK34 52° 37' 18.00" N 3° 11' 00.00" E Lielā apļa loks NL9 UK35 52° 25' 00.00" N 3° 3' 30.00" E Lielā apļa loks NL8 UK36 52° 17' 24.00" N 2° 56' 00.00" E Lielā apļa loks NL7 UK37 52° 12' 24.00" N 2° 50' 24.00" E Lielā apļa loks NL6 UK38 52° 6' 00.00" N 2° 42' 54.00" E Lielā apļa loks NL5 UK39 52° 5' 18.00" N 2° 42' 12.00" E Lielā apļa loks NL4 UK40 52° 1' 00.00" N 2° 39' 30.00" E Lielā apļa loks NL3 UK41 51° 59' 00.00" N 2° 37' 36.00" E Lielā apļa loks NL2 UK42 51° 51' 52.1267" N 2° 31' 48.0975" E Lielā apļa loks NL1

b) dienvidos un rietumos – šādas līnijas: i) līnija, kas sākas Sili salu tālākajā rietumu punktā un savieno šo punktu ar punktu 49° 52' 00.00" N 7° 44' 00.00" W; ii) no minētā punkta – līnija, kas pa 1983. gada Bonnas nolīguma līniju (kas definēta I daļā) virzās uz dienvidiem līdz punktam, kurā minētā līnija krustojas ar 1977. gada 30. jūnija šķīrējtiesas lēmumā noteikto kontinentālā šelfa robežu starp Franciju un Apvienoto Karalisti; iii) no minētā krustpunkta – minētās robežas līnija virzienā uz rietumiem līdz punktam 48° 10' 00.00" N 9° 22' 15.91" W; iv) no minētā punkta – vairākas līnijas, kas savieno 2. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti, līdz Ziemeļīrijai piegulošās teritoriālās jūras ārējai robežai punktā 54° 0' 00.00" N 05° 36' 20.00" W;

c) rietumos un ziemeļos – šādas līnijas: i) līnija, kas savieno punktu 55° 31' 13.36" N 6° 45' 00.00" W ar tam tuvāko punktu Ziemeļīrijai piegulošajā teritoriālajā jūrā; ii) no minētā punkta – vairākas līnijas, kas savieno 3. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti, līdz punktam 56° 42' 00.00" N 14° 00' 00.00" W; iii) no minētā punkta – līnija, kas virzās pa Ziemeļjūras apgabala rietumu un ziemeļu robežu līdz punktam 63° 38' 10.68" N 0° 30' 00.00" W.







2. TABULA. PUNKTI UN LĪNIJAS, KAS AUSTRUMOS UN DIENVIDOS IEZĪMĒ ROBEŽU STARP ĪRIJAS UN APVIENOTĀS KARALISTES ATBILDĪBAS ZONĀM Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu IR1/UK50 48° 10' 00.00" N 10° 0' 00.00" W Garuma meridiāns IR2/UK51 48° 20' 00.00" N 10° 0' 00.00" W Platuma paralēle IR3/UK52 48° 20' 00.00" N 9° 48' 00.00" W Garuma meridiāns IR4/UK53 48° 30' 00.00" N 9° 48' 00.00" W Platuma paralēle IR5/UK54 48° 30' 00.00" N 9° 36' 00.00" W Garuma meridiāns IR6/UK55 48° 50' 00.00" N 9° 36' 00.00" W Platuma paralēle IR7/UK56 48° 50' 00.00" N 9° 24' 00.00" W Garuma meridiāns IR8/UK57 49° 0' 00.00" N 9° 24' 00.00" W Platuma paralēle IR9/UK58 49° 0' 00.00" N 9° 17' 00.00" W Garuma meridiāns IR10/UK59 49° 10' 00.00" N 9° 17' 00.00" W Platuma paralēle IR11/UK60 49° 10' 00.00" N 9° 12' 00.00" W Garuma meridiāns IR12/UK61 49° 20' 00.00" N 9° 12' 00.00" W Platuma paralēle IR13/UK62 49° 20' 00.00" N 9° 3' 00.00" W Garuma meridiāns IR14/UK63 49° 30' 00.00" N 9° 3' 00.00" W Platuma paralēle IR15/UK64 49° 30' 00.00" N 8° 54' 00.00" W Garuma meridiāns IR16/UK65 49° 40' 00.00" N 8° 54' 00.00" W Platuma paralēle IR17/UK66 49° 40' 00.00" N 8° 45' 00.00" W Garuma meridiāns IR18/UK67 49° 50' 00.00" N 8° 45' 00.00" W Platuma paralēle IR19/UK68 49° 50' 00.00" N 8° 36' 00.00" W Garuma meridiāns IR20/UK69 50° 0' 00.00" N 8° 36' 00.00" W Platuma paralēle IR21/UK70 50° 0' 00.00" N 8° 24' 00.00" W Garuma meridiāns IR22/UK71 50° 10' 00.00" N 8° 24' 00.00" W Platuma paralēle IR23/UK72 50° 10' 00.00" N 8° 12' 00.00" W Garuma meridiāns IR24/UK73 50° 20' 00.00" N 8° 12' 00.00" W Platuma paralēle IR25/UK74 50° 20' 00.00" N 8° 0' 00.00" W Garuma meridiāns IR26/UK75 50° 30' 00.00" N 8° 0' 00.00" W Platuma paralēle IR27/UK76 50° 30' 00.00" N 7° 36' 00.00" W Garuma meridiāns IR28/UK77 50° 40' 00.00" N 7° 36' 00.00" W Platuma paralēle IR29/UK78 50° 40' 00.00" N 7° 12' 00.00" W Garuma meridiāns IR30/UK79 50° 50' 00.00" N 7° 12' 00.00" W Platuma paralēle IR31/UK80 50° 50' 00.00" N 7° 3' 00.00" W Garuma meridiāns IR32/UK81 51° 0' 00.00" N 7° 3' 00.00" W Platuma paralēle IR33/UK82 51° 0' 00.00" N 6° 48' 00.00" W Garuma meridiāns IR34/UK83 51° 10' 00.00" N 6° 48' 00.00" W Platuma paralēle IR35/UK84 51° 10' 00.00" N 6° 42' 00.00" W Garuma meridiāns IR36/UK85 51° 20' 00.00" N 6° 42' 00.00" W Platuma paralēle IR37/UK86 51° 20' 00.00" N 6° 33' 00.00" W Garuma meridiāns IR38/UK87 51° 30' 00.00" N 6° 33' 00.00" W Platuma paralēle IR39/UK88 51° 30' 00.00" N 6° 18' 00.00" W Garuma meridiāns IR40/UK89 51° 40' 00.00" N 6° 18' 00.00" W Platuma paralēle IR41/UK90 51° 40' 00.00" N 6° 6' 00.00" W Garuma meridiāns IR42/UK91 51° 50' 00.00" N 6° 6' 00.00" W Platuma paralēle IR43/UK92 51° 50' 00.00" N 6° 0' 00.00" W Garuma meridiāns IR44/UK93 51° 54' 00.00" N 6° 0' 00.00" W Platuma paralēle IR45/UK94 51° 54' 00.00" N 5° 57' 00.00" W Garuma meridiāns IR46/UK95 51° 58' 00.00" N 5° 57' 00.00" W Platuma paralēle IR47/UK96 51° 58' 00.00" N 5° 54' 00.00" W Garuma meridiāns IR48/UK97 52° 0' 00.00" N 5° 54' 00.00" W Platuma paralēle IR49/UK98 52° 0' 00.00" N 5° 50' 00.00" W Garuma meridiāns IR50/UK99 52° 4' 00.00" N 5° 50' 00.00" W Platuma paralēle IR51/UK100 52° 4' 00.00" N 5° 46' 00.00" W Garuma meridiāns IR52/UK101 52° 8' 00.00" N 5° 46' 00.00" W Platuma paralēle IR53/UK102 52° 8' 00.00" N 5° 42' 00.00" W Garuma meridiāns IR54/UK103 52° 12' 00.00" N 5° 42' 00.00" W Platuma paralēle IR55/UK104 52° 12' 00.00" N 5° 39' 00.00" W Garuma meridiāns IR56/UK105 52° 16' 00.00" N 5° 39' 00.00" W Platuma paralēle IR57/UK106 52° 16' 00.00" N 5° 35' 00.00" W Garuma meridiāns IR58/UK107 52° 24' 00.00" N 5° 35' 00.00" W Platuma paralēle IR59/UK108 52° 24' 00.00" N 5° 22' 48.00" W Garuma meridiāns IR60/UK109 52° 32' 00.00" N 5° 22' 48.00" W Platuma paralēle IR61/UK110 52° 32' 00.00" N 5° 28' 00.00" W Garuma meridiāns IR62/UK111 52° 44' 00.00" N 5° 28' 00.00" W Platuma paralēle IR63/UK112 52° 44' 00.00" N 5° 24' 30.00" W Garuma meridiāns IR64/UK113 52° 52' 00.00" N 5° 24' 30.00" W Platuma paralēle IR65/UK114 52° 52' 00.00" N 5° 22' 30.00" W Garuma meridiāns IR66/UK115 52° 59' 00.00" N 5° 22' 30.00" W Platuma paralēle IR67/UK116 52° 59' 00.00" N 5° 19' 00.00" W Garuma meridiāns IR68/UK117 53° 9' 00.00" N 5° 19' 00.00" W Platuma paralēle IR69/UK118 53° 9' 00.00" N 5° 20' 00.00" W Garuma meridiāns IR70/UK119 53° 26' 00.00" N 5° 20' 00.00" W Platuma paralēle IR71/UK120 53° 26' 00.00" N 5° 19' 00.00" W Garuma meridiāns IR72/UK121 53° 32' 00.00" N 5° 19' 00.00" W Platuma paralēle IR73/UK122 53° 32' 00.00" N 5° 17' 00.00" W Garuma meridiāns IR74/UK123 53° 39' 00.00" N 5° 17' 00.00" W Platuma paralēle IR75/UK124 53° 39' 00.00" N 5° 16' 20.40" W Garuma meridiāns IR76/UK125 53° 42' 08.40" N 5° 16' 20.40" W Platuma paralēle IR77/UK126 53° 42' 08.40" N 5° 17' 51.00" W Garuma meridiāns IR78/UK127 53° 44' 24.00" N 5° 17' 51.00" W Platuma paralēle IR79/UK128 53° 44' 24.00" N 5° 19' 19.80" W Garuma meridiāns IR80/UK129 53° 45' 48.00" N 5° 19' 19.80" W Platuma paralēle IR81/UK130 53° 45' 48.00" N 5° 22' 00.00" W Garuma meridiāns IR82/UK131 53° 46' 00.00" N 5° 22' 00.00" W Platuma paralēle IR83/UK132 53° 46' 00.00" N 5° 19' 00.00" W Garuma meridiāns IR84/UK133 53° 59' 56.95" N 5° 19' 00.00" W







3. TABULA. PUNKTI UN LĪNIJAS, KAS ZIEMEĻOS IEZĪMĒ ROBEŽU STARP ĪRIJAS UN APVIENOTĀS KARALISTES ATBILDĪBAS ZONĀM Punkti, kas apzīmē zonu robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu IR85/UK134 55° 31' 13.36" N 6° 45' 00.00" W Garuma meridiāns IR86/UK135 55° 28' 00.00" N 6° 45' 00.00" W Platuma paralēle IR87/UK136 55° 28' 00.00" N 6° 48' 00.00" W Garuma meridiāns IR88/UK137 55° 30' 00.00" N 6° 48' 00.00" W Platuma paralēle IR89/UK138 55° 30' 00.00" N 6° 51' 00.00" W Garuma meridiāns IR90/UK139 55° 35' 00.00" N 6° 51' 00.00" W Platuma paralēle IR91/UK140 55° 35' 00.00" N 6° 57' 00.00" W Garuma meridiāns IR92/UK141 55° 40' 00.00" N 6° 57' 00.00" W Platuma paralēle IR93/UK142 55° 40' 00.00" N 7° 2' 00.00" W Garuma meridiāns IR94/UK143 55° 45' 00.00" N 7° 2' 00.00" W Platuma paralēle IR95/UK144 55° 45' 00.00" N 7° 8' 00.00" W Garuma meridiāns IR96/UK145 55° 50' 00.00" N 7° 8' 00.00" W Platuma paralēle IR97/UK146 55° 50' 00.00" N 7° 15' 00.00" W Garuma meridiāns IR98/UK147 55° 55' 00.00" N 7° 15' 00.00" W Platuma paralēle IR99/UK148 55° 55' 00.00" N 7° 23' 00.00" W Garuma meridiāns IR100/UK149 56° 0' 00.00" N 7° 23' 00.00" W Platuma paralēle IR101/UK150 56° 0' 00.00" N 8° 13' 00.00" W Garuma meridiāns IR102/UK151 56° 5' 00.00" N 8° 13' 00.00" W Platuma paralēle IR103/UK152 56° 5' 00.00" N 8° 39' 30.00" W Garuma meridiāns IR104/UK153 56° 10' 00.00" N 8° 39' 30.00" W Platuma paralēle IR105/UK154 56° 10' 00.00" N 9° 7' 00.00" W Garuma meridiāns IR106/UK155 56° 21' 30.00" N 9° 7' 00.00" W Platuma paralēle IR107/UK156 56° 21' 30.00" N 10° 30' 00.00" W Garuma meridiāns IR108/UK157 56° 32' 30.00" N 10° 30' 00.00" W Platuma paralēle IR109/UK158 56° 32' 30.00" N 12° 12' 00.00" W Garuma meridiāns IR110/UK159 56° 42' 00.00" N 12° 12' 00.00" W Platuma paralēle IR111/UK160 56° 42' 00.00" N 14° 0' 00.00" W







4. TABULA. PUNKTI UN LĪNIJAS, KAS IEZĪMĒ ROBEŽU STARP NORVĒĢIJAS UN APVIENOTĀS KARALISTES ATBILDĪBAS ZONĀM Punkti, kas apzīmē zonu robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu NO1/UK1 63° 38' 10.68" N 0° 10' 59.31" W Ģeodēziskā līnija NO2/UK2 63° 03' 20.71" N 0° 28' 12.51" E Ģeodēziskā līnija NO3/UK3 62° 58' 21.06" N 0° 33' 31.01" E Ģeodēziskā līnija NO4/UK4 62° 53' 29.49" N 0° 38' 27.91" E Ģeodēziskā līnija NO5/UK5 62° 44' 16.31" N 0° 47' 27.69" E Ģeodēziskā līnija NO6/UK6 62° 39' 57.99" N 0° 51' 29.48" E Ģeodēziskā līnija NO7/UK7 62° 36' 20.75" N 0° 54' 44.78" E Ģeodēziskā līnija NO8/UK8 62° 32' 47.29" N 0° 57' 48.32" E Ģeodēziskā līnija NO9/UK9 62° 30' 09.83" N 1° 0' 05.92" E Ģeodēziskā līnija NO10/UK10 62° 27' 32.82" N 1° 2' 17.70" E Ģeodēziskā līnija NO11/UK11 62° 24' 56.68" N 1° 4' 25.86" E Ģeodēziskā līnija NO12/UK12 62° 22' 21.00" N 1° 6' 28.21" E Ģeodēziskā līnija NO13/UK13 62° 19' 40.72" N 1° 8' 30.96" E Ģeodēziskā līnija NO14/UK14 62° 16' 43.93" N 1° 10' 40.66" E Ģeodēziskā līnija NO15/UK15 61° 44' 12.00" N 1° 33' 13.44" E Ģeodēziskā līnija NO16/UK16 61° 44' 12.00" N 1° 33' 36.00" E Lielā apļa loks NO17/UK17 61° 21' 24.00" N 1° 47' 24.00" E Lielā apļa loks NO18/UK18 59° 53' 48.00" N 2° 4' 36.00" E Lielā apļa loks NO19/UK19 59° 17' 24.00" N 1° 42' 42.00" E Lielā apļa loks NO20/UK20 58° 25' 48.00" N 1° 29' 00.00" E Lielā apļa loks NO21/UK21 57° 54' 18.00" N 1° 57' 54.00" E Lielā apļa loks NO22/UK22 56° 35' 42.00" N 2° 36' 48.00" E Lielā apļa loks NO23/UK23 56° 5' 12.00" N 3° 15' 00.00" E

9. Francija. Francijas valsts atbildības zonu no ziemeļiem līdz dienvidiem norobežo vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:







Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām FR01 48° 19' 56.52" N 4° 46' 23.67" W Loksodroma FR02 48° 27' 00.00" N 5° 08' 23.63" W Platuma paralēle FR03 48° 27' 00.00" N 6° 34' 40.90" W Loksodroma FR04 46° 00' 04.06" N 9° 59' 54.88" W Loksodroma SP4 FR05 45° 00' 04.04" N 7° 59' 55.08" W Loksodroma SP5 FR06 44° 20' 03.93" N 3° 59' 55.37" W Loksodroma SP6 FR07 43° 23' 20.71" N 1° 46' 13.58" W Loksodroma SP7 FR08 43° 22' 50.11" N 1° 47' 11.18" W SP8

10. Spānija. Spānijas valsts atbildības zonu norobežo vairākas līnijas, kas norādītajā secībā savieno šādus punktus:







Punkti, kas apzīmē zonas robežas Tās līnijas veids, kura savieno punktu ar nākamo punktu Citi punkti ar tām pašām koordinātām SP1 42o 30' 04.25" N 008° 52' 18.22" W Loksodroma SP2 42o 30' 04.32" N 010° 24' 55.16" W Loksodroma SP3 46o 00' 04.07" N 010° 24' 54.86" W Loksodroma SP4 46o 00' 04.06" N 009° 59' 54.88" W Loksodroma FR4 SP5 45° 00' 04.04" N 007° 59' 55.08" W Loksodroma FR5 SP6 44° 20' 03.93" N 003° 59' 55.37" W Loksodroma FR6 SP7 43° 23' 20.71" N 001° 46' 13.58" W Loksodroma FR7 SP8 43° 22' 50.11" N 001° 47' 11.18" W FR8

IV DAĻA

KOPĪGAS ATBILDĪBAS ZONU ROBEŽAS

Kopīgas atbildības zonas ir šādas:

1. Beļģijas, Francijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes kopīgas atbildības zona Jūras apgabals starp platuma paralēlēm 51°51' 52.1267" N un 51° 6' 00.00" N.

2. Francijas un Apvienotās Karalistes kopīgas atbildības zona Lamanša jūras šaurums uz dienvidrietumiem no platuma paralēles 51° 32' 00.00" N līdz līnijai, kas: a) sākas Sili salu tālākajā rietumu punktā un savieno šo punktu ar punktu 49° 52' 00.00” N 7° 44' 00.00” W; b) no minētā punkta virzās pa līniju, kura novilkta 50 jūras jūdzes uz rietumiem no līnijas, kas savieno Sili salas un Uesānas salu, uz dienvidiem līdz punktam, kurā tā krustojas ar platuma paralēli 48° 27' 00.00" N; un c) virzās pa minēto platuma paralēli uz austrumiem līdz Uesānas salas tālākajam dienvidu punktam.

3. Dānijas un Vācijas kopīgas atbildības zona Jūras apgabals, ko norobežo: a) dienvidos – platuma paralēle 54° 30’ 00.00" N uz rietumiem no Vācijas piekrastes; b) rietumos – garuma meridiāns 6° 30' 00.00" E; c) ziemeļos – platuma paralēle 55° 50' 00.00" N uz rietumiem no Dānijas piekrastes; d) austrumos – bēguma līnija (pamatojoties uz zemāko plūdmaiņu līmeni (LAT) attiecībā pret dziļumnulli), ieskaitot Vadenzē apgabalu.

4. Vācijas un Nīderlandes kopīgas atbildības zona Jūras apgabals, ko norobežo: a) rietumos – garuma meridiāns 6° 0' 00.00" E (ED50) virzienā uz ziemeļiem no Nīderlandes piekrastes; b) ziemeļos – platuma paralēle 54° 0' 00.00" N (ED50); c) austrumos – garuma meridiāns 7° 15' 00.00" E (ED50) virzienā uz ziemeļiem no Vācijas piekrastes; d) dienvidos – bēguma līnija (pamatojoties uz zemāko plūdmaiņu līmeni (LAT) attiecībā pret dziļumnulli), ieskaitot Vadenzē apgabalu.

V DAĻA

INTERPRETĀCIJA

Šajā pielikumā minēto punktu atrašanās vietas nosaka saskaņā ar Eiropas ģeodēzisko sistēmu (1950. gada versiju).