2002R2342 — LV — 05.08.2005 — 001.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EK, Euratom) Nr. 2342/2002

(2002. gada 23. decembris),

ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam







SATURS PIRMĀ DAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI I SADAĻA PRIEKŠMETS II SADAĻA BUDŽETA PRINCIPI 1. nodaļa Vienotības un budžeta precizitātes principi 2. nodaļa Gada pārskata princips 3. nodaļa (Finanšu regulas 4. nodaļa) Norēķinu vienības princips 4. nodaļa (Finanšu regulas 5. nodaļa) Universāluma princips 5. nodaļa (Finanšu regulas 6. nodaļa) Specifikācijas princips 6. nodaļa (Finanšu regulas 7. nodaļa) Pareizas finanšu vadības princips 7. nodaļa (Finanšu regulas 8. nodaļa) Pārredzamības princips III SADAĻA BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE 1. nodaļa Budžeta izveide 2. nodaļa Budžeta uzbūve un izklāsts IV SADAĻA BUDŽETA IZPILDE 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 2. nodaļa Izpildes paņēmieni 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 2. iedaļa Īpaši noteikumi 3. nodaļa Finanšu dalībnieki 1. iedaļa Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi 2. iedaļa Kredītrīkotājs 3. iedaļa Grāmatvedis 4. iedaļa Avansu pārzinis 4. nodaļa Finanšu dalībnieku atbildība 1. iedaļa Vispārīgi noteikumi 2. iedaļa Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras 5. nodaļa Ieņēmumu operācijas 1. iedaļa Pašu resursi 2. iedaļa Debitoru parādu tāme 3. iedaļa Debitoru parādu konstatācija 4. iedaļa Atgūšanas pilnvarojums 5. iedaļa Atgūšana 6. nodaļa Izdevumu operācijas 1. iedaļa Izdevumu saistības 2. iedaļa Izdevumu apzināšana 3. iedaļa Maksājumu apstiprināšana 4. iedaļa Izdevumu apmaksa 5. iedaļa Izdevumu operāciju termiņi 7. nodaļa Informācijas tehnoloģiju sistēmas 8. nodaļa Iekšējais revidents V SADAĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. iedaļa Darbības joma un piešķiršanas principi 2. iedaļa Publicēšana 3. iedaļa Līgumu piešķiršanas procedūras 4. iedaļa Nodrošinājums un kontrole 2. nodaļa Īpaši noteikumi par līgumiem, kurus piešķir Kopienas iestādes uz savu rēķina VI SADAĻA DOTĀCIJAS 1. nodaļa Darbības joma 2. nodaļa Piešķiršanas principi 3. nodaļa Piešķiršanas procedūra 4. nodaļa Maksājumi un kontrole 5. nodaļa Īstenošana VII SADAĻA PĀRSKATU UN UZSKAITES IZKLĀSTS 1. nodaļa Pārskatu izklāsts 2. nodaļa (Finanšu regulas 3. nodaļa) Uzskaite 1. iedaļa Uzskaites struktūra 2. iedaļa Norēķinu grāmatas 3. iedaļa Kontu plāns 4. iedaļa Reģistrēšana 5. iedaļa Saskaņošana un pārbaude 6. iedaļa Budžeta uzskaite 3. nodaļa (Finanšu regulas 4. nodaļa) Īpašuma uzskaite OTRĀ DAĻA ĪPAŠI NOTEIKUMI I SADAĻA (FINANŠU REGULAS II SADAĻA) STRUKTŪRFONDI II SADAĻA (FINANŠU REGULAS III SADAĻA) ZINĀTNISKĀ IZPĒTE III SADAĻA (FINANŠU REGULAS IV SADAĻA) ĀRĒJIE DARĪJUMI 1. nodaļa Vispārīgi noteikumi 2. nodaļa Darījumu īstenošana 3. nodaļa Publiskais iepirkums 4. nodaļa Dotācijas 5. nodaļa Avansu konti un inventāra saraksts IV SADAĻA (FINANŠU REGULAS V SADAĻA) EIROPAS BIROJI V SADAĻA (FINANŠU REGULAS VI SADAĻA) ADMINISTRATĪVĀS APROPRIĀCIJAS TREŠĀ DAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI I SADAĻA PĀREJAS NOTEIKUMI II SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 1 ), jo īpaši tās 183. pantu, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Kopienu tiesu, Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, tā kā: (1) Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (še turpmāk “Finanšu regula”) noteikumi ir vienkāršoti, lai sašaurinātu minētās regulas darbības jomu, ietverot tajā vienīgi pamatprincipus un definīcijas, kas attiecas uz Eiropas Kopienu vispārējā budžeta (še turpmāk “budžeta”) izveidi, izpildi un kontroli. (2) Tādēļ šiem īstenošanas noteikumiem jāpapildina Finanšu regula ne vien attiecībā uz minētās regulas noteikumiem, kuros tā īpaši atsaucas uz izpildes kārtību, bet arī attiecībā uz noteikumiem, kuru piemērošanai iepriekš jānosaka izpildes pasākumi. Skaidrības labad jāaizstāj Komisijas Regula (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93 (1993. gada 9. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību dažiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem ( 2 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1687/2001 ( 3 ). (3) Lai nodrošinātu, ka nozaru noteikumi atbilst budžeta principiem, kas noteikti Finanšu regulā, jāizveido saraksts, kas aptvertu visus tiesību aktus, kuri attiecas uz budžeta izpildi, un jāparedz noteikumi, kas nosaka, ka Komisijai šis saraksts jāsastāda un jāiesniedz budžeta lēmējinstitūcijai. (4) Attiecībā uz budžeta principiem, jo īpaši vienotības principu, prasība, ka procenti par iepriekšēju finansējumu, kas jāatmaksā budžetā, ir jāiezīmē, nozīmē, ka ir jāiezīmē jebkurš iepriekšējs finansējums, kas paliek Kopienu īpašumā. Šāds iepriekšējs finansējums paliek iestādes īpašumā, ja vien pamatdokuments Finanšu regulas 49. panta nozīmē neparedz citādi vai to nemaksā pēc publiskā iepirkuma līguma vai iestāžu darbiniekiem, vai dalībvalstīm. Šis noteikums jāizstrādā atkarībā no vadības veida (tieša vai netieša centralizēta vadība vai dalīta vadība). To neattiecina uz kopējo vadību, tādēļ ka tādos gadījumos Kopienas līdzekļus apvieno ar starptautiskās organizācijas līdzekļiem. Ja iepriekšējs finansējums, kas paliek Kopienas īpašumā, nes procentus, šie procenti jāiemaksā budžetā kā dažādi ieņēmumi. (5) Attiecībā uz gada pārskata principu — ir svarīgi izskaidrot jēdzienus “gada apropriācijas” un “saistību uzņemšanās procedūras sagatavošanas posmi”, kas, ja ir pabeigti līdz 31. decembrim, var atļaut pārnest saistību apropriācijas, kuras tad jāizlieto līdz nākamā saimnieciskā gada 31. martam. (6) Attiecībā uz norēķinu vienības principu — jānosaka kursi, kas jāizmanto, izdarot eiro pārrēķinus citās valūtās, lai pildītu prasības par naudas plūsmas pārzināšanu un pārskatiem. (7) Attiecībā uz atkāpēm no universāluma principa — jāparedz budžeta rīcība ar piešķirtajiem ieņēmumiem, jo īpaši dalībvalstu vai trešo valstu iemaksām konkrētām Kopienas programmām, tāpat arī jāparedz ierobežojumi izdevumu un ieņēmumu saldo aprēķināšanai. (8) Attiecībā uz specifikācijas principu — precīzi jānosaka, kā aprēķināma apropriāciju procentuālā daļa, kuru iestādes ir pilnvarotas pārvietot atbilstīgi savai autonomijai, un jāparedz noteikumi, ka par pārvietošanas pieprasījumiem, kas iesniedzami budžeta lēmējinstitūcijai, ir jāsniedz tai pilnīgas ziņas detalizēta paskaidrojuma veidā. (9) Attiecībā uz pareizu finanšu vadību — ir jāprecizē programmu un darbību iepriekšējā novērtējuma, starpposma novērtējuma un paveiktā novērtējuma mērķi, minimālais biežums šāda novērtējuma veikšanai un informācija, kas jāsniedz tiesību aktos paredzētajos finanšu pārskatos. (10) Attiecībā uz budžeta izveidi un izklāstu — lai nodrošinātu, ka budžeta lēmējinstitūcija ir pilnīgi informēta, nepieciešams noteikt saturu budžeta vispārējam ievadam, darba dokumentiem, kas ir pamatā budžeta izveidei, un budžeta piezīmēm. Jaunajā budžeta līdzekļu sadales izklāstā pa darbības jomām jāparedz administratīvo apropriāciju definīcija un klasifikācija. (11) Attiecībā uz budžeta izpildi — ir lietderīgi vispirms noskaidrot, kādā formā var pieņemt pamatdokumentus Kopienas darbības jomā un jomās, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienību. Jānosaka maksimālā apropriāciju summa, ar kādu var nodrošināt sagatavošanas darbības un izmēģinājuma programmas bez pamatdokumenta, un jāuzskaita Līgumu noteikumi, ar kuriem tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai. (12) Jānosaka arī darbības, ar kurām saistās iespējamība, ka tās varētu radīt interešu konfliktu, paredzot arī procedūru, kas jāievēro šādos gadījumos. (13) Attiecībā uz dažādiem budžeta izpildes paņēmieniem — jānosaka, ka, ja Komisija neveic budžeta izpildi tieši savās struktūrvienībās, tai vispirms ir jāpārliecinās, ka iestādēs, kurām tā gatavojas uzticēt izpildes uzdevumus, ir vadības procedūras un kontroles un grāmatvedības sistēmas, kuras ir atbilstošas un piemērotas attiecībā uz pareizas finanšu vadības prasībām. (14) Attiecībā uz netiešu centralizētu vadību, tas ir, vadību, ko Komisija deleģējusi izpildaģentūrām vai Kopienas tiesību subjektiem, valstu publisko tiesību subjektiem vai struktūrām, kam ir publisku dienestu uzdevumi, arī deleģēšanas aktā vai nolīgumā jānosaka pamats šādai pilnvaru deleģēšanai un kārtība šāda pilnvarojuma īstenošanai. Izpildaģentūras, pār kurām Komisija saglabā vadību, Kopienas budžeta izpildes nolūkiem jāatzīst par šās iestādes deleģēto kredītrīkotāju. Ja budžeta izpildes darbības jāveic valstu struktūrām, tām jāspēj sniegt atbilstošs finansiāls nodrošinājums un šīs struktūras ir jāizraugās pārredzamā veidā pēc izmaksu lietderības analīzes, kas parāda apsvērumus, kādēļ vadība deleģēta šādai struktūrai. Pirms pilnvaru deleģēšanas valstu struktūrām Komisijai saskaņā ar pamatdokumentu par attiecīgo apropriāciju īstenošanu jāvēršas pie atbilstošām komitejām, lūdzot tām sniegt atzinumu. Privāttiesību subjekti, kas izpilda sagatavošanas vai palīguzdevumus Komisijas uzdevumā, jāizraugās saskaņā ar līgumu piešķiršanas procedūrām. (15) Dalītas vadības īstenošanai kopā ar dalībvalstīm vai decentralizētas vadības īstenošanai kopā ar trešām valstīm jānosaka grāmatojumu noskaidrošanas procedūras stadijas un mērķi, neskarot īpašos noteikumus, kas ietverti attiecīgajās nozaru regulās. (16) Visbeidzot — par kopīgu vadību — skaidri jānosaka, ka daļa, ko katrs dāvinātājs iemaksājis katram izdevumu veidam, nav jāiezīmē, tomēr jāparedz, ka subsidētām darbībām jāveic visaptveroša kontrole; jānosaka, kādas starptautiskas organizācijas ir tiesīgas iesaistīties šādas vadības īstenošanā. (17) Attiecībā uz finanšu dalībnieku lomu — finanšu vadības reforma līdz ar centralizētu iepriekšējas kontroles pasākumu atmešanu paplašina kredītrīkotāju kompetenci attiecībā uz visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, arī iekšējās kontroles sistēmu izteiksmē. Budžeta lēmējinstitūcijai turpmāk jābūt informētai par deleģēto kredītrīkotāju iecelšanu amatā vai par to, ka viņi beidz pildīt pienākumus. Līdz ar to arī jānosaka uzdevumi, kompetence un procedūras principi, kas jāievēro. Iepriekšējās kontroles padarīšana par iekšējo kontroli jo īpaši nosaka to, ka skaidri jānošķir uzdevumi, kas attiecas uz darbību uzsākšanu budžeta izpildē, no uzdevumiem, kas attiecas uz šādu darbību pārbaudi. Turklāt ikvienai iestādei jāpieņem savs profesionālo standartu kodekss, kas jāpiemēro personālam, kurš atbild par iepriekšējām pārbaudēm un paveiktā pārbaudēm. Tad jāpieņem noteikumi, kas paredz, ka par uzņemtajiem pienākumiem ir jāziņo gada pārskatā iestādei, kurā, cita starpā, jāsniedz paveiktā pārbaudes rezultāti; jāparedz arī pasākumi to apliecinošo dokumentu uzglabāšanai, kuri attiecas uz veiktajām darbībām. Visbeidzot — jānosaka, ka par visām dažādajām publisko līgumu piešķiršanas sarunu procedūrām jāsniedz īpašs ziņojums iestādei un paziņojums budžeta lēmējinstitūcijai, jo tās veido atkāpi no parastās procedūras. (18) Lai skaidri noteiktu kompetenci, precīzi jāformulē grāmatveža uzdevumi un kompetence saistībā ar grāmatvedības sistēmām, finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, kā arī banku kontu un trešo personu dokumentu pārvaldīšanu. Jāparedz arī noteikumi grāmatveža atcelšanai no pienākumu izpildes. (19) Jāparedz arī nosacījumi par to, kā izmantot avansu kontus, kas ir vadības sistēma, kura veido izņēmumu no parastās budžeta procedūras, un jāparedz avansu pārziņu uzdevumi un kompetence, kā arī kredītrīkotāju un grāmatvežu uzdevumi un kompetence saistībā ar avansu kontu kontroli. Budžeta lēmējinstitūcija jāinformē par jebkuru iecelšanu amatā vai par to, ka tiek izbeigta pienākumu pildīšana. (20) Kad ir noteikti katra finanšu dalībnieka uzdevumi un kompetence, tos var saukt pie atbildības vienīgi saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Tomēr katrā iestādē attiecīgā veidā jāizveido jauna specializēta finanšu pārkāpumu komisija, lai noteiktu, vai bijuši finansiāla rakstura pārkāpumi. Jānosaka arī procedūra, kā kredītrīkotājs var prasīt rīkojuma apstiprinājumu un tādējādi tikt atbrīvots no jebkādas atbildības. (21) Attiecībā uz ieņēmumiem, izņemot īpašo gadījumu ar pašu resursiem, uz kuru attiecas Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu ( 4 ), jāprecizē uzdevumi un kontroles pasākumi, kas ietilpst kredītrīkotāja kompetencē dažādos procedūras posmos: debitoru parādu tāmju konstatācijā un pēc tam iekasēšanas rīkojuma izdošanā; parādzīmes nosūtīšanā, ar kuru informē parādnieku, ka konstatēts debitora parāds; jebkādas pienācīgās soda naudas aprēķināšanā; un, visbeidzot — vajadzības gadījumā — lēmuma pieņemšanā par prasījuma atcelšanu, ievērojot kritērijus, kas nodrošina atbilstību pareizai finanšu vadībai. Jānosaka arī grāmatveža loma ieņēmumu iekasēšanā un maksājumu termiņu pagarināšanā. (22) Attiecībā uz izdevumiem — jānosaka saistība starp lēmumiem par finansējumu, vispārējām saistībām un atsevišķām saistībām, kā arī šo dažādo posmu īpatnības. Atšķirība starp vispārēju saistību un atsevišķu saistību ir atkarīga no tā, cik lielā mērā ir noteikti saņēmēji un iesaistītās summas. Provizoriskas saistības ir ierobežotas, paredzot tās vienīgi parastajiem administratīvajiem izdevumiem un izdevumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu (ELVGF). Lai ierobežotu iespējamo saistību apjomu, jāatceļ apropriācijas, kas atbilst saistībām, par kurām trīs gadus nav izdarīti maksājumi. (23) Pēc tam skaidri jānosaka saistība starp maksājumu operāciju apzināšanu, apstiprināšanu un veikšanu un to kontroli, kas jāveic kredītrīkotājam, kad tas apzina izdevumus, liekot vīzu “nodots samaksai”, kā arī tad, kad viņš apstiprina maksājumus, pārbaudot, vai atbrīvošana no atbildības ir pamatota, par ko tagad ir atbildīgs vienīgi kredītrīkotājs. Jānosaka, kādi dokumenti jāuzrāda kā maksājumu pavaddokumenti, un jāparedz noteikumi par iepriekšēja finansējuma un starpposma maksājumu ieskaitu. Visbeidzot — jānosaka termiņi, kas jāpiemēro apzināšanas un maksājumu operācijām, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/35/EK (2000. gada 29. jūnijs) par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos ( 5 ). (24) Iekšējās revīzijas vajadzībām jānosaka revidenta iecelšanas procedūra un jāgarantē viņa neatkarība iestādē, kas viņu iecēlusi un kurai viņam jāziņo par savām darbībām; budžeta lēmējinstitūcija jāinformē par jebkuru iecelšanu amatā un pienākumu pildīšanas izbeigšanu. (25) Attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu ir izlemts iekļaut šajā regulā noteikumus par publisko pakalpojumu, piegāžu un būvdarbu līgumu piešķiršanas procedūrām attiecīgi no Padomes Direktīvas 92/50/EEK ( 6 ), 93/36/EEK ( 7 ) un 93/37/EEK ( 8 ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti Komisijas Direktīvu 2001/78/EK ( 9 ). Līdz ar to nepieciešams vispirms noteikt dažādus publiskā iepirkuma līgumu veidus; piemērojamos izsludināšanas un publicēšanas pasākumus; nosacījumus, kādos var izmantot īpašu procedūras veidu, un esošo procedūru galvenās pazīmes; izvēles kritēriju un iespējamās piešķiršanas kārtības specifikāciju; noteikumus par piekļuvi konkursa dokumentiem un sazināšanos ar pretendentiem vai kandidātiem; un gadījumos, kad Komisija piešķir līgumus uz sava rēķina — dažādos robežlielumus, kas jāpiemēro, un noteikumus par piešķiramo līgumu vērtības aprēķināšanu. (26) Līgumu piešķiršanas procedūru mērķis ir apmierināt iestāžu vajadzības ar vislabākajiem iespējamiem noteikumiem, vienlaikus garantējot vienlīdzīgu piekļuvi publiskajiem līgumiem un ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus. Lai nodrošinātu pārredzamību un vienādu attieksmi pret kandidātiem, kā arī pilnīgu kredītrīkotāju atbildību par galīgo izvēli, nepieciešams noteikt procedūru piedāvājumu un līdzdalības pieprasījumu atvēršanai un izvērtēšanai, no komisijas iecelšanas līdz pamatotam un dokumentētam piešķiršanas lēmumam, kas galu galā ir jāpieņem līgumslēdzējai iestādei. Jānosaka arī finansiālais nodrošinājums, kas vajadzīgs, lai aizsargātu Kopienu finanšu intereses. (27) Visbeidzot — jānosprauž robežas līgumslēdzēju iestāžu pilnvarām piemērot administratīvus sodus, lai nodrošinātu, ka sodi ir proporcionāli un preventīvi, un nodrošinātu vienādu attieksmi gan no dažādu iestāžu, gan struktūrvienību puses. (28) Skaidri jānosaka arī darbības joma sadaļai par dotācijām, jo īpaši attiecībā uz dažādiem budžeta izpildes paņēmieniem un arī attiecībā uz darbības veidu vai struktūru, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un kas ir tiesīga saņemt dotācijas. Jānosaka raksturlielumi ikgadējai darba programmai un uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī iespējamie izņēmumi šajā ziņā un atpakaļejošas iedarbības iespēja, jo īpaši humānās palīdzības un krīzes situāciju vadības jomā, kur spriedze ir ļoti specifiska. (29) Atgriežoties pie prasībām par pārredzamību, vienādu attieksmi pret pretendentiem un kredītrīkotāja atbildības pastiprināšanu, ir jānosaka piešķiršanas procedūra, no dotāciju pieteikumu iesniegšanas līdz to izvērtēšanai, ko komisija izpilda, ņemot vērā iepriekš noteiktos izvēles un piešķiršanas kritērijus, pirms kredītrīkotājs pieņem galīgo lēmumu, kas attiecīgi dokumentējams. (30) Saskaņā ar pareizu finanšu vadību Komisijai jānodrošina sev aizsardzība ar nodrošinājumu: dotāciju pieteikuma posmā — rīkojot finanšu revīziju pieteikumiem, kas saistīti ar lielākām summām; pēc tam — iepriekšēja finansējuma maksāšanas laikā — pieprasot iepriekšēju finansiālu nodrošinājumu; un, visbeidzot, izdarot galīgo maksājumu — rīkojot finanšu revīziju pieprasījumiem, kas saistīti ar vislielākajām summām un ietver vislielāko risku. Pareizas vadības un bezpeļņas un līdzfinansējuma principu ievērošanai nepieciešams arī, lai tiktu pieņemti noteikumi, kas ierobežotu iespējamo vienoti noteiktas likmes maksājumu izmantošanu. Visbeidzot — Kopienas līdzekļu pareiza vadība nozīmē, ka dotāciju saņēmējiem, darbības izpildi daļēji nododot apakšlīgumu slēdzējiem, ir pašiem jāievēro pārredzamības princips un vienlīdzīgas attieksmes princips pret iespējamiem pretendentiem, kā arī princips, pēc kura līgums jāpiešķir piedāvājumam ar vislabāko cenas un vērtības attiecību. (31) Visbeidzot — pilnvaras piemērot sodus šajā sakarā jāpielīdzina pilnvarām, kas piešķirtas publiskā iepirkuma procedūras sakarā. (32) Attiecībā uz uzskaites kārtošanu un izklāstu — jāformulē ikviens no vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem, kuriem jābūt finanšu pārskatu pamatā. Nepieciešams arī paredzēt nosacījumus darījuma iekļaušanai pārskatos un noteikumus aktīvu un pasīvu novērtēšanai un uzkrājumu izveidošanai. (33) Jānosaka, ka iestāžu pārskatiem jāpievieno ziņojums par budžeta un finanšu vadību, un sīki jāizklāsta, kādam jābūt finanšu pārskatu veidojošo sastāvdaļu (bilance, saimniecisko rezultātu pārskats, naudas plūsmas tabula un pielikums) un budžeta izpildes pārskata sastāvdaļu (budžeta izlietojuma pārskats un pielikums) saturam un izklāstam. (34) Par uzskaites jautājumiem — jānosaka, ka katras iestādes grāmatvedim jāsastāda dokumenti, kas apraksta šās iestādes uzskaites organizāciju un uzskaites procedūras un paredz nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz datorizētām grāmatvedības sistēmām, jo īpaši par piekļuves drošību un revīzijas liecībām par jebkurām izmaiņām, kas ieviestas šajās sistēmās. (35) Attiecībā uz uzskaites kārtošanu — jānosaka principi, kas jāpiemēro norēķinu grāmatām, izmēģinājuma bilancei, periodiskai kopējo summu saskaņošanai šajā bilancē un inventāra sarakstam, un jānosaka Komisijas grāmatveža pieņemtā kontu plāna sastāvdaļas. Jāparedz noteikumi, kas jāpiemēro operāciju reģistrēšanai, jo īpaši — divkāršā ieraksta metode, noteikumi par to operāciju pārrēķināšanu, kuras nav izteiktas eiro, un grāmatvedības ierakstu apliecināšanas dokumentiem. Jānosaka arī uzskaites dokumentu saturs. (36) Visbeidzot — vajadzīgi noteikumi, kas attiecas uz īpašuma uzskaiti, un skaidri jānosaka grāmatvežu un kredītrīkotāju attiecīgā kompetence šajā jomā, kā arī noteikumi, kas jāpiemēro inventāra sarakstā iekļauta īpašuma tālākai pārdošanai. (37) Attiecībā uz struktūrfondiem — jānosaka, ka avansu atmaksājums par noteiktu darbību nesamazina Fonda iemaksu šai darbībai. (38) Jānosaka tiešas un netiešas darbības veidi, kurus var finansēt pētniecības jomā. (39) Attiecībā uz ārējiem darījumiem — izpildes noteikumu mērķis, līdzīgi kā pašai Finanšu regulai, ir dot noteikumus par izņēmumiem, kas atspoguļo šās nozares darbību īpašo raksturu, galvenokārt attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumu un dotāciju piešķiršanu. (40) Attiecībā uz publiskā iepirkuma piešķiršanu — šajos īstenošanas noteikumos pārņemta satura būtība no Komisijas 1999. gada 10. novembra Lēmuma par vadības sistēmu vienkāršošanu līgumu piešķiršanai Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta īstenoto sadarbības programmu robežās ( 10 ) tādējādi radot publiskā iepirkuma piešķiršanas noteikumus, kas atšķiras no standarta noteikumiem ar tajos paredzētajiem atšķirīgajiem robežlielumiem un vadības procedūrām, kuras pielāgotas ārējiem darījumiem. (41) Attiecībā uz dotācijām — nepieciešams uzskaitīt darbību veidus, par kuriem iespējama atkāpe no Finanšu regulas 109. pantā paredzētā līdzfinansējuma principa. Tas jo īpaši attiecas uz humāno palīdzību un atbalstu krīzes situācijās, kā arī darbībām, ko veic, lai aizsargātu cilvēku veselību un pamattiesības. (42) Lai nodrošinātu Kopienas apropriāciju pareizu vadību, nepieciešams arī paredzēt priekšnoteikumus un noteikumus, kādiem jābūt nolīgumā, ja apropriāciju vadība ir decentralizēta vai ja izmanto avansu kontus. (43) Finanšu regulas noteikumi, kas attiecas uz Eiropas birojiem, jāpapildina ar īpašiem noteikumiem par Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju biroju un noteikumiem, ar kuriem Komisijas grāmatvedim atļauj deleģēt dažus no viņa uzdevumiem šo biroju personālam. Jānosaka arī darbības kārtība attiecībā uz banku kontiem, kurus Eiropas biroji var būt pilnvaroti atvērt Komisijas vārdā. (44) Attiecībā uz administratīvajām apropriācijām — katrai iestādei jāinformē budžeta lēmējinstitūcija par būtiskiem ēku projektiem, kuri tiek īstenoti, proti, tādiem, kuri palielina nekustamā īpašuma fondu. (45) Nepieciešams noteikt struktūras, kuras var saņemt dotācijas no budžeta un kurām jāparedz noteikumu kopums saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Finanšu regulas 185. pantā. (46) Šajā regulā minētie robežlielumi un summas regulāri jāatjaunina, piesaistot tās Kopienā reģistrētajai inflācijai, izņemot robežlielumus, ko piemēro publiskā iepirkuma piešķiršanai, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







PIRMĀ DAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI







I SADAĻA

PRIEKŠMETS

1. pants

Priekšmets

(Finanšu regulas 1. pants)

Šī regula nosaka Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (še turpmāk “Finanšu regula”) noteikumu īstenošanas kārtību.

Iestādes, uz kurām attiecas šī regula, ir iestādes Finanšu regulas nozīmē.

2. pants

Tiesību akti, kas attiecas uz budžeta izpildi

(Finanšu regulas 2. pants)

Komisija kārto Finanšu regulas 2. pantā minēto tiesību aktu sarakstu. Tā atjaunina minēto sarakstu ik gadu un attiecīgi informē par to budžeta lēmējinstitūciju.







II SADAĻA

BUDŽETA PRINCIPI







1. NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

3. pants

Darbības joma attiecībā uz iepriekšēju finansējumu, kas paliek Kopienu īpašumā

(Finanšu regulas 5. panta 4. punkts)

1. Iepriekšējs finansējums 105. panta nozīmē paliek Kopienu īpašumā, ja vien pamatdokumentā Finanšu regulas 49. panta 1. punkta nozīmē nav noteikts citādi. Šis noteikums neattiecas uz iepriekšēju finansējumu, ko maksā saskaņā ar līgumu Finanšu regulas 88. panta nozīmē vai ko maksā dalībvalstīm, vai arī kā pirmspievienošanās atbalstu vai avansus, kas minēti 265. pantā. Tas neattiecas uz kopēju vadību Finanšu regulas 53. panta nozīmē.

2. Tiešas centralizētas vadības gadījumā Finanšu regulas 53. panta nozīmē, ja šādā vadībā iesaistās vairāki partneri, šā panta 1. punkta noteikumi attiecas vienīgi uz galveno darbuzņēmēju.

3. Decentralizētas vadības gadījumā un netiešas centralizētas vadības gadījumā Finanšu regulas 53. panta nozīmē šā panta 1. punkta noteikumus piemēro vienīgi subjektam, kas saņem iepriekšējo finansējumu tieši no Komisijas.

4. Noteikumu, kas minēts 1. punktā, piemēro iepriekšējam finansējumam, ko maksā saskaņā ar līgumiem vai nolīgumiem, kas noslēgti pēc šās regulas spēkā stāšanās.

5. Šā panta 1.–4. punkts neskar iepriekšējā finansējuma iekļaušanu finanšu pārskatu aktīvos saskaņā ar uzskaites noteikumiem, kas paredzēti Finanšu regulas 133. pantā.

Kredītrīkotājs sniedz grāmatvedim informāciju, kas ļauj tam iezīmēt iepriekšēju finansējumu, kurš paliek Kopienu īpašumā.

4. pants

Kopienas līdzekļu nesto procentu iekļaušana budžetā

(Finanšu regulas 5. panta 4. punkts)

1. Ja iepriekšējs finansējums, kas paliek Kopienu īpašumā saskaņā ar 3. pantu, nes procentus vai līdzvērtīgu peļņu, to iemaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā (še turpmāk “budžetā”) kā dažādus ieņēmumus.

Kredītrīkotāji nodrošina, ka saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti ar saņēmējiem un starpniekiem:

a) šādu iepriekšēju finansējumu iemaksā kontos vai apakškontos, kas ļauj identificēt līdzekļus un attiecīgos procentus; pretējā gadījumā saņēmēju vai starpnieku grāmatvedības metodēm ir jāļauj identificēt Kopienas ieskaitītos līdzekļus un to radītie procenti vai cita peļņa

◄

b) saņēmēji vismaz vienu reizi gadā informē atbildīgo kredītrīkotāju par procentu vai līdzvērtīgas peļņas summu, ko nesuši šie līdzekļi, ja šādi procenti veido ievērojamas summas, un katrā ziņā vienmēr, kad tiek pieprasīti starpposma maksājumi vai atlikumu samaksa, kuros ieskaita iepriekšējo finansējumu.

3. Saskaņā ar IV sadaļas 5. nodaļu atbildīgais kredītrīkotājs, izdarot iepriekšējā finansējuma maksājumu, sastāda debitoru parādu tāmi par jebkuriem procentiem vai līdzvērtīgu peļņu, ko nesis iepriekšējs finansējums.

Atbildīgais kredītrīkotājs saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktā minēto grafiku sastāda iekasēšanas rīkojumu par 1. punktā minētajām procentu summām.

4. Ja iepriekšējs finansējums no vienas un tās pašas budžeta pozīcijas, saskaņā ar vienu un to pašu pamatdokumentu ir maksāts saņēmējiem, uz kuriem attiecas viena un tā pati piešķiršanas procedūra, kredītrīkotājs var sastādīt vienu debitoru parādu tāmi par vairākiem parādniekiem.







2. NODAĻA

Gada pārskata princips

5. pants

Apropriācijas saimnieciskajam gadam

(Finanšu regulas 8. panta 3. punkts)

Saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, kas iekļautas budžetā par saimniecisko gadu un kas ir jāizlieto minētā gada laikā, veido apropriācijas, kuras piešķirtas šim saimnieciskajam gadam. Apropriācijas, kas piešķirtas saimnieciskajam gadam, ir:

a) apropriācijas, kas paredzētas budžetā, ieskaitot budžeta grozījumos paredzētās apropriācijas;

b) pārnestās apropriācijas;

c) apropriācijas, kas no jauna padarītas pieejamas saskaņā ar Finanšu regulas 157. pantu un 181. panta 5. punktu;

d) apropriācijas, kas rodas no avansa maksājumiem, kuri atmaksāti saskaņā ar 228. pantu;

e) apropriācijas, kas paredzētas pēc to ieņēmumu saņemšanas, kuri piešķirti saimnieciskā gada laikā vai iepriekšējos saimnieciskajos gados un nav izlietoti.

6. pants

Apropriāciju pārnešana

(Finanšu regulas 9. panta 2. punkts)

1. Saistību apropriācijas, kas minētas Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā, var pārnest vienīgi tad, ja ar kredītrīkotāju nesaistītu iemeslu dēļ nav bijis iespējams uzņemties saistības līdz saimnieciskā gada 31. decembrim un ja sagatavošanas posmi jau pavirzījušies pietiekami tālu, lai būtu pamats uzskatīt, ka saistību uzņemšanās notiks, vēlākais, līdz nākamā gada 31. martam.

2. Sagatavošanas posmi, kas minēti Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā un kas jāpabeidz līdz saimnieciskā gada 31. decembrim, lai varētu izdarīt pārnešanu uz nākamo gadu, ir šādi:

a) vispārējām saistībām Finanšu regulas 76. panta nozīmē — finansējuma lēmuma pieņemšana vai arī pārrunu pabeigšana līdz šim datumam ar katras iestādes attiecīgajām struktūrvienībām par šā lēmuma pieņemšanu;

b) atsevišķām saistībām Finanšu regulas 76. panta nozīmē — līgumu vai nolīgumu sagatavošanas beigu posms. Šāds līgumu vai nolīgumu sagatavošanas beigu posms nozīmē, ka pabeigta iespējamo pretendentu vai saņēmēju izraudzīšanās.

3. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktu un kas nav paredzētas līdz nākamā saimnieciskā gada 31. martam, automātiski atceļ.

Komisija līdz 15. aprīlim informē budžeta lēmējinstitūciju par šādā veidā atceltajām apropriācijām.

4. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu, var izlietot līdz nākamā saimnieciskā gada 31. decembrim.

5. Šādi pārnestās apropriācijas pārskatos iezīmē.

6. Apropriācijas personāla izdevumiem, kas minēti Finanšu regulas 9. panta 6. punktā, ir apropriācijas iestāžu locekļu un darbinieku atalgojumam un pabalstiem.







3. NODAĻA

(Finanšu regulas 4. pants)

Norēķinu vienības princips

7. pants

Kurss eiro pārrēķinam citās valūtās

(Finanšu regulas 16. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru regulas, pārrēķinus no eiro citās valūtās izdara pēc eiro dienas kursa, kas publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā.

2. Ja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts dienas kurss attiecīgajai valūtai attiecībā pret eiro, Komisija izmanto norēķinu kursu, kas minēts 3. punktā.

3. Finanšu regulas 132.–137. pantā minētās uzskaites nolūkiem un saskaņā ar 213. pantu pārrēķinus no eiro citās valūtās izdara, izmantojot eiro mēneša norēķinu kursu. Šo norēķinu kursu nosaka Komisija, izmantojot jebkādus informācijas avotus, ko tā uzskata par ticamiem, pamatojoties uz kursu priekšpēdējā darba dienā iepriekšējā mēnesī pirms mēneša, par kuru kurss tiek noteikts.

8. pants

Kurss, kas jāizmanto eiro pārrēķiniem citās valūtās

(Finanšu regulas 16. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru regulas, kurss, kas jāizmanto pārrēķiniem no eiro citās valūtās, ir tās dienas kurss, kurā kredītrīkotāja struktūrvienība sastādījusi maksājuma rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu.

2. Eiro avansu kontu gadījumā kursu, kas jāizmanto, nosaka pēc dienas, kurā banka veikusi maksājumu.

3. Ja avansu konti ir valstu valūtās, kā noteikts Finanšu regulas 16. pantā, tad jāizmanto tā mēneša kurss, kurā no avansu konta izdarīti izdevumu maksājumi.

4. Izdevumiem, kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļas, kurss, kas jālieto par mēnesi “n”, par kuru šādi izdevumi paziņoti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 296/96 ( 11 ) 3. pantu, ir kurss, kāds noteikts “n + 1” mēneša desmitajā dienā vai arī pirmajā dienā pirms šās desmitās dienas, par kuru kurss bijis noteikts.

Šo kursu izmanto arī attiecīgajiem avansiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 296/96 4. un 5. pantā.

9. pants

Informācija par Komisijas veiktajiem naudas pārskaitījumiem no vienas valūtas otrā

(Finanšu regulas 16. pants)

Komisija katru ceturksni nosūta dalībvalstīm pārskatu par pārskaitījumiem, kas izdarīti starp dažādām valūtām.







4. NODAĻA

(Finanšu regulas 5. nodaļa)

Universāluma princips

10. pants

Struktūra piešķirto ieņēmumu un atbilstošo apropriāciju piešķiršanas kārtošanai

(Finanšu regulas 18. pants)

1. Neskarot 12. un 13. pantu, struktūru, kas paredzēta piešķirto ieņēmumu kārtošanai budžetā, veido:

a) katras iestādes budžeta iedaļas ieņēmumu tāmē — budžeta pozīcija ieņēmumu saņemšanai;

b) izdevumu tāmē ar piezīmēm norāda, kuras pozīcijas var saņemt apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, kuri padarītas pieejamas.

Pirmā daļas a) punktā minētajā gadījumā šo summu iegrāmato budžeta pozīcijā, ja šādu ieņēmumu summa ir paredzama. Ja tā nav paredzama, tad pieliek atgādinājumu (p.m.) un iespējamos ieņēmumus uzrāda piezīmēs informācijas nolūkā.

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var padarīt pieejamus gan kā saistību apropriācijas, gan kā maksājumu apropriācijas, ja ieņēmumus saņēmusi iestāde, izņemot gadījumā, kas paredzēts Finanšu regulas 161. panta 2. punktā. Tās padara pieejamas automātiski, izņemot avansu atmaksas gadījumā, kas minēts Finanšu regulas 156. panta, un izņemot finanšu korekciju gadījumā saistībā ar struktūrfondiem.

11. pants

Dalībvalstu iemaksas zinātniskās izpētes programmām

(Finanšu regulas 18. panta 1. a) apakšpunkts)

1. Dalībvalstu iemaksas, lai finansētu dažas pētniecības papildprogrammas, kas paredzētas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 5. pantā, iemaksā šādi:

a) septiņas divpadsmitdaļas no summas, kas iekļauta budžetā, samaksā, vēlākais, līdz kārtējā saimnieciskā gada 31. janvārim;

b) atlikušās piecas divpadsmitdaļas samaksā, vēlākais, līdz kārtējā saimnieciskā gada 15. jūlijam.

2. Ja līdz saimnieciskā gada sākumam budžets nav pieņemts galīgajā variantā, 1. punktā noteiktās iemaksas pamatojas uz summu, kas iekļauta budžetā par iepriekšējo saimniecisko gadu.

3. Jebkādu iemaksu vai papildu maksājumu, ko dalībvalstis ir parādā budžetam, iekļauj Komisijas pārskatā vai pārskatos trīsdesmit kalendāra dienu laikā pēc pieprasījuma iemaksāt līdzekļus.

4. Izdarītos maksājumus iekļauj pārskatā, kas paredzēts Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, un tiem piemēro minētajā regulā paredzētos nosacījumus.

12. pants

Piešķirtie ieņēmumi no EBTA dalībvalstu līdzdalības dažās Kopienas programmās

(Finanšu regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

1. Budžeta struktūra, lai kārtotu EBTA dalībvalstu līdzdalību dažās Kopienas programmās, ir šāda:

a) ieņēmumu tāmē iekļauj pozīciju ar atgādinājumu (p.m.), lai kārtotu EBTA dalībvalstu visu iemaksu summu par attiecīgo saimniecisko gadu. Iespējamo summu norāda budžeta piezīmēs;

b) izdevumu tāmē: i) piezīmēs par katru pozīciju, kas attiecas uz Kopienas darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis, norāda gaidāmo līdzdalības summu “informācijai”; ii) pielikumā, kas ir budžeta sastāvdaļa, norāda visas pozīcijas, kas attiecas uz Kopienas darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis.

Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais pielikums atspoguļo un ir sastāvdaļa struktūrai, kas paredzēta, lai kārtotu šādai līdzdalībai atbilstošās apropriācijas, kā noteikts 2. punktā, un lai ļautu īstenot izdevumus.

2. Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līguma 82. pantu EBTA dalībvalstu ikgadējā līdzdalība, kā EEZ Apvienotā komiteja apliecinājusi Komisijai saskaņā ar minētajam līgumam pievienotā 32. protokola 1. panta 5. punktu, rada pamatu tam, lai saimnieciskā gada sākumā tiktu paredzētas pilnīgi visas summas atbilstošajiem saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.

3. Ja saimnieciskā gada laikā budžeta pozīcijās paredz papildu apropriācijas ar EBTA dalībvalstu līdzdalību, bet EBTA dalībvalstis šā gada laikā nespēj attiecīgi koriģēt savas iemaksas, lai ievērotu Eiropas Ekonomikas zonas līguma 82. pantā noteikto “proporcionalitātes faktoru”, Komisija var kā pagaidu un izņēmuma pasākumu izlietot savas skaidrās naudas rezerves, lai finansētu EBTA dalībvalstu daļu. Visos gadījumos, kad tiek paredzēti šādas papildu apropriācijas, Komisija cik ātri vien iespējams pieprasa attiecīgās iemaksas no EBTA dalībvalstīm. Komisija katru gadu informē budžeta lēmējinstitūciju par ikvienu šādu lēmumu.

Iepriekšējo finansējumu cik ātri vien iespējams noformē nākamā saimnieciskā gada budžetā.

4. Saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktu EBTA dalībvalstu finanšu iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus. Grāmatvedis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti no šīm iemaksām, un atbilstošo apropriāciju izlietojumu uzrauga atsevišķi.

Finanšu regulas 131. panta 2. punktā noteiktajā pārskatā Komisija atsevišķi norāda īstenošanas posmu gan ieņēmumu, gan izdevumu sadaļā atbilstoši EBTA dalībvalstu līdzdalībai.

13. pants

Ieņēmumi no sankcijām, kas piemērotas dalībvalstīm, kurās ir pārmērīgs deficīts

(Finanšu regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

Budžeta struktūra, lai kārtotu ieņēmumus no sankcijām, kas paredzētas Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 ( 12 ) 4. iedaļā, ir šāda:

a) ieņēmumu tāmē iekļauj budžeta pozīciju ar atgādinājumu (p.m.), lai kārtotu procentus par šādām summām;

b) tajā pašā laikā un neskarot Finanšu regulas 74. pantu, šo summu iekļaušana ieņēmumu tāmē rada pamatu tam, lai izdevumu tāmē paredzētu saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas. Šīs apropriācijas īsteno saskaņā ar Finanšu regulas 17. pantu.

14. pants

Nodošana tīrās summas apmaksai

(Finanšu regulas 20. panta 1. punkts)

Saskaņā ar Finanšu regulas 20. panta 1. punktu šādas turpmāk minētas summas var ieturēt no maksājumu pieprasījumiem, faktūrām vai deklarācijām, kuras pēc tam nodod tīras summas apmaksai:

a) līgumsodus, kas piemēroti līgumu pusēm, ieskaitot publiskā iepirkuma līgumus;

b) nepamatoti samaksātu summu korekcijas, ko var izdarīt tiešu ieturējumu veidā no tāda paša veida jauniem maksājumiem, ko maksā tam pašam saņēmējam tajā nodaļā, pantā un saimnieciskajā gadā, kurā izdarīts pārmaksājums un kas rada pamatu starpposma maksājumiem vai atlikumu samaksai.

Atlaides, atmaksājumus un rabatus par atsevišķām faktūrām un maksājumu pieprasījumiem nereģistrē kā Kopienas ieņēmumus.

15. pants

Atgūstamo nodokļu konti

(Finanšu regulas 20. panta 2. punkts)

Jebkurus nodokļus, ko Kopienas segušas saskaņā ar Finanšu regulas 20. panta 2. punktu, iekļauj pagaidu kontā līdz attiecīgās valstis tos atmaksā.







5. NODAĻA

(Finanšu regulas 6. nodaļa)

Specifikācijas princips

16. pants

Pārvietošanas procedūras

(Finanšu regulas 22. panta 1. punkts)

1. Katra iestāde var ierosināt budžeta lēmējinstitūcijai izdarīt pārvietojumus savas budžeta iedaļas robežās no vienas sadaļas uz otru, nepārsniedzot 10 % limitu no saimnieciskā gada apropriācijām pozīcijā, no kuras paredzēts izdarīt pārvietošanu. Tā par to attiecīgi informē Komisiju.

Šiem pārvietojumiem piemēro Finanšu regulas 24. pantā noteikto procedūru.

2. Katra iestāde savas budžeta iedaļas robežās var izdarīt pārvietošanu no panta uz pantu.

17. pants

Noteikumi par pārvietojumu limitu aprēķināšanu

(Finanšu regulas 23. pants)

1. Procentuālās daļas, kas noteiktas Finanšu regulas 22. panta 1. punktā un 23. panta 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā, aprēķina laikā, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums.

2. Lai noteiktu limitu, kas minēts Finanšu regulas 22. panta 1. punktā un 23. panta pirmās daļas 1. punkta b) un c) apakšpunktā, summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras tiek izdarīts pārvietojums, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.

18. pants

Administratīvie izdevumi

(Finanšu regulas 23. pants)

Izdevumi, kas minēti Finanšu regulas 23. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, katrā darbības jomā attiecas uz posteņiem, kuri minēti 27. pantā.

19. pants

Pamatojums apropriāciju pārvietošanas pieprasījumiem

(Finanšu regulas 22. un 23. pants)

Pārvietošanas priekšlikumiem un visām ziņām, kuras budžeta lēmējinstitūcijai sniedz par pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar Finanšu regulas 22. un 23. pantu, pievieno atbilstošus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros atspoguļota apropriāciju īstenošana un pieprasījumu tāmes līdz saimnieciskā gada beigām gan par pozīcijām, uz kurām apropriācijas paredzēts pārvietot, gan par tām, no kurām tās paredzēts izņemt.

20. pants

Pamatojums pārvietošanas pieprasījumiem no rezerves ārkārtas palīdzībai

(Finanšu regulas 26. pants)

Pārvietošanas priekšlikumiem, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezerves, kas minētas Finanšu regulas 26. panta 2. punkta pirmajā daļā, pievieno attiecīgus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros norāda:

a) par pozīciju, uz kuru paredzēts izdarīt pārvietošanu — visjaunākās rīcībā esošās ziņas par apropriāciju īstenošanu un pieprasījumu tāmi līdz saimnieciskā gada beigām;

b) par visām pozīcijām, kuras attiecas uz ārējiem darījumiem — apropriāciju īstenošanu līdz iepriekšējā mēneša beigām pirms pārvietošanas pieprasījuma iesniegšanas un pieprasījumu tāmi līdz saimnieciskā gada beigām, ieskaitot salīdzinājumu ar sākotnējo tāmi;

c) analīzi par iespējām pārdalīt apropriācijas.







6. NODAĻA

(Finanšu regulas 7. nodaļa)

Pareizas finanšu vadības princips

21. pants

Novērtēšana

(Finanšu regulas 27. pants)

1. Visiem priekšlikumiem par programmām vai darbībām, kas var radīt izdevumus no budžeta vai budžeta ieņēmumu samazinājumu, piemēro iepriekšēju novērtējumu, ar kuru nosaka:

a) vajadzības, kas jāapmierina īsākā vai garākā termiņā;

b) mērķus, kas jāsasniedz;

c) paredzamos rezultātus un rādītājus , kas vajadzīgi to novērtēšanai;

d) Kopienas līdzdalības pievienoto vērtību;

e) riskus, ieskaitot krāpšanu, kas saistīti ar priekšlikumiem, un iespējamos alternatīvos risinājumus;

f) mācību, kas gūta no līdzīgas agrākas pieredzes;

g) apropriāciju apjomu, cilvēkresursus un citus administratīvos izdevumus, kas jāatvēl, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderības principu;

h) izveidojamo uzraudzības sistēmu.

2. Pēc tam visas programmas vai darbības pakļauj starpposma un/vai paveiktā novērtēšanai piešķirto cilvēkresursu un finanšu resursu, kā arī iegūto rezultātu izteiksmē, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem, novērtēšanu izdarot šādi:

a) vairākgadu programmu izpildes laikā iegūtos rezultātus regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, kas ļauj izvērtēšanas secinājumus ņemt vērā, pieņemot jebkādu lēmumu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu;

b) to darbību rezultātus, kurām piešķir gada finansējumu, izvērtē vismaz reizi sešos gados.

Pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro visiem projektiem vai darbībām, ko veic tādu darbību robežās, par kurām šī prasība var tikt izpildīta ar gala ziņojumiem, ko nosūta struktūras, kuras veikušas šo darbību.

22. pants

Finanšu pārskats

(Finanšu regulas 28. pants)

1. Jebkuram priekšlikumam par tiesību aktu, kurš iesniegts budžeta lēmējinstitūcijai un kuram var būt ietekme uz budžetu, radot izmaiņas arī amatu skaitā, pievieno finanšu pārskatu.

Finanšu pārskats ietver finanšu un saimnieciskos datus, lai likumdevēja iestāde var novērtēt Kopienas darbības nepieciešamību. Tas sniedz attiecīgu informāciju par saskanīgumu ar citiem finanšu instrumentiem un jebkādu iespējamo sinerģiju.

Vairākgadu darbību gadījumā finanšu pārskatos iekļauj paredzamo gada pieprasījumu grafiku apropriāciju un amatu izteiksmē un to finansiālās ietekmes novērtējumu vidējā termiņā.

2. Lai novērstu jebkādu krāpšanas vai pārkāpumu risku, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt Kopienu finanšu interešu aizsardzību, finanšu pārskats sniedz informāciju par esošajiem un plānotajiem krāpšanas novēršanas pasākumiem un pasākumiem aizsardzībai pret to.







7. NODAĻA

(Finanšu regulas 8. nodaļa)

Pārredzamības princips

23. pants

Budžeta kopsavilkuma provizoriska publicēšana

(Finanšu regulas 29. pants)

Cik ātri vien iespējams pēc budžeta galīgās pieņemšanas, bet ne vēlāk kā četras nedēļas pēc tās, iestāžu tīmekļa vietnē pēc Komisijas iniciatīvas publicē budžeta rādītāju kopsavilkumu līdz oficiālajai publikācijai Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.







III SADAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE







1. NODAĻA

Budžeta izveide

24. pants

Provizoriskā budžeta projekta vispārējs ievads

(Finanšu regulas 33. pants)

Komisija sastāda provizoriskā budžeta projekta vispārēju ievadu.

Pirms katras provizoriskā budžeta projekta iedaļas ir attiecīgās iestādes sagatavots ievads.

Vispārējā ievadā ietver:

a) finanšu tabulas, kas aptver visu budžetu;

b) attiecībā uz sadaļām Komisijas iedaļā: i) darbības jomu aprakstu ar pamatojumu pieprasīto apropriāciju tiesīgumam, pienācīgi ņemot vērā principus un prasības, kas noteiktas Finanšu regulas 27. pantā un 33. panta 2. punkta d) apakšpunktā; ii) pamatojumu apropriāciju maiņai salīdzinājumā ar iepriekšējo saimniecisko gadu.

25. pants

Darba dokumenti, kas ir provizoriskā budžeta projekta pamatā

(Finanšu regulas 30. un 33. pants)

Provizoriskajam budžeta projektam pievieno šādus darba dokumentus, kas ir tā pamatā:

a) attiecībā uz iestāžu personālu: i) pārskatu par pastāvīgā un pagaidu personāla darbības jomu; ii) katrai personāla kategorijai — organizatorisku tabulu par budžetā paredzētajām amata vietām un personām, kas ieņem šos amatus provizoriskā budžeta projekta iesniegšanas dienā, norādot to sadalījumu pa pakāpēm un administratīvām vienībām; iii) ja ir priekšlikums grozīt amatus ieņemošo personu skaitu — pārskatu par maiņas iemesliem; iv) amatu sarakstu pa darbības jomām;

b) detalizētu pārskatu par aizņēmumu un aizdevumu politiku;

c) par subsīdijām Finanšu regulas 32. pantā minētajām struktūrām — ieņēmumu un izdevumu tāmi, kuras priekšvārdā ir paskaidrojuma raksts, ko sastādījušas attiecīgās struktūras, un — attiecībā uz Eiropas skolām — tāme, kurā atspoguļoti ieņēmumi un izdevumi un kuras priekšvārdā ir paskaidrojuma raksts.

26. pants

Provizorisks budžeta grozījumu projekts

(Finanšu regulas 37. panta 1. punkts)

Provizoriskam budžeta grozījumu projektam pievieno pārskatus par pamatojumu un informāciju par budžeta izpildi iepriekšējā un kārtējā saimnieciskajā gadā, kas pieejama šo grozījumu izstrādes laikā.







2. NODAĻA

Budžeta uzbūve un izklāsts

27. pants

Administratīvās apropriācijas

(Finanšu regulas 41. pants)

Ja budžeta iedaļas izdevumu tāme ir izklāstīta nomenklatūrā, kas pamatojas uz klasifikāciju pēc mērķa, tad administratīvās apropriācijas iedala atsevišķās pozīcijās atbilstoši iedaļai, ievērojot šādu klasifikāciju:

a) izdevumi par personālu, kas apstiprināts štata plānā: šeit iekļauj apropriāciju summu un darba vietu skaitu, kas atbilst šiem izdevumiem;

b) izdevumi par ārējo personālu (ieskaitot palīgpersonālu un aģentūru personālu) un citiem vadības izdevumiem (ieskaitot reprezentācijas izdevumus un sapulču izdevumus);

c) izdevumi par ēkām un citi saistīti izdevumi, ieskaitot tīrīšanu un uzturēšanu, nomu un īri, sakaru līdzekļus, ūdeni, gāzi un elektrību;

d) atbalsta izdevumi.

Tāda veida Komisijas administratīvos izdevumus, kas ir kopīgi visām sadaļām, norāda arī atsevišķā kopsavilkuma pārskatā, klasificējot pēc veida.

28. pants

Faktiskie izdevumi pēdējā saimnieciskajā gadā, par kuru konti ir noslēgti

(Finanšu regulas 46. panta 1. punkta e) apakšpunkts)

Budžeta izveides nolūkā faktiskos izdevumus pēdējā saimnieciskajā gadā, kura konti ir noslēgti, nosaka šādi:

a) saistību sadaļā: saistības, kas saimnieciskā gada laikā iekļautas pārskatos no apropriācijām tam pašam saimnieciskajam gadam, kā noteikts 5. pantā;

b) maksājumu sadaļā: maksājumus, kas izdarīti saimnieciskā gada laikā — tas ir, par kuriem bankai nosūtīts maksājuma rīkojums — no apropriācijām tam pašam saimnieciskajam gadam, kā noteikts tajā pašā pantā.

29. pants

Budžeta piezīmes

(Finanšu regulas 46. panta 1. punkta g) apakšpunkts)

Budžeta piezīmēs ietilpst:

a) atsauces uz pamatdokumentu, ja tāds ir;

b) visi attiecīgie paskaidrojumi par apropriāciju raksturu un mērķi.

30. pants

Štata plāns

(Finanšu regulas 46. panta 1. punkta 3. apakšpunkta a) daļa)

Komisijas štata plānā atsevišķi uzrāda Sagādes aģentūras personālu.







IV SADAĻA

BUDŽETA IZPILDE







1. NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

31. pants

Pamatdokumentu iespējamās formas

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkts)

1. Kopienas jomā pamatdokuments var būt regula, direktīva, lēmums ( 13 ) EK līguma 249. panta nozīmē vai lēmums sui generis.

▼M1

2. Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā pamatdokuments var būt kādā no formām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā, 14. pantā, 23. panta 2. punktā, 24. pantā.

Krīzes situācijās, kas minētas šīs regulas 168. panta 2. punktā, un attiecībā uz ierobežota laika darbībām pamatdokumentam var būt arī tāda forma, kāda minēta Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 3. punktā un 23. panta 1. punktā.

▼B

3. Jomā, kas attiecas uz policijas un tiesu sadarbību krimināllietās, pamatdokuments var būt kādā no formām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punktā.

32. pants

Maksimālie apmēri izmēģinājuma programmām un sagatavošanas darbībām

(Finanšu regulas 49. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts)

1. Apropriāciju kopsumma izmēģinājuma programmām, kas noteiktas Finanšu regulas 49. panta 2. punkta a) apakšpunktā, nedrīkst pārsniegt 32 miljonus EUR vienā budžeta gadā.

2. Apropriāciju kopsumma jaunām sagatavošanas darbībām, kas noteiktas Finanšu regulas 49. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nedrīkst pārsniegt 30 miljonus EUR vienā budžeta gadā, un sagatavošanas darbībām faktiski atvēlēto apropriāciju kopsumma nedrīkst pārsniegt 75 miljonus EUR.

33. pants

Komisijas īpašās pilnvaras saskaņā ar Līgumiem

(Finanšu regulas 49. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

1. EK līguma panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:

a) EK līguma 138. pants (sociālais dialogs);

b) EK līguma 140. pants (pētījumi, atzinumi un apspriedes par sociāliem jautājumiem);

c) EK līguma 143. un 145. pants (īpašie ziņojumi par sociāliem jautājumiem);

d) EK līguma 152. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt veselības aizsardzības jautājumus);

e) EK līguma 155. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem);

f) EK līguma 157. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus, kas attiecas uz rūpniecību);

g) EK līguma 159. panta otrā daļa (ziņojums par virzību, lai sasniegtu ekonomisko un sociālo kohēziju);

h) EK līguma 165. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attiecībā uz zinātni, pētniecību un tehnoloģijas attīstību);

i) EK līguma 173. pants (ziņojums par zinātni, pētniecību un tehnoloģijas attīstību);

j) EK līguma 180. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attīstības sadarbības jomā).

2. Euratom līguma panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:

a) Euratom līguma 70. pants (finansiāls atbalsts programmu izpētei dalībvalstīs, ņemot vērā budžetā noteiktos ierobežojumus);

b) Euratom līguma 77. un sekojošie panti (drošības pasākumi).

3. Provizoriskā budžeta projekta izklāstā sarakstiem, kas norādīti 1. un 2. punktā, var pievienot tuvākas ziņas, norādot attiecīgos pantus un iesaistītās summas.

34. pants

Interešu konflikta definīcija

(Finanšu regulas 52. panta 2. punkts)

1. Darbības, par kurām ir iespējams, ka tās skāris interešu konflikts Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē, var cita starpā būt kādā no šādiem turpmāk minētiem veidiem:

a) nepamatotu tiešu vai netiešu priekšrocību piešķiršana sev vai citiem;

b) attiekšanās piešķirt saņēmējam tiesības vai priekšrocības, uz kuriem šim saņēmējam ir tiesības;

c) nepamatotu vai neatļautu darbību veikšana vai obligāti veicamu darbību neveikšana.

2. Kompetentā persona, kas minēta Finanšu regulas 52. panta 1. punktā, ir attiecīgā darbinieka tiešais priekšnieks. Tiešais priekšnieks rakstiski apliecina interešu konflikta esību vai neesību. Interešu konflikta gadījumā tiešais priekšnieks personīgi pieņem attiecīgu lēmumu.







2. NODAĻA

Izpildes paņēmieni







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

35. pants

Iepriekšējās pārbaudes, ko izdara Komisija

(Finanšu regulas 53. un 56. pants)

1. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot dalītu, decentralizētu vai netiešu centralizētu vadību, tā vispirms izdara dokumentu pārbaudi un pārbaudes uz vietām struktūrās, kurām tā uzticējusi izpildi, decentralizētas vadības gadījumā šādu pārbaudi izdarot pilnīgi vai daļēji atkarībā no nolīgtās decentralizācijas pakāpes, pārbaudot, vai šajās struktūrās ir atbilstīgas un saskaņā ar pareizas finanšu vadības noteikumiem pienācīgi darbojas:

a) piemērojamās procedūras;

b) kontroles sistēmas;

c) grāmatvedības sistēmas;

d) publiskā iepirkuma līgumu un dotāciju piešķiršanas procedūras.

2. Komisija pēc vajadzības pārskata šos noteikumus ikreiz, kad procedūrās vai sistēmas ieviestas būtiskas izmaiņas, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību 1. punktā norādītajiem nosacījumiem.

3. Šā panta 1. punktā minētās struktūras noteiktā termiņā sniedz Komisijai visas ziņas, ko tā pieprasa, un nekavējoties informē par jebkādām būtiskām izmaiņām to procedūrās vai sistēmās. Komisija šos pienākumus pēc vajadzības nosaka deleģēšanas dokumentos vai nolīgumos, kas noslēgti ar šīm struktūrām.

4. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot kopēju vadību, piemēro pārbaudes nolīgumus, kas noslēgti ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām.







2. iedaļa

Īpaši noteikumi

36. pants

Tieša centralizēta vadība

(Finanšu regulas 53. pants)

Ja Komisija izpilda budžetu centralizēti tieši tās struktūrvienībās, tad izpildes uzdevumus izpilda finanšu dalībnieki Finanšu regulas 58.–68. panta nozīmē, ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus.

37. pants

Izpildaģentūrām deleģēto pilnvaru īstenošana

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 55. panta 2. punkts)

1. Ar lēmumiem deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām tās tiek pilnvarotas kā deleģētie kredītrīkotāji īstenot apropriācijas, kas attiecas uz Kopienas programmu, kuras vadība tām ir uzticēta.

2. Izpildaģentūrai deleģētās pilnvaras īsteno aģentūras direktors saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 2. punktu.

3. Komisijas izdotajā deleģēšanas dokumentā ir iekļauti tādi paši noteikumi, kā uzskaitīts 39. panta 2. punktā. Izpildaģentūras uzdevumā to oficiāli pieņem direktors rakstveidā.

38. pants

Valstu publisko tiesību subjektu un publisko dienestu uzdevumu veicēju privāttiesību subjektu tiesīgums un nosacījumi, lai deleģētu tiem pilnvaras

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

1. Komisija var valstu publisko tiesību subjektiem vai privāttiesību subjektiem, kuriem ir publisku dienestu uzdevumi, deleģēt uzdevumus, kas saistīti ar valsts varas īstenošanu vienīgi tad, ja uz tiem attiecas tiesību akti kādā no dalībvalstīm, kādā no Eiropas ekonomikas zonas valstīm vai kādā no valstīm, kuras iesniegušas pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai, ja vien pamatdokumentā nav noteikts citādi.

2. Komisija nodrošina, ka struktūras vai vienības, kas minētas 1. punktā, sniedz pietiekamu finansiālu nodrošinājumu, priekšroku dodot publiskas iestādes dotam nodrošinājumam, jo īpaši attiecībā uz pilnīgu to summu atgūšanu, kuras pienākas Komisijai.

3. Ja Komisija plāno uzticēt uzdevumus, kuri saistīti ar valsts varas īstenošanu, jo īpaši budžeta izpildes uzdevumus, struktūrai, kas minēta Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā, tā analizē atbilstību saimnieciskuma, efektivitātes un lietderības principiem. Ja šī analīze parāda, ka pareizas finanšu vadības prasības vislabāk tiek ievērotas, uzdevumus deleģējot, Komisija, pirms tā izdara deleģēšanu, pieprasa atzinumu pamatdokumentā noteiktai kompetentai komisijai, kura var sniegt atzinumu arī par iecerēto izvēles kritēriju piemērošanu.

39. pants

Valstu publisko tiesību subjektu un publisku dienestu uzdevumu veicēju privāttiesību subjektu iecelšana

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

1. Valstu publisko tiesību subjektiem un privāttiesību subjektiem, kuri pilda publisku dienestu uzdevumus, piemēro dalībvalsts likumus vai tās valsts likumus, kurā tie izveidoti.

2. Šādas struktūras vai vienības izraugās objektīvā un pārredzamā veidā pēc izmaksu lietderības analīzes, lai tās atbilstu īstenošanas prasībām, ko noteikusi Komisija. Šāda izvēle nedrīkst izraisīt diskrimināciju starp dažādām dalībvalstīm vai attiecīgajām valstīm.

3. Ja vadību īsteno ar iestāžu tīkla palīdzību, kura dēļ dalībvalstij vai attiecīgajai valstij jāieceļ vismaz viena struktūra vai vienība, dalībvalsts vai attiecīgā valsts ieceļ šo struktūru vai vienību saskaņā ar pamatdokumenta noteikumiem.

Visos citos gadījumos Komisija ieceļ šādas struktūras vai vienības, vienojoties ar dalībvalstīm vai attiecīgajām valstīm un saskaņā ar pamatdokumenta noteikumiem.

40. pants

Atbilstība publiskā iepirkuma piešķiršanas noteikumiem

(Finanšu regulas 57. pants)

Ja Komisija uztic uzdevumus privātām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 57. pantu, tā noslēdz līgumus saskaņā ar Finanšu regulas pirmās daļas V sadaļas noteikumiem

41. pants

Netiešas centralizētas vadības kārtība

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts)

1. Ja Komisija uztic izpildes uzdevumus aģentūrām, struktūrām vai vienībām, kas minētas Finanšu regulas 54. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, tā noslēdz ar tām nolīgumu.

2. Šā panta 1. punktā minētajā nolīgumā ir šādi noteikumi:

a) uzdoto uzdevumu definīcija;

b) uzdevumu izpildes nosacījumi un sīki izstrādāta kārtība, ieskaitot attiecīgus noteikumus par kompetences norobežošanu un veicamās kontroles organizāciju;

c) noteikumi par to, kā jāziņo Komisijai par uzdevumu izpildi;

d) nosacījumi, kuriem iestājoties, uzdevumu izpildi izbeidz;

e) sīki izstrādāta kārtība Komisijas veiktām rūpīgām pārbaudēm;

f) nosacījumi, kas attiecas uz atsevišķu banku kontu izmantošanu, nesto procentu saņēmēju un to izlietojumu;

g) noteikumi, ar kuriem garantē Kopienas darbības pārredzamību saistībā ar struktūras pārējām darbībām;

h) apņemšanās atturēties no jebkādas darbības, kas var radīt interešu konfliktu Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē.

3. Šā panta 1. punktā minētajām aģentūrām, struktūrām vai vienībām nav deleģētā kredītrīkotāja statuss.

42. pants

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, īstenojot decentralizētu vai dalītu vadību

(Finanšu regulas 53. panta 5. punkts)

1. Finanšu regulas 53. panta 5. punktā minētās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstu izdevumi dalītas vadības gadījumā vai trešo valstu izdevumi decentralizētas vadības gadījumā, kuri var būt maksājami no Kopienas budžeta, tiktu veikti kārtīgi un saskaņā ar piemērojamiem Kopienas noteikumiem.

2. Neskarot īpašos noteikumus, kas ietverti nozaru regulās, grāmatojumu noskaidrošanas procedūra izpaužas šādi:

a) dalībvalstu vai trešo valstu paziņojums par izdevumiem pārskata veidā, ko apliecinājusi tehniski kompetenta struktūrvienība vai struktūra, kura savā darbībā ir neatkarīga no tērējošās aģentūras;

b) dokumentu pārbaude un vajadzības gadījumā pārbaude uz vietām, ko bez jebkādiem ierobežojumiem izdara Komisija attiecībā uz šo pārskatu saturu un tiem pamatā esošajiem darījumiem, ieskaitot saņēmēju pārbaudes;

c) Komisijas veikta tādu izdevumu konstatācija, kuri atzīti kā maksājami no budžeta pēc iztiesāšanas, uzklausot abas puses, un pēc tam, kad dalībvalstīm vai trešām valstīm par to paziņots;

d) tādas finanšu korekcijas aprēķināšana, kura rodas no starpības starp paziņotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas atzīti kā maksājami no budžeta;

e) tāda saldo atgūšana vai atmaksāšana, kas rodas no starpības starp atzītajiem izdevumiem un summām, kuras jau samaksātas dalībvalstīm vai trešām valstīm. Atgūšanu izdara ar ieskaitu, kā noteikts 83. pantā.

3. Decentralizētas vadības gadījumā grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, kas aprakstīta 1. un 2. punktā, piemēro saskaņā ar nolīgto decentralizācijas pakāpi.

43. pants

Kopēja vadība

(Finanšu regulas 53. un 165. pants)

1. Ar apropriācijām, ko izlieto, īstenojot kopēju vadību ar starptautiskajām organizācijām Finanšu regulas 53. un 165. panta nozīmē, finansē darbības, kuru veikšanai nepieciešams apkopot vairāku dāvinātāju līdzekļus, ja pamatoti nav iespējams vai nav lietderīgi atvēlēt visiem izdevumu veidiem katra dāvinātāja iemaksāto daļu.

Komisija nodrošina, ka ir pieņemti piemēroti noteikumi, lai veiktu kontroli un revīziju par visu darbību kopumā.

2. Šā panta 1. punktā minētās starptautiskās organizācijas ir šādas:

a) starptautiskas publiskā sektora organizācijas, kas izveidotas ar starpvaldību līgumiem, un specializētas iestādes, ko izveidojušas šādas organizācijas;

b) Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja (SSKK);

c) Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija.







3. NODAĻA

Finanšu dalībnieki







1. iedaļa

Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi

44. pants

Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi

(Finanšu regulas 58. pants)

Katra iestāde piešķir ikvienam finanšu dalībniekam resursus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei, un hartu, kurā sīki aprakstīti viņa uzdevumi, tiesības un pienākumi.







2. iedaļa

Kredītrīkotājs

45. pants

Palīgi kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

(Finanšu regulas 59. pants)

1. Atbildīgajam kredītrīkotājam viņa pienākumu izpildē var palīdzēt ierēdņi vai citi darbinieki (še turpmāk “personāls”), kuriem uzticēts viņa pārraudzībā veikt konkrētas darbības, kas vajadzīgas budžeta izpildei un finanšu un vadības informācijas sagatavošanai. Lai novērstu jebkādus interešu konfliktus, uz personālu, kas palīdz atbildīgajam kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, attiecina Finanšu regulas 52. pantā noteiktos pienākumus.

2. Ikviena iestāde informē budžeta lēmējinstitūciju par katru gadījumu, kad deleģētais A1 kategorijas kredītrīkotājs sāk pildīt pienākumus, viņa pienākumos ieviestas izmaiņas vai viņš beidz pildīt pienākumus.

46. pants

Iekšējie noteikumi par deleģēšanu

(Finanšu regulas 59. pants)

Ikviena iestāde saskaņā ar Finanšu regulu un šo regulu savos iekšējos noteikumos nosaka tādus pasākumus apropriāciju pārvaldīšanai, kādus uzskata par vajadzīgiem savas budžeta iedaļas pareizai izpildei.

47. pants

Operāciju uzsākšanas pienākumu un pārbaudes pienākumu nodalīšana

(Finanšu regulas 60. panta 4. punkts)

1. Ar darbības uzsākšanu saprot visas darbības, kuras parasti veic 54. pantā minētais personāls un ar kurām sagatavo tādu dokumentu pieņemšanu, ar kuriem kompetentais kredītrīkotājs , kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, izpilda budžetu.

2. Ar darbības iepriekšēju pārbaudi saprot visas iepriekšējās pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu tās darbības un finansiālos aspektus.

3. Katrai darbībai izdara vismaz iepriekšēju pārbaudi. Šās pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka:

a) izdevumi un ieņēmumi ir kārtībā un ir izdarīti saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši budžeta noteikumiem un attiecīgajām regulām un jebkādiem dokumentiem, kas pieņemti, īstenojot Līgumus vai regulas un attiecīgos gadījumos līgumu noteikumus;

b) ir piemērots pareizas finanšu vadības princips, kas noteikts Finanšu regulas II sadaļas 7. nodaļā.

4. Veicot dokumentu pārbaudi pēc paveiktā un vajadzības gadījumā arī pārbaudes uz vietas, pārbauda, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši — vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā. Šādas pārbaudes var rīkot izlases veidā, izmantojot risku analīzi.

5. Ierēdņi vai citi darbinieki, kas atbildīgi par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nav tie paši, kuri veic 1. punktā minētos uzsākšanas uzdevumus, nedz arī viņu padotie.

48. pants

Vadības un iekšējās kontroles procedūras

(Finanšu regulas 60. panta 4. punkts)

Vadības un iekšējās kontroles sistēmas un procedūras ir paredzētas, lai:

a) sasniegtu iestādes darbības jomu, programmu un darbību mērķus saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu;

b) ievērotu Kopienu tiesību noteikumus un obligātos kontroles standartus, ko iedibinājusi iestāde;

c) aizsargātu iestādes aktīvus un informāciju;

d) novērstu un atklātu pārkāpumus, kļūdas un krāpšanu;

e) noteiktu un novērstu vadības riskus;

f) nodrošinātu ticamu finanšu un vadības informācijas sagatavošanu;

g) glabātu apliecinošos dokumentus, kuri attiecas uz budžeta izpildi un budžeta izpildes pasākumiem vai izriet no tiem;

h) glabātu dokumentus, kuri attiecas uz iepriekšēju nodrošinājumu iestādei, un kārtotu žurnālu, lai varētu šādu nodrošinājumu pienācīgi uzraudzīt.

49. pants

Kredītrīkotājam veicamā apliecinošo dokumentu kārtošana

(Finanšu regulas 60. panta 4. punkts)

Vadības sistēmas un procedūras attiecībā uz apliecinošo dokumentu oriģinālu kārtošanu nodrošina, ka:

a) šie dokumenti tiek numurēti;

b) šādi dokumenti ir datēti;

c) tiek kārtots reģistrs, kas var būt datorizēts un ar kuru var noteikt šādu dokumentu precīzu atrašanās vietu;

d) šādus dokumentus uzglabā vismaz piecus gadus no dienas, kad Eiropas Parlaments ir apstiprinājis budžeta izpildi par gadu, uz kuru šie dokumenti attiecas.

Dokumentus, kuri attiecas uz darbībām, kas nav pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk nekā noteikts pirmās daļas d) punktā, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbības pabeigšanas.

50. pants

Profesionālo standartu kodekss

(Finanšu regulas 60. panta 5. punkts)

1. Personālu, kuru atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ pārbaudīt finanšu operācijas, izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašu kvalifikāciju, ko apliecina diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai arī pēc atbilstošas mācību programmas.

2. Katra iestāde sastāda profesionālo standartu kodeksu, kurā attiecībā uz iekšējās kontroles jautājumiem nosaka:

a) tehnisko un finansiālo zināšanu līmeni, kas vajadzīgs 1. punktā minētajiem darbiniekiem;

b) šāda personāla pienākumu turpināt mācības;

c) tiem noteiktos uzdevumus, lomu un pienākumus;

d) profesionālās ētikas normas, jo īpaši ētikas un integritātes standartus, kas tiem jāievēro, un tiesības, ko tie bauda.

3. Katra iestāde izveido atbilstošas struktūras, lai izplatītu kredītrīkotājām struktūrvienībām un regulāri atjauninātu informāciju par kontroles standartiem un paņēmieniem, kā arī metodēm, kas šim nolūkam pieejamas.

51. pants

Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība

(Finanšu regulas 60. panta 6. punkts)

Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība, kā noteikts Finanšu regulas 60. panta 6. punktā, nozīmē, ka, ievērojot lietas apstākļus, saprātīgā termiņā nav sniegta atbilde un jebkurā gadījumā šāda atbilde nav sniegta, ilgākais, mēneša laikā.

52. pants

Paveiktā pārbaude un gada darbības pārskats

(Finanšu regulas 60. panta 7. punkts)

Paveiktā pārbaudes rezultātus kopā ar citiem jautājumiem izklāsta gada darbības pārskatā, ko deleģētais kredītrīkotājs iesniedz iestādei, kurā viņš strādā.

53. pants

Finanšu un vadības informācijas pārsūtīšana grāmatvedim

(Finanšu regulas 60. pants)

Deleģētais kredītrīkotājs saskaņā ar grāmatveža pieņemtiem normatīviem nosūta grāmatvedim finanšu un vadības informāciju, kas vajadzīga grāmatveža pienākumu izpildei.

54. pants

Pārskats par sarunu procedūru

(Finanšu regulas 60. pants)

Deleģētais kredītrīkotājs par katru saimniecisko gadu fiksē līgumus, kas noslēgti saskaņā ar 126., 127., 242., 244., 246. un 247. pantā minēto sarunu procedūru. Ja sarunu procedūru īpatsvars attiecībā pret līgumu skaitu, kurus piešķīris viens un tas pats deleģētais kredītrīkotājs, ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem vai ja šis īpatsvars ir izteikti augstāks nekā fiksēts vidēji iestādē, atbildīgais kredītrīkotājs par to ziņo iestādei, norādot, kādi pasākumi veikti, lai mainītu šo tendenci. Katra iestāde nosūta budžeta lēmējinstitūcijai pārskatu par sarunu procedūrām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 60. panta 7. punktā.







3. iedaļa

Grāmatvedis

55. pants

Grāmatveža iecelšana

(Finanšu regulas 61. pants)

Katra iestāde ieceļ grāmatvedi no to ierēdņu vidus, uz kuriem attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi.

Iestāde obligāti izraugās grāmatvedi, pamatojoties uz viņa īpašajām zināšanām, ko apliecina diplomi vai līdzvērtīga profesionālā pieredze.

56. pants

Grāmatveža pienākumu pildīšanas izbeigšana

(Finanšu regulas 61. pants)

1. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīts starpposma uzskaites pārskats.

Šādu pārskatu veido pārskati, kas paredzēti Finanšu regulas pirmās daļas VII sadaļā un ir noslēgti tā mēneša pēdējā dienā, kurā grāmatvedis beidz pildīt pienākumus.

2. Ja grāmatvedis beidz pildīt savus pienākumus saimnieciskā gada beigās, tad starpposma uzskaites pārskats nav nepieciešams.

3. Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt pienākumus vai, ja tas nav iespējams, jebkurš ierēdnis struktūrvienībā, kurā strādā šis grāmatvedis, pārsūta starpposma pārskatu vai — 2. punktā minētajos apstākļos — provizorisko pārskatu, kas minēts Finanšu regulas 128. pantā, jaunajam grāmatvedim, kuram jāparaksta tā pieņemšana viena mēneša laikā no pārsūtīšanas dienas un kurš var iekļaut atrunas.

4. Katra iestāde ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.

57. pants

Atzinums par grāmatvedības un inventāra uzskaites sistēmām

(Finanšu regulas 61. pants)

Ja finanšu vadības sistēmas, kuras izveidojis kredītrīkotājs, sniedz datus iestādes uzskaitei vai tiek izmantotas, lai pamatotu datus šajā uzskaitē, nepieciešama grāmatveža piekrišana šādu sistēmu ieviešanai vai izmainīšanai.

Ar grāmatvedi apspriežas arī par inventāra uzskaites sistēmu un aktīvu un pasīvu novērtēšanas sistēmu ieviešanu vai izmainīšanu, ko izdara atbildīgais kredītrīkotājs.

58. pants

Finanšu līdzekļu pārvalde

(Finanšu regulas 61. pants)

1. Grāmatvedis nodrošina, ka iestādei, kurā viņš strādā, ir pietiekami līdzekļi, lai apmierinātu prasības pēc skaidras naudas, kuras rodas, izpildot budžetu.

2. Šā panta 1. punktā minētajām vajadzībām grāmatvedis izveido naudas pārvaldības sistēmas, kas ļauj viņam sastādīt naudas plūsmas prognozes.

3. Komisijas grāmatvedis sadala līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

59. pants

Bankas kontu pārvaldīšana

(Finanšu regulas 61. pants)

1. Finanšu līdzekļu pārvaldes vajadzībām grāmatvedis var iestādes vārdā atvērt kontus finanšu iestādēs vai valstu centrālajās bankās vai arī uzdot atvērt šādus kontus. Pienācīgi pamatotos apstākļos viņš var atvērt kontus citās valūtās, kas nav eiro.

2. Grāmatvedis risina sarunas ar finanšu iestādēm par kontu darbības noteikumiem saskaņā ar pareizas finanšu vadības, efektivitātes un piedāvājumu konkursa principiem.

3. Grāmatvedis vismaz reizi piecos gados no jauna atsāk piedāvājumu konkursu starp finanšu iestādēm, kurās ir atvērti konti.

4. Grāmatvedis nodrošina, ka tiek stingri ievēroti finanšu iestādēs atvērto kontu darbības noteikumi.

5. Komisijas grāmatvedim pēc apspriešanās ar pārējo iestāžu grāmatvežiem ir pienākums saskaņot dažādu iestāžu atvērto kontu darbības noteikumus.

60. pants

Paraksti uz kontiem

(Finanšu regulas 61. pants)

Atkarībā no iekšējās kontroles prasībām noteikumos par kontu atvēršanu, darbību un izmantošanu paredz, ka čekus, banku kredīta pārveduma rīkojumus vai jebkādas citas banku operācijas jāparaksta vienam vai vairākiem pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem.

Tālab katra iestāde paziņo visām finanšu iestādēm, kurās tai ir atvērti konti, pilnvaroto ierēdņu vārdus un iesniedz tām viņu parakstu paraugus

61. pants

Kontu atlikumu pārvaldīšana

(Finanšu regulas 61. pants)

1. Grāmatvedis nodrošina, ka atlikumi banku kontos, kuri paredzēti 59. pantā, ievērojami nenovirzās no naudas plūsmas prognozēm, kas minētas 58. panta 2. punktā, un jebkurā gadījumā nodrošina, ka:

a) nevienā no šiem kontiem nav debeta;

b) kontu atlikumus, ko glabā citās valūtās, regulāri konvertē eiro.

2. Grāmatvedis nedrīkst turēt atlikumus ārvalstu valūtu kontos, kas varētu radīt iestādei pārmērīgus zaudējumus valūtas maiņas kursa svārstību rezultātā.

62. pants

Pārskaitījumi un konversijas pasākumi

(Finanšu regulas 61. pants)

Neskarot 69. pantu, grāmatvedis izdara pārskaitījumus starp kontiem, kuri iestādes vārdā atvērti finanšu iestādēs, un izdara valūtas pārrēķinu operācijas.

63. pants

Maksāšanas veidi

(Finanšu regulas 61. pants)

Maksājumus izdara ar bankas pārskaitījumu vai čeku.

64. pants

Trešo personu dokumenti

(Finanšu regulas 61. pants)

1. Grāmatvedis var izdarīt maksājumus ar bankas pārskaitījumu vienīgi tad, ja saņēmēja bankas konta rekvizīti vispirms iekļauti iestādes kopējā kartotēkā.

Saņēmēja bankas konta rekvizītus vai izmaiņas šajos rekvizītos iekļauj kartotēkā, pamatojoties uz dokumentu, kas ir uz papīra vai elektroniskā veidā un kuru apliecinājusi saņēmēja banka.

2. Lai izdarītu maksājumu ar bankas pārskaitījumu, kredītrīkotājs var uzņemties saistības pret trešo personu savas iestādes vārdā tikai tad, ja šī trešā persona ir iesniegusi dokumentus, kas vajadzīgi tās ierakstīšanai kartotēkā.

Kredītrīkotājs pārbauda, vai visi bankas konta rekvizīti, kurus paziņojis saņēmējs, joprojām ir spēkā brīdī, kad tiek sastādīts katrs maksājuma rīkojums.

Saistībā ar pirmspievienošanās atbalstu atsevišķas saistības ar publiskām institūcijām valstīs, kas pieteikušas pievienošanos Eiropas Savienībai, var noslēgt bez iepriekšējas iekļaušanas trešo personu kartotēkā. Šādos gadījumos kredītrīkotājs pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka iekļaušanu kartotēkā veic cik ātri vien iespējams. Nolīgumos nosaka, ka saņēmēja bankas konta rekvizītu paziņošana Komisijai ir nosacījums, kas jāizpilda, pirms var izdarīt pirmo maksājumu.

65. pants

Grāmatvedim veicamā apliecinošo dokumentu glabāšana

(Finanšu regulas 61. pants)

Grāmatvedības sistēmas apliecinošie dokumenti un apliecinošie dokumenti, kas vajadzīgi Finanšu regulas 121. pantā minēto pārskatu sastādīšanai, glabājami vismaz piecus gadus no dienas, kurā Eiropas Parlaments apstiprina tā budžeta gada budžeta izpildi, uz kuru šie dokumenti attiecas.

Tomēr dokumentus, kas attiecas uz darbībām, kuras nav vēl pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbību pabeigšanas.

Katra iestāde izlemj, kurā struktūrvienībā apliecinošie dokumenti jāglabā.







4. iedaļa

Avansu pārzinis

66. pants

Avansu kontu izmantošanas nosacījumi

(Finanšu regulas 63. pants)

1. Ja ierobežoto summu dēļ maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, šādu izdevumu nomaksai var izveidot avansu kontus.

2. Avansu pārzinis pēc atbildīgā kredītrīkotāja norādījuma var provizoriski apzināt un nomaksāt izdevumus.

3. Lēmumu par avansu konta izveidošanu un avansu pārziņa iecelšanu pieņem grāmatvedis pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma. Lēmumā nosaka avansu pārziņa un kredītrīkotāja attiecīgo kompetenci un pienākumus.

Grozījumus avansu kontu darbības noteikumos arī pieņem ar grāmatveža lēmumu pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma.

67. pants

Izveides un nomaksas nosacījumi

(Finanšu regulas 63. pants)

1. Lēmumā par avansu kontu izveidi un avansu pārziņu iecelšanu un lēmumā, ar kuru groza avansu kontu darbības noteikumus, jo īpaši nosaka:

a) maksimālo apmēru, ko sākotnēji var izsniegt kā avansu, un tā mērķi;

b) vai iestādes vārdā jāatver bankas konts vai pasta pārveduma konts;

c) raksturu un maksimālo apmēro katram izdevumu postenim, ko avansu pārzinis var maksāt trešām personām vai iekasēt no tām;

d) cik bieži jāuzrāda apliecinošie dokumenti, to uzrādīšanas procedūru un noteikumus šo dokumentu pārsūtīšanai kredītrīkotājam norēķinu veikšanai;

e) procedūru, kā rīkoties, ja avanss ir jāpapildina;

f) ka kredītrīkotājs nokārto avansa darījumu ne vēlāk kā nākamā mēneša beigās, lai grāmatvedības atlikumu un bankas atlikumu var saskaņot;

g) termiņu pilnvarojumam, ko grāmatvedis piešķīris avansu pārzinim;

h) ieceltā avansu pārziņa identitāti.

2. Priekšlikumos pieņemt lēmumus par avansu kontu izveidi atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) priekšroka tiek dota budžeta procedūru izmantošanai, ja ir piekļuve centrālajai datorizētajai grāmatvedības sistēmai;

b) avansu kontus izmanto vienīgi pamatotos gadījumos.

Maksimālais apmērs, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, nevar pārsniegt EUR 30 000 par katru izdevumu posteni, izņemot īpašiem avansiem humanitārās palīdzības un krīzes situāciju vadības jomā 168. panta 2. punkta nozīmē.

3. Avansu pārzinis var izdarīt maksājumus trešām personām, ar tādu pamatojumu un tādās robežās, kā:

a) iepriekšējā budžetā un juridiskajās saistībās, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs;

b) pozitīvs avansu konta atlikums skaidrā naudā vai bankā.

4. Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, čeku vai citā veidā.

5. Maksājumus izdara pēc oficiāla galīgā apstiprinājuma lēmuma pieņemšanas un/vai maksājuma rīkojumu izdošanas, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs.

68. pants

Avansu pārziņu izraudzīšanās

(Finanšu regulas 63. pants)

Avansu pārziņus izraugās no A, B un C kategorijas ierēdņiem. Nepieciešamības gadījumā avansu pārziņus var izraudzīties no personāla, uz kuru attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un kura līmenis ir līdzvērtīgs šīm kategorijām. Avansu pārziņus izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašo kvalifikāciju, ko pierāda diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai pēc īpašas mācību programmas.

69. pants

Līdzekļu iemaksa avansu kontos

(Finanšu regulas 63. pants)

1. Grāmatvedis izdara maksājumus, ar kuriem iemaksā līdzekļus avansu kontos, un uzrauga šos kontus no banku kontu atvēršanas un paraksta tiesību deleģēšanas viedokļa, kā arī izdarot pārbaudes uz vietām un pārbaudot centralizētos pārskatus. Grāmatvedis piešķir līdzekļus avansu kontiem. Avansus iemaksā bankas kontos, kas atvērti avansu vajadzībām.

Līdzekļus avansu kontiem var piešķirt arī tieši no dažādiem vietējiem ieņēmumiem, kā ieņēmumi, kas gūti no:

a) piederumu pārdošanas;

b) publikācijām;

c) dažādiem atmaksājumiem;

d) procentiem.

Avansu kārto izdevumu vai dažādu piešķirto ieņēmumu veidā saskaņā ar lēmumu, ar kuru izveido avansu kontu, kas noteikts 67. pantā, un Finanšu regulas noteikumiem. Kredītrīkotājs ietur attiecīgās summas, kad tas turpmāk papildina attiecīgos avansu kontus.

2. Lai izvairītos no zaudējumiem apmaiņas rezultātā, avansu pārzinis var izdarīt pārskaitījumus starp dažādiem banku kontiem, kuri attiecas uz vienu un to pašu avansu.

70. pants

Kredītrīkotāju un grāmatvežu veiktās pārbaudes

(Finanšu regulas 63. pants)

1. Avansu pārzinis kārto uzskaiti par viņa rīcībā esošajiem līdzekļiem skaidrā naudā un bankā, kā arī par maksājumiem un saņemtajām summām saskaņā ar noteikumiem un pamatojoties uz grāmatveža norādījumiem. Šās uzskaites pārskati jebkurā laikā ir pieejami atbildīgajam kredītrīkotājam, un nākamajā mēnesī avansu pārzinis nosūta kredītrīkotājam mēneša darījumu sarakstu ar apliecinošajiem dokumentiem avansu operāciju nokārtošanai.

2. Grāmatvedis izdara vai uzdod īpaši šim nolūkam pilnvarotam ierēdnim vai citam darbiniekam no struktūrvienības, kurā viņš strādā, vai no kredītrīkotājas struktūrvienības izdarīt pārbaudes, kādas parasti jāizdara uz vietas un bez brīdinājuma, lai pārbaudītu avansu pārziņiem piešķirto līdzekļu esību un grāmatvedību un lai pārbaudītu, vai avansu darījumi nokārtoti noteiktajā termiņā. Grāmatvedis ziņo atbildīgajam kredītrīkotājam par šādas pārbaudes rezultātiem.

71. pants

Publiskā iepirkuma procedūra

(Finanšu regulas 63. pants)

Maksājumus, ko izdara no avansu kontiem, var 129. panta 4. punktā noteiktajās robežās veikt, vienkārši apmaksājot izmaksas par uzrādītajām faktūrām bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.







4. NODAĻA

Finanšu dalībnieku atbildība







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

72. pants

Krāpšanas jautājumos kompetentās struktūras

(Finanšu regulas 60. panta 6. punkts un 65. panta 2. punkts)

Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 60. panta 6. punktā un 65. panta 2. punktā, ir struktūras, kas ieceltas saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (še turpmāk “Civildienesta noteikumi”) un Kopienas iestāžu lēmumiem par termiņiem un nosacījumiem iekšējai izmeklēšanai attiecībā uz krāpšanas, korupcijas un citu tādu nelikumīgu darbību novēršanu, kuras kaitē Kopienu interesēm.







2. iedaļa

Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

73. pants

Norādījumu apstiprināšana

(Finanšu regulas 66. panta 2. punkts)

1. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, kurš saņēmis saistošu norādījumu, kuru viņš uzskata par nepareizu vai pretēju pareizas finanšu vadības principam, jo īpaši tāpēc, ka šo norādījumu nevar izpildīt ar viņam piešķirtajiem līdzekļiem, rakstiski informē par to iestādi, kas viņam tieši vai pastarpināti deleģējusi pilnvaras. Ja šāds norādījums ir rakstiski apstiprināts un apstiprinājums saņemts saprātīgā termiņā un ir pietiekami skaidrs tādā nozīmē, ka tas tieši norāda uz punktiem, kurus kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, apšaubījis, viņu nevar saukt pie atbildības; viņš izpilda norādījumu, ja vien tas nav krimināltiesisks pārkāpums vai attiecīgo drošības standartu pārkāpums.

2. Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumos, ja kredītrīkotājs saistoša norādījuma izpildes gaitā uzzina, ka lietas apstākļi var izraisīt pārkāpumu.

3. Atbildīgais deleģētais kredītrīkotājs fiksē jebkuru norādījumu, kas apstiprināts Finanšu regulas 66. panta 2. punktā noteiktajos apstākļos, un iekļauj to savā gada darbības pārskatā.

74. pants

Finanšu pārkāpumi

(Finanšu regulas 60. panta 6. punkts un 66. panta 4. punkts)

Neskarot pilnvaras, kas piešķirtas Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), īpaša finanšu pārkāpumu komisija ir kompetenta attiecībā uz katru Finanšu regulas noteikumu pārkāpumu vai tādu noteikumu pārkāpumu, kuri attiecas uz finanšu vadību, vai tādu darbību pārbaudi, kuras rodas ierēdņa vai cita darbinieka darbības vai bezdarbības rezultātā.

75. pants

Finanšu pārkāpumu komisija

(Finanšu regulas 60. panta 6. punkts un 66. panta 4. punkts)

1. Finanšu pārkāpumu lietas, kas noteiktas 74. pantā, iestāde, kura ieceļ amatā, vai, vajadzības gadījumā, iestāde, kura pilnvarota slēgt darba līgumus, nodod atzinuma sniegšanai komisijai, kas minēta Finanšu regulas 66. panta 4. punktā.

Ja komisijai lietu nodod iestāde, kura ieceļ amatā, vai iestāde, kas pilnvarota slēgt darba līgumus, komisija sniedz atzinumu, izvērtējot, vai bijuši pārkāpumi 74. panta nozīmē, cik tie ir nopietni un kādas varētu būt to sekas. Ja komisijas analīze liecina, ka tai nodotā lieta ir OLAF kompetencē, tā nekavējoties atdod lietas materiālus atpakaļ iestādei, kas ieceļ amatā, vai iestādei, kas pilnvarota slēgt darba līgumus, un tūdaļ informē par to OLAF.

Ja darbinieks tieši informē pirmajā daļā noteikto komisiju par lietu saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 6. punktu, tā nodod lietas materiālus iestādei, kas ieceļ amatā, vai vajadzības gadījumā iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumus, un attiecīgi paziņo par to šim darbiniekam.

2. Katra iestāde atkarībā no tās iekšējās uzbūves nosaka Finanšu regulas 66. panta 4. punktā minētās komisijas darbības režīmu un sastāvu, kurā iekļauj no ārienes pieaicinātu personālu ar nepieciešamo kvalifikāciju un pieredzi.







5. NODAĻA

Ieņēmumu operācijas







1. iedaļa

Pašu resursi

76. pants

Noteikumi par pašu resursiem

(Finanšu regulas 69. pants)

Kredītrīkotājs sastāda sarakstu, kurā norāda, kad pašu resursi, kas noteikti ar Lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu, būs padarīti pieejami Komisijai.

Pašu resursus konstatē un iekasē saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar pirmajā daļā minēto lēmumu.







2. iedaļa

Debitoru parādu tāme

77. pants

Debitoru parādu tāme

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Debitoru parādu tāmē norāda ieņēmumu veidu un budžeta posteni, kurā tie jāiegrāmato, un, cik iespējams, ziņas par parādnieku un paredzamo summu.

Sastādot debitoru parādu tāmi, atbildīgais kredītrīkotājs jo īpaši pārbauda, vai:

a) ieņēmumi ir iegrāmatoti pareizajā budžeta postenī;

b) tāme ir sastādīta pareizi un atbilstoši piemērojamiem noteikumiem un pareizas finanšu vadības principam.

2. Saskaņā ar Finanšu regulas 161. panta 2. punktu debitoru parādu tāme nepadara saistības pieejamas. Gadījumos, kas minēti Finanšu regulas 18. pantā, apropriācijas var padarīt pieejamas tikai pēc tam, kad Kopienas faktiski atguvušas tām pienākošās summas.







3. iedaļa

Debitoru parādu konstatācija

78. pants

Procedūra

(Finanšu regulas 71. pants)

1. Atbildīgais kredītrīkotājs konstatē debitoru parādus, atzīstot Kopienu tiesības attiecībā pret parādnieku un konstatējot prasījuma tiesības pieprasīt, lai parādnieks samaksā parādu.

2. Iekasēšanas rīkojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs dod norādījumu grāmatvedim atgūt konstatēto summu.

3. Ar parādzīmi parādnieku informē, ka:

a) Kopienas ir konstatējušas debitoru parādu;

b) parāda atmaksa Kopienām pienākas noteiktā datumā (še turpmāk “termiņš”);

c) ja parāda atmaksa nav izdarīta termiņā, par parādu jāmaksā procenti atbilstoši likmei, kas minēta 86. pantā, neskarot īpašās regulas, kas jāpiemēro;

d) kad vien iespējams, iestāde izdara atgūšanu ar ieskaitu, pēc tam, kad par to informēts parādnieks;

e) ja maksājums nav izdarīts termiņā, iestāde īsteno atgūšanu, izmantojot jebkādu nodrošinājumu, kas iemaksāts iepriekš;

f) ja pēc tam, kad izdarīti visi šie pasākumi, summas nav atgūtas pilnā apmērā, iestāde īsteno atgūšanu, izpildot lēmumu, kas nodrošināts saskaņā ar Finanšu regulas 72. panta 2. punktu, vai arī uzsākot tiesvedību.

Kredītrīkotājs nosūta parādniekam parādzīmi un tās kopiju nosūta grāmatvedim.

79. pants

Debitoru parādu konstatācija

(Finanšu regulas 71. pants)

Lai konstatētu debitoru parādus, atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) parādprasība ir droša un to neattiecas nekādi nosacījumi;

b) parādprasības summa ir noteikta un ir precīzi izteikta naudas izteiksmē;

c) parādprasības atmaksas termiņš ir pienācis uz to neattiecas nekāds termiņa pagarinājums;

d) ziņas par parādnieku ir pareizas;

e) atgūstamā summa ir iegrāmatota pareizajā budžeta postenī;

f) apliecinošie dokumenti ir pareizi; un

g) ir ievērots pareizas finanšu vadības princips, jo īpaši attiecībā uz 87. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

80. pants

Apliecinošie dokumenti debitoru parādu konstatēšanai

(Finanšu regulas 71. pants)

1. Debitoru parādus konstatē, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kuri apstiprina Kopienu prasījumus.

2. Pirms debitoru parāda konstatēšanas atbildīgais kredītrīkotājs personīgi pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību nodrošina šādu pārbaudi.

3. Kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 48. un 49. pantu.







4. iedaļa

Atgūšanas pilnvarojums

81. pants

Iekasēšanas rīkojuma izveide

(Finanšu regulas 72. pants)

1. Iekasēšanas rīkojumā norāda:

a) saimniecisko gadu, par kuru ieņēmums jāiegrāmato;

b) atsauces uz tiesību aktu vai juridisko saistību, kas ir parāda avots un rada pamatu atgūšanas prasījumam;

c) budžeta pantu un jebkādu apakšnodalījumu, kas var būt jāpiemēro, kā arī, vajadzības gadījumā, atsauces uz atbilstošām budžeta saistībām;

d) atgūstamo summu, kas izteikta eiro;

e) parādnieka vārdu vai nosaukumu un adresi;

f) atmaksas termiņu; un

g) iespējamo atgūšanas paņēmienu, jo īpaši atgūšanu ar ieskaitu vai nodrošinājuma paturēšanu.

2. Iekasēšanas rīkojumu datē, to paraksta atbildīgais kredītrīkotājs, un pēc tam to nosūta grāmatvedim.







5. iedaļa

Atgūšana

82. pants

Iekasēšanas formalitātes

(Finanšu regulas 73. pants)

1. Atgūstot debitoru parādu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un informē par to atbildīgo kredītrīkotāju.

2. Par visiem skaidras naudas maksājumiem grāmatvedim vai avansu pārzinim izraksta kvītis.

83. pants

Atgūšana ar ieskaitu

(Finanšu regulas 73. pants)

Jebkurā procedūras stadijā grāmatvedis, pēc tam, kad par to informējis atbildīgo kredītrīkotāju un parādnieku, atgūst konstatētos debitoru parādus ar ieskaitu, ja parādniekam arī ir prasījums pret Kopienām, kurš ir drošs, kura summa ir noteikta, kura atmaksas termiņš ir pienācis un kas attiecas uz summu, kura konstatēta ar maksājuma rīkojumu.

84. pants

Atgūšanas procedūra, ja maksājums netiek izdarīts brīvprātīgi

(Finanšu regulas 72. un 73. pants)

1. Neskarot 83. pantu, ja summa nav pilnīgi atgūta līdz parādzīmē norādītajam termiņam, grāmatvedis informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru, lai izdarītu atgūšanu jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, arī vajadzības gadījumā izmantojot jebkādu iepriekš dotu nodrošinājumu.

2. Neskarot 83. pantu, ja 1. punktā izmantoto atgūšanas paņēmienu nevar izmantot un parādnieks nav samaksājis pēc oficiāla paziņojuma, kuru nosūtījis grāmatvedis, tad grāmatvedis izpilda nodrošināto atgūšanas lēmumu vai nu saskaņā ar Finanšu regulas 72. panta 2. punktu, vai uzsākot tiesvedību.

85. pants

Maksājumu termiņu pagarinājums

(Finanšu regulas 73. pants)

Grāmatvedis, sadarbojoties ar atbildīgo kredītrīkotāju, var piešķirt maksājumu termiņu pagarinājumu vienīgi pēc parādnieka rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, un ja ievēroti šādi divi nosacījumi:

a) parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no sākotnējā atmaksas termiņa, atbilstoši likmei, kas noteikta 86. pantā; un

b) lai aizsargātu Kopienas tiesības, parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, kas nosedz neatmaksāto parādu gan par kapitāla summu, gan procentiem, un kuru pieņem iestādes grāmatvedis.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minēto nodrošinājumu var aizvietot ar solidāru trešās personas galvojumu, kuru apstiprina iestādes grāmatvedis.

86. pants

Kavējuma procenti

(Finanšu regulas 71. panta 4. punkts)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru noteikumus, par jebkuru debitoru parādu, kas nav atmaksāts termiņā, jāmaksā procenti saskaņā ar 2. un 3. punktu.

2. Procentu likme par debitoru parādiem, kas nav samaksāti termiņā, ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām kapitāla refinansēšanas operācijām, kā publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā ir atmaksas termiņš, palielinot šo likmi par:

a) septiņiem procentu punktiem, ja notikums, kas rada pienākumu, ir publisks piegādes un pakalpojumu līgums, kas paredzēts V sadaļā;

b) trīsarpus procentu punktiem visos pārējos gadījumos.

3. Procentus aprēķina no nākamās kalendārās dienas pēc atmaksas termiņa, kas norādīts parādzīmē, līdz kalendārajai dienai, kurā parāds pilnīgi atmaksāts.

4. Jebkurš daļējs atmaksājums vispirms sedz procentus, kas noteikti saskaņā ar 2. un 3. punktu.

5. Sodanaudas gadījumā — ja parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, ko grāmatvedis ir pieņēmis provizoriska maksājuma vietā, procentu likme, kāda jāpiemēro no atmaksas termiņa, ir likme, kas paredzēta 2. punktā, kura palielināta tikai par pusotru procentu punktu.

87. pants

Konstatēta debitoru parāda atgūšanas atcelšana

(Finanšu regulas 73. pants)

1. Atbildīgais kredītrīkotājs var atcelt atgūšanu attiecībā uz visu vai daļu no konstatētā debitoru parāda vienīgi šādos gadījumos:

a) ja paredzamās atgūšanas izmaksas pārsniegtu atgūstamās summas un atcelšana nekaitētu Kopienas labajai slavai;

b) ja debitoru parādu nevar atgūt, ņemot vērā tā senumu vai parādnieka maksātnespēju;

c) ja atgūšana ir pretrunā proporcionalitātes principam.

2. Gadījumā, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, atbildīgais kredītrīkotājs rīkojas saskaņā ar iepriekš noteiktām procedūrām, kas izveidotas katrā iestādē, un piemēro šādus kritērijus, kuri ir obligāti un ir jāievēro jebkuros apstākļos:

a) faktus, kas attiecas uz tā pārkāpuma smagumu, kurš rada pamatu debitoru parāda konstatēšanai (krāpšana, atkārtots pārkāpums, nodoms, pieliktās pūles, laba ticība, nepārprotama kļūda);

b) ietekme, kāda atgūšanas atcelšanai būtu uz Kopienu darbību un to finanšu interesēm (iesaistītās summas, precedenta radīšanas risks, likuma autoritātes apdraudējums).

Atkarībā no lietas apstākļiem atbildīgajam kredītrīkotājam var būt arī jāņem vērā šādi papildu kritēriji:

a) jebkurš konkurences izkropļojums, kuru radītu atgūšanas atcelšana;

b) saimnieciskais un sociālais kaitējumu, kāds rastos, ja parāds būtu jāatgūst pilnīgi.

3. Atcelšanas lēmums, kas minēts Finanšu regulas 73. panta 2. punktā, ir pamatots un atsaucas uz pūlēm, kas pieliktas, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma punktiem un faktiem, uz kuriem atcelšana pamatojas. Atbildīgais kredītrīkotājs atceļ atgūšanu saskaņā ar 81. pantā noteikto procedūru.

4. Iestāde nevar deleģēt konstatēta debitoru parāda atgūšanas atcelšanu, ja atceļamā summa ir:

a) EUR 1 000 000 vai vairāk; vai

b) EUR 100 000 vai vairāk un veido 25 % vai vairāk no konstatētā debitoru parāda.

Par summām, kas zemākas par robežlielumiem, kuri norādīti pirmajā daļā, katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu.

5. Katra iestāde ik gadu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai pārskatu par 1.–4. punktā minēto atcelšanu, kas saistīta ar EUR 100 000 un lielākām summām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 60. panta 7. punktā.

88. pants

Konstatēta debitoru parāda atcelšana

(Finanšu regulas 73. pants)

1. Ja ir bijusi kļūda attiecībā uz likuma punktiem, atbildīgais kredītrīkotājs atceļ konstatēto debitoru parādu saskaņā ar 80. un 81. pantu; atcelšanu pienācīgi pamato.

2. Katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras atcelt konstatētu debitoru parādu.

89. pants

Tehniskas korekcijas un grāmatvedības korekcijas attiecībā uz konstatētu debitoru parādu

(Finanšu regulas 73. pants)

1. Atbildīgais kredītrīkotājs koriģē konstatētos debitoru parādus, palielinot vai samazinot summas, ja atklāta kļūda vai fakts, kas padara šādas izmaiņas summā nepieciešamas, ja korekcija nenozīmē atteikšanos no Kopienu konstatētā prasījuma. Šādas korekcijas izdara saskaņā ar 80. un 81. pantu un pienācīgi pamato.

2. Katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras izdarīt tehniskas korekcijas un grāmatvedības korekcijas attiecībā uz konstatētu debitoru parādu.







6. NODAĻA

Izdevumu operācijas

90. pants

Lēmums par finansējumu

(Finanšu regulas 75. pants)

Lēmumā par finansējumu nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta.







1. iedaļa

Izdevumu saistības

91. pants

Vispārējas un provizoriskas saistības

(Finanšu regulas 76. panta 2. punkts)

1. Vispārējās budžeta saistības īsteno, noslēdzot finansēšanas līgumu, kurā paredzēta turpmāka vienas vai vairāku juridisku saistību noslēgšana, vai noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības.

Finansēšanas līgumi finansiālās palīdzības un budžeta atbalsta jomā, kuri veido juridiskas saistības, var radīt pamatu maksājumiem, nenoslēdzot citas juridiskas saistības.

2. Provizoriskas budžeta saistības īsteno, vai nu noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības, kuras rada pamatu turpmāku maksājumu prasījumiem, vai tieši izdarot maksājumus gadījumos, kas attiecas uz personāla vadības izdevumiem vai saziņas darbībām, kurās iesaistās iestādes, lai ziņotu par Kopienas notikumiem, vai saziņas darbībām, ko veic iestādes un kuru mērķis ir ziņot par Kopienas notikumiem.

92. pants

Vispārējo saistību uzņemšanās

(Finanšu regulas 76. pants)

1. Vispārējās saistības uzņemas, pamatojoties uz lēmumu par finansējumu.

Vispārējās saistības uzņemas ne vēlāk kā brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par saņēmēju izraudzīšanos, un, ja attiecīgo apropriāciju īstenošana saistīta ar darba programmas pieņemšanu 166. panta nozīmē, ne agrāk kā pēc programmas pieņemšanas.

2. Ja vispārējās saistības īsteno, noslēdzot finansēšanas līgumu, 1. punkta otro daļu nepiemēro.

93. pants

Atcelšana, ja maksājums nav izdarīts triju gadu laikā

(Finanšu regulas 77. pants)

Budžeta saistību summu, kas atbilst juridiskai saistībai, par kuru triju gadu laikā pēc juridiskās saistības parakstīšanas nav izdarīts maksājums Finanšu regulas 81. panta nozīmē, atceļ.

94. pants

Viens parakstītājs

(Finanšu regulas 76. pants)

1. No noteikuma, ka budžeta saistību un atbilstošo juridisko saistību paraksta viena persona, var novirzīties vienīgi šādos gadījumos:

a) ja saistības ir provizoriskas;

b) ja vispārējās saistības attiecas uz finansēšanas līgumiem ar trešām valstīm;

c) ja iestādes lēmums veido juridisko saistību;

d) ja vispārējo saistību īsteno ar vairākām juridiskām saistībām, par kurām atbildīgi dažādi deleģētie kredītrīkotāji;

e) ja saistībā ar avansu kontiem, kas pieejami ārējiem darījumiem, juridiskās saistības jāparaksta darbiniekiem, kas strādā vietējās vienībās, kuras minētas 254. pantā.

2. Ja atbildīgais kredītrīkotājs, kurš parakstījis budžeta saistības, nav pieejams un ir nepieejams ilgāku laiku, kas nav savienojams ar termiņiem juridiskās saistības noslēgšanai, tad juridisko saistību noslēdz persona, kas iecelta saskaņā ar vietniecības noteikumiem, ko pieņēmusi katra iestāde, ar nosacījumu, ka šai personai ir kredītrīkotāja statuss saskaņā ar Finanšu regulas 59. panta 2. punktu.

95. pants

Atsevišķu juridisko saistību reģistrēšana

(Finanšu regulas 77. pants)

Vispārējo budžeta saistību gadījumā, kam seko vairākas atsevišķas juridiskas saistības, atbildīgais kredītrīkotājs reģistrē šo secīgo atsevišķo juridisko saistību summas centrālajā uzskaitē. Atbildīgais kredītrīkotājs pārbauda, vai kopsumma nepārsniedz vispārējās saistības summu, kura uz tām attiecas.

Reģistrējot uzskaitē, norāda atsauci uz vispārējām saistībām, par kurām iegrāmato atsevišķās saistības.

Atbildīgais kredītrīkotājs reģistrē summas pārskatos pirms atbilstošās atsevišķās juridiskās saistības parakstīšanas.

96. pants

Administratīvie izdevumi, uz kuriem attiecas provizoriskas saistības

(Finanšu regulas 76. pants)

Posteņi, kurus uzskata par parastajiem administratīvajiem izdevumiem un kuri var radīt pamatu provizoriskām saistībām, ir šādi:

a) izdevumi par personālu neatkarīgi no tā, vai uz to attiecas Civildienesta noteikumi vai ne, par citiem cilvēku resursiem un pensijām un ekspertu atalgojumam;

b) izdevumi, kas attiecas uz iestādes locekļiem;

c) mācību izdevumi;

d) izdevumi par konkursiem, izraudzīšanos un pieņemšanu darbā;

e) komandējumu izdevumi;

f) reprezentācijas izdevumi;

g) izdevumi par sanāksmēm;

h) ārštata tulki un/vai tulkotāji;

i) ierēdņu apmaiņa;

j) regulārā nomas maksa par kustamu vai nekustamu īpašumu;

k) dažāda apdrošināšana;

l) tīrīšana un apkope;

m) labklājības izdevumi;

n) sakaru pakalpojumu izmantošana;

o) finansiālas izmaksas;

p) tiesvedības izdevumi;

q) kaitējuma atlīdzināšana, ieskaitot procentus;

r) darba aprīkojums;

s) ūdens, gāze un elektrība;

t) periodiskas publikācijas, kas drukātas uz papīra vai elektroniskās versijās.







2. iedaļa

Izdevumu apzināšana

97. pants

Apzināšana un “nodošana samaksai”

(Finanšu regulas 79. pants)

1. Jebkuru izdevumu apzināšana pamatojas uz apliecinošiem dokumentiem 104. panta nozīmē, kuri apliecina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem, vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu.

2. Atbildīgais kredītrīkotājs, pirms pieņem lēmumu, ar kuru apzina izdevumus, personiski pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību nodrošina, ka tiek veikta to pārbaude.

3. Apzināšanas lēmumu pieņem, atbildīgajam kredītrīkotājam vai citam tehniski kompetentam ierēdnim vai darbiniekam, kam šādas pilnvaras piešķirtas ar oficiālu kredītrīkotāja lēmumu, parakstot kvīti “nodots samaksai”. Šādus pilnvarojuma lēmumus saglabā, lai nākotnē varētu uz tiem atsaukties.

98. pants

Publiskā iepirkuma līgumu nodošana samaksai

(Finanšu regulas 79. pants)

Attiecībā uz maksājumiem, kas atbilst publiskā iepirkuma līgumiem, vīza “nodots samaksai” apliecina, ka:

a) iestāde ir saņēmusi un oficiāli reģistrējusi darbuzņēmēja sastādīto faktūru;

b) pati faktūra vai iekšējais dokuments, kas pievienots saņemtajai faktūrai, vizēts ar “apstiprināts kā pareizs”, un to parakstījis ierēdnis vai cits tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs;

c) atbildīgais kredītrīkotājs ir pārbaudījis visus faktūras aspektus vai šī pārbaude veikta