02000A0621(01) — LV — 01.07.2013 — 002.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

EIROPAS UN VIDUSJŪRAS VALSTU NOLĪGUMS,

ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses ( *2 )







BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA, turpmāk “Kopiena”, no vienas puses, un IZRAĒLAS VALSTS, turpmāk “Izraēla”, no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ to, kāda nozīme ir vēsturiskajām saitēm, kas pastāv starp Kopienu, tās dalībvalstīm un Izraēlu, un to kopīgās vērtības; ŅEMOT VĒRĀ to, ka Kopiena, tās dalībvalstis un Izraēla vēlas stiprināt šīs saites un izveidot ilgstošas attiecības, kas pamatojas uz savstarpīgumu un partnerattiecībām, un veicināt tālāku Izraēlas ekonomikas integrāciju Eiropas Kopienā; ŅEMOT VĒRĀ svarīgumu, ko puses piešķir brīvai ekonomikai un ANO Statūtu principiem, jo īpaši cilvēktiesību ievērošanai un demokrātijai, kas ir apvienības pamatā; APZINOTIES nepieciešamību apvienot centienus, lai stiprinātu politisko stabilitāti un ekonomisko izaugsmi, izmantojot reģionālās sadarbības veicināšanu; VĒLOTIES izveidot un attīstīt regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, kas interesē abas puses; VĒLOTIES uzturēt un stiprināt dialogu par ekonomikas, zinātnes, tehnoloģiju, kultūras, audiovizuālajiem un sociālajiem jautājumiem abu pušu interesēs; ŅEMOT VĒRĀ atbilstošās Kopienas un Izraēlas saistības attiecībā uz brīvo tirdzniecību, un jo īpaši to tiesību un pienākumu ievērošanu, kuri izriet no Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT), kā tas izriet no sarunu Urugvajas raunda; PĀRLIECINĀTAS, ka Asociācijas nolīgums radīs jaunu klimatu ekonomiskām attiecībām, un jo īpaši tirdzniecības attīstībai, investīcijām un ekonomiskai un tehnoloģiskai sadarbībai, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

1. Ar šo izveido apvienību starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlu, no otras puses.

2. Šā nolīguma mērķi ir:

— nodrošināt pienācīgas politiskā dialoga iespējas, kas ļauj izveidot ciešu politisko attiecību attīstību starp pusēm,

— paplašinot, cita starpā, preču un pakalpojumu tirdzniecību, liberalizēt savstarpējās tiesības veikt uzņēmējdarbību, turpmāk pakāpeniski liberalizēt valsts iepirkumus, pastiprināt brīva kapitāla kustību un sadarbību zinātnē un tehnoloģijā, lai veicinātu harmonisku ekonomisko attiecību attīstību starp Kopienu un Izraēlu, un tādējādi Kopienā un Izraēlā veicinātu ekonomisko aktivitāti, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu un palielinātu produktivitāti un finanšu stabilitāti,

— veicināt reģionālo sadarbību ar mērķi konsolidēt mierīgu līdzāspastāvēšanu un ekonomisko un politisko stabilitāti,

— veicināt sadarbību citās jomās, kuras interesē abas puses.

2. pants

Attiecības starp pusēm, kā arī paši nolīguma noteikumi, kas ir valsts un starptautiskās politikas pamatā un sastāda būtisku nolīguma daļu, balstās uz cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu.







I SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS

3. pants

1. Starp pusēm izveido pastāvīgu politisko dialogu. Tas stiprina pušu attiecības, palīdz ilgstošu partnerattiecību attīstīšanā un palielina savstarpējo sapratni un solidaritāti.

2. Politiskais dialogs un sadarbība jo īpaši:

— attīsta labāku savstarpējo sapratni un palielina pozīciju tuvināšanos starptautiskos jautājumos, un jo īpaši tajos jautājumos, kuriem ir būtiska ietekme uz vienu vai otru pusi,

— sekmē iespēju katrai no pusēm ievērot otras puses nostāju un intereses,

— veicina reģionālo drošību un stabilitāti.

4. pants

Politiskais dialogs attiecas uz visiem jautājumiem, kas izraisa kopīgu ieinteresētību, un ir orientēts uz jaunu sadarbības formu atrašanu, lai īstenotu kopīgus mērķus, jo īpaši mieru, drošību un demokrātiju.

5. pants

1. Politiskais dialogs veicina kopīgu iniciatīvu īstenošanu un notiek:

a) ministru līmenī;

b) vecāko ierēdņu līmenī (politiskie vadītāji) starp Izraēlas pārstāvjiem, no vienas puses, un Padomes prezidentūru un Komisiju, no otras puses;

c) izmantojot visus diplomātiskos kanālus, to skaitā pastāvīgas tikšanās, apspriešanās starptautisko sanāksmju ietvaros un sakarus starp diplomātiskajiem pārstāvjiem trešās valstīs;

d) nodrošinot Izraēlai pastāvīgu informāciju par jautājumiem, kas attiecas uz kopīgo drošības un ārpolitiku, kurai jābūt atgriezeniskai;

e) ar jebkādiem citiem līdzekļiem, kas varētu dot noderīgu ieguldījumu, lai apvienotu, attīstītu un pastiprinātu šo dialogu.

2. Pastāv politiskais dialogs starp Eiropas Parlamentu un Izraēlas Knesetu.







II SADAĻA

BRĪVA PREČU APRITE







1. NODAĻA

GALVENIE PRINCIPI

6. pants

1. Brīvo tirdzniecības zonu starp Kopienu un Izraēlu pastiprina saskaņā ar šajā nolīgumā minēto kārtību un ievērojot 1994. gada Vispārējo vienošanos par tirdzniecību un tarifiem, turpmāk “VVTT”, un citus daudzpusējus nolīgumus par preču tirdzniecību, kas pievienoti Nolīgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu.

2. Preču klasifikācijai tirdzniecībā starp pusēm izmanto kombinēto nomenklatūru un Izraēlas muitas tarifus.







2. NODAĻA

RŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI

7. pants

▼M5

Šīs nodaļas noteikumus piemēro produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Izraēlā un kuri nav uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras (KN) un Izraēlas Muitas tarifa 1. līdz 24. nodaļā un 1994. gada VVTT Lauksaimniecības nolīguma 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā.

▼B

8. pants

Ievedmuitas un izvedmuitas nodevas, kā arī citi maksājumi ar līdzīgu iedarbību Kopienas un Izraēlas starpā ir aizliegti. Šis aizliegums attiecas arī uz fiskālām muitas nodevām.

▼M5 —————

▼B







3. NODAĻA

▼M5

LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTI, PĀRSTRĀDĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTI, ZIVIS UN ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTI

▼B

10. pants

▼M5

Šīs nodaļas noteikumus piemēro produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Izraēlā un kuri ir uzskaitīti Kombinētās nomenklatūras (KN) un Izraēlas Muitas tarifa 1. līdz 24. nodaļā un VVTT Lauksaimniecības nolīguma 1. pielikuma 1. punkta ii) apakšpunktā.

▼B

11. pants

Kopiena un Izraēla pakāpeniski ievieš plašāku lauksaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju abu pušu interesēs. No 2000. gada 1. janvāra Kopiena un Izraēla izskata situāciju, lai noteiktu pasākumus, kurus no 2001. gada 1. janvāra piemēros Kopiena un Izraēla saskaņā ar šo mērķi.

12. pants

▼M5

Importējot Kopienā lauksaimniecības produktus, pārstrādātus lauksaimniecības produktus, zivis un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Izraēlā, uz tiem attiecina 1. un 3. protokolā noteikto kārtību.

▼B

13. pants

▼M5

Importējot Izraēlā lauksaimniecības produktus, pārstrādātus lauksaimniecības produktus, zivis un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Kopienā, uz tiem attiecina 2. un 3. protokolā noteikto kārtību.

▼B

14. pants

▼M5

Eiropas Kopiena un Izraēla tiekas trīs gadus pēc šā nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, kas parakstīts Briselē 2009. gada 4. novembrī, spēkā stāšanās dienas, lai apsvērtu iespēju piešķirt viena otrai papildu tirdzniecības koncesijas attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem.

▼M5 —————

▼B







4. NODAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

16. pants

Kopienas un Izraēlas starpā ir aizliegti importa kvantitātes ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzīgu iedarbību.

17. pants

Kopienas un Izraēlas starpā ir aizliegti eksporta kvantitātes ierobežojumi un citi pasākumi ar līdzīgu iedarbību.

18. pants

1. Izraēlas izcelsmes produktiem, ievedot tos Kopienā, nepiešķir labvēlīgāku režīmu kā to, kuru dalībvalstis piemēro savā starpā.

2. Šā nolīguma noteikumus piemēro, neskarot Padomes 1991. gada 26. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1911/91 noteikumus par Kopienu tiesību piemērošanu Kanāriju salām.

19. pants

1. Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas puses produktu diskrimināciju vai līdzīgu otras puses izcelsmes produktu diskrimināciju.

2. Produkti, kurus eksportē uz vienu no pusēm, nedrīkst gūt labumu no netiešo iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz uzlikto tiešo vai netiešo nodokļu apjomu.

20. pants

1. Ja lauksaimniecības politikas īstenošanas rezultātā vai jebkādu spēkā esošo noteikumu izmaiņu rezultātā ievieš īpašus noteikumus, tad attiecīgā puse var pielāgot noteikumus, kas izriet no šā nolīguma, attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi vai grozījumi.

2. Tādos gadījumos attiecīgā puse pienācīgi ņem vērā otras puses intereses. Šajā sakarā puses var apspriesties viena ar otru Asociācijas padomē.

21. pants

1. Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas ūnijas, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniecības režīmu, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzētās tirdzniecības normas.

2. Apspriešanās starp Kopienu un Izraēlu par nolīgumiem, kas izveido muitas ūnijas vai brīvās tirdzniecības zonas, un vajadzības gadījumā par citiem svarīgiem pasākumiem, kas attiecas uz atbilstošo tirdzniecības politiku ar trešām valstīm, notiek Asociācijas padomē. Jo īpaši attiecībā uz trešām valstīm, kas pievienojas Eiropas Savienībai, šādas apspriešanās notiek, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā savstarpējās Kopienas un Izraēlas intereses.

22. pants

Ja viena no pusēm konstatē, ka notiek dempings tirdzniecībā ar otru pusi VVTT VI panta izpratnē, tā var pieņemt atbilstošus pasākumus pret šīm darbībām saskaņā ar nolīgumu, kas attiecas uz VVTT VI panta piemērošanu, un atbilstošo iekšējo likumdošanu, ievērojot nosacījumus un procedūras, kas izklāstītas 25. pantā.

23. pants

Ja kādu produktu importē tādos palielinātos daudzumos un ar tādiem nosacījumiem, lai izraisītu vai radītu draudus izraisīt:

— nopietnu kaitējumu vietējiem ražotājiem attiecībā uz līdzīgiem vai tieši konkurējošiem produktiem vienā no pušu teritorijām vai

— nopietnus traucējumus jebkurā ekonomikas nozarē, vai

— grūtības, kas varētu radīt ievērojamu ekonomiskās situācijas pasliktināšanos reģionā,

Kopiena vai Izraēla var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas izklāstīta 25. pantā.

24. pants

Ja 17. panta noteikumu ievērošana izraisa:

i) produkta, attiecībā uz kuru eksportētāja puse saglabā kvantitatīvos izvešanas ierobežojumus, izvedmuitas nodokļus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību, atkārtotu izvešanu uz trešo valsti, vai

ii) tāda produkta, kas ir nozīmīgs eksportētājai pusei, būtisku iztrūkumu vai iztrūkuma draudus,

un, ja iepriekšminētās situācijas rada vai varētu radīt nopietnus sarežģījumus eksportētājai pusei, šī puse var pieņemt atbilstošus pasākumus, saskaņā ar noteikumiem un ievērojot kārtību, kas izklāstīta 25. pantā. Pasākumi nav diskriminējoši un tiek atcelti, kad apstākļi vairs neattaisno to piemērošanu.

25. pants

1. Ja Kopiena vai Izraēla uzskata, ka produktu imports varētu radīt 23. pantā minētos sarežģījumus administratīvajās procedūrās, kuru mērķis ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tā informē otru līgumslēdzēju pusi.

2. Gadījumos, kas precizēti 22., 23. un 24. pantā, pirms paredzēto pasākumu veikšanas, kā arī gadījumos, kad piemēro 3. punkta d) apakšpunktu, attiecīgā puse cik vien ātri iespējams sniedz attiecīgo informāciju Asociācijas komitejai, lai tā varētu rūpīgi pārbaudīt situāciju ar nolūku atrast abām pusēm pieņemamu risinājumu.

Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību.

Par aizsargpasākumiem tūlīt ziņo Asociācijas komitejai, un par tiem regulāri apspriežas Komitejā, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj.

3. Īstenojot 2. punktu, piemēro šādus noteikumus:

a) attiecībā uz 22. pantu Asociācijas komiteju informē par dempinga gadījumiem, tiklīdz importētājas puses iestādes ir ierosinājušas izmeklēšanu. Ja dempings nav izbeigts vai nav panākts cits apmierinošs risinājums 30 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas, importētāja puse var pieņemt atbilstošus pasākumus;

b) attiecībā uz 23. pantu informācija par grūtībām, kas rodas šajā pantā minētas situācijas dēļ, jānosūta izskatīšanai Asociācijas komitejai, kura var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai novērstu šādas grūtības.

Ja Asociācijas komiteja vai eksportētāja puse nav pieņēmusi lēmumu, kas novērš sarežģījumus, vai ja attiecībā uz izskatāmo jautājumu nav panākts cits apmierinošs risinājums 30 dienu laikā, importētāja puse var piemērot atbilstošus pasākumus, lai novērstu šo problēmu. Šie pasākumi nepārsniedz pasākumu apjomu, kas nepieciešami, lai risinātu radušās grūtības;

c) attiecībā uz 24. pantu sarežģījumi, kas rodas no šajā pantā minētajām situācijām, tiek nodoti pārbaudei Asociācijas komitejai.

Asociācijas komiteja var pieņemt jebkādu lēmumu, kas nepieciešams, lai izbeigtu šos sarežģījumus. Ja Asociācijas komiteja attiecībā uz atbilstošo jautājumu nav pieņēmusi šādu lēmumu 30 dienu laikā, eksportētāja puse var piemērot atbilstošus pasākumus attiecīgā produkta eksportam;

d) ja ārkārtas apstākļu dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, attiecīgi pirms informēšanas un pārbaudes, attiecīgā puse, atkarībā no situācijas, 22., 23. un 24. pantā minētajās situācijās var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, kas strikti nepieciešami situācijas labošanai, un nekavējoties par to informē otru pusi.

26. pants

Ja vienai vai vairākām Kopienas valstīm vai Izraēlai ir nopietnas maksājumu bilances grūtības vai šādu grūtību draudi, Kopiena vai Izraēla atkarībā no situācijas un saskaņā ar noteikumiem, ko paredz VVTT un Līguma par Starptautisko Valūtas fondu VIII un XIV pants, var pieņemt ierobežojošus pasākumus, kuri darbojas ierobežotu laika posmu un nedrīkst pārsniegt robežas, kas nepieciešamas, lai nokārtotu atlikušo maksājumu situāciju. Kopiena vai Izraēla, atkarībā no situācijas, nekavējoties informē otru pusi un cik drīz vien iespējams iesniedz otrai pusei grafiku pasākumu izbeigšanai.

27. pants

Šis nolīgums neizslēdz aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz importu, eksportu vai tranzītprecēm, pamatojoties uz sabiedrības morāli, sabiedrisko kārtību vai valsts drošību; cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzības apsvērumiem; valsts māksliniecisko, vēsturisko vai arheoloģisko vērtību aizsardzību, kā arī intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, vai noteikumiem par zeltu un sudrabu. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot pušu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

28. pants

Jēdziens “noteiktas izcelsmes produkti” šīs sadaļas īstenošanas mērķiem un administratīvās sadarbības metodēm, kas attiecas uz tiem, ir izklāstīts protokolā Nr. 4.







III SADAĻA

TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU UN SNIEGT PAKALPOJUMUS

29. pants

1. Puses vienojas paplašināt nolīguma darbības jomu, lai ietvertu vienas puses uzņēmumu tiesības veikt uzņēmējdarbību otras puses teritorijā un liberalizētu vienas puses pakalpojumu sniegšanas noteikumus pakalpojumu patērētājiem otrā līgumslēdzējā valstī.

2. Asociācijas padome sniedz nepieciešamos ieteikumus, lai īstenotu 1. pantā izklāstītos mērķus.

Sniedzot šādas rekomendācijas, Asociācijas padome ņem vērā iepriekšējo pieredzi attiecībā uz savstarpēju vislielākās labvēlības attieksmi un katras puses attiecīgajiem pienākumiem saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, turpmāk “VVPT”, jo īpaši attiecībā uz tiem pienākumiem, kas minēti VVPT V pielikumā.

3. Asociācijas padome veic pirmo novērtējumu attiecībā uz šā mērķa sasniegšanu ne vēlāk kā trīs gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā.

30. pants

1. Sākumā katra puse atkārtoti apstiprina savu pienākumu saskaņā ar VVPT, jo īpaši pienākumu sniegt vislielākās labvēlības attieksmi pakalpojumu jomās, kuras ietvertas šajā pienākumā.

2. Saskaņā ar VVPT šāda attieksme neattiecas uz:

a) priekšrocībām, kuras piešķir viena no pusēm saskaņā ar tāda nolīguma noteikumiem, kāds aprakstīts VVPT V pantā, vai pasākumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šādu vienošanos;

b) citām priekšrocībām, ko piešķir saskaņā ar vislielākās labvēlības attieksmes izņēmumu sarakstu, ko viena no pusēm pievieno VVPT.







IV SADAĻA

KAPITĀLA KUSTĪBA, MAKSĀJUMI, PUBLISKAIS IEPIRKUMS, KONKURENCE UN INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS







1. NODAĻA

KAPITĀLA KUSTĪBA UN MAKSĀJUMI

31. pants

Šā nolīguma noteikumu ietvaros un ievērojot 33. un 34. panta noteikumus starp Kopienu, no vienas puses, un Izraēlu, no otras puses, nepastāv kapitāla kustības ierobežojumi un diskriminācija, kas pamatojas uz valstspiederību vai pilsoņu dzīvesvietu, vai vietu, kurā investē kapitālu.

32. pants

Uz kārtējiem maksājumiem, kas saitīti ar preču, cilvēku, pakalpojumu vai kapitāla kustību šā nolīguma ietvaros, neattiecas nekādi ierobežojumi.

33. pants

Ievērojot citus šā nolīguma noteikumus un citas Kopienas un Izraēlas starptautiskās saistības, 31. un 32. panta noteikumi neattiecas uz jebkādu ierobežojumu piemērošanu, kuri pastāv starp tām šā nolīguma spēkā stāšanās brīdī attiecībā uz kapitāla kustību starp tām, ietverot tiešo investēšanu, tostarp nekustamajā īpašumā, finanšu pakalpojumu noteikumu izveidošanu vai vērtspapīru ieplūšanu kapitāla tirgū.

Tomēr tas neskar Izraēlas vai Kopienas iedzīvotāju investīciju pārskaitījumus uz ārvalstīm un peļņu, kas rodas to rezultātā.

34. pants

Ja ārkārtas apstākļos kapitāla kustība starp Kopienu un Izraēlu rada vai izraisa draudus radīt nopietnus sarežģījumus valūtas maiņas politikas vai monetārās politikas darbībā Kopienā vai Izraēlā, Kopiena un Izraēla attiecīgi drīkst pieņemt aizsardzības pasākumus, ja šādi pasākumi ir strikti nepieciešami, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti VVPT ietvaros un Līguma par Starptautisko Valūtas fondu VIII un XIV pantā, attiecībā uz kapitāla kustību starp Kopienu un Izraēlu uz laika periodu, kas nepārsniedz sešus mēnešus.







2. NODAĻA

PUBLISKAIS IEPIRKUMS

35. pants

Puses pieņem pasākumus ar mērķi savstarpēji atvērt atbilstošos valsts pasūtījuma tirgus un to uzņēmumu iepirkuma tirgus, kuri strādā komunālo pakalpojumu sektorā, lai iepirktu preces, būvdarbus un pakalpojumus ārpus tiem nosacījumiem, kas abpusēji un savstarpīgi izklāstīti Valsts pasūtījuma nolīgumā, kas noslēgts PTO ietvaros.







3. NODAĻA

KONKURENCE

36. pants

1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmāk minētais tiktāl, cik tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Izraēlu:

i) visas vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas rīcības prakse starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci;

ii) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Kopienas vai Izraēlas teritorijās kopumā vai ievērojamā tās daļā;

iii) jebkurš valsts atbalsts, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus kādam konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai.

2. Asociācijas padome trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieņem 1. punkta īstenošanai nepieciešamos noteikumus.

Kamēr nav pieņemti šie noteikumi, kā 1. punkta iii) apakšpunkta ieviešanas noteikumus piemēro nolīguma par VVTT interpretāciju un īstenošanu VI, XVI un XXIII pantus.

3. Katra puse nodrošina caurskatāmību valsts atbalsta jomā, cita starpā, ik gadu ziņojot otrai pusei par kopējo piešķirtās palīdzības apjomu un sadalījumu un pēc pieprasījuma nodrošinot informāciju par atbalsta shēmām. Pēc vienas puses pieprasījuma otra puse nodrošina informāciju par konkrētiem individuāliem valsts atbalsta gadījumiem.

4. Uz II sadaļā minētajiem lauksaimniecības produktiem neattiecas 3. panta 1. punkta iii) apakšpunkta noteikumi.

5. Ja Kopiena vai Izraēla uzskata, ka kāda konkrēta prakse nav savienojama ar 1. punkta noteikumiem un

— nav atbilstoši īstenota saskaņā ar 2. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem vai

— šādu noteikumu neesamības gadījumā, ja šādas darbības izraisa vai rada draudus izraisīt nopietnus ierobežojumus otras puses interesēm vai materiālus zaudējumus savas valsts rūpniecībai, tai skaitā pakalpojumu ražošanai,

pēc apspriešanās ar Asociācijas komiteju vai 30 darba dienas pēc lietas nodošanas minētajai komitejai tā var pieņemt atbilstošus pasākumus.

Attiecībā uz darbībām, kas nav savienojamas ar 1. panta iii) apakšpunktu šādus atbilstošus pasākumus, ja uz tiem attiecas VVTT, var pieņemt tikai saskaņā ar procedūru un ievērojot nosacījumus, kas noteikti ar VVTT vai citiem atbilstošiem dokumentiem, kuri pieņemti ar tās atbalstu un kurus piemēro pusēm.

6. Neatkarīgi no noteikumiem, kas ir pretrunā tiem, kas pieņemti saskaņā ar 2. punktu, puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko paredz prasības par profesionālo un komerciālo noslēpumu.

37. pants

1. Dalībvalstis un Izraēla pakāpeniski pielāgo visus komerciālos valsts monopolus tā, lai nodrošinātu, ka līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas nenotiek nekāda diskriminācija starp dalībvalstu un Izraēlas pilsoņiem attiecībā uz apstākļiem, kādos preces tiek ražotas un tirgotas.

2. Asociācijas komiteja saņem informāciju par pieņemtajiem pasākumiem šā mērķa īstenošanai.

38. pants

Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, Asociācijas padome, sākot no piektā gada pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, nodrošina, ka netiek pieņemti vai turpināti pasākumi, kas traucē tirdzniecību starp Kopienu un Izraēlu tādā veidā, kas ir pretrunā ar pušu interesēm. Šis noteikums nerada šķēršļus uzņēmumiem juridiski vai faktiski veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus.







4. NODAĻA

INTELEKTUĀLAIS, RŪPNIECISKAIS UN KOMERCIĀLAIS ĪPAŠUMS

39. pants

1. Saskaņā ar šā panta un VII pielikuma noteikumiem puses uzsāk un nodrošina pienācīgu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzību saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem, to skaitā efektīviem šo tiesību īstenošanas līdzekļiem.

2. Šā panta un VII pielikuma īstenošanu regulāri izvērtē puses. Ja intelektuālā, rūpnieciskā vai komerciālā īpašuma jomā rodas problēmas, kas skar tirdzniecības nosacījumus, pēc jebkuras puses pieprasījuma Asociācijas komitejā rīko steidzamas konsultācijas, lai rastu savstarpēji pieņemamus risinājumus.







V SADAĻA

SADARBĪBA ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJAS JOMĀ

40. pants

Puses apņemas pastiprināt sadarbību zinātnes un tehnikas jomā. Sīki izstrādāti noteikumi šā mērķa īstenošanai tiks izklāstīti atsevišķos nolīgumos, kas noslēgti šajā sakarā.







VI SADAĻA

EKONOMISKĀ SADARBĪBA

41. pants

Mērķi

Kopiena un Izraēla apņemas veicināt abpusēji izdevīgu ekonomisko sadarbību, balstoties uz savstarpīgumu un saskaņā ar nolīguma vispārējiem mērķiem.

42. pants

Darbības joma

1. Sadarbība principā ir vērsta uz jomām, kas ir būtiskas Kopienas un Izraēlas ekonomisko attiecību atjaunošanai vai izaugsmes un nodarbinātības palielināšanai. Galvenās sadarbības jomas ir izklāstītas 44. līdz 57. pantā, neskarot iespēju pievienot citas sadarbības jomas, kas interesē abas puses.

2. Īstenojot sadarbību vairākās ekonomikas jomās, jāņem vērā vides un ekoloģijas līdzsvara saglabāšana jomās, uz kurām tas attiecas.

43. pants

Metodes un kārtība

Ekonomisko sadarbību īsteno jo īpaši ar šādiem pasākumiem:

a) ar pastāvīgu ekonomisko dialogu starp pusēm, kas aptver visas ekonomikas politikas jomas, un jo īpaši fiskālo politiku, maksājumu bilanci un monetāro politiku, un kas veicina ciešu sadarbību starp iestādēm, kas nodarbojas ar ekonomikas politiku savā atbilstošajā kompetences jomā Asociācijas padomē vai citā komisijā, ko ieceļ Asociācijas padome;

b) ar pastāvīgu informācijas un ideju apmaiņu visās sadarbības jomās, tai skaitā ierēdņu un ekspertu sanāksmes;

c) ar konsultāciju, speciālu zināšanu un apmācību nodošanu;

d) ar kopīgu rīcību, piemēram, semināru un darba grupu, īstenošanu;

e) ar palīdzību tehniskos, administratīvos un regulatīvos jautājumos;

f) ar informācijas par sadarbību izplatīšanu.

44. pants

Reģionālā sadarbība

Puses veicina darbības, kas paredzētas reģionālās sadarbības sekmēšanai.

45. pants

Sadarbība rūpniecībā

Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz šādām jomām:

— rūpniecisko sadarbību starp Kopienas un Izraēlas uzņēmējiem, tai skaitā pieeju Kopienas un Izraēlas biznesa un decentralizētas sadarbības attiecību atjaunošanas tīkliem,

— rūpnieciskās produkcijas dažādošanu Izraēlā,

— sadarbību starp maziem un vidējiem uzņēmumiem Izraēlā un Kopienā,

— vieglāku pieeju investīciju finansējumam,

— informācijas un atbalsta pakalpojumiem,

— jauninājumu stimulēšanai.

46. pants

Lauksaimniecība

Puses jo īpaši sadarbojas šādās jomās:

— to īstenotās politikas produkcijas dažādošanai atbalstīšanā,

— videi draudzīgas lauksaimniecības veicināšanā,

— ciešāku attiecību veicināšanā starp uzņēmumiem, grupām un organizācijām, kas brīvprātīgi pārstāv arodus un profesijas Izraēlā un Kopienā,

— tehniskajā palīdzībā un apmācībā,

— fitosanitāro un veterināro standartu saskaņošanā,

— lauku rajonu attīstības integrācijā, tostarp pamata pakalpojumu uzlabošanā un saistīto ekonomisko aktivitāšu attīstīšanā,

— sadarbībā starp lauku reģioniem, pieredzes un zinātības (know-how) apmaiņā attiecībā uz lauku rajonu attīstību.

47. pants

Standarti

Puses cenšas samazināt atšķirības standartizācijā un atbilstības novērtēšanā. Šajā sakarā puses vajadzības gadījumā noslēdz līgumus par savstarpēju atzīšanu atbilstības novērtēšanā.

48. pants

Finanšu pakalpojumi

Puses vajadzības gadījumā sadarbojas, noslēdzot līgumus par vienotu noteikumu un standartu pieņemšanu, cita starpā, attiecībā uz uzskaiti un uzraudzības un normatīvu sistēmu banku, apdrošināšanas jomās un citos finanšu sektoros.

49. pants

Muita

1. Puses piedalās muitas sadarbības izveidošanā, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti tirdzniecības noteikumi. Šajā sakarā izveido dialogu muitas jautājumos.

2. Sadarbība koncentrējas uz muitas procedūru vienkāršošanu un datorizāciju, tā jo īpaši notiek informācijas apmaiņas veidā starp ekspertiem un profesionālās apmācības veidā.

3. Neskarot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, jo īpaši attiecībā uz narkotiku tirdzniecības un naudas atmazgāšanas apkarošanu, pušu administrācijas nodrošina savstarpēju palīdzību saskaņā ar 5. protokola noteikumiem.

50. pants

Vide

1. Puses sadarbojas uzdevumos, kas novērš vides piesārņošanos, piesārņojuma kontroles jomā un racionālās dabas resursu izmantošanas jomā, lai nodrošinātu noturīgu attīstību un veicinātu reģionālos vides projektus.

2. Sadarbība īpaši koncentrējas uz:

— pārtuksnešošanos,

— Vidusjūras ūdens kvalitāti un jūras piesārņojuma kontroli un novēršanu,

— atkritumu apsaimniekošanu,

— augsnes sasāļošanos,

— jutīgu piekrastes zonu vides apsaimniekošanu,

— vides izglītību un izpratnes veidošanu,

— progresīvu vides apsaimniekošanas, vides monitoringa un uzraudzības metožu izmantošanu, tai skaitā vides informācijas sistēmu (VIS) un ietekmes uz vidi novērtēšanu,

— vispārējo rūpniecības attīstības ietekmi uz vidi, jo īpaši ražošanas iekārtu drošību,

— lauksaimniecības ietekmi uz augsnes un ūdens kvalitāti.

51. pants

Enerģētika

1. Puses uzskata, ka globālā sasilšana un fosilo degvielas krājumu samazināšanās ir nopietns drauds cilvēcei. Tādēļ puses sadarbojas ar nolūku attīstīt atjaunojamas enerģijas resursus, nodrošināt degvielas izmantošanu tā, lai samazinātu vides piesārņojumu un veicinātu enerģijas saglabāšanu.

2. Puses cenšas veicināt darbības, kas izstrādātas, lai sekmētu reģionālo sadarbību gāzes, naftas un elektroenerģijas tranzītā.

52. pants

Informācijas infrastruktūras un telekomunikācijas

Puses veicina abpusēji izdevīgu sadarbību informācijas infrastruktūras un telekomunikāciju veidošanā. Sadarbība galvenokārt koncentrējas uz darbībām, kuras attiecas uz pētniecību un tehnoloģisko attīstību, standartu saskaņošanu un tehnoloģijas modernizēšanu.

53. pants

Transports

1. Puses veicina sadarbību transporta jomā un ar to saistītajā infrastruktūrā, lai uzlabotu pasažieru un preču kustības efektivitāti gan divpusējā, gan reģionālā līmenī.

2. Sadarbība īpaši koncentrējas uz:

— augsta drošības un neapdraudētības līmeņa sasniegšanu jūras un gaisa transportā; šim nolūkam puses īsteno apspriešanos ekspertu līmenī, lai apmainītos ar informāciju,

— tehniskā aprīkojuma standartizāciju, jo īpaši attiecībā uz vairākveidu pārvadājumiem un pārkraušanu,

— kopīgu tehnoloģisko un pētniecības programmu veicināšanu.

54. pants

Tūrisms

Puses apmainās ar informāciju par plānoto tūrisma attīstību un tūrisma mārketinga projektiem, tūrisma skatēm, izstādēm, konvencijām un publikācijām.

55. pants

Likumu tuvināšana

Puses dara visu iespējamo, lai tuvinātu savus atbilstošos likumus šā nolīguma īstenošanas veicināšanai.

56. pants

Narkotikas un “naudas atmazgāšana”

1. Puses sadarbojas ar mērķi jo īpaši:

— uzlabot pret narkotiku un psihotropo vielu piegādi un nelikumīgu tirdzniecību, un atkarību no šiem produktiem vērstas politikas un pasākumu efektivitāti,

— veicināt vienotu pieeju pieprasījuma samazināšanai,

— nepieļaut pušu finanšu sistēmu izmantošanu tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti vispārīgu kriminālu darbību rezultātā, un jo īpaši narkotiku tirdzniecības rezultātā.

2. Sadarbība notiek informācijas apmaiņas ceļā un vajadzības gadījumā ar vienotu rīcību attiecībā uz:

— nacionālās likumdošanas plānošanu un īstenošanu,

— prekursoru tirdzniecības uzraudzību,

— sociālo un veselības iestāžu un informācijas sistēmu izveidošanu un projektu īstenošanu saistībā ar šīm pamatnostādnēm, ietverot arī apmācības un pētniecības projektus,

— augstāko iespējamo starptautisko standartu īstenošanu attiecībā uz naudas atmazgāšanas apkarošanu un ķīmisko prekursoru ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši uz Finanšu darba grupas (FAFT) un Darba grupas par rīcību ar ķimikālijām (CATF) pieņemtajiem standartiem.

3. Puses saskaņā ar atbilstošo likumdošanu kopīgi nosaka stratēģijas un sadarbības metodes, lai pienācīgi īstenotu šos mērķus. Pušu darbības, izņemot kopīgās rīcības, ir jāapspriež un cieši jākoordinē.

Atbilstošās valsts un privātā sektora iestādes savas kompetences ietvaros, sadarbojoties ar Izraēlas, Kopienas un tās dalībvalstu kompetentajām iestādēm, var piedalīties šajās darbībās.

57. pants

Migrācija

Puses sadarbojas ar mērķi jo īpaši:

— noteikt abpusējas ieinteresētības jomas attiecībā uz imigrācijas politiku,

— palielināt pasākumu efektivitāti, kas paredzēti migrācijas plūsmu novēršanai vai ierobežošanai.







VII SADAĻA

SADARBĪBA AUDIOVIZUĀLAJOS UN KULTŪRAS, INFORMĀCIJAS UN SAKARU JAUTĀJUMOS

58. pants

1. Puses apņemas veicināt abpusēji izdevīgu sadarbību audiovizuālajā jomā.

2. Puses meklē veidus, kā sasaistīt Kopienas un Izraēlas iniciatīvas šajā sektorā, tādējādi padarot iespējamu sadarbību kopprodukcijas, apmācības, attīstības un izplatīšanas jomās.

59. pants

Puses veicina sadarbību izglītībā, apmācībā un jauniešu apmaiņas programmās. Sadarbības jomas jo īpaši var ietvert: jauniešu apmaiņas programmas, sadarbību starp universitātēm un citām izglītības/mācību iestādēm, valodu apmācību, tulkošanu un citus veidus labākas savstarpējās sapratnes veicināšanai par attiecīgajām kultūrām.

60. pants

Puses veicina sadarbību kultūras jomā. Sadarbības jomas jo īpaši var ietvert tulkošanu, mākslas darbu un mākslinieku apmaiņu, vēsturisko un kultūras pieminekļu un vietu saglabāšanu, personu, kuras strādā kultūras jomā, apmācību, uz Eiropu orientētu pasākumu organizēšanu, savstarpēju zināšanu palielināšanu un līdzdalību informācijas izplatīšanā par īpašiem kultūras pasākumiem.

61. pants

Puses veicina abpusēji izdevīgu sadarbību informācijas un sakaru jomā.

62. pants

Sadarbību jo īpaši var īstenot, izmantojot:

a) regulāru dialogu starp pusēm;

b) pastāvīgu informācijas un ideju apmaiņu visās sadarbības jomās, to skaitā ierēdņu un ekspertu sanāksmes;

c) konsultāciju, speciālu zināšanu un apmācību nodošanu;

d) vienotas rīcības, piemēram, semināru, īstenošanu;

e) palīdzību tehniskos, administratīvos un regulatīvos jautājumos;

f) informācijas par sadarbības iniciatīvām izplatīšanu.







VIII SADAĻA

SOCIĀLIE JAUTĀJUMI

63. pants

1. Puses uztur dialogu, kas aptver visus aspektus, kas interesē abas puses. Dialogs jo īpaši ietver jautājumus, kas attiecas uz pēcindustriālo sabiedrību sociālām problēmām, piemēram, bezdarbu, invalīdu rehabilitāciju, vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, darba attiecības, profesionālo apmācību, darba drošību un higiēnu utt.

2. Sadarbību īsteno ekspertu sanāksmēs, semināros un nodarbībās.

64. pants

1. Lai koordinētu Izraēlas strādnieku, kuri oficiāli strādā dalībvalstu teritorijā, un viņu ģimenes locekļu, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīs, sociālās drošības režīmus, katrā dalībvalstī jāpiemēro šādi nosacījumi un kārtība:

— visus apdrošināšanas, nodarbinātības vai nodzīvotā laika periodus, kuros darba ņēmēji atrodas dažādās dalībvalstīs, summē, lai darba ņēmēji un viņu ģimenes locekļi varētu saņemt vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pensiju un pabalstus, kā arī medicīnisko aprūpi,

— visas vecuma, apgādnieka zaudējuma, nelaimes gadījumu darbā, arodslimības vai invaliditātes pensijas, izņemot uz iemaksām nebalstītos maksājumus, pārskaita uz Izraēlu par brīvu pēc likmes, kuru piemēro saskaņā ar atbildīgās dalībvalsts(-u) likumdošanu,

— attiecīgie strādnieki saņem ģimenes pabalstus par iepriekšminētajiem ģimenes locekļiem.

2. Darbiniekiem, kuri ir dalībvalstu pilsoņi un kuri likumīgi strādā Izraēlas teritorijā, kā arī viņu ģimenes locekļiem, kuri likumīgi uzturas tās teritorijā, Izraēla piešķir tādu pašu režīmu, kāds minēts 1. panta otrajā un trešajā ievilkumā, saskaņā ar nosacījumiem un noteikumiem, ko piemēro Izraēlā.

65. pants

1. Asociācijas padome lemj par 64. pantā minēto mērķu īstenošanas noteikumiem.

2. Asociācijas padome lemj par administratīvās sadarbības noteikumiem, lai garantētu 1. punktā minēto noteikumu īstenošanai nepieciešamo vadību un kontroli.

66. pants

Saskaņā ar 65. pantu Asociācijas padomes pieņemtie pasākumi nekādā veidā neietekmē tiesības un pienākumus, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem starp Izraēlu un dalībvalstīm, ja šie pasākumi paredz labvēlīgāku režīmu attiecībā pret Izraēlas vai dalībvalstu pilsoņiem.







IX SADAĻA

INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

67. pants

Ar šo izveido Asociācijas padomi, kas tiekas ministru līmenī vienu reizi gadā, kā arī, ja apstākļi to prasa, pēc tās priekšsēdētāja iniciatīvas un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti tās reglamentā. Tā izskata visus galvenos jautājumus, kas saistīti ar šo nolīgumu, un visus divpusējos vai starptautiskos jautājumus, kas interesē abas puses.

68. pants

1. Asociācijas padomē ir Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdības pārstāvji, no otras puses.

2. Asociācijas padome pieņem savu reglamentu.

3. Asociācijas padomes locekļi var lemt par pārstāvniecību saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tās reglamentā.

4. Asociācijas padomes priekšsēdētāju pēc kārtas ieceļ no Eiropas Savienības Padomes locekļu vidus un Izraēlas Valsts valdības locekļu vidus saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tās reglamentā.

69. pants

1. Asociācijas padome, lai panāktu nolīgumā paredzēto mērķu īstenošanu, ir tiesīga pieņemt lēmumus šajā nolīgumā minētajos gadījumos.

Šie lēmumi ir saistoši abām pusēm, tām jāveic pasākumi, kas nepieciešami pieņemto lēmumu īstenošanai. Asociācijas padome var sniegt atbilstošus ieteikumus.

2. Asociācijas padome izstrādā lēmumus un ieteikumus, pusēm savstarpēji vienojoties.

70. pants

1. Ievērojot Asociācijas padomes pilnvaras, ar šo izveido Asociācijas komiteju, kas ir atbildīga par nolīguma īstenošanu.

2. Asociācijas padome jebkuru no savām pilnvarām var deleģēt Asociācijas komitejai.

71. pants

1. Asociācijas komiteja, kas tiekas ierēdņu līmenī, sastāv no Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļiem, no vienas puses, un no Izraēlas valsts valdības locekļiem, no otras puses.

2. Asociācijas komiteja pieņem savu reglamentu.

3. ►M3 Asociācijas komitejas priekšsēdētāji pēc kārtas ir Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvis un Izraēlas Valsts valdības pārstāvis. ◄

72. pants

1. Asociācijas komiteja ir tiesīga pieņemt lēmumus nolīguma pārvaldīšanai, kā arī lēmumus tajās jomās, kurās Asociācijas padome ir deleģējusi savas tiesības komitejai.

Šie lēmumi ir saistoši abām pusēm, tām jāveic pasākumi, kas nepieciešami pieņemto lēmumu īstenošanai.

2. Asociācijas komiteja pieņem lēmumus, pusēm savstarpēji vienojoties.

73. pants

Asociācijas padome var lemt par darba grupas vai struktūras izveidi, kas nepieciešama nolīguma īstenošanai.

74. pants

Asociācijas padome pieņem visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu sadarbību un kontaktus starp Eiropas Parlamentu un Izraēlas Valsts Knesetu un starp Kopienas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Izraēlas Valsts Ekonomikas un sociālo lietu padomi.

75. pants

1. Katra puse var iesniegt izskatīšanai Asociācijas padomē jebkuru strīdu saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.

2. Asociācijas padome var atrisināt strīdu ar lēmuma palīdzību.

3. Katri pusei ir pienākums veikt pasākumus, kas nepieciešami 2. punktā minētā lēmuma piemērošanai.

4. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, katra no pusēm var ziņot otrai par šķīrējtiesneša iecelšanu, un otrai pusei divu mēnešu laikā jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis. Lai piemērotu šo procedūru, Kopienu un dalībvalstis uzskata par vienu strīdā iesaistīto pusi.

Asociācijas padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi.

Šķīrējtiesneši pieņem lēmumu ar balsu vairākumu.

Katra strīda puse veic nepieciešamās darbības, kas vajadzīgas šķīrējtiesnešu lēmumu izpildei.

76. pants

Šajā nolīgumā nekas neliedz pusēm veikt jebkādus pasākumus:

a) ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu tādas informācijas izpaušanu, kura neatbilst tās drošības interesēm;

b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu ar noteikumu, ka šādi pasākumi netraucē konkurences apstākļus attiecībā uz produktiem, kuri nav paredzēti īpašiem militāriem nolūkiem;

c) kurus tā uzskata par būtiskiem savai drošībai nopietnu starptautisku nekārtību gadījumā, kas skar kārtības un likumības uzturēšanu kara laikā vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā, kas rada kara draudus, lai īstenotu pienākumus, ko tā ir pieņēmusi miera un starptautiskas drošības uzturēšanas nolūkos.

77. pants

Šajā nolīgumā minētajās jomās un neskarot nekādus šajā nolīgumā ietvertos īpašus noteikumus:

— pasākumi, ko Izraēla piemēro attiecībā uz Kopienu, nedrīkst diskriminēt dalībvalstis, to pilsoņus un uzņēmumus,

— pasākumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz Izraēlu, nedrīkst diskriminēt Izraēlas pilsoņus, uzņēmējsabiedrības vai uzņēmumus.

78. pants

Attiecībā uz tiešajiem nodokļiem nekas šajā nolīgumā nevar izraisīt:

— fiskālo priekšrocību pagarinājumu, ko piešķir jebkura no pusēm jebkādā starptautiskā līgumā vai vienošanās, kura ir tai saistoša,

— jebkāda pasākuma, kas paredzēts, lai novērstu krāpšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, pieņemšanas vai piemērošanas aizkavēšanu dēļ jebkuras no pusēm,

— vienas vai otras puses tiesību apstrīdēšanu piemērot tās valsts attiecīgos nodokļu likumdošanas noteikumus nodokļu maksātājiem, kuri neatrodas identiskā situācijā attiecībā uz savu dzīvesvietu.

79. pants

1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šā nolīguma. Puses nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu.

2. Ja jebkura no pusēm uzskata, ka otra puse nepilda kādu pienākumu saskaņā ar nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, tā sniedz Asociācijas padomei visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga vispusīgai situācijas izpētei, lai rastu abām pusēm pieņemamu risinājumu.

Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību.

Par šiem pasākumiem nekavējoties informē Asociācijas padomi un tos apspriež Asociācijas padomē, ja otrā puse to pieprasa.

80. pants

Protokoli Nr. 1 līdz Nr. 5 un I līdz VII pielikums ir šā nolīguma sastāvdaļa. Deklarācijas un vēstuļu apmaiņa ir iekļauta Nobeiguma aktā, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa.

81. pants

Šajā nolīgumā “puses” ir Kopiena vai dalībvalstis vai Kopiena un dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Izraēla, no otras puses.

82. pants

Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku.

Katra no pusēm var denonsēt nolīgumu, paziņojot par to otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.

83. pants

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas un Eiropas Ogļu un tērauda apvienības dibināšanas līgumus, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētie līgumi, un, no otras puses, Izraēlas Valsts teritorijā.

84. pants

Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros dāņu, holandiešu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu, zviedru un ebreju valodā, un katrs no šiem tekstiem ir vienādi autentisks un tiek deponēts Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

85. pants

Šo nolīgumu katra puse apstiprina saskaņā ar savām attiecīgajām procedūrām.

Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad puses viena otrai paziņo par 1. punktā noteikto procedūru pabeigšanu.

Pēc tā stāšanās spēkā šis nolīgums aizstāj nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti un nolīgumu starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, kas parakstīts Briselē, 1975. gada 11. maijā.

Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Bruxelles, den tyvende november nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Brussels on the twentieth day of November in the year one thousand, nine hundred and ninety-five.

Fait à Bruxelles, le vingt novembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Bruxelles, addì venti novembre millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Brussel, de twintigste november negentienhonderdvijfennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Bryssel den tjugonde november nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franstalige Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

PIELIKUMU SARAKSTS







VII pielikums Intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības, kas minētas 39. pantā

▼M5 —————

▼B

VII PIELIKUMS

INTELEKTUĀLĀ, RŪPNIECISKĀ UN KOMERCIĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS, KAS MINĒTAS 39. PANTĀ

1. Beidzoties trešajam gadam pēc nolīguma stāšanās spēkā, Izraēla pievienojas turpmāk minētajām daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, kuru puses ir dalībvalstis vai kuras dalībvalstis piemēro faktiski: — Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (Parīzes redakcija 1971. gadā), — Madrides Nolīgums par atšķirības zīmju starptautisko reģistrāciju (1967. gada Stokholmas redakcijā ar 1979. gadā pieņemtajiem grozījumiem), — Protokols par Madrides Nolīgumu par atšķirības zīmju starptautisko reģistrāciju (pieņemts 1989. gadā Madridē), — Budapeštas Līgums par mikroorganismu nosēdumu starptautisko atzīšanu patentēšanas vajadzībām (pieņemts 1977. gadā, grozīts 1980. gadā), — Līgums par patentu kooperāciju (noslēgts Vašingtonā 1970. gadā, grozīts un mainīts 1979. un 1984. gadā). Asociācijas padome var lemt, ka šis punkts attiecas uz citām daudzpusējām konvencijām šajā jomā.

2. Līdz otrā gada beigām pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas Izraēla ratificē Starptautisko konvenciju par izpildītāju, fonogrammu izgatavotāju un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (pieņemta 1961. gadā Romā).

3. Puses apliecina, ka piešķir lielu nozīmi saistībām, kas izriet no šādām daudzpusējām konvencijām: — Parīzes Konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (1967. gada Stokholmas redakcija, kurā grozījumi izdarīti 1979. gadā), — Nicas Nolīgums par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju atšķirības zīmju reģistrēšanai (pieņemts Ženēvā 1977. gadā un grozīts 1979. gadā), — Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija (UPOV) (1991. gada Ženēvas redakcija).

PROTOKOLU SARAKSTS







1. protokols par kārtību, kas piemērojama Izraēlas Valsts izcelsmes lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Kopienā 2. protokols par kārtību, kas piemērojama Eiropas Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu importam Izraēlas Valstī 3. protokols par augu aizsardzības jautājumiem 4. protokols par “noteiktas izcelsmes izstrādājumu ”jēdziena definīciju un administratīvajām sadarbības metodēm 5. protokols par pārvaldes iestāžu savstarpējo palīdzību muitas jautājumos

▼M5

1. PROTOKOLS

par kārtību, kas piemērojama Izraēlas Valsts izcelsmes lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Kopienā







1. Pielikumā minētos produktus, kuru izcelsme ir Izraēlā, var importēt Kopienā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmāk un pielikumā.

2. Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, kas parakstīts Briselē 2009. gada 4. novembrī (turpmāk “nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), spēkā stāšanās dienā muitas nodokļus un maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi (ieskaitot lauksaimniecības komponenti), kas piemērojami Izraēlas izcelsmes lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu importam Eiropas Kopienā, atceļ, izņemot gadījumus, ja pielikuma 1. tabulā ir noteikts citādi.

3. Attiecībā uz tiem Izraēlas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti pielikuma 2. tabulā, muitas nodokļus atceļ vai samazina atbilstīgi tarifu kvotām, kas uzskaitītas “b” ailē.

Muitas nodokļus attiecībā uz daudzumiem, kas pārsniedz kvotas, samazina par “c” ailē minētajiem procentiem.

Pirmajā piemērošanas gadā pēc nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā spēkā stāšanās dienas tarifu kvotu daudzumus aprēķina proporcionāli pamatdaudzumiem, ņemot vērā laikposma daļu, kas pagājusi līdz minētā nolīguma spēkā stāšanās dienai.

4. Neatkarīgi no šā protokola 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz produktiem, kuriem ir piemērojama iekļuves cena saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 ( 1 ) 140.a pantu un attiecībā uz kuriem Kopējais muitas tarifs paredz ad valorem muitas nodokļu un īpaša muitas nodokļa piemērošanu, atcelšana attiecas tikai uz nodokļa ad valorem daļu.

5. Attiecībā uz Izraēlas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti 3. tabulā, muitas nodokļus piesaista pašlaik piemērojamiem nodokļiem, kas uzskaitīti “a” un “b” ailē.

▼M6

1. PROTOKOLA PIELIKUMS

1. tabula

Visiem turpmāk tabulā neiekļautajiem produktiem muitas nodokli nepiemēro. Preferenciālais režīms dažiem turpmāk uzskaitītajiem produktiem ir norādīts 2. un 3. tabulā.







KN kods (1) Apraksts (2) 0105 12 00 Dzīvi tītari, kas sver ne vairāk kā 185 g 0207 27 Tītaru gaļas gabali un subprodukti, saldēti 0207 33 0207 34 0207 35 0207 36 Pīļu, zosu vai pērļu vistu gaļa ex 0302 69 99 ex 0303 79 98 ex 0304 19 99 ex 0304 29 99 ex 0305 30 90 Bopsa (svītraine) (Boops boops): svaiga vai dzesināta; saldēta; filejas, saldētas, un citāds zivju mīkstums, svaigs vai dzesināts; filejas, vītinātas, sālītas vai sālījumā, bet ne kūpinātas ex 0301 99 80 0302 69 61 0302 69 95 0303 79 71 ex 0303 79 98 ex 0304 19 39 ex 0304 19 99 ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 Parastās zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.) un zeltainās jūras karūsas (Sparus aurata): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; zivju filejas un citāds zivju mīkstums, svaigs, dzesināts vai saldēts; vītināts, sālīts vai sālījumā; kūpināts; zivju milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā ex 0301 99 80 0302 69 94 ex 0303 77 00 ex 0304 19 39 ex 0304 19 99 ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 Jūras asari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; zivju filejas un citāds zivju mīkstums, svaigs, dzesināts vai saldēts; vītināts, sālīts vai sālījumā, kūpināts; zivju milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā 0404 10 Sūkalas un pārveidotās sūkalas, arī iebiezinātas vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu 0408 11 80 Olu dzeltenumi, žāvēti, lietošanai pārtikā, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu 0408 19 89 Olu dzeltenumi (izņemot šķidrus), saldēti vai citādi konservēti, derīgi lietošanai pārtikā, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu (izņemot žāvētus) 0408 91 80 Žāvētas putnu olas bez čaumalas, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, kas derīgas lietošanai pārtikā (izņemot olu dzeltenumus) 0409 00 00 Dabiskais medus 0603 11 00 0603 12 00 0603 13 00 0603 14 00 0603 19 10 0603 19 90 Griezti ziedi un ziedpumpuri, svaigi 0701 90 50 Jaunie kartupeļi, no 1. janvāra līdz 30. jūnijam, svaigi vai dzesināti 0702 00 00 Tomāti, svaigi vai dzesināti 0703 20 00 Ķiploki, svaigi vai dzesināti 0707 00 Gurķi un kornišoni, svaigi vai dzesināti 0709 60 10 Dārzeņpipari, svaigi vai dzesināti 0709 90 70 Tumšzaļie kabači, svaigi vai dzesināti 0710 40 00 Cukurkukurūza (arī termiski apstrādāta, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēta 0710 90 00 Dārzeņu maisījumi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēti 0711 90 30 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēta cukurkukurūza (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), bet kas nav derīga tūlītējai lietošanai pārtikā 0712 90 30 Kaltēti tomāti, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet bez turpmākas apstrādes 0805 10 Apelsīni, svaigi vai žāvēti 0805 20 10 Klementīni, svaigi vai žāvēti 0805 20 50 Mandarīni un vilkingi, svaigi vai žāvēti 0806 10 10 Galda vīnogas, svaigas 0807 19 00 Melones, svaigas, izņemot arbūzus 0810 10 00 Svaigas zemenes 1509 10 Neapstrādāta olīveļļa 1602 Sagatavota vai konservēta gaļa, gaļas subprodukti vai asinis (izņemot desas un līdzīgus izstrādājumus, un gaļas ekstraktus un sulas) 1604 13 Sagatavotas vai konservētas sardīnes, sardinellas un brētliņas vai šprotes, veselas vai gabalos, bet ne maltas 1604 14 Sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis un pelamīdas (Sarda spp.), veselas vai gabalos, bet ne maltas 1604 15 Sagatavotas vai konservētas makreles, veselas vai gabalos, bet ne maltas 1604 19 31 Euthynnus ģints zivju filejas, ko dēvē par “muguras gabaliem”, izņemot svītrainās tunzivis (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), sagatavotas vai konservētas, veselas vai gabalos, bet ne maltas 1604 19 39 Sagatavotas vai konservētas Euthynnus ģints zivis, izņemot svītrainās tunzivis (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), veselas vai gabalos, bet ne maltas, izņemot filejas, ko dēvē par “muguras gabaliem” 1604 20 50 Sagatavotas vai konservētas sardīnes, pelamīdas, Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas makreles un Orcynopsis unicolor sugas zivis 1604 20 70 Sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis vai citas Euthynnus ģints zivis 1701 Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs, ķīmiski tīra saharoze, cietā veidā ex 17 02 Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru maltozi, cietā veidā; cukursīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu, grauzdēts cukurs, izņemot ķīmiski tīru laktozi, uz kuru attiecas KN kods 1702 11 00 , ķīmiski tīru glikozi, uz kuru attiecas KN kodi ex 1702 30 50 un ex 1702 30 90 , un ķīmiski tīru fruktozi, uz kuru attiecas KN kods 1702 50 00 1704 10 90 Košļājamā gumija ar cukura pārklājumu vai bez tā, kas satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) ex 1704 90 Citi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao, izņemot: — lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % no svara saharozes, bet nesatur citas piedevas, un uz ko attiecas KN kods 1704 90 10 , — balto šokolādi, uz ko attiecas KN kods 1704 90 30 , — pastas, ieskaitot marcipānu, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru 1 kg vai vairāk, uz ko attiecas KN kods 1704 90 51 , — zefīri, pastilas, kuras pieskaitāmas pie citiem cukura konditorejas izstrādājumiem un nesatur kakao, bet satur 45 % no svara vai mazāk cukura (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze), uz kurām attiecas KN kods ex 1704 90 99 1806 10 20 Kakao pulveris, kas satur 5 % vai vairāk, bet mazāk par 65 % no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 1806 10 30 Kakao pulveris, kas satur 65 % vai vairāk, bet mazāk par 80 % no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 1806 10 90 Kakao pulveris, kas satur 80 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 1806 20 Pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao, briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg ex 1901 90 99 Pārējie pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk nekā 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no produktiem, uz kuriem attiecas pozīcijas no 0401 līdz 0404 , bet kuri nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk nekā 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur, un kas satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 1905 20 30 1905 20 90 Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas satur 30 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) 2001 90 30 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē 2002 90 91 2002 90 99 Tomāti, sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes, ar sausnas saturu vairāk par 30 % no svara 2004 90 10 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, saldēta 2005 80 00 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēta ex 2005 99 , izņemot 2005 99 50 un 2005 99 90 Citi dārzeņi 2008 70 Konservēti persiki, ieskaitot nektarīnus 2009 11 2009 12 00 2009 19 Apelsīnu sula ex 2009 90 Citrusaugļu sulu maisījumi 2101 12 98 2101 20 98 Izstrādājumi uz kafijas, tējas vai mate bāzes ex 2106 90 98 Citi citur neminēti vai neiekļauti pārtikas izstrādājumi (izņemot olbaltumvielu koncentrātus un teksturētas olbaltumvielas), kas satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 2204 Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātus vīnus; vīnogu misa, izņemot pozīcijā 2009 minēto 2905 43 00 2905 44 Mannīts un D-glicīts (sorbīts) 3302 10 29 Izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi dzērienam, un kas satur 1,5 % vai vairāk no svara piena taukus, 5 % vai vairāk saharozes vai izoglikozes, 5 % vai vairāk glikozes vai cietes 3501 10 50 3501 10 90 3501 90 90 Kazeīns, izņemot reģenerētu tekstilšķiedru ražošanai paredzēto, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi 3502 11 90 Žāvēts olu albumīns lietošanai pārtikā 3502 19 90 Cita veida olu albumīns lietošanai pārtikā 3502 20 91 Žāvēts piena albumīns lietošanai pārtikā 3502 20 99 Cita veida piena albumīns lietošanai pārtikā ex 3505 10 3505 20 Dekstrīni, cita modificēta ciete un līmes uz cietes vai dekstrīnu, vai citādas modificētas cietes bāzes, izņemot esterificētas vai ēterificētas cietes, uz ko attiecas KN kods 3505 10 50 3809 10 Virsmas apstrādes vielas, krāsvielas nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un pārējie ražojumi un izstrādājumi (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas nav minēti vai iekļauti citur, un kā pamatā ir vielas ar cietes īpašībām 3824 60 Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto (1) KN kodi atbilstoši Regulai (ES) Nr. 861/2010 (OV L 284, 29.10.2010., 1. lpp.). (2) Neatkarīgi no Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējumu uzskata tikai par orientējošu, un preferenču sistēmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja ir norādīti KN ex kodi, tad preferenču sistēma jānosaka, izmantojot gan KN kodus, gan attiecīgo aprakstu.

2. tabula

Attiecībā uz šādiem produktiem preferenču režīms tiek piemērots turpmāk uzskaitīto tarifa kvotu un laikposmu veidā:







KN kods (1) Apraksts (2) a b c MFN muitas nodokļa samazinājums (%) Tarifa kvota (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) Tā MFN muitas nodokļa samazinājums, kas pārsniedz pašreizējo tarifa kvotu (%) 0105 12 00 Dzīvi tītari, kas sver ne vairāk kā 185 g 100 129 920 gab. — 0207 27 10 Atkauloti, saldēti tītaru gaļas gabali 100 4 000 — 0207 27 30 0207 27 40 0207 27 50 0207 27 60 0207 27 70 Neatkauloti, saldēti tītaru gaļas gabali ex 0207 33 Saldēta pīļu un zosu gaļa, nesadalīta gabalos 100 560 — ex 0207 35 Svaiga vai dzesināta pārējā pīļu un zosu gaļa un subprodukti ex 0207 36 Saldēta pārējā pīļu un zosu gaļa un subprodukti 0404 10 Sūkalas un pārveidotas sūkalas, arī iebiezinātas vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu 100 1 300 — 0603 11 00 0603 12 00 0603 13 00 0603 14 00 0603 19 10 0603 19 90 Griezti ziedi un ziedpumpuri, svaigi 100 22 196 — 0603 19 90 Citi svaigi griezti ziedi un ziedpumpuri, no 1. novembra līdz 15. aprīlim 100 7 840 — 0701 90 50 Jaunie kartupeļi, no 1. janvāra līdz 30. jūnijam, svaigi vai dzesināti 100 33 936 — ex 0702 00 00 Ķiršveida tomāti, svaigi vai dzesināti (3) 100 28 000 — ex 0702 00 00 Svaigi vai dzesināti tomāti, izņemot ķiršveida tomātus 100 5 000 — 0707 00 05 Gurķi, svaigi vai dzesināti 100 1 000 — 0709 60 10 Dārzeņpipari, svaigi vai dzesināti 100 17 248 40 0709 90 70 Tumšzaļie kabači, svaigi vai dzesināti, no 1. decembra līdz februāra beigām 100 — — 0710 40 00 2004 90 10 Cukurkukurūza, saldēta 100 % no nodokļa ad valorem daļas + 30 % no lauksaimniecības komponenta (1) 10 600 (2) 0711 90 30 2001 90 30 2005 80 00 Cukurkukurūza, nesaldēta 100 % no nodokļa ad valorem daļas + 30 % no lauksaimniecības komponenta (1) 5 400 (2) 0712 90 30 Kaltēti tomāti, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai saberzti, bet bez turpmākas apstrādes 100 1 200 — ex 0805 10 Apelsīni, svaigi 100 224 000 (4) 60 ex 0805 20 10 ex 0805 20 50 Klementīni, mandarīni un vilkingi, svaigi 100 40 000 60 ex 0805 20 10 ex 0805 20 50 Klementīni, mandarīni un vilkingi, svaigi, no 15. marta līdz 30. septembrim 100 15 680 60 0806 10 10 Galda vīnogas, svaigas, no 1. aprīļa līdz 31. jūlijam 100 — — 0807 19 00 Citas svaigas melones (izņemot arbūzus), no 1. augusta līdz 31. maijam 100 30 000 50 0810 10 00 Zemenes, svaigas, no 1. novembra līdz 30. aprīlim 100 5 000 60 1602 31 19 Sagatavota vai konservēta tītara gaļa, gaļas subprodukti vai asinis, kas satur 57 % vai vairāk no svara putnu gaļas vai subproduktu, izņemot tikai neapstrādātu tītara gaļu 100 5 000 — 1602 31 30 Sagatavota vai konservēta tītara gaļa, gaļas subprodukti vai asinis, kas satur 25 % vai vairāk, bet mazāk nekā 57 % no svara putnu gaļas vai subproduktu 1602 32 19 Sagatavota vai konservēta Gallus domesticus sugas vistu gaļa, gaļas subprodukti vai asinis, kas satur 57 % vai vairāk no svara putnu gaļas vai subproduktu, izņemot termiski neapstrādātu gaļu 100 2 000 — 1602 32 30 Sagatavota vai konservēta Gallus domesticus sugas vistu gaļa, gaļas subprodukti vai asinis, kas satur 25 % vai vairāk, bet mazāk nekā 57 % no svara putnu gaļas vai subproduktu 1704 10 90 Košļājamā gumija ar cukura pārklājumu vai bez tā, kas nesatur kakao, bet satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) 100 100 (2) 1806 10 20 1806 10 30 1806 10 90 Kakao pulveris, kas satur 5 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 100 % no nodokļa ad valorem daļas + 15 % no lauksaimniecības komponenta (1) 2 500 (2) 1806 20 Pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao, briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg 1905 20 30 1905 20 90 Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas satur 30 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) 100 % no nodokļa ad valorem daļas + 30 % no lauksaimniecības komponenta (1) 3 200 (2) 2002 90 91 2002 90 99 Tomāti, sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes, ar sausnas saturu vairāk nekā 30 % svara 100 784 — ex 2008 70 71 Persiku šķēles, ceptas eļļā 100 112 — 2009 11 2009 12 00 2009 19 Apelsīnu sula 100 35 000 , no kurām iepakojumos pa 2 l vai mazākos ne vairāk kā 21 280 70 ex 2009 90 Citrusaugļu sulu maisījumi 100 19 656 — 2204 Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa, izņemot pozīcijā 2009 minēto 100 6 212 hl — 3505 20 Līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes 100 250 (2) (1) KN kodi atbilstoši Regulai (ES) Nr. 861/2010 (OV L 284, 29.10.2010., 1. lpp.). (2) Neatkarīgi no Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējumu uzskata tikai par orientējošu, un preferenču sistēmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja ir norādīti KN ex kodi, tad preferenču sistēma jānosaka, izmantojot gan KN kodus, gan attiecīgo aprakstu. (3) Uz produktiem šajā apakšpozīcijā attiecas attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētie nosacījumi (I pielikuma B daļas 10. daļā (īpaši tirdzniecības standarti) Regulā (ES) Nr. 543/2011, ņemot vērā grozījumus) un turpmākie grozījumi. (4) Šīs tarifa kvotas robežās specifiskais nodoklis, kas paredzēts Savienības koncesiju sarakstā PTO, ir samazināts līdz nullei laikposmam no 1. decembra līdz 31. maijam, ja iekļuves cena nav mazāka par EUR 264 par tonnu, ja tā ir iekļuves cena, par ko vienojušās Eiropas Komisija un Izraēla. Ja iekļuves cena par sūtījumu ir par 2 %, 4 %, 6 % vai 8 % zemāka nekā saskaņotā iekļuves cena, specifiskais muitas kvotas nodoklis ir attiecīgi vienāds ar 2 %, 4 %, 6 % vai 8 % no saskaņotās iekļuves cenas. Ja atsevišķa sūtījuma iekļuves cena ir par 92 % zemāka par saskaņoto iekļuves cenu, piemēro PTO saistošo specifisko muitas nodokli. (*1) Šajā saistībā “lauksaimniecības komponents” ir nodokļa īpašā daļa, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 861/2010 (OV L 284, 29.10.2010., 1. lpp.). (*2) Attiecībā uz šiem produktiem piemērojamais nodoklis, kas pārsniedz tarifa kvotu, ir noteikts šā pielikuma 3. tabulā.

▼M7







KN kods Apraksts MFN muitas nodokļa samazinājums (%) Tarifa kvota (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) Tā MFN muitas nodokļa samazinājums, kas pārsniedz tarifu kvotu (%) Īpašie noteikumi 2008 70 61 Persiki, arī nektarīni, bez spirta piedevas, ar cukura piedevu, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru virs 1 kg, kuru cukura saturs pārsniedz 13 % no svara 74 % 555 — — 2008 70 92 Persiki, arī nektarīni, bez spirta piedevas, bez cukura piedevas, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru 5 kg vai vairāk 67 %

▼M6

3. tabula

Attiecībā uz turpmāk norādītajiem produktiem tiek noteikti šādi muitas nodokļi:







KN kods (1) Apraksts (2) a b (3) Nodokļa ad valorem komponents (%) Nodokļa īpašais komponents 0710 40 00 Cukurkukurūza, termiski neapstrādāta vai apstrādāta, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldēta 0 EUR 9,4/100 kg neto eda 0711 90 30 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēta cukurkukurūza (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīga tūlītējai lietošanai pārtikā 0 EUR 9,4/100 kg neto eda 1704 10 90 Košļājamā gumija ar cukura pārklājumu vai bez tā, kas satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) 0 EUR 30,90/100 kg neto maks. 18,20 % ex 1704 90 Citi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao; izņemot: — lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet nesatur citas piedevas, un uz ko attiecas KN kods 1704 90 10 , — balto šokolādi, uz ko attiecas KN kods 1704 90 30 , — pastas, ieskaitot marcipānu, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru 1 kg vai vairāk, uz ko attiecas KN kods 1704 90 51 0 EA MAX 18,7 % + AD S/Z 1806 10 20 Kakao pulveris, kas satur 5 % vai vairāk, bet mazāk nekā 65 % no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 0 EUR 25,2/100 kg neto 1806 10 30 Kakao pulveris, kas satur 65 % vai vairāk, bet mazāk nekā 80 % no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 0 EUR 31,4/100 kg neto 1806 10 90 Kakao pulveris, kas satur 80 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 0 EUR 41,9/100 kg neto ex 1806 20 Pārējie pārtikas izstrādājumi, kas satur kakao, briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg, izņemot šokolādes piena skaidiņas, uz kurām attiecas KN kods 1806 20 70 0 EA maks. 18,7 % + AD S/Z 1806 20 70 Šokolādes piena skaidiņas 0 EA ex 1901 90 99 Pārējie pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no produktiem, uz kuriem attiecas pozīcijas no 0401 līdz 0404 , bet kuri nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kuri nav minēti vai iekļauti citur, un kuri satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 0 EA 1905 20 30 Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas satur 30 % vai vairāk, bet mazāk nekā 50 % no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) 0 EUR 24,6/100 kg neto 1905 20 90 Piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas satur 50 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) 0 EUR 31,4/100 kg neto 2001 90 30 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē 0 EUR 9,4/100 kg, neto eda 2004 90 10 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, saldēta 0 EUR 9,4/100 kg, neto eda 2005 80 00 Cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata), sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēta 0 EUR 9,4/100 kg, neto eda 2101 12 98 Izstrādājumi uz kafijas bāzes 0 EA 2101 20 98 Izstrādājumi uz tējas vai mate bāzes 0 EA ex 2106 90 98 Citi citur neminēti vai neietverti pārtikas izstrādājumi (izņemot olbaltumvielu koncentrātus un teksturētas olbaltumvielas), kas satur 60 % vai vairāk no svara saharozes (ieskaitot invertcukuru, kas izteikts kā saharoze) vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze 0 EA 2905 43 00 Mannīts 0 EUR 125,8/100 kg net 2905 44 11 D-glicīts (sorbīts) ūdens šķīdumā, kas satur 2 % vai mazāk no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 16,1/100 kg neto 2905 44 19 D-glicīts (sorbīts) ūdens šķīdumā, kas satur vairāk nekā 2 % no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 37,8/100 kg neto 2905 44 91 D-glicīts (sorbīts), kas nav ūdens šķīdumā un kas satur 2 % vai mazāk no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 23/100 kg neto 2905 44 99 D-glicīts (sorbīts), kas nav ūdens šķīdumā un kas satur vairāk nekā 2 % no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 53,7/100 kg neto 3302 10 29 Izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi dzērienam, un kas satur 1,5 % vai vairāk no svara piena taukus, 5 % vai vairāk saharozes vai izoglikozes, 5 % vai vairāk glikozes vai cietes 0 EA 3501 10 50 Kazeīns rūpnieciskai izmantošanai, izņemot pārtikas produktu vai rupjās lopbarības ražošanai paredzēto un reģenerētu tekstilšķiedru ražošanai paredzēto 3 % — 3501 10 90 Cita veida kazeīns 9 % — 3501 90 90 Kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi (izņemot kazeīna līmes) 6,4 % — 3505 10 10 Dekstrīni 0 EUR 17,7/100 kg neto 3505 10 90 Citas modificētas cietes, izņemot esterificētas vai ēterificētas 0 EUR 17,7/100 kg neto 3505 20 10 Līmes, kuru pamatā ir ciete vai dekstrīni, vai cita modificēta ciete un kuras satur mazāk nekā 25 % no svara cietes vai dekstrīna, vai citas modificētas cietes 0 EUR 4,5/100 kg neto maks. 11,5 % 3505 20 30 Līmes, kuru pamatā ir ciete vai dekstrīni, vai cita modificēta ciete un kuras satur 25 % vai vairāk no svara cietes vai dekstrīna, vai citas modificētas cietes 0 EUR 8,9/100 kg neto maks. 11,5 % 3505 20 50 Līmes, kuru pamatā ir ciete vai dekstrīni, vai cita modificēta ciete un kuras satur 55 % vai vairāk, bet mazāk nekā 80 % no svara cietes vai dekstrīna, vai citas modificētas cietes 0 EUR 14,2/100 kg neto maks. 11,5 % 3505 20 90 Līmes, kuru pamatā ir ciete vai dekstrīni, vai cita modificēta ciete un kuras satur 80 % vai vairāk no svara cietes vai dekstrīna, vai citas modificētas cietes 0 EUR 17,7/100 kg neto maks. 11,5 % Virsmas apstrādes vielas, krāsvielas nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un pārējie ražojumi un izstrādājumi (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas nav minēti vai iekļauti citur, un kā pamatā ir vielas ar cietes īpašībām: 3809 10 10 – ar šādu vielu saturu mazāku par 55 % no svara 0 EUR 8,9/100 kg neto maks. 12,8 % 3809 10 30 – ar šādu vielu saturu 55 % vai lielāku, bet mazāku par 70 % no svara 0 EUR 12,4/100 kg neto maks. 12,8 % 3809 10 50 – ar šādu vielu saturu 70 % vai lielāku, bet mazāku par 83 % no svara 0 EUR 15,1/100 kg neto maks. 12,8 % 3809 10 90 – ar šādu vielu saturu 83 % vai lielāku no svara 0 EUR 17,7/100 kg neto maks. 12,8 % Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto: 3824 60 11 – ūdens šķīdumā: – – kas satur 2 % vai mazāk no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 16,1/100 kg neto 3824 60 19 – ūdens šķīdumā: – – kas satur vairāk nekā 2 % no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 37,8/100 kg neto 3824 60 91 – kas nav ūdens šķīdumā: – – kas satur 2 % vai mazāk no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 23/100 kg neto 3824 60 99 – kas nav ūdens šķīdumā: – – kas satur vairāk nekā 2 % no svara D-mannīta, rēķinot pēc D-glicīta satura 0 EUR 53,7/100 kg neto (1) KN kodi atbilstoši Regulai (ES) Nr. 861/2010 (OV L 284, 29.10.2010., 1. lpp.). (2) Neatkarīgi no Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējumu uzskata tikai par orientējošu, un preferenču sistēmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja ir norādīti KN ex kodi, tad preferenču sistēma jānosaka, izmantojot gan KN kodus, gan attiecīgo aprakstu. (3) Norādes “EA” un “AD S/Z” attiecas uz lauksaimniecības komponentu un papildu nodokļiem cukuram, kuru apjoms ir noteikts Regulas (ES) Nr. 861/2010 (OV L 284, 29.10.2010., 1. lpp.) 1. pielikumā.

▼M5

2. PROTOKOLS

par kārtību, kas piemērojama Eiropas Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu importam Izraēlas Valstī







1. Uz to šā protokola pielikumā minēto produktu importu Izraēlā, kuru izcelsme ir Kopienā, attiecina turpmāk minētos nosacījumus.

2. Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, kas parakstīts Briselē 2009. gada 4. novembrī (turpmāk “nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), spēkā stāšanās dienā atceļ muitas nodokļus un maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi (ietverot to lauksaimniecības komponentu), kas piemērojami Eiropas Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu importam Izraēlas Valstī, izņemot attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti pielikuma 1. tabulā.

3. Attiecībā uz Eiropas Kopienas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti pielikuma 2. tabulā, muitas nodokļus atceļ vai samazina atbilstīgi tarifu kvotām, kas uzskaitītas “b” ailē.

Muitas nodokļus attiecībā uz daudzumiem, kas pārsniedz kvotas, samazina par “c” ailē minētajiem procentiem.

Pirmajā gadā pēc nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā stāšanās spēkā tarifu kvotu daudzumu aprēķina proporcionāli pamatdaudzumam, ņemot vērā laikposma daļu, kas pagājusi pirms šā nolīguma spēkā stāšanās dienas.

4. Attiecībā uz Eiropas Kopienas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti 3. tabulā, piemērojamos ad valorem muitas nodokļus konsolidē “a” ailē noteiktajās robežās un piemērojamos specifiskos nodokļus konsolidē “b” ailē noteiktajās robežās.

▼M6

2. PROTOKOLA PIELIKUMS

1. tabula

Produktiem, kas nav uzskaitīti turpmāk tabulā, nodokli nepiemēro. Dažiem no turpmāk uzskaitītajiem produktiem piemēro preferenciālu režīmu saskaņā ar 2. un 3. tabulu.







HS vai Izraēlas kods (1) Apraksts (2) ex 0102 90 Dzīvi teļi kaušanai 0104 10 Dzīvas aitas: 0104 10 20 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0104 10 90 – Citi 0104 20 Dzīvas kazas: 0104 20 90 – Citi 0105 12 Dzīvi tītari svarā līdz 185 g: 0105 12 10 – Kuru vērtība nepārsniedz NIS 12 gabalā 0105 12 80 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0105 19 Dzīvas pīles, zosis un pērļu vistas, kas sver ne vairāk kā 185 g: 0105 19 10 – Kuru vērtība nepārsniedz NIS 12 gabalā 0105 19 80 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem Citi: 0105 94 – Gallus domesticus sugas vistas 0105 99 – Citi 0106 32 90 Dzīvi papagaiļveidīgie (ieskaitot papagaiļus, mazos papagaiļus, makao papagaiļus un kakadu) 0106 39 Dzīvi putni, izņemot plēsīgos putnus un papagaiļveidīgos: 0106 39 19 – Dekoratīvie putni, dziedātājputni un lolojumputni 0201 Liellopu gaļa, svaiga vai dzesināta 0204 Aitu vai kazu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta 0206 10 Uzturā derīgie liellopu gaļas subprodukti, svaigi vai dzesināti 0206 80 00 Uzturā derīgie aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti, svaigi vai dzesināti 0207 Mājputnu gaļa un subprodukti, kas iekļauti pozīcijā 0105 , svaigi, dzesināti vai saldēti 0210 20 00 Liellopu gaļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta 0210 91 Primātu gaļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta: 0210 91 10 – Gaļa un subprodukti 0301 , izņemot: 0301 10 10 0301 91 10 0301 92 10 0301 92 90 0301 93 10 0301 94 10 0301 94 90 0301 95 10 0301 95 90 0301 99 10 Dzīvas zivis 0302 , izņemot: 0302 40 20 0302 50 20 0302 62 20 0302 63 20 0302 64 10 0302 65 20 0302 66 10 0302 68 10 0302 70 10 Svaigas vai dzesinātas zivis, izņemot zivju fileju un citādu zivju mīkstumu, kas minēts pozīcijā 0304 0303 , izņemot: 0303 11 10 0303 19 10 0303 22 10 0303 29 10 0303 43 30 0303 51 10 0303 52 10 0303 71 30 0303 72 10 0303 73 10 0303 74 10 0303 75 10 0303 76 10 0303 78 10 0303 79 30 0303 79 51 0303 80 10 Saldētas zivis, izņemot zivju filejas un citādu zivju mīkstumu, kas minēts pozīcijā 0304 0304 , izņemot: 0304 11 10 0304 12 10 0304 19 22 0304 19 92 0304 22 00 0304 29 22 0304 29 42 0304 29 92 0304 91 10 0304 92 10 0304 99 20 Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts) 0305 41 00 Klusā okeāna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un Donavas laši (Hucho hucho), kūpināti, ieskaitot filejas 0305 49 00 Citas kūpinātas zivis, arī to filejas, izņemot Klusā okeāna lasi (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lasi (Salmo salar) un Donavas lasi (Hucho hucho) un siļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0306 , izņemot: 0306 11 10 0306 12 10 0306 14 20 0306 19 20 0306 21 10 0306 22 10 0306 24 20 0306 29 10 0306 29 92 Vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti, rupja maluma milti un granulas lietošanai pārtikā 0307 , izņemot: 0307 10 20 0307 21 20 0307 29 20 0307 31 20 0307 39 20 0307 60 10 0307 60 92 0307 91 20 0307 99 20 Mīkstmieši, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; milti, rupja maluma milti un granulas no ūdens bezmugurkaulniekiem, kas nav vēžveidīgie, lietošanai pārtikā 0401 Piens un krējums, kas nav iebiezināts un nesatur cukuru vai citu saldinātāju 0402 Piens un krējums, kas ir iebiezināts vai satur cukuru vai citu saldinātāju 0403 Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao 0404 Sūkalas, arī iebiezinātas un ar cukura vai citu saldinātājvielu piedevu; produkti, kas sastāv no dabiskajām piena sastāvdaļām, arī ar cukura vai citu saldinātājvielu piedevu, citur nenoteikti vai neietverti 0405 Sviests un citi no piena iegūti tauki un eļļas; ziežamie piena produkti: 0405 10 – Sviests: – – Iesaiņojumā, ar tīro svaru, kas lielāks par 1 kg: 0405 10 31 – – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0405 10 39 – – – Citi – – Iesaiņojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg: 0405 10 91 – – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0405 10 99 – – – Citi 0405 20 – Ziežamie piena produkti: 0405 20 10 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0405 20 90 – – Citi – Citi no piena iegūti tauki un eļļas: 0405 90 19 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0405 90 90 – – Citi 0406 Siers un rūgušpiena biezmasa 0407 , izņemot 0407 00 10 Putnu olas, ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas 0408 Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, kaltēti, termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātājvielu piedevu 0409 Dabīgais medus 0701 Kartupeļi, svaigi vai dzesināti: 0701 90 – Izņemot sēklas kartupeļus 0702 Svaigi vai dzesināti tomāti 0703 Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un citi sīpolu dārzeņi, svaigi vai dzesināti 0704 Galviņkāposti, ziedkāposti, kolrābji, lapu kāposti un tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai dzesināti 0705 11 0705 19 Dārza salāti, svaigi vai dzesināti 0706 Burkāni, rāceņi, galda bietes, auzu saknes, sakņu selerijas, redīsi un tamlīdzīgi uzturā derīgi sakņaugi, svaigi vai dzesināti 0707 Gurķi un kornišoni, svaigi vai dzesināti 0708 , izņemot 0708 90 20 Pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti, svaigi vai dzesināti 0709 20 Sparģeļi, svaigi vai dzesināti 0709 30 Baklažāni, svaigi vai dzesināti 0709 40 Selerijas, izņemot sakņu selerijas, svaigas vai dzesinātas 0709 51 0709 59 Sēnes, svaigas vai dzesinātas: 0709 51 90 – Agaricus ģints sēnes 0709 59 90 – Citi 0709 60 Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, svaigi vai dzesināti 0709 70 Spināti, Jaunzēlandes spināti un dārza balodene (dārza spināti), svaigi vai dzesināti 0709 90 Citi svaigi dārzeņi, svaigi vai dzesināti 0710 10 Kartupeļi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēti 0710 21 Lobīti vai nelobīti zirņi (Pisum sativum) (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēti 0710 22 Lobītas vai nelobītas pupas un pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.) (termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldētas 0710 29 , izņemot 0710 29 20 Citi pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēti 0710 30 Spināti, Jaunzēlandes spināti un dārza balodenes (dārza spināti) (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēti 0710 40 Cukurkukurūza (termiski neapstrādāta vai apstrādāta, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēta 0710 80 10 Saldēti burkāni, ziedkāposti, brokoļi (puravi), kāposti, pipari, selerijas (eu 5) 0710 80 40 Saldēti burkāni Citi saldēti dārzeņi: 0710 80 80 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0710 80 90 – Citi 0710 90 Dārzeņu maisījumi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), saldēti 0711 Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīdu, sālījumā, sēra dioksīda vai citā konservējošā šķīdumā), kas šādā stāvoklī nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā: 0711 20 – Olīvas 0711 40 – Gurķi un kornišoni 0711 90 – Citi dārzeņi un dārzeņu maisījumi 0712 Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet bez turpmākas apstrādes: 0712 20 – Sīpoli 0712 90 , izņemot 0712 90 40 0712 90 70 – Citi kaltēti dārzeņi, dārzeņu maisījumi 0713 20 Kaltēti aunazirņi 0714 20 Batātes, svaigas, dzesinātas, saldētas vai kaltētas, sagrieztas gabaliņos vai nesagrieztas, vai arī granulu formā 0802 11 90 Mandeles čaumalā, svaigas vai kaltētas 0802 12 90 Lobītas mandeles, svaigas vai kaltētas 0802 31 0802 32 Valrieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti 0802 60 Makadāmijas rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti 0802 90 20 Pekanrieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti Citi rieksti: 0802 90 92 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0802 90 99 – Citi rieksti 0803 00 10 Banāni, ieskaitot plantānus, svaigi 0804 10 Svaigas dateles 0804 20 Svaigas un žāvētas vīģes 0804 30 10 Svaigi ananasi 0804 40 10 Svaigi avokado 0804 50 , izņemot 0804 50 90 Svaigas gvajaves, mango un mangostāni 0805 10 10 Svaigi apelsīni 0805 20 10 Svaigi mandarīni (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusu hibrīdi 0805 40 10 Svaigi greipfrūti, ieskaitot pampelmūzes 0805 50 10 Svaigi citroni (Citrus limon, Citrus limonum) un laimi (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia) 0805 90 11 Svaigi citroni (Citrus medica), kumkvati un laimi 0805 90 19 Citi svaigi citrusaugļi 0806 Vīnogas, svaigas vai žāvētas 0807 Melones (ieskaitot arbūzus) un papaijas, svaigas 0808 Āboli, bumbieri un cidonijas, svaigas 0809 Aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektarīnus), plūmes un ērkšķu plūmes, svaigas 0810 10 Svaigas zemenes 0810 20 Svaigas avenes, kazenes, zīdkoka ogas un kazeņavenes 0810 50 Svaigi kivi 0810 60 Svaigi duriāni 0810 90 Pārējie svaigie augļi 0811 Augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: 0811 10 – Zemenes – Avenes, kazenes, zīdkoka ogas, kazeņavenes, upenes, baltās vai sarkanās jāņogas un ērkšķogas: 0811 20 20 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0811 20 90 – – Citi 0811 90 – Citi augļi un rieksti 0812 Augļi un rieksti, kas iekonservēti īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīdu, sālījumā, sēra dioksīda vai citā konservantu šķīdumā), bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā 0813 20 Žāvētas plūmes: 0813 20 20 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 0813 20 99 – Citi 0813 40 00 Citi žāvēti augļi 0813 50 08. nodaļā iekļauto riekstu vai žāvētu augļu maisījumi 0904 Piper ģints pipari; kaltēti, smalcināti vai malti Capsicum vai Pimenta ģints augļi 0910 10 91 Ingvers, kas tiks izplatīts no oktobra līdz janvārim 0910 99 90 Pārējās garšvielas 1001 Kvieši un graudu maisījums 1005 90 10 Kukurūza (plīsējkukurūza) 1105 20 00 Kartupeļu pārslas, granulas un lodītes 1108 11 1108 12 1108 13 1108 14 1108 19 Ciete 1202 10 00 Zemesrieksti, negrauzdēti vai citādi termiski neapstrādāti, arī lobīti vai šķelti, čaulās 1202 20 90 Lobīti zemesrieksti, negrauzdēti vai citādi termiski neapstrādāti, arī lobīti vai šķelti 1206 00 90 Citas saulespuķu sēklas, arī šķeltas 1207 20 00 Kokvilnas sēklas 1207 99 20 Rīcinauga sēklas 1209 91 29 Ķirbju sēklas 1209 99 20 Arbūzu sēklas 1404 90 19 Pārējie putekšņi, kas nav paredzēti dzīvnieku barošanai 1501 Cūku tauki (ieskaitot kausētus taukus) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 iekļautos 1507 Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 1508 10 00 Neapstrādāta zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 1508 90 90 Cita veida zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām – kas nav neapstrādātas un nav derīgas uzturā 1509 Olīveļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 1510 Pārējās eļļas un to frakcijas, kas iegūtas tikai no olīvām, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām, ieskaitot šo eļļu vai frakciju maisījumus ar eļļām vai frakcijām, kas iekļautas pozīcijā 1509 1511 10 20 Neapstrādāta palmu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 1511 90 90 Palmu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām – kas nav neapstrādātas un nav derīgas uzturā 1512 11 1512 19 Saulespuķu sēklu vai saflora eļļa un tās frakcijas 1512 21 90 Neapstrādāta kokvilnas eļļa un tās frakcijas, ar atdalītu vai neatdalītu gosipolu 1512 29 90 Kokvilnas eļļa un tās frakcijas, ar atdalītu vai neatdalītu gosipolu, kas nav neapstrādāta un nav derīga uzturā 1513 Kokosriekstu (kopras), palmu kodolu vai babasū eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 1514 , izņemot 1514 91 19 1514 99 19 Rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 1515 Pārējie negaistošie augu tauki un eļļas (ieskaitot jojobas eļļu) un to frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām: – Linsēklu eļļa un tās frakcijas: 1515 11 90 – – Neapstrādāta, nederīga uzturā 1515 19 90 – – Cita, nederīga uzturā – Kukurūzas eļļa un tās frakcijas: 1515 21 20 – – Neapstrādāta, nederīga uzturā 1515 29 90 – – Cita, nederīga uzturā 1515 30 00 – Rīcineļļa un tās frakcijas 1515 50 90 – Cita, uzturā nederīga, sēzama eļļa un tās frakcijas 1515 90 – Citi 1515 90 22 – – Cita eļļa, kas iegūta no riekstiem vai augļu sēklām vai kauliņiem un ir iekļauta pozīcijās 0802 vai 1212 1515 90 30 – – Citi 1516 Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, arī rafinētas, bet bez turpmākas apstrādes: 1516 10 – Dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas: 1516 10 11 – – Cietie pārtikas tauki 1516 10 19 – – Pārējie cietie tauki 1516 20 – Augu tauki un eļļas un to frakcijas: 1516 20 19 – – Pārējie cietie tauki 1516 20 91 – – Rīcineļļa 1516 20 92 – – Linsēklu eļļa 1516 20 99 – – Citi 1517 90 21 Pārtikas maisījumi vai izstrādājumi no dzīvnieku vai augu taukiem vai dažādu šīs nodaļas tauku vai eļļu frakcijām, izņemot pārtikas taukus vai eļļas vai to frakcijas, kas iekļautas pozīcijā 1516 un satur olīveļļu 1517 90 22 Pārtikas maisījumi vai izstrādājumi no dzīvnieku vai augu taukiem vai dažādu šīs nodaļas tauku vai eļļu frakcijām, izņemot pārtikas taukus vai eļļas vai to frakcijas, kas iekļautas pozīcijā 1516 un satur sojas eļļu, saulespuķu eļļu, kokvilnas eļļu, kukurūzas eļļu vai rapšu eļļu 1518 00 21 Rīcineļļa 1601 Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas produkti uz šo izstrādājumu bāzes 1602 Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: 1602 20 91 – No jebkuru dzīvnieku aknām, kas satur vistas aknas 1602 20 99 – No jebkuru citu dzīvnieku aknām 1602 31 90 – Tītaru 1602 32 90 – Gallus domesticus sugas vistu 1602 39 90 – Citu pozīcijā 0105 iekļauto mājputnu – Cūku: 1602 41 00 – – Šķiņķi un to izcirtņi 1602 42 00 – – Pleca daļas un to izcirtņi 1602 49 90 – – Citi, arī maisījumā ex 1602 50 – Liellopu: 1602 50 80 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 1602 50 91 – – Kas satur vairāk nekā 20 % no svara vistas gaļas 1602 50 99 – – Citi 1602 90 90 – Citi, ieskaitot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm 1603 Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku ekstrakti un sulas 1604 , izņemot 1604 11 20 1604 12 10 1604 19 20 1604 15 20 1604 20 10 1604 20 20 Zivju pārstrādes produkti vai konservi; no zivju ikriem gatavots kaviārs un kaviāra aizstājēji 1702 30 10 Glikoze šķidrā veidā 1704 10 90 Cita veida košļājamā gumija, arī apcukurota, kas satur mazāk nekā 10 % no svara gumijas bāzes 1905 31 10 Saldie cepumi, kas satur 10 % vai vairāk no svara olu, bet ne mazāk kā 1,5 % piena tauku un ne mazāk kā 2,5 % piena olbaltumvielu 1905 32 20 Vafeles un oblātas, citādas, bez pildījuma 1905 32 30 Vafeles un oblātas, ar pildījumu, kas satur ne mazāk kā 1,5 % piena tauku un ne mazāk kā 2,5 % piena olbaltumvielu 1905 32 90 Vafeles un oblātas, citas, ar pildījumu 1905 90 Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi, ar kakao piedevu vai bez tās; hostijas, tukšas kapsulas, ko izmanto farmācijā, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi, citi: 1905 90 30 – Iepriekš sagatavota mīkla pozīcijā 1905 iekļauto izstrādājumu pagatavošanai 1905 90 91 – Citi izstrādājumi, kas satur 10 % vai vairāk no svara olu, bet ne mazāk kā 1,5 % piena tauku un ne mazāk kā 2,5 % piena olbaltumvielu 1905 90 92 – Citi izstrādājumi, kas satur miltus, izņemot kviešu miltus, kuru sastāvs pārsniedz 15 % no kopējā miltu svara 2001 Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas 2002 Tomāti, sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes 2004 Citi dārzeņi, sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes, saldēti, izņemot pozīcijā 2006 iekļautos produktus: 2004 10 10 – Kartupeļi – no miltiem vai rupja maluma miltiem izgatavoti produkti 2004 10 90 – Kartupeļi, citi – Citi dārzeņu izstrādājumi, kas izgatavoti no miltiem vai rupja maluma miltiem: 2004 90 11 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2004 90 19 – – Citi – Citi dārzeņi: 2004 90 91 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2004 90 93 – – Cukurkukurūza 2004 90 94 – – Pākšaugi 2004 90 99 – – Citi dārzeņi 2005 Citi dārzeņi, sagatavoti vai konservēti bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēti, izņemot pozīcijā 2006 iekļautos produktus: 2005 20 10 – Kartupeļi – produkti, kas izgatavoti no miltiem, rupja maluma miltiem, pulvera, pārslām, granulām un lodītēm 2005 20 90 – Citādi, kartupeļi 2005 40 10 – Zirņi (Pisum sativum) – produkti, kas izgatavoti no miltiem vai rupja maluma miltiem 2005 40 90 – Citi, zirņi (Pisum sativum) 2005 51 00 – Pupiņas un pupiņas, lobītas 2005 59 10 – Citi pupu un pupiņu produkti, kas izgatavoti no miltiem vai rupja maluma miltiem 2005 59 90 – Citas pupas un pupiņas 2005 60 00 – Sparģeļi 2005 70 – Olīvas 2005 80 – Agrīnā kukurūza un cita cukurkukurūza – Citi dārzeņi: 2005 99 10 – – No miltiem vai rupja maluma miltiem izgatavoti produkti 2005 99 30 – – Burkāni, izņemot apakšpozīcijā 9020 iekļautos 2005 99 40 – – Aunazirņi 2005 99 50 – – Gurķi 2005 99 80 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2005 99 90 – – Citi 2006 00 Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un citas augu daļas, konservētas cukurā (piesūcinātas, glazētas vai iecukurotas) 2007 Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās: 2007 91 00 – Citrusaugļi 2007 99 , izņemot 2007 99 93 – Citi 2008 Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, sagatavotas vai konservētas citādā veidā, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu, kas nav minētas un iekļautas citur 2008 11 – Zemesrieksti: 2008 11 20 – – Grauzdēti 2008 11 90 – – Citi 2008 19 32 – – Citi, mandeles, grauzdētas 2008 19 39 – – Citi, rieksti, un citas grauzdētas sēklas 2008 19 40 – Citi, rieksti, un citas sēklas, kuru faktiskā spirta masas koncentrācija pārsniedz 2 % 2008 19 91 – Citi, mandeles 2008 19 99 – Citi, rieksti, un citas sēklas 2008 20 – Ananasi 2008 30 – Citrusaugļi: 2008 30 20 – – Ar spirta masas koncentrāciju, kas lielāka par 2 % 2008 30 90 – – Citi 2008 40 – Bumbieri 2008 50 – Aprikozes 2008 60 – Ķirši 2008 70 – Persiki, ieskaitot nektarīnus: 2008 70 20 – – Ar faktisko spirta masas koncentrāciju, kas lielāka par 2 % 2008 70 80 – – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2008 80 – Zemenes 2008 91 – Palmu kodoli 2008 92 – Maisījumi – Plūmes: 2008 99 12 – – Ar spirta masas koncentrāciju, kas lielāka par 2 % 2008 99 19 – – Citi – Citi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: 2008 99 30 – – Ar spirta masas koncentrāciju, kas lielāka par 2 % 2008 99 90 – – Citi 2009 11 2009 12 2009 19 , izņemot 2009 11 11 2009 11 40 2009 19 11 Apelsīnu sula 2009 21 2009 29 , izņemot 2009 29 11 Greipfrūtu sula 2009 31 2009 39 Citu viena veida citrusaugļu sula 2009 50 Tomātu sula 2009 61 2009 69 Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu) 2009 71 2009 79 Ābolu sula 2009 80 Citu viena veida augļu vai dārzeņu sula: 2009 80 10 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2009 80 29 – Cita iebiezināta sula 2009 80 90 – Cita, sula 2009 90 Sulu maisījumi 2104 10 10 Zupas un buljoni, to izstrādājumi 2105 00 Saldējums vai cita veida ēdamais ledus, ar kakao piedevu vai bez tās: 2105 00 11 – Satur mazāk nekā 3 % piena tauku 2105 00 12 – Satur 3 % vai vairāk, bet mazāk nekā 7 % piena tauku 2105 00 13 – Satur 7 % vai vairāk piena tauku 2204 Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa, izņemot pozīcijā 2009 iekļauto 2205 Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām 2206 Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru sidrs, medalus); raudzētu dzērienu maisījumi un raudzētu dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas nav minēti vai iekļauti citur 2207 10 Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai lielāku, kas paredzēts izmantošanai alkoholisko dzērienu ražošanai licencētā alkoholisko dzērienu ražošanas uzņēmumā, ar nosacījumu, kas tas paredzēts noteiktajam mērķim 2207 10 51 – Vīnogu spirts 2207 10 80 – Atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2207 10 90 Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai lielāku, cits: 2207 10 91 – Vīnogu spirts 2208 20 91 Stiprie alkoholiskie dzērieni, kurus iegūst, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas, kuros spirta saturs ir 17 % vai vairāk un kuru cena par centilitru nav augstāka par USD 0,05 ekvivalentu šekeļos, atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 2208 20 99 Stiprie alkoholiskie dzērieni, kurus iegūst, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas, kuros spirta saturs ir 17 % vai vairāk un kuru cena par centilitru nav augstāka par USD 0,05 ekvivalentu šekeļos 2304 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī malti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu 2306 Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī malti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 iekļautos 2309 10 , izņemot 2309 10 90 Suņu vai kaķu barība, sagatavota mazumtirdzniecībai 2309 90 Dzīvnieku ēdināšanā izmantoti izstrādājumi, kas nav suņu vai kaķu barība, mazumtirdzniecībai: 2309 90 20 – Satur ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 35 % no svara proteīnvielu un ne mazāk kā 4 % taukvielu 3502 11 3502 19 Olu albumīns: 3502 11 10 – Kaltēts, atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 3502 11 90 – Kaltēts, citi 3502 19 10 – Nekaltēts, atbilstoši Piektā papildinājuma nosacījumiem 3502 19 90 – Nekaltēts, citi 3505 Dekstrīni un cita modificēta ciete (piemēram, uzbriedināta vai esterificēta ciete); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētas cietes bāzes: 3505 10 21 – Ciete – uz kviešu vai kukurūzas bāzes (izņemot vaskaino kukurūzu) 3505 20 00 – Līmes (1) Izraēlas kodi, kas atbilst Izraēlas Muitas lietu identifikācijas datu bāzei, kura publicēta Jeruzalemē 2010. gada 1. janvārī, versija 1590. (2) Neatkarīgi no Harmonizētās sistēmas (HS) vai Izraēlas Tarifu nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējums ir uzskatāms par orientējošu, un preferenču sistēmu šajā pielikumā nosaka, izmantojot HS kodus vai Izraēlas tarifu kodus. Ja ir norādīti HS ex kodi vai Izraēlas ex tarifu kodi, preferenču sistēma jānosaka, pamatojoties gan uz HS kodiem vai Izraēlas tarifu kodiem, gan attiecīgo aprakstu.

2. tabula

Attiecībā uz šādiem produktiem preferenču režīms tiek piemērots turpmāk uzskaitīto tarifa kvotu veidā:







HS vai Izraēlas kods (1) Apraksts (2) a b c MFN muitas nodokļa samazinājums (%) Tarifa kvota (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) Tā MFN muitas nodokļa samazinājums, kas pārsniedz pašreizējo tarifa kvotu (%) ex 0102 90 Dzīvi teļi kaušanai 100 1 200 — ex 0105 12 0105 19 Dzīvas pīles, zosis, tītari un pērļu vistas, kas sver ne vairāk kā 185 g 100 2 060 000 gab. — 0201 Liellopu gaļa, svaiga vai dzesināta 100 1 120 — 0204 Aitu vai kazu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta 100 800 — ex 0207 Pozīcijā 0105 iekļautā uzturā derīgā mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, dzesināti vai saldēti, izņemot pīles (gaļa vai aknas) 100 1 200 — ex 0207 34 Zosu taukās aknas 100 100 — ex 0207 36 Zosu gaļa un aknas, saldētas 100 500 — 0302 31 20 Tikai apakšpozīcijā 0302 31 00 iekļautajiem līdzīgi produkti, garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) 100 250 — 0303 31 10 Tikai apakšpozīcijā 0303 31 00 iekļautajiem līdzīgi produkti, paltuss (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis) 100 100 25 0303 33 10 Tikai apakšpozīcijā 0303 33 00 iekļautajiem līdzīgi produkti, jūrasmēle (Solea spp.) 0303 39 10 Tikai apakšpozīcijā 0303 39 00 iekļautajiem līdzīgi produkti (izņemot Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepi