02019R0818 — LV — 22.05.2019 — 000.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/818

(2019. gada 20. maijs),

ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu – kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/817 ( 1 ) – izveido satvaru sadarbspējas nodrošināšanai starp ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), vīzu informācijas sistēmu (VIS), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), Eurodac, Šengenas Informācijas sistēmu (SIS) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN).

2. Satvars ietver šādus sadarbspējas komponentus:

a) Eiropas meklēšanas portāls (ESP);

b) kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējais BMS);

c) kopējs identitātes repozitorijs (CIR);

d) vairāku identitāšu detektors (MID).

3. Šajā regulā ir arī paredzēti noteikumi par datu kvalitātes prasībām, vienotu ziņojuma formātu (UMF) un centrālu ziņošanas un statistikas repozitoriju (CRRS) un ir noteikti dalībvalstu un Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) pienākumi attiecībā uz sadarbspējas komponentu uzbūvi, izstrādi un darbību.

4. Ar šo regulu arī pielāgo procedūras un nosacījumus, ko piemēro dalībvalstu izraudzīto iestāžu un Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) piekļuvei IIS, VIS, ETIAS un Eurodac ar mērķi novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

5. Šī regula paredz arī satvaru personu identitātes verificēšanai un personu identificēšanai.

2. pants

Mērķi

1. Nodrošinot sadarbspēju, šai regulai ir šādi mērķi:

a) uzlabot robežpārbaužu iedarbīgumu un efektivitāti uz ārējām robežām;

b) sekmēt nelikumīgas imigrācijas novēršanu un apkarošanu;

c) sekmēt augsta drošības līmeņa panākšanu Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un drošības saglabāšanu dalībvalstu teritorijās;

d) uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu;

e) palīdzēt starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanā;

f) palīdzēt novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus;

g) palīdzēt identificēt nezināmas personas, kuras sevi identificēt nespēj, vai neidentificētas cilvēku mirstīgās atliekas dabas katastrofas, nelaimes gadījuma vai teroristu uzbrukuma gadījumā.

2. Šā panta 1. punkta minētos mērķus sasniedz:

a) nodrošinot personu pareizu identifikāciju;

b) palīdzot apkarot identitātes viltošanu;

c) uzlabojot datu kvalitāti un saskaņojot prasības par ES informācijas sistēmās glabāto datu kvalitāti, vienlaikus ievērojot datu apstrādes prasības, kas noteiktas tiesību instrumentos, kuri reglamentē atsevišķās sistēmas, kā arī datu aizsardzības standartus un principus;

d) atvieglojot un atbalstot esošo ES informācijas sistēmu tehnisko un operatīvo īstenošanu dalībvalstīs;

e) pastiprinot, vienkāršojot un padarot saskaņotākus datu drošības un datu aizsardzības nosacījumus, kuri reglamentē attiecīgās ES informācijas sistēmas, taču neietekmējot īpašo aizsardzību un aizsardzības pasākumus, kas ir paredzēti konkrētām datu kategorijām;

f) racionalizējot nosacījumus par izraudzīto iestāžu piekļuvi IIS, VIS, ETIAS un Eurodac sistēmām, vienlaikus nodrošinot nepieciešamus un samērīgus minētās piekļuves nosacījumus;

g) atbalstot IIS, VIS, ETIAS, Eurodac, SIS un ECRIS-TCN mērķus.

3. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro Eurodac, SIS un ECRIS-TCN.

2. Šo regulu piemēro arī Eiropola datiem tiktāl, ka tiek radīta iespēja veikt tajos vaicājumus vienlaikus ar 1. punktā minētajām ES informācijas sistēmām.

3. Šo regulu piemēro personām, attiecībā uz kurām personas datus var apstrādāt 1. punktā minētajās ES informācijas sistēmās un 2. punktā minētajos Eiropola datos.

4. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “ārējās robežas” ir ārējās robežas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 ( 2 ) 2. panta 2) punktā;

2) “robežpārbaudes” ir robežpārbaudes, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 11) punktā;

3) “robežu iestāde” ir robežsardze, kurai saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir uzdots veikt robežpārbaudes;

4) “uzraudzības iestādes” ir uzraudzības iestāde, kas minēta Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, un uzraudzības iestāde, kas minēta Direktīvas (ES) 2016/680 41. panta 1. punktā;

5) “verifikācija” ir datu kopumu salīdzināšana nolūkā apstiprināt uzdotu identitāti (pārbaude “viens pret vienu”);

6) “identifikācija” ir personas identitātes noteikšana, meklējot datubāzē un salīdzinot ar daudziem datu kopumiem (pārbaude “viens pret daudziem”);

7) “burtciparu dati” ir dati, ko veido burti, cipari, īpašas zīmes, atstarpes un pieturzīmes;

▼C1

8) “identitātes dati” ir dati, kas minēti 27. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā;

▼B

9) “pirkstu nospiedumu dati” ir pirkstu nospiedumu attēli un latentu pirkstu nospiedumu attēli, kuri, ņemot vērā to unikālās īpašības un tajos ietvertās atsauces vērtības, dara iespējamu precīzu un pārliecinošu salīdzināšanu attiecībā uz personas identitāti;

10) “sejas attēls” ir digitāls personas sejas attēls;

11) “biometriskie dati” ir pirkstu nospiedumu dati vai sejas attēli, vai abi;

12) “biometriskā veidne” ir matemātisks attēlojums, kas iegūts no biometriskajiem datiem iezīmju izguves rezultātā un aprobežojas ar pazīmēm, kuras ir vajadzīgas identifikācijas un verifikācijas veikšanai;

13) “ceļošanas dokuments” ir pase vai cits līdzvērtīgs dokuments, kas tā turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kam var piestiprināt vīzu;

14) “ceļošanas dokumenta dati” ir ceļošanas dokumenta veids, numurs un tā izdevēja valsts, ceļošanas dokumenta derīguma beigu termiņš un ceļošanas dokumenta izdevējas valsts trīs burtu kods;

15) “ES informācijas sistēmas” ir IIS, VIS, ETIAS, Eurodac, SIS un ECRIS-TCN;

16) “Eiropola dati” ir personas dati, ko Eiropols apstrādājis Regulas (ES) 2016/794 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos;

17) “Interpola datubāzes” ir Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu (SLTD datubāze) datubāze un Interpola datubāze ar ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (TDAWN datubāze);

18) “atbilstība” ir atbilsme, kas ir konstatēta, automātiski salīdzinot personas datus, kuri ir reģistrēti vai tiek reģistrēti kādā informācijas sistēmā vai datubāzē;

19) “policijas iestāde” ir “kompetentā iestāde”, kā definēts Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 7) punktā;

20) “izraudzītās iestādes” ir dalībvalstu izraudzītās iestādes, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2226 ( 3 ) 3. panta 1. punkta 26) apakšpunktā, Padomes Lēmuma 2008/633/TI ( 4 ) 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 ( 5 ) 3. panta 1. punkta 21) apakšpunktā;

21) “teroristu nodarījums” ir valsts tiesību aktos minēts nodarījums, kas atbilst vai ir līdzvērtīgs vienam no nodarījumiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 ( 6 );

22) “smags noziedzīgs nodarījums” ir nodarījums, kas atbilst vai ir līdzvērtīgs vienam no nodarījumiem, kuri minēti Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI ( 7 ) 2. panta 2. punktā, ja tas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir sodāms ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi;

23) “ieceļošanas/izceļošanas sistēma” jeb “IIS” ir ieceļošanas/izceļošanas sistēma, kas izveidota ar Regulu (ES) 2017/2226;

24) “vīzu informācijas sistēma” jeb “VIS” ir vīzu informācijas sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 ( 8 );

25) “Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma” jeb “ETIAS” ir Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma, kas izveidota ar Regulu (ES) 2018/1240;

26) “Eurodac” ir Eurodac, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 ( 9 );

27) “Šengenas informācijas sistēma” jeb “SIS” ir Šengenas Informācijas sistēma, kas izveidota ar Regulām (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861 un (ES) 2018/1862;

28) “ECRIS-TCN” ir centralizētā sistēma, ar ko apzina dalībvalstis, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un kas izveidota ar Regulu (ES) 2019/816.

5. pants

Nediskriminēšana un pamattiesības

Personas datu apstrāde, ko veic šīs regulas vajadzībām, neizraisa nekādu diskrimināciju pret personām, arī ne tādu iemeslu dēļ kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā vai sociālā izcelsme, ģenētiskās īpatnības, valoda, reliģija vai pārliecība, politiski vai citi uzskati, piederība pie nacionālas minoritātes, īpašums, izcelsme, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija. Tā pilnībā respektē cilvēka cieņu un integritāti, kā arī pamattiesības, tostarp tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Īpašu uzmanību pievērš bērniem, veciem cilvēkiem, personām ar invaliditāti un personām, kurām ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Primāri ņem vērā bērna intereses.







II NODAĻA

Eiropas meklēšanas portāls

6. pants

Eiropas meklēšanas portāls

1. Tiek izveidots Eiropas meklēšanas portāls (ESP), lai atvieglotu dalībvalstu iestāžu un Savienības aģentūru ātru, netraucētu, efektīvu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi ES informācijas sistēmām, Eiropola datiem un Interpola datubāzēm to uzdevumu veikšanai un saskaņā ar to piekļuves tiesībām, un IIS, VIS, ETIAS, Eurodac, SIS, un ECRIS-TCN mērķiem un nolūkiem.

2. ESP veido:

a) centrāla infrastruktūra, tostarp meklēšanas portāls, kas ļauj vienlaikus veikt vaicājumus IIS, VIS, ETIAS, Eurodac, SIS, ECRIS-TCN, kā arī Eiropola datos un Interpola datubāzēs;

b) drošs komunikāciju kanāls starp ESP, dalībvalstīm un Savienības aģentūrām, kurām ir tiesības izmantot ESP;

c) droša komunikāciju infrastruktūra starp ESP un IIS, VIS, ETIAS, Eurodac, centrālo SIS, ECRIS-TCN, Eiropola datiem un Interpola datubāzēm, kā arī starp ESP un CIR un MID centrālajām infrastruktūrām.

3. eu-LISA izstrādā ESP un nodrošina tā tehnisko pārvaldību.

7. pants

Eiropas meklēšanas portāla izmantošana

1. ESP izmantošana ir atļauta tikai dalībvalstu iestādēm un Savienības aģentūrām, kurām ir piekļuve vismaz vienai no ES informācijas sistēmām saskaņā ar tiesību instrumentiem, kas reglamentē minētās ES informācijas sistēmas, CIR un MID saskaņā ar šo regulu, Eiropola datiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 vai Interpola datubāzēm saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, kas reglamentē šādu piekļuvi.

Minētās dalībvalstu iestādes un Savienības aģentūras var izmantot ESP un tā sniegtos datus tikai tiem mērķiem un nolūkiem, kas ir paredzēti tiesību instrumentos, kuri reglamentē minētās ES informācijas sistēmas, Regulā (ES) 2016/794 un šajā regulā.

2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstu iestādes un Savienības aģentūras izmanto ESP, lai saskaņā ar savām piekļuves tiesībām, kā minēts šo ES informācijas sistēmu reglamentējošos tiesību instrumentos un valsts tiesību aktos, Eurodac un ECRIS-TCN centrālajās sistēmās meklētu ar personām vai viņu ceļošanas dokumentiem saistītus datus. Tās izmanto ESP arī, lai saskaņā ar to piekļuves tiesībām, atbilstīgi šai regulai 20., 21. un 22. pantā minētajos nolūkos veiktu vaicājumus CIR.

3. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstu iestādes var izmantot ESP, lai centrālajā SIS meklētu ar personām vai viņu ceļošanas dokumentiem saistītus datus, kas minēti Regulās (ES) 2018/1860 un (ES) 2018/1861.

4. Ja to paredz Savienības tiesību akti, 1. punktā minētās Savienības aģentūras izmanto ESP, lai centrālajā SIS meklētu ar personām vai viņu ceļošanas dokumentiem saistītus datus.

5. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstu iestādes un Savienības aģentūras var izmantot ESP, lai saskaņā ar savām piekļuves tiesībām, kas paredzētas Savienības un valsts tiesību aktos, Eiropola datos meklētu ar personām vai viņu ceļošanas dokumentiem saistītus datus.

8. pants

Eiropas meklēšanas portāla lietotāju profili

1. Lai varētu izmantot ESP, eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm saskaņā ar 2. punktā minētajiem tehniskajiem parametriem un piekļuves tiesībām izveido profilu, kas balstīts uz katru ESP lietotāju kategoriju un uz vaicājumu nolūkiem. Katrs profils saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem ietver šādu informāciju:

a) vaicājumu veikšanai izmantojamos datu laukus;

b) ES informācijas sistēmas, Eiropola datus un Interpola datubāzes, kurās veicami vaicājumi, kurās var tikt veikti vaicājumi un kurām jāsniedz atbilde lietotājam;

c) konkrētos ES informācijas sistēmu, Eiropola datu un Interpola datubāzu datus, kuros var veikt vaicājumus;

d) datu kategorijas, kas var būt sniegti katrā atbildē.

2. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai precizētu 1. punktā minēto profilu tehniskos parametrus saskaņā ar ESP lietotāju piekļuves tiesībām atbilstīgi ES informācijas sistēmas reglamentējošiem tiesību instrumentiem un valsts tiesību aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

3. eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm 1. punktā minētos profilus regulāri – vismaz reizi gadā – pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina.

9. pants

Vaicājumi

1. ESP lietotāji veic vaicājumu, ievadot burtciparu vai biometriskos datus ESP. Ja vaicājums ir veikts, ESP ar lietotāja iesniegtajiem datiem un atbilstīgi lietotāja profilam vienlaikus veic vaicājumu IIS, ETIAS, VIS, SIS, Eurodac, ECRIS-TCN, CIR, Eiropola datos un Interpola datubāzēs.

2. Datu kategorijas, kuras izmanto, lai veiktu vaicājumu, izmantojot ESP, atbilst tām ar personām vai ceļošanas dokumentiem saistītajām datu kategorijām, kuras var izmantot, lai veiktu vaicājumus dažādās ES informācijas sistēmās, Eiropola datos un Interpola datubāzēs saskaņā ar tos reglamentējošajiem tiesību instrumentiem.

3. eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm ievieš saskarnes kontroldokumentu, kura pamatā ir 38. pantā minētais UMF attiecībā uz ESP.

4. Ja ESP lietotājs ir veicis vaicājumu, IIS, ETIAS, VIS, SIS, Eurodac, ECRIS-TCN, CIR, MID, Eiropola dati un Interpola datubāzes atbildē uz vaicājumu sniedz tajos esošos datus.

Neskarot 20. pantu, ESP sniegtajā atbildē norāda, kurai ES informācijas sistēmai vai datubāzei dati pieder.

ESP nesniedz informāciju par datiem ES informācijas sistēmās, Eiropola datos un Interpola datubāzēs, kuriem lietotājam nav piekļuves atbilstīgi piemērojamajiem Savienības un valsts tiesību aktiem.

5. Visus vaicājumus Interpola datubāzēs, kas veikti ar ESP, veic tā, ka Interpola brīdinājuma īpašniekam netiek atklāta nekāda informācija.

6. ESP atbildes lietotājam sniedz, tiklīdz ir pieejami dati no kādas ES informācijas sistēmas, Eiropola datiem vai Interpola datubāzēm. Minētajās atbildēs ietver tikai tādus datus, kuriem lietotājam ir piekļuve saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem.

7. Komisija pieņem īstenošanas aktu, lai precizētu tehnisko procedūru, kā ESP veic vaicājumus ES informācijas sistēmās, Eiropola datos un Interpola datubāzēs, un ESP atbilžu formātu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

10. pants

Reģistra ierakstu glabāšana

1. Neskarot Regulas (ES) 2018/1862 12. un 18. pantu, Regulas (ES) 2019/816 29. pantu un Regulas (ES) 2016/794 40. pantu, eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām ESP ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām. Minētie reģistra ieraksti satur šādu informāciju:

a) dalībvalsts iestāde vai Savienības aģentūra, kas veikusi vaicājumu, un izmantotais ESP profils;

b) vaicājuma datums un laiks;

c) ES informācijas sistēmas un Eiropola dati, kuros veikts vaicājums.

2. Katra dalībvalsts glabā reģistra ierakstus par vaicājumiem, ko veic tās iestādes un minēto iestāžu darbinieki, kuri ir pienācīgi pilnvaroti izmantot ESP. Katra Savienības aģentūra glabā reģistra ierakstus par vaicājumiem, ko veic tās darbinieki, kuri ir pienācīgi pilnvaroti.

3. Reģistra ierakstus, kas minēti 1. un 2. punktā, var izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai, tostarp tam, lai pārbaudītu vaicājuma pieļaujamību un datu apstrādes likumīgumu, un datu drošības un integritātes nodrošināšanai. Minētos reģistra ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un tos dzēš vienu gadu pēc to izveides. Tomēr, ja tie nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās, tos dzēš pēc tam, kad uzraudzības procedūrām minētie reģistra ieraksti vairs nav vajadzīgi.

11. pants

Alternatīvās procedūras gadījumā, ja Eiropas meklēšanas portālu tehniski nav iespējams izmantot

1. Ja ESP nedarbošanās dēļ tehniski to nav iespējams izmantot, lai veiktu vaicājumu vienā vai vairākās ES informācijas sistēmās vai CIR, eu-LISA automatizēti informē ESP lietotājus.

2. Ja ESP tehniski nav iespējams izmantot, lai veiktu vaicājumu vienā vai vairākās ES informācijas sistēmās vai CIR, jo kādā dalībvalstī nedarbojas valsts infrastruktūra, minētā dalībvalsts automatizēti informē eu-LISA un Komisiju.

3. Šā panta 1. vai 2. punktā minētajos gadījumos – un līdz tehniskās kļūmes novēršanai – nepiemēro 7. panta 2. un 4. punktā minēto pienākumu un dalībvalstis tieši piekļūst ES informācijas sistēmām vai CIR, kad tas tām jādara atbilstīgi Savienības vai valsts tiesību aktiem.

4. Ja ESP tehniski nav iespējams izmantot, lai veiktu vaicājumu vienā vai vairākās ES informācijas sistēmās vai CIR, jo nedarbojas kādas Savienības aģentūras infrastruktūra, minētā aģentūra automatizēti informē eu-LISA un Komisiju.







III NODAĻA

Kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums

12. pants

Kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums

1. Tiek izveidots kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējais BMS), kas glabā biometriskās veidnes, kuras iegūtas no 13. pantā minētajiem CIR un SIS glabātajiem biometriskajiem datiem, un kas ļauj veikt biometrisko datu vaicājumus vairākās ES informācijas sistēmās, lai atbalstītu CIR un MID darbību un palīdzētu sasniegt IIS, VIS, Eurodac, SIS un ECRIS-TCN mērķus.

2. Kopējo BMS veido:

a) centrāla infrastruktūra, kas aizstāj attiecīgi IIS, VIS, SIS, Eurodac un ECRIS-TCN centrālās sistēmas, ciktāl tā glabā biometriskās veidnes un dod iespēju meklēt ar biometriskajiem datiem;

b) droša komunikāciju infrastruktūra starp kopējo BMS, centrālo SIS un CIR.

3. eu-LISA izstrādā kopējo BMS un nodrošina tā tehnisko pārvaldību.

13. pants

Biometrisko veidņu glabāšana kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumā

1. Kopējā BMS glabā biometriskās veidnes, kuras tas iegūst no šādiem biometriskajiem datiem:

a) dati, kas minēti Regulas (ES) 2018/1862 20. panta 3. punkta w) un y) apakšpunktā, izņemot plaukstas nospiedumu datus;

b) dati, kas minēti Regulas (ES) 2019/816 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punktā.

Biometriskās veidnes glabā kopējā BMS loģiski nodalītas atbilstīgi ES informācijas sistēmai, no kuras dati ir iegūti.

2. Attiecībā uz katru 1. punktā minēto datu kopu kopējais BMS katrā biometriskajā veidnē ietver atsauci uz ES informācijas sistēmām, kurās attiecīgie biometriskie dati tiek glabāti un atsauci uz faktiskajiem ierakstiem minētajās ES informācijas sistēmās.

3. Biometriskās veidnes tiek ievadītas kopējā BMS tikai pēc automatizētas vienai no ES informācijas sistēmām pievienoto biometrisko datu kvalitātes pārbaudes, ko veic kopējais BMS, lai pārliecinātos, ka ir ievērots datu kvalitātes minimuma standarts.

4. Šā panta 1. punktā minēto datu glabāšana atbilst 37. panta 2. punktā minētajiem kvalitātes standartiem.

5. Komisija ar īstenošanas aktu nosaka veiktspējas prasības un praktisko kārtību, kā uzraudzīt kopējā BMS veiktspēju, lai nodrošinātu, ka biometrisko meklējumu efektivitāte ir pietiekama procedūrām, kurās ir izšķirīgs laiks, piemēram, robežpārbaudēm un identifikācijai. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

14. pants

Biometrisko datu meklēšana ar kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma palīdzību

Lai meklētu CIR un SIS glabātos biometriskos datus, CIR un SIS izmanto biometriskās veidnes, kas tiek glabātas kopējā BMS. Vaicājumus ar biometriskajiem datiem veic saskaņā ar mērķiem, kas paredzēti šajā regulā un Regulās (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816.

15. pants

Datu saglabāšana kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumā

Datus, kas minēti 13. panta 1. un 2. punktā, glabā kopējā BMS tikai tik ilgi, cik ilgi atbilstošos biometriskos datus glabā CIR vai SIS. Datu dzēšanu no kopējā BMS veic automatizēti.

16. pants

Reģistra ierakstu glabāšana

1. Neskarot Regulas (ES) 2018/1862 12. un 18. pantu un Regulas (ES) 2019/816 29. pantu, eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām kopējā BMS ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām. Minētie reģistra ieraksti ietver šādu informāciju:

a) dalībvalsts vai Savienības aģentūra, kas veic vaicājumu;

b) vēsture, kas saistīta ar biometrisko veidņu izveidi un glabāšanu;

c) ES informācijas sistēmas, kurās veikti vaicājumi, izmantojot kopējā BMS glabātās biometriskās veidnes;

d) vaicājuma datums un laiks;

e) vaicājuma veikšanai izmantoto biometrisko datu veids;

f) vaicājuma rezultāti un rezultātu datums un laiks.

2. Katra dalībvalsts glabā reģistra ierakstus par tās iestāžu un minēto iestāžu darbinieku, kuri ir pienācīgi pilnvaroti izmantot kopējo BMS, veiktiem vaicājumiem. Katra Savienības aģentūra glabā reģistra ierakstus par tās pienācīgi pilnvarotu darbinieku veiktiem vaicājumiem.

3. Reģistra ierakstus, kas minēti 1. un 2. punktā, var izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai, tostarp tam, lai pārbaudītu vaicājuma pieļaujamību un datu apstrādes likumīgumu, un datu drošības un integritātes nodrošināšanai. Minētos reģistra ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un tos dzēš vienu gadu pēc to izveides. Tomēr, ja tie nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās, tos dzēš pēc tam, kad uzraudzības procedūrām minētie reģistra ieraksti vairs nav vajadzīgi.







IV NODAĻA

Kopējs identitātes repozitorijs

17. pants

Kopējs identitātes repozitorijs

1. Tiek izveidots kopējs identitātes repozitorijs (CIR), ar kuru izveido individuālu personas datni par katru personu, kas reģistrēta IIS, VIS, ETIAS, Eurodac vai ECRIS-TCN, un kurā ir ietverti 18. pantā minētie dati, lai atvieglotu IIS, VIS, ETIAS, Eurodac un ECRIS-TCN reģistrēto personu pareizu identifikāciju saskaņā ar 20. pantu, atbalstītu MID darbību saskaņā ar 21. pantu un atvieglotu un racionalizētu izraudzīto iestāžu un Eiropola piekļuvi IIS, VIS, ETIAS un Eurodac, ja tas vajadzīgs, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus saskaņā ar 22. pantu.

2. CIR veido:

a) centrāla infrastruktūra, kas aizstāj attiecīgi IIS, VIS, ETIAS, Eurodac un ECRIS-TCN centrālās sistēmas, ciktāl tā glabā 18. pantā minētos datus;

b) drošs komunikāciju kanāls starp CIR, dalībvalstīm un Savienības aģentūrām, kurām ir tiesības izmantot CIR saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem;

c) droša komunikāciju infrastruktūra starp CIR un IIS, VIS, ETIAS, Eurodac un ECRIS-TCN, kā arī ar ESP, kopējā BMS un MID centrālajām infrastruktūrām.

3. eu-LISA izstrādā CIR un nodrošina tā tehnisko pārvaldību.

4. Ja CIR tehnisku problēmu dēļ nav iespējams veikt vaicājumu CIR, lai identificētu personu saskaņā ar 20. pantu, konstatētu vairākas identitātes saskaņā ar 21. pantu vai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus saskaņā ar 22. pantu, eu-LISA automatizēti informē CIR lietotājus.

5. eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm ievieš saskarnes kontroldokumentu, kura pamatā ir 38. pantā minētais UMF attiecībā uz CIR.

18. pants

Kopējā identitātes repozitorija dati

1. CIR glabā šādus datus, kas loģiski nodalīti atbilstīgi tai informācijas sistēmai, no kuras dati tika iegūti: dati, kas minēti Regulas (ES) 2019/816 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punktā, un šādi dati, kuri uzskaitīti tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā: uzvārds, vārdi, dzimšanas datums, dzimšanas vieta (pilsēta un valsts), valstspiederība vai valstspiederības; dzimums, attiecīgā gadījumā iepriekšējie vārdi, pseidonīmi vai pieņemtie vārdi, ja tādi ir pieejami, kā arī informācija par ceļošanas dokumentiem, ja tāda ir pieejama.

2. Attiecībā uz katru datu kopu, kas minēta 1. punktā, CIR ietver atsauci uz ES informācijas sistēmām, kurām dati pieder.

3. Iestādes, kas piekļūst CIR, to dara saskaņā ar to piekļuves tiesībām atbilstīgi ES informācijas sistēmas reglamentējošiem tiesību instrumentiem un valsts tiesību aktiem, un saskaņā ar to piekļuves tiesībām atbilstīgi šai regulai 20., 21. un 22. pantā minētajos nolūkos.

4. Attiecībā uz katru datu kopu, kas minēta 1. punktā, CIR ietver atsauci uz faktisko ierakstu ES informācijas sistēmās, kurām dati pieder.

5. Šā panta 1. punktā minēto datu glabāšana atbilst 37. panta 2. punktā minētajiem kvalitātes standartiem.

19. pants

Kopējā identitātes repozitorijā ietverto datu papildināšana, grozīšana un dzēšana

1. Ja Eurodac vai ECRIS-TCN ietvertie dati tiek papildināti, grozīti vai dzēsti, tad 18. pantā minētos datus, kas glabājas CIR personas datnē, automatizēti atbilstoši papildina, groza vai dzēš.

2. Ja MID saskaņā ar 32. vai 33. pantu ir izveidota balta vai sarkana saikne starp CIR veidojošo divu vai vairāku ES informācijas sistēmu datiem, CIR nevis izveido jaunu personas datni, bet pievieno jaunos datus ar saikni saistīto datu personas datnei.

20. pants

Piekļuve kopējam identitātes repozitorijam identifikācijas nolūkā

1. CIR vaicājumus veic policijas iestāde saskaņā ar 2. un 5. punktu tikai šādos apstākļos:

a) ja policijas iestāde nespēj identificēt personu, jo trūkst ceļošanas dokumenta vai cita ticama dokumenta, kas apliecinātu personas identitāti;

b) ja ir šaubas par attiecīgas personas sniegtajiem identitātes datiem;

c) ja ir šaubas par attiecīgas personas iesniegtā ceļošanas dokumenta vai cita ticama dokumenta autentiskumu;

d) ja ir šaubas par ceļošanas dokumenta vai cita ticama dokumenta turētāja identitāti; vai

e) ja persona nespēj vai atsakās sadarboties.

Šādi vaicājumi nav atļauti attiecībā uz nepilngadīgajiem, kas jaunāki par 12 gadiem, izņemot, ja tas ir bērna interesēs.

2. Ja iestājas kāds no 1. punktā minētajiem apstākļiem un policijas iestāde ir pilnvarota ar valsts leģislatīviem pasākumiem, kā minēts 5. punktā, tā – vienīgi personas identifikācijas nolūkos – var veikt vaicājumu CIR, izmantojot minētās personas biometriskos datus, kuri iegūti tiešā veidā identitātes pārbaudes laikā, ar noteikumu, ka šī procedūra sākta minētās personas klātbūtnē.

3. Ja vaicājuma rezultātā noskaidrojas, ka dati par minēto personu tiek glabāti CIR, policijas iestādei ir piekļuve aplūkot 18. panta 1. punktā minētos datus.

Ja personas biometriskie dati nav izmantojami vai ja vaicājums uz šo datu pamata neizdodas, vaicājumu veic, izmantojot personas identitātes datus apvienojumā ar ceļošanas dokumenta datiem, vai izmantojot identitātes datus, kurus sniegusi minētā persona.

4. Ja policijas iestāde ir pilnvarota ar valsts leģislatīviem pasākumiem, kā minēts 6. punktā, tā – vienīgi nolūkā identificēt nezināmas personas, kuras nespēj sevi identificēt, vai neidentificētas cilvēku mirstīgās atliekas dabas katastrofas, nelaimes gadījuma vai teroristu uzbrukuma gadījumā – var veikt vaicājumu CIR, izmantojot minēto personu biometriskos datus.

5. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 2. punktā paredzēto iespēju, pieņem valsts leģislatīvos pasākumus. To darot, dalībvalstis ņem vērā, ka ir jāizvairās no jebkādas trešo valstu valstspiederīgo diskriminācijas. Ar šādiem leģislatīviem pasākumiem konkretizē precīzos identifikācijas mērķus atbilstīgi 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem mērķiem. Minētās dalībvalstis izraugās kompetentās policijas iestādes un nosaka šādu pārbaužu procedūras, nosacījumus un kritērijus.

6. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 4. punktā paredzēto iespēju, pieņem valsts leģislatīvos pasākumus, kuros noteiktas procedūras, nosacījumi un kritēriji.

21. pants

Piekļuve kopējam identitātes repozitorijam vairāku identitāšu konstatēšanas nolūkā

1. Ja CIR vaicājuma rezultāts ir dzeltena saikne atbilstoši 28. panta 4. punktam, tad iestādei, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju saskaņā ar 29. pantu, vienīgi šīs verifikācijas veikšanas nolūkā ir piekļuve 18. panta 1. un 2. punktā minētajiem CIR glabātajiem datiem, kuri ir saistīti ar dzeltenu saikni.

2. Ja CIR vaicājuma rezultāts ir sarkana saikne atbilstoši 32. pantam, tad 26. panta 2. punktā minētajām iestādēm vienīgi identitātes viltošanas apkarošanas nolūkos ir piekļuve 18. panta 1. un 2. punktā minētajiem CIR glabātajiem datiem, kuri ir saistīti ar sarkanu saikni.

22. pants

Vaicājumi kopējā identitātes repozitorijā nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus

1. Ja kādā konkrētā lietā ir pamatots iemesls uzskatīt, ka ES informācijas sistēmu aplūkošana palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, jo īpaši tad, ja ir aizdomas, ka teroristu nodarījumā vai citos smagos noziedzīgos nodarījumos aizdomās turamais, vainīgais vai cietušais ir persona, kuras dati tiek glabāti Eurodac, izraudzītās iestādes un Eiropols var aplūkot CIR, lai iegūtu informāciju, vai dati par konkrētu personu atrodas Eurodac.

2. Ja atbildē uz vaicājumu CIR norāda, ka dati par minēto personu atrodas Eurodac, CIR sniedz izraudzītajām iestādēm un Eiropolam atbildi atsauces veidā, kā minēts 18. panta 2. punktā, norādot, ka Eurodac ir ietverti vaicājumam atbilstīgie dati. CIR atbild tā, lai netiktu apdraudēta datu drošība.

Atbildi, kurā ir norādīts, ka dati par minēto personu ir atrodami Eurodac, izmanto tikai pilnīgas piekļuves pieprasījuma iesniegšanas nolūkiem, ievērojot nosacījumus un procedūras, kas ir noteiktas tiesību instrumentā, kurš reglamentē šādu piekļuvi.

Atbilstības vai vairāku atbilstību gadījumā izraudzītā iestāde vai Eiropols pieprasa pilnīgu piekļuvi vismaz vienai no informācijas sistēmām, no kuras tika ģenerēta atbilstība.

Ja izņēmuma gadījumā šāda pilnīga piekļuve netiek pieprasīta, izraudzītās iestādes reģistrē pamatojumu pieprasījuma neveikšanai, kas ir izsekojams līdz valsts datnei. Eiropols pamatojumu reģistrē attiecīgajā datnē.

3. Pilnīga piekļuve Eurodac ietvertajiem datiem nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus joprojām ir pakļauta nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstīti tiesību instrumentā, kurš reglamentē šādu piekļuvi.

23. pants

Datu saglabāšana kopējā identitātes repozitorijā

1. Datus, kas minēti 18. panta 1., 2. un 4. punktā, automatizēti dzēš no CIR saskaņā ar datu saglabāšanas noteikumiem, kuri paredzēti Regulā (ES) 2019/816.

2. Personas datni glabā CIR tikai tik ilgi, cik ilgi atbilstošie dati tiek glabāti vismaz vienā no ES informācijas sistēmām, kuru dati ir ietverti CIR. Saiknes izveide neietekmē katra saistīto datu elementa saglabāšanas laikposmu.

24. pants

Reģistra ierakstu glabāšana

1. Neskarot Regulas (ES) 2019/816 29. pantu, eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām CIR ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punktu.

2. eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām CIR ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām, ievērojot 20. pantu. Minētie reģistra ieraksti ietver šādu informāciju:

a) dalībvalsts vai Savienības aģentūra, kas veic vaicājumu;

b) tā lietotāja piekļuves nolūks, kurš veic vaicājumu ar CIR starpniecību;

c) vaicājuma datums un laiks;

d) vaicājuma veikšanai izmantoto datu veids;

e) vaicājuma rezultāti.

3. eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām CIR ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām, ievērojot 21. pantu. Minētie reģistra ieraksti ietver šādu informāciju:

a) dalībvalsts vai Savienības aģentūra, kas veic vaicājumu;

b) tā lietotāja piekļuves nolūks, kurš veic vaicājumu ar CIR starpniecību;

c) vaicājuma datums un laiks;

d) ja ir izveidota saikne – vaicājuma veikšanai izmantotie dati un vaicājuma rezultāti, kas norāda ES informācijas sistēmu, no kuras dati tika saņemti.

4. eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām CIR ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām, ievērojot 22. pantu. Minētie reģistra ieraksti ietver šādu informāciju:

a) vaicājuma datums un laiks;

b) vaicājuma veikšanai izmantotie dati;

c) vaicājuma rezultāti;

d) dalībvalsts vai Savienības aģentūra, kas veic vaicājumu CIR.

Kompetentā uzraudzības iestāde saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 41. pantu vai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 43. pantu ne retāk kā reizi sešos mēnešos regulāri verificē reģistra ierakstus par šādu piekļuvi, lai pārbaudītu, vai ir ievērotas šīs regulas 22. panta 1.un 2. punktā noteiktās procedūras un nosacījumi.

5. Katra dalībvalsts glabā reģistra ierakstus par vaicājumiem, ko tās iestādes un minēto iestāžu darbinieki, kuri ir pienācīgi pilnvaroti izmantot CIR, veic saskaņā ar 20., 21. un 22. pantu. Katra Savienības aģentūra glabā reģistra ierakstus par vaicājumiem, ko tās pienācīgi pilnvaroti darbinieki veic saskaņā ar 21. un 22. pantu.

Papildus tam attiecībā uz jebkādu piekļuvi CIR saskaņā ar 22. pantu katra dalībvalsts glabā šādus reģistra ierakstus:

a) atsauce uz valsts datni;

b) piekļuves nolūks;

c) saskaņā ar valsts noteikumiem – tās amatpersonas unikālā lietotāja identitāte, kura veica vaicājumu, un tās amatpersonas unikālā lietotāja identitāte, kura lika veikt vaicājumu.

6. Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 Eiropols par jebkādu piekļuvi CIR, ko piešķir atbilstoši šīs regulas 22. pantam, glabā reģistra ierakstus par tās amatpersonas unikālo lietotāja identitāti, kura veica vaicājumu, un tās amatpersonas unikālo lietotāja identitāti, kura lika veikt vaicājumu.

7. Reģistra ierakstus, kas minēti 2. līdz 6. punktā, var izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai, tostarp tam, lai pārbaudītu vaicājuma pieļaujamību un datu apstrādes likumīgumu, un datu drošības un integritātes nodrošināšanai. Minētos reģistra ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un tos dzēš vienu gadu pēc to izveides. Tomēr, ja tie nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās, tos dzēš pēc tam, kad uzraudzības procedūrām minētie reģistra ieraksti vairs nav vajadzīgi.

8. eu-LISA glabā reģistra ierakstus, kas saistīti ar personas datnēs glabāto datu vēsturi. eu-LISA šādus reģistra ierakstus automatizēti dzēš, kolīdz dati ir dzēsti.







V NODAĻA

Vairāku identitāšu detektors

25. pants

Vairāku identitāšu detektors

1. Tiek izveidots vairāku identitāšu detektors (MID), ar kuru izveido un glabā 34. pantā minētās identitātes apstiprinājuma datnes, kas satur saiknes starp datiem ES informācijas sistēmās, kuras ir iekļautas CIR unSIS un kas ļauj konstatēt vairākas identitātes, nolūkā sasniegt divējādu mērķi, proti, atvieglot identitātes pārbaudes un apkarot identitātes viltošanu, lai atbalstītu CIR darbību un palīdzētu sasniegt IIS, VIS, ETIAS, Eurodac, SIS un ECRIS-TCN mērķus.

2. MID veido:

a) centrāla infrastruktūra, kas glabā saiknes un atsauces uz ES informācijas sistēmām;

b) droša komunikāciju infrastruktūra, kuras mērķis ir savienot MID ar SIS un centrālajām ESP un CIR infrastruktūrām.

3. eu-LISA izstrādā MID un nodrošina tā tehnisko pārvaldību.

26. pants

Piekļuve vairāku identitāšu detektoram

1. Lai veiktu atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, kas minēta 29. pantā, piekļuvi 34. pantā minētajiem datiem, kas tiek glabāti MID, piešķir:

a) tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura izveido vai atjaunina brīdinājumu saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1862;

b) notiesāšanas dalībvalsts centrālajām iestādēm brīdī, kad ECRIS-TCN reģistrē vai groza datus saskaņā ar Regulas (ES) 2019/816 5. vai 9. pantu.

2. Dalībvalsts iestādēm un Savienības aģentūrām, kurām ir piekļuve vismaz vienai CIR iekļautajai ES informācijas sistēmai vai kurām ir piekļuve SIS, ir piekļuve 34. panta a) un b) punktā minētajiem datiem attiecībā uz jebkādu sarkanu saikni, kas minēta 32. pantā.

3. Dalībvalstu iestādēm un Savienības aģentūrām ir piekļuve baltajām saiknēm, kas minētas 33. pantā, ja tām ir piekļuve abām ES informācijas sistēmām, kurās ir dati, starp kuriem izveidota baltā saikne.

4. Dalībvalstu iestādēm un Savienības aģentūrām ir piekļuve zaļajām saiknēm, kas minētas 31. pantā, ja tām ir piekļuve abām ES informācijas sistēmām, kurās ir dati, starp kuriem izveidota zaļā saikne, un vaicājums minētajās informācijas sistēmās ir atklājis atbilstību attiecībā pret abām saistīto datu kopām.

27. pants

Vairāku identitāšu konstatēšana

1. CIR un SIS veic vairāku identitāšu konstatēšanu, ja:

a) SIS ir izveidots vai atjaunināts brīdinājums par personu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1862 VI līdz IX nodaļu;

b) ECRIS-TCN ir izveidots vai grozīts datu ieraksts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/816 5. vai 9. pantu.

2. Ja datos, kas ietverti kādā no 1. punktā minētajām ES informācijas sistēmām, ir biometriskie dati, tad CIR un centrālā SIS izmanto kopējo BMS, lai veiktu vairāku identitāšu konstatēšanu. Kopējais BMS salīdzina no jebkādiem jauniem biometriskiem datiem iegūtās biometriskās veidnes ar kopējā BMS jau ietvertajām biometriskajām veidnēm, lai pārbaudītu, vai dati, kas attiecas uz vienu un to pašu personu, jau tiek glabāti CIR vai centrālajā SIS.

3. Papildus 2. punktā minētajam procesam CIR un centrālā SIS izmanto ESP, lai meklētu attiecīgi CIR un centrālajā SIS glabātos datus, izmantojot šādus datus:

a) uzvārdi, vārdi, vārdi dzimšanas brīdī, iepriekš lietoti vārdi un pseidonīmi; dzimšanas vieta, dzimšanas datums, dzimums un visas valstspiederības, kā minēts Regulas (ES) 2018/1862 20. panta 3. punktā;

b) uzvārds, vārdi, dzimšanas datums, dzimšanas vieta (pilsēta un valsts), valstspiederība vai valstspiederības un dzimums, kā minēts Regulas (ES) 2019/816 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

4. Papildus 2. un 3. punktā minētajam procesam CIR un centrālā SIS izmanto ESP, lai meklētu attiecīgi centrālajā SIS un CIR glabātos datus, izmantojot ceļošanas dokumenta datus.

5. Vairāku identitāšu konstatēšanu veic vienīgi, lai salīdzinātu vienā ES informācijas sistēmā pieejamos datus ar datiem, kas pieejami citās ES informācijas sistēmās.

28. pants

Vairāku identitāšu konstatēšanas rezultāti

1. Ja 27. panta 2., 3. un 4. punktā minētie vaicājumi neuzrāda nevienu atbilstību, tad turpina 27. panta 1. punktā minētās procedūras saskaņā ar tās reglamentējošiem tiesību instrumentiem.

2. Ja 27. panta 2., 3. un 4. punktā minētais vaicājums uzrāda vienu vai vairākas atbilstības, tad CIR un – vajadzības gadījumā – SIS izveido saikni starp vaicājuma veikšanai izmantotajiem datiem un datiem, uz kuriem attiecas atbilstība.

Ja tiek uzrādītas vairākas atbilstības, izveido saikni starp visiem datiem, uz kuriem attiecas atbilstība. Ja dati jau bija saistīti, esošo saikni paplašina, ietverot arī vaicājuma veikšanai izmantotos datus.

3. Ja 27. panta 2., 3. un 4. punktā minētais vaicājums uzrāda vienu vai vairākas atbilstības un saistīto datņu identitātes dati ir tādi paši vai līdzīgi, tad izveido baltu saikni saskaņā ar 33. pantu.

4. Ja 27. panta 2., 3. un 4. punktā minētais vaicājums uzrāda vienu vai vairākas atbilstības un saistīto datņu identitātes datus nevar uzskatīt par līdzīgiem, tad izveido dzeltenu saikni saskaņā ar 30. pantu un piemēro 29. pantā minēto procedūru.

5. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 69. pantu, ar ko paredz procedūras tādu gadījumu noteikšanai, kuros identitātes datus var uzskatīt par tādiem pašiem vai līdzīgiem.

6. Saiknes glabā 34. pantā minētajā identitātes apstiprinājuma datnē.

7. Komisija sadarbībā ar eu-LISA ar īstenošanas aktiem nosaka tehniskos noteikumus saikņu izveidošanai starp datiem no dažādām ES informācijas sistēmām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

29. pants

Atšķirīgu identitāšu manuāla verifikācija un atbildīgās iestādes

1. Neskarot 2. punktu, par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir:

a) dalībvalsts SIRENE birojs attiecībā uz atbilstībām, kas tika uzrādītas brīdī, kad tika izveidots vai atjaunināts SIS brīdinājums saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1862;

b) notiesāšanas dalībvalsts centrālās iestādes attiecībā uz atbilstībām, kas tika uzrādītas brīdī, kad ECRIS-TCN tika reģistrēti vai grozīti dati saskaņā ar Regulas (ES) 2019/816 5. vai 9. pantu.

MID norāda iestādi, kas ir atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, identitātes apstiprinājuma datnē.

2. Par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju identitātes apstiprinājuma datnē atbildīgā iestāde ir brīdinājumu izveidojušās dalībvalsts SIRENE birojs, ja ir izveidota saikne uz datiem, kas ir ietverti brīdinājumā par:

a) personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā tās nodot vai izdot, kā minēts Regulas (ES) 2018/1862 26. pantā;

b) pazudušām personām vai neaizsargātām personām, kā minēts Regulas (ES) 2018/1862 32. pantā;

c) personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā, kā minēts Regulas (ES) 2018/1862 34. pantā;

d) personām diskrētu pārbaužu, izmeklēšanas pārbaužu vai īpašu pārbaužu vajadzībām, kā minēts Regulas (ES) 2018/1862 36. pantā.

3. Par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgajai iestādei ir piekļuve saistītajiem datiem, kas ietverti attiecīgajā identitātes apstiprinājuma datnē, un identitātes datiem, uz kuriem ir saikne CIR un – vajadzības gadījumā – SIS. Tā novērtē atšķirīgās identitātes nekavējoties. Tiklīdz novērtēšana ir pabeigta, tā atjaunina saikni saskaņā ar 31., 32. un 33. pantu un nekavējoties pievieno to identitātes apstiprinājuma datnei.

4. Ja ir izveidota vairāk nekā viena saikne, par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde katru saikni izvērtē atsevišķi.

5. Ja dati, uz kuru pamata ir uzrādīta atbilstība, jau bija saistīti, tad par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ņem vērā esošās saiknes, izvērtējot jaunu saikņu izveidi.

30. pants

Dzeltena saikne

1. Ja atšķirīgu identitāšu manuāla verifikācija vēl nav veikta, saikni starp datiem no divām vai vairākām ES informācijas sistēmām klasificē kā dzeltenu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a) saistītajos datos ir vieni un tie paši biometriskie dati, bet ir līdzīgi vai atšķirīgi identitātes dati;

b) saistītajos datos ir atšķirīgi identitātes dati, bet ir vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, un vismaz vienā no ES informācijas sistēmām nav attiecīgās personas biometrisko datu;

c) saistītajos datos ir vieni un tie paši identitātes dati, bet ir atšķirīgi biometriskie dati;

d) saistītajos datos ir līdzīgi vai atšķirīgi identitātes dati un ir vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, bet ir atšķirīgi biometriskie dati.

2. Ja saikne ir klasificēta kā dzeltena saskaņā ar 1. punktu, tad piemēro 29. pantā noteikto procedūru.

31. pants

Zaļa saikne

1. Saikni starp datiem no divām vai vairākām ES informācijas sistēmām klasificē kā zaļu, ja:

a) saistītajos datos ir atšķirīgi biometriskie dati, bet ir vieni un tie paši identitātes dati, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati attiecas uz divām dažādām personām;

b) saistītajos datos ir atšķirīgi biometriskie dati, ir līdzīgi vai atšķirīgi identitātes dati un ir vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati attiecas uz divām dažādām personām;

c) saistītajos datos ir atšķirīgi identitātes dati, bet ir vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, vismaz vienā no ES informācijas sistēmām nav attiecīgās personas biometrisko datu, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati attiecas uz divām dažādām personām.

2. Ja veic vaicājumu CIR vai SIS un ir iegūta zaļa saikne starp datiem divās vai vairākās ES informācijas sistēmās, tad MID norāda, ka saistīto datu identitātes dati neatbilst vienai un tai pašai personai.

3. Ja kādas dalībvalsts iestādes rīcībā ir pierādījumi, ka zaļā saikne ir nepareizi reģistrēta MID, ka zaļā saikne nav atjaunināta vai ka dati ir apstrādāti MID vai ES informācijas sistēmās, pārkāpjot šo regulu, tā pārbauda attiecīgos datus, kas glabājas CIR un SIS, un vajadzības gadījumā nekavējoties izlabo vai izdzēš minēto saikni no MID. Minētā dalībvalsts iestāde nekavējoties informē dalībvalsti, kas ir atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju.

32. pants

Sarkana saikne

1. Saikni starp datiem no divām vai vairākām ES informācijas sistēmām klasificē kā sarkanu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a) saistītajos datos ir vieni un tie paši biometriskie dati, bet ir līdzīgi vai atšķirīgi identitātes dati, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati nepamatoti attiecas uz vienu un to pašu personu;

b) saistītajos datos ir vieni un tie paši, līdzīgi vai atšķirīgi identitātes dati un vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, bet atšķirīgi biometriskie dati, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati attiecas uz divām dažādām personām, no kurām vismaz viena nepamatoti izmanto vienu un to pašu ceļošanas dokumentu;

c) saistītajos datos ir vieni un tie paši identitātes dati, bet ir atšķirīgi biometriskie dati un atšķirīgi ceļošanas dokumenta dati – vai tādu nemaz nav –, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati nepamatoti attiecas uz divām dažādām personām;

d) saistītajos datos ir atšķirīgi identitātes dati, bet ir vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, vismaz vienā no ES informācijas sistēmām nav attiecīgās personas biometrisko datu, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati nepamatoti attiecas uz vienu un to pašu personu.

2. Ja veic vaicājumu CIR vai SIS un ir iegūta sarkana saikne starp datiem divās vai vairākās ES informācijas sistēmās, tad MID norāda 34. pantā minētos datus. Turpmākos pasākumus sarkanas saiknes gadījumā veic saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem, jebkādas juridiskās sekas attiecīgajai personai balstot tikai uz atbilstīgajiem datiem par minēto personu. Tikai sarkanas saiknes pastāvēšana vien nerada attiecīgajai personai nekādas juridiskas sekas.

3. Ja ir izveidota sarkana saikne starp datiem no IIS, VIS, ETIAS, Eurodac vai ECRIS-TCN, CIR glabāto personas datni atjaunina saskaņā ar 19. panta 2. punktu.

4. Neskarot Regulās (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861 un (ES) 2018/1862 minētos noteikumus par brīdinājumu apstrādi SIS un neskarot ierobežojumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu drošību un sabiedrisko kārtību, nepieļautu noziegumus un garantētu, ka netiek apdraudēta nekāda valsts veikta izmeklēšana, gadījumos, kad ir izveidota sarkana saikne, par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde informē attiecīgo personu par vairāku nelikumīgu identitātes datu esamību un sniedz personai vienotu identifikācijas numuru, kas minēts šīs regulas 34. panta c) punktā, atsauci uz iestādi, kas atbild par atšķirīgo identitāšu manuālu verifikāciju un minēta šīs regulas 34. panta d) punktā, un saskaņā ar šīs regulas 49. pantu izveidotā tīmekļa portāla tīmekļa adresi.

5. Par atšķirīgo identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde sniedz 4. punktā minēto informāciju rakstiski standarta veidlapā. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka minētās veidlapas saturu un izklāstu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

6. Ja ir izveidota sarkana saikne, MID automatizēti informē iestādes, kas atbild par saistītajiem datiem.

7. Ja dalībvalsts iestādei vai Savienības aģentūrai, kurai ir piekļuve CIR vai SIS, ir pierādījumi, kas liecina, ka sarkana saikne ir nepareizi reģistrēta MID vai ka MID, CIR vai SIS dati ir apstrādāti, pārkāpjot šo regulu, minētā iestāde vai aģentūra pārbauda attiecīgos CIR vai SIS glabātos datus un:

a) ja saikne attiecas uz kādu no 29. panta 2. punktā minētajiem SIS brīdinājumiem, nekavējoties informē tās dalībvalsts attiecīgo SIRENE biroju, kura izveidojusi minēto SIS brīdinājumu;

b) visos citos gadījumos nekavējoties labo vai dzēš saikni no MID.

Ja ar SIRENE biroju sazinās, ievērojot pirmās daļas a) punktu, tas pārbauda dalībvalsts iestādes vai Savienības aģentūras sniegtos pierādījumus un attiecīgā gadījumā nekavējoties labo vai dzēš saikni no MID.

Dalībvalsts iestāde, kas ieguvusi pierādījumus, nekavējoties informē par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgo dalībvalsts iestādi par jebkuru attiecīgu sarkanas saiknes labošanu vai dzēšanu.

33. pants

Balta saikne

1. Saikni starp datiem no divām vai vairākām ES informācijas sistēmām klasificē kā baltu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a) saistītajos datos ir vieni un tie paši biometriskie dati un vieni un tie paši vai līdzīgi identitātes dati;

b) saistītajos datos ir vieni un tie paši vai līdzīgi identitātes dati, vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati, un vismaz vienā no ES informācijas sistēmām nav attiecīgās personas biometrisko datu;

c) saistītajos datos ir vieni un tie paši biometriskie dati, vieni un tie paši ceļošanas dokumenta dati un līdzīgi identitātes dati;

d) saistītajos datos ir vieni un tie paši biometriskie dati, bet ir līdzīgi vai atšķirīgi identitātes dati, un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde ir secinājusi, ka saistītie dati pamatoti attiecas uz vienu un to pašu personu.

2. Ja veic vaicājumu CIR vai SIS un pastāv balta saikne starp datiem divās vai vairākās ES informācijas sistēmās, tad MID norāda, ka saistīto datu identitātes dati atbilst vienai un tai pašai personai. ES informācijas sistēmas, kurās veikts vaicājums, sniedz atbildi, vajadzības gadījumā norādot visus saistītos datus par attiecīgo personu un tādējādi izraisot atbilstību datiem, kas ir saistīti ar balto saikni, ja vaicājumu veicošajai iestādei saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir piekļuve saistītajiem datiem.

3. Ja ir izveidota balta saikne starp datiem no IIS, VIS, ETIAS, Eurodac vai ECRIS-TCN, CIR glabāto personas datni atjaunina saskaņā ar 19. panta 2. punktu.

4. Neskarot Regulās (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861 un (ES) 2018/1862 minētos noteikumus par brīdinājumu apstrādi SIS un neskarot ierobežojumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu drošību un sabiedrisko kārtību, nepieļautu noziegumus un garantētu, ka netiek apdraudēta valsts veikta izmeklēšana, gadījumos, kad pēc atšķirīgu identitāšu manuālas verifikācijas ir izveidota balta saikne, par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde informē attiecīgo personu par līdzīgu vai atšķirīgu identitātes datu esamību un sniedz personai vienotu identifikācijas numuru, kā minēts šīs regulas 34. panta c) punktā, atsauci uz iestādi, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, kā minēts šīs regulas 34. panta d) punktā, un saskaņā ar šīs regulas 49. pantu izveidotā tīmekļa portāla tīmekļa adresi.

5. Ja kādas dalībvalsts iestādes rīcībā ir pierādījumi, ka baltā saikne ir nepareizi reģistrēta MID, ka baltā saikne nav atjaunināta vai ka dati ir apstrādāti MID vai ES informācijas sistēmās, pārkāpjot šo regulu, tā pārbauda attiecīgos datus, kas glabājas CIR un SIS, un vajadzības gadījumā nekavējoties labo vai dzēš saikni no MID. Minētā dalībvalsts iestāde nekavējoties informē dalībvalsti, kas atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju.

6. Par atšķirīgo identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā iestāde sniedz 4. punktā minēto informāciju rakstveidā standarta veidlapā. Šīs veidlapas saturu un izklāstu nosaka Komisija ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 70. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

34. pants

Identitātes apstiprinājuma datne

Identitātes apstiprinājuma datnē ir iekļauti šādi dati:

a) saiknes, kas minētas 30. līdz 33. pantā;

b) atsauce uz ES informācijas sistēmām, kurās ir saistītie dati;

c) vienots identifikācijas numurs, kas ļauj izgūt saistītos datus no atbilstošajām ES informācijas sistēmām;

d) iestāde, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju;

e) saiknes izveides vai atjaunināšanas datums.

35. pants

Datu saglabāšana vairāku identitāšu detektorā

Identitātes apstiprinājuma datnes un tajās esošus datus, tostarp saiknes, glabā MID tikai tik ilgi, kamēr saistītie dati tiek glabāti divās vai vairākās ES informācijas sistēmās. To dzēšanu no MID veic automatizēti.

36. pants

Reģistra ierakstu glabāšana

1. eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām MID veiktajām datu apstrādes darbībām. Minētie reģistra ieraksti ietver šādu informāciju:

a) dalībvalsts, kas uzsāk meklēšanu;

b) lietotāja piekļuves nolūks;

c) vaicājuma datums un laiks;

d) vaicājuma vai vaicājumu veikšanai izmantoto datu veids;

e) atsauce uz saistītajiem datiem;

f) identitātes apstiprinājuma datnes vēsture.

2. Katra dalībvalsts glabā reģistra ierakstus par vaicājumiem, ko veic to iestādes un minēto iestāžu darbinieki, kuri ir pienācīgi pilnvaroti izmantot MID. Katra Savienības aģentūra glabā reģistra ierakstus par vaicājumiem, ko veic tās darbinieki, kuri ir pienācīgi pilnvaroti.

3. Reģistra ierakstus, kas minēti 1. un 2. punktā, var izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai, tostarp tam, lai pārbaudītu vaicājuma pieļaujamību un datu apstrādes likumīgumu, un datu drošības un integritātes nodrošināšanai. Minētos reģistra ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un tos dzēš vienu gadu pēc to izveides. Tomēr, ja tie ir nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās, tos dzēš pēc tam, kad uzraudzības procedūrām minētie reģistra ieraksti vairs nav vajadzīgi.







VI NODAĻA

Pasākumi sadarbspējas atbalstam

37. pants

Datu kvalitāte

1. Neskarot dalībvalstu pienākumus saistībā ar sistēmās ievadīto datu kvalitāti, eu-LISA izveido automatizētus datu kvalitātes kontroles mehānismus un procedūras attiecībā uz datiem, kas glabāti SIS, Eurodac, ECRIS-TCN, kopējā BMS un CIR.

2. eu-LISA īsteno mehānismus kopējā BMS precizitātes novērtēšanai, datu kvalitātes indikatorus un minimālos kvalitātes standartus datu glabāšanai SIS, Eurodac, ECRIS-TCN, kopējā BMS un CIR.

SIS, Eurodac, ECRIS-TCN, kopējā BMS, CIR un MID var ievadīt tikai tādus datus, kas atbilst minimālajiem kvalitātes standartiem.

3. eu-LISA regulāri sniedz dalībvalstīm ziņojumus par automatizētajiem datu kvalitātes kontroles mehānismiem un procedūrām un kopējiem datu kvalitātes indikatoriem. eu-LISA arī regulāri sniedz Komisijai ziņojumus par jautājumiem, ar ko tā saskārusies, un dalībvalstīm, kurus tie skar. eu-LISA minēto ziņojumu pēc pieprasījuma sniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei. Nevienā ziņojumā, kuru izstrādā saskaņā ar šo punktu, nedrīkst būt personas dati.

4. Īstenošanas aktos paredz sīki izstrādātus noteikumus – jo īpaši attiecībā uz biometriskajiem datiem – par automatizētajiem datu kvalitātes kontroles mehānismiem un procedūrām, kopējiem datu kvalitātes indikatoriem un minimālajiem kvalitātes standartiem datu glabāšanai SIS, Eurodac, ECRIS-TCN, kopējā BMS un CIR. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

5. Vienu gadu pēc automatizēto datu kvalitātes kontroles mehānismu un procedūru, kopējo datu kvalitātes indikatoru un datu minimālo kvalitātes standartu izveides un turpmāk ik gadu Komisija izvērtē datu kvalitātes īstenošanu dalībvalstīs un sniedz jebkādus nepieciešamos ieteikumus. Dalībvalstis iesniedz Komisijai rīcības plānu par to, kā novērst visus izvērtēšanas ziņojumā konstatētos trūkumus, un jo īpaši par datu kvalitātes problēmām, kas radušās no kļūdainiem datiem ES informācijas sistēmās. Dalībvalstis regulāri ziņo Komisijai par šā rīcības plāna īstenošanā panākto progresu tik ilgi, kamēr tas ir pilnībā īstenots.

Komisija izvērtēšanas ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 ( 10 ).

38. pants

Vienotais ziņojuma formāts

1. Ar šo tiek izveidots vienotais ziņojuma formāts (UMF). Ar UMF nosaka standartus konkrētiem satura elementiem attiecībā uz pārrobežu informācijas apmaiņu starp informācijas sistēmām, iestādēm vai organizācijām tieslietu un iekšlietu jomā.

2. UMF standartu, ja tas ir iespējams, izmanto Eurodac, ECRIS-TCN, ESP, CIR un MID izstrādē, kā arī – vajadzības gadījumā – jaunu informācijas apmaiņas modeļu un informācijas sistēmu izstrādē, ko tieslietu un iekšlietu jomā veic eu-LISA vai jebkura cita Savienības aģentūra.

3. Komisija pieņem īstenošanas aktu, lai noteiktu un izstrādātu šā panta 1. punktā minēto UMF standartu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

39. pants

Centrālais ziņošanas un statistikas repozitorijs

1. Izveido centrālu ziņošanas un statistikas repozitoriju (CRRS), lai saskaņā ar attiecīgajiem tiesību instrumentiem, kas reglamentē SIS, Eurodac un ECRIS-TCN, atbalstītu minēto sistēmu mērķus un lai politikas, operatīvos un datu kvalitātes nolūkos nodrošinātu vairākas sistēmas aptverošus statistikas datus un analītiskus ziņojumus.

2. eu-LISA savos tehniskajos centros izveido, ievieš un mitina CRRS, kurā ietverti dati un statistika, kas minēti Regulas (ES) 2018/1862 74. pantā un Regulas (ES) 2019/816 32. pantā un kas ir loģiski nodalīti atbilstoši ES informācijas sistēmai. Iestādēm, kas minētas Regulas (ES) 2018/1862 74. pantā un Regulas (ES) 2019/816 32. pantā, piešķir piekļuvi CRRS tikai pārskatu un statistikas vajadzībām, izmantojot kontrolētu, drošu piekļuvi un īpašus lietotāju profilus.

3. eu-LISA padara datus anonīmus un reģistrē šādus anonimizētus datus centrālajā ziņošanas un statistikas repozitorijā (CRRS). Process, kura gaitā datus padara anonīmus, ir automatizēts.

CRRS ietvertie dati nedod iespēju identificēt privātpersonas.

4. CRRS veido:

a) datu anonimizēšanai nepieciešamie rīki;

b) centrāla infrastruktūra, kas sastāv no datu repozitorija, kurā ir anonīmi dati;

c) droša komunikāciju infrastruktūra, kuras mērķis ir savienot CRRS ar SIS, Eurodac un ECRIS-TCN, kā arī ar kopējā BMS, CIR un MID centrālajām infrastruktūrām.

5. Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 69. pantu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par CRRS darbību, tostarp īpašus aizsardzības pasākumus personas datu apstrādei atbilstīgi šā panta 2. un 3. punktam un drošības noteikumus, kas piemērojami repozitorijam.







VII NODAĻA

Datu aizsardzība

40. pants

Datu pārzinis

1. Saistībā ar datu apstrādi kopējā BMS dalībvalstu iestādes, kas ir pārziņi attiecībā uz Eurodac, SIS un ECRIS-TCN, ir pārziņi arī saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktu vai Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 8. punktu attiecībā uz biometriskajām veidnēm, kuras iegūtas no šīs regulas 13. pantā minētajiem datiem, ko tās ievada pamatā esošajās sistēmās, un minētās iestādes ir atbildīgas par biometrisko veidņu apstrādi kopējā BMS.

2. Saistībā ar datu apstrādi CIR dalībvalstu iestādes, kas attiecīgi ir pārziņi attiecībā uz Eurodac un ECRIS-TCN, ir pārziņi arī saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7) punktu vai Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 8. punktu attiecībā uz šīs regulas 18. pantā minētajiem datiem, kurus tās ievada pamatā esošajās sistēmās, un minētās iestādes ir atbildīgas par minēto personas datu apstrādi CIR.

3. Attiecībā uz datu apstrādi MID:

a) Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra ir datu pārzinis Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 8) punkta nozīmē attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic ETIAS centrālā vienība;

b) dalībvalstu iestādes, kas papildina vai groza identitātes apstiprinājuma datnē ietvertos datus, ir pārziņi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7) punktu vai Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 8) punktu, un minētās iestādes ir atbildīgas par personas datu apstrādi MID;

4. Datu aizsardzības uzraudzības nolūkā, tostarp nolūkā pārbaudīt vaicājuma pieļaujamību un datu apstrādes likumību, datu pārziņiem ir piekļuve 10., 16., 24. un 36. pantā minētajiem reģistra ierakstiem pašuzraudzības vajadzībām, kā minēts 44. pantā.

41. pants

Datu apstrādātājs

Attiecībā uz personas datu apstrādi kopējā BMS, CIR un MID eu-LISA ir datu apstrādātājs Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 12. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

42. pants

Apstrādes drošība

1. eu-LISA, ETIAS centrālā vienība, Eiropols un dalībvalstu iestādes nodrošina saskaņā ar šo regulu veiktās personu datu apstrādes drošību. eu-LISA, ETIAS centrālā vienība, Eiropols un dalībvalstu iestādes sadarbojas ar drošību saistītajos uzdevumos.

2. Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 33. pantu, eu-LISA veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sadarbspējas komponentu un ar tiem saistītās komunikācijas infrastruktūras drošību.

3. Jo īpaši eu-LISA pieņem vajadzīgos pasākumus, tostarp drošības plānu, darbības nepārtrauktības plānu un negadījuma seku novēršanas plānu, lai:

a) fiziski aizsargātu datus, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;

b) liegtu nepiederošām personām piekļuvi datu apstrādes aprīkojumam un iekārtām;

c) novērstu datu neatļautu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju izņemšanu;

d) novērstu datu nesankcionētu ievadīšanu, kā arī liegtu reģistrēto personas datu nesankcionētu apskati, grozīšanu vai dzēšanu;

e) novērstu datu nesankcionētu apstrādi, kā arī datu nesankcionētu kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu;

f) liegtu iespēju nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides ierīces, lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas;

g) nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt sadarbspējas komponentiem, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības, izmantojot tikai individuālas lietotāju identitātes un konfidenciālus piekļuves režīmus;

h) nodrošinātu to, ka var pārbaudīt un noteikt, kurām struktūrām personas datus var pārraidīt, izmantojot datu pārraides ierīces;

i) nodrošinātu iespēju pārbaudīt un noteikt, kādi dati ir apstrādāti sadarbspējas komponentos, kad, kas un kādam mērķim tos ir apstrādājis;

j) nodrošinātu, jo īpaši ar pienācīgu šifrēšanas paņēmienu palīdzību, ka laikā, kad personu datus pārraida uz sadarbspējas komponentiem vai no tiem, vai datu nesēju transportēšanas laikā tos nevar nesankcionēti nolasīt, kopēt, grozīt vai dzēst;

k) nodrošinātu, ka traucējuma gadījumā ir iespējams atjaunot uzstādīto sistēmu normālu darbību;

l) nodrošinātu uzticamību, garantējot, ka jebkuras sadarbspējas komponentu darbības kļūmes tiek pienācīgi darītas zināmas;

m) uzraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo uzraudzību ar mērķi nodrošināt atbilstību šai regulai un novērtēt šos drošības pasākumus, ņemot vērā jaunos tehnoloģiskos sasniegumus.

4. Dalībvalstis, Eiropols un ETIAS centrālā vienība pieņem 3. punktā minētajiem pasākumiem līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz drošību saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic iestādes, kurām ir tiesības piekļūt jebkuram sadarbspējas komponentam.

43. pants

Drošības incidenti

1. Jebkuru notikumu, kas ietekmē vai var ietekmēt sadarbspējas komponentu drošību un var kaitēt tajos glabātajiem datiem vai izraisīt to zudumu, uzskata par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir notikusi nesankcionēta piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai varētu būt tikusi apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.

2. Drošības incidentus pārvalda tā, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju.

3. Neskarot Regulas (ES) 2016/679 33. pantā, Direktīvas (ES) 2016/680 30. pantā vai abos paredzēto paziņošanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai, eu-LISA, kompetentajām uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par visiem drošības incidentiem.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 34. un 35. pantu un Regulas (ES) 2016/794 34. pantu, ETIAS centrālā vienība un Eiropols nekavējoties paziņo Komisijai, eu-LISA un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par visiem drošības incidentiem.

Ja noticis drošības incidents saistībā ar sadarbspējas komponentu centrālo infrastruktūru, eu-LISA par to nekavējoties paziņo Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

4. Informāciju par drošības incidentu, kam ir vai var būt ietekme uz sadarbspējas komponentu darbību vai uz datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti, nekavējoties sniedz dalībvalstīm, ETIAS centrālajai vienībai, un Eiropolam, un par to ziņo atbilstīgi incidentu pārvaldības plānam, ko nodrošina eu-LISA.

5. Attiecīgās dalībvalstis, ETIAS centrālā vienība, Eiropols un eu-LISA drošības incidenta gadījumā sadarbojas. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šīs sadarbības procedūras kārtību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 70. panta 2. punktā.

44. pants

Pašuzraudzība

Dalībvalstis un attiecīgās Savienības aģentūras nodrošina, ka katra iestāde, kurai ir tiesības piekļūt sadarbspējas komponentiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai uzraudzītu savu atbilstību šai regulai, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar uzraudzības iestādi.

Šīs regulas 40. pantā minētie datu pārziņi veic vajadzīgos pasākumus, lai uzraudzītu saskaņā ar šo regulu veiktās datu apstrādes atbilstību, tostarp bieži pārbaudot 10., 16., 24. un 36. pantā minētos reģistra ierakstus, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

45. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nodrošina, ka par jebkādu datu nepareizu izmantošanu, datu apstrādi vai datu apmaiņu, kas ir pretrunā šai regulai, piemēro sankcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

46. pants

Atbildība

1. Neskarot tiesības uz kompensāciju no pārziņa vai apstrādātāja un pārziņa vai apstrādātāja atbildību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Direktīvu (ES) 2016/680 un Regulu (ES) 2018/1725:

a) jebkurai personai vai dalībvalstij, kurai ir nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums tādas nelikumīgas personas datu apstrādes darbības vai jebkuras citas ar šo regulu nesaderīgas tādas rīcības rezultātā, kuru ir veikusi dalībvalsts, ir tiesības saņemt kompensāciju no minētās dalībvalsts;

b) jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums ar šo regulu nesaderīgas rīcības rezultātā, kuru veicis Eiropols, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra vai eu-LISA, ir tiesības saņemt kompensāciju no minētās aģentūras.

Attiecīgo dalībvalsti, Eiropolu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru vai eu-LISA pilnībā vai daļēji atbrīvo no pirmajā daļā noteiktās atbildības, ja tie pierāda, ka nav atbildīgi par notikumu, kas ir izraisījis minēto kaitējumu.

2. Ja sakarā ar to, ka kāda dalībvalsts nav ievērojusi šajā regulā noteiktus pienākumus, ir nodarīts kaitējums sadarbspējas komponentiem, minētā dalībvalsts ir atbildīga par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl eu-LISA vai cita dalībvalsts, kurai ir jāievēro šī regula, nav veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu novērstu vai mazinātu tā sekas.

3. Pret dalībvalsti vērstas prasības attiecībā uz kompensāciju par kaitējumu, kas ir minēts 1. un 2. punktā, reglamentē atbildētājas dalībvalsts tiesību akti. Pret pārzini vai eu-LISA vērstām kompensācijas prasībām par kaitējumu, kas ir minēts 1. un 2. punktā, piemēro Līgumos paredzētos nosacījumus.

47. pants

Tiesības uz informāciju

1. Iestāde, kas vāc personas datus, kuri glabājami kopējā BMS, CIR vai MID, sniedz personām, kuru dati tiek vākti, informāciju, kas ir jāsniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 13. un 14. pantu, Direktīvas (ES) 2016/680 12. un 13. pantu un Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantu. Minētā iestāde sniedz informāciju brīdī, kad šādus datus ievāc.

2. Informāciju dara pieejamu skaidrā un vienkāršā valodā tādas valodas versijā, kuru attiecīgā persona saprot vai par kuru var pamatoti sagaidīt, ka tā to saprot. Tas attiecas arī uz vecumam atbilstošu informācijas sniegšanu datu subjektiem, kuri ir nepilngadīgie.

3. Personas datiem, ko reģistrē ECRIS-TCN un apstrādā šīs regulas nolūkā, piemēro noteikumus par tiesībām uz informāciju, kas paredzēti piemērojamos Savienības datu aizsardzības noteikumos.

48. pants

Tiesības piekļūt MID glabātajiem personas datiem, tos labot un dzēst un ierobežot to apstrādi

1. Lai īstenotu Regulas (ES) 2016/679 15. līdz 18. pantā, Regulas (ES) 2018/1725 17. līdz 20. pantā un Direktīvas (ES) 2016/680 14., 15. un 16. pantā noteiktās tiesības, ikvienai personai ir tiesības vērsties jebkuras dalībvalsts kompetentajā iestādē, kas izskata pieprasījumu un atbild uz to.

2. Dalībvalsts, kura izskata šādu pieprasījumu, atbild bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 45 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Vajadzības gadījumā minēto laikposmu var pagarināt vēl par 15 dienām, ņemot vērā pieprasījumu sarežģītību un skaitu. Dalībvalsts, kura izskata šādu pieprasījumu, informē datu subjektu par jebkuru šādu pagarinājumu un kavēšanās iemesliem 45 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Dalībvalstis var nolemt, ka atbildes sniedz centrālie biroji.

3. Ja personas datu labošanas vai dzēšanas pieprasījumu iesniedz citai dalībvalstij, nevis par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgajai dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, septiņu dienu laikā sazinās ar tās dalībvalsts iestādēm, kas atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju. Par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā dalībvalsts bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā 30 dienu laikā pēc šādas sazināšanās pārbauda datu pareizību un datu apstrādes likumību. Vajadzības gadījumā minēto laikposmu var pagarināt vēl par 15 dienām, ņemot vērā pieprasījumu sarežģītību un skaitu. Par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā dalībvalsts informē dalībvalsti, kura ar to sazinājusies, par jebkuru šādu pagarinājumu un par kavēšanās iemesliem. Dalībvalsts, kas ir sazinājusies ar tās dalībvalsts iestādi, kura atbildīga par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, informē attiecīgo personu par turpmāko procedūru.

4. Ja personas datu labošanas vai dzēšanas pieprasījumu iesniedz dalībvalstij un ja par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju bija atbildīga ETIAS centrālā vienība, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, septiņu dienu laikā sazinās ar ETIAS centrālo vienību un lūdz tai sniegt atzinumu. ETIAS centrālā vienība sniedz atzinumu bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā 30 dienu laikā pēc sazināšanās ar to. Vajadzības gadījumā minēto laikposmu var pagarināt vēl par 15 dienām, ņemot vērā pieprasījumu sarežģītību un skaitu. Dalībvalsts, kura sazinājās ar ETIAS centrālo vienību, informē attiecīgo personu par turpmāko procedūru.

5. Ja pēc pārbaudes tiek konstatēts, ka MID glabātie dati ir neprecīzi vai ir reģistrēti nelikumīgi, tad par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā dalībvalsts vai, ja par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju nebija atbildīga neviena dalībvalsts vai ja par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju bija atbildīga ETIAS centrālā vienība, dalībvalsts, kurai iesniegts pieprasījums, bez nepamatotas kavēšanās labo vai dzēš minētos datus. Attiecīgo personu rakstiski informē, ka tās dati ir laboti vai dzēsti.

6. Ja dalībvalsts ievieš grozījumus MID glabātajos datos to saglabāšanas periodā, attiecīgā dalībvalsts veic 27. pantā un – vajadzības gadījumā – 29. pantā paredzēto apstrādi, lai noteiktu, vai grozītie dati ir jāsaista. Ja apstrāde neuzrāda nevienu atbilstību, attiecīgā dalībvalsts dzēš datus no identitātes apstiprinājuma datnes. Ja automatizētā apstrāde uzrāda vienu vai vairākas atbilstības, attiecīgā dalībvalsts izveido vai atjaunina attiecīgo saikni saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem.

7. Ja par atšķirīgo identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā dalībvalsts vai – vajadzības gadījumā – dalībvalsts, kurai iesniegts pieprasījums, nepiekrīt tam, ka MID glabātie dati ir neprecīzi vai ir reģistrēti nelikumīgi, minētā dalībvalsts pieņem administratīvu lēmumu, kurā attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski paskaidrots, kāpēc valsts atsakās labot vai dzēst datus, kas attiecas uz šo personu.

8. Ar 7. punktā minēto lēmumu attiecīgajai personai arī sniedz informāciju, kurā izskaidrota iespēja pārsūdzēt lēmumu, kas pieņemts saistībā ar pieprasījumu piekļūt personas datiem, tos labot, dzēst vai ierobežot to apstrādi, un – vajadzības gadījumā – informāciju par to, kā celt prasību vai iesniegt sūdzību kompetentajās iestādēs vai tiesās, kā arī informāciju par jebkādu palīdzību, tostarp uzraudzības iestāžu palīdzību.

9. Visos pieprasījumos piekļūt personas datiem, tos labot vai dzēst vai ierobežot to apstrādi ietver informāciju, kura vajadzīga, lai identificētu attiecīgo personu. Minēto informāciju izmanto vienīgi tam, lai varētu īstenot šajā pantā minētās tiesības, un pēc tam to nekavējoties dzēš.

10. Par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgā dalībvalsts vai – vajadzības gadījumā – dalībvalsts, kurai iesniegts pieprasījums, rakstveidā glabā ierakstu, ka tika iesniegts pieprasījums piekļūt personas datiem, tos labot vai dzēst vai ierobežot to apstrādi, un to, kā šis pieprasījums tika izskatīts, un nekavējoties dara minēto ierakstu pieejamu uzraudzības iestādēm.

11. Šis pants neskar nekādus šajā pantā minēto tiesību ierobežojumus, kas paredzēti saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680.

49. pants

Tīmekļa portāls

1. Lai būtu vieglāk izmantot tiesības piekļūt personas datiem, tos labot vai dzēst vai ierobežot to apstrādi, izveido tīmekļa portālu.

2. Tīmekļa portālā ir informācija par 47. un 48. pantā minētajām tiesībām un procedūrām un lietotāja saskarne, kas personām, kuru datus apstrādā MID un kuras tika informētas par sarkanas saiknes esamību saskaņā ar 32. panta 4. punktu, sniedz iespēju saņemt par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformāciju.

3. Lai iegūtu par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformāciju, personai, kuru datus apstrādā MID, būtu jāievada 34. panta d) punktā minētā atsauce uz iestādi, kas atbild par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju. Tīmekļa portāls izmanto šo atsauci, lai izgūtu par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktinformāciju. Tīmekļa portālā ir iekļauta arī e-pasta ziņojuma veidne, kuras nolūks ir atvieglot portāla lietotāja un par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās dalībvalsts kompetentās iestādes saziņu. Šādā e-pasta ziņojumā ietver lauku 34. panta c) punktā minētajam vienotajam identifikācijas numuram, lai par atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju atbildīgās dalībvalsts kompetentā iestāde varētu identificēt attiecīgos datus.

4. Dalībvalstis nodrošina eu-LISA visu to iestāžu kontaktinformāciju, kuras ir kompetentas izskatīt jebkuru 47. un 48. pantā minēto pieprasījumu un atbildēt uz to, un regulāri pārbauda, vai minētā kontaktinformācija ir aktualizēta.

5. eu-LISA izstrādā tīmekļa portālu un nodrošina tā tehnisko pārvaldību.

6. Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 69. pantu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par tīmekļa portāla darbību, tostarp lietotāja saskarni, valodām, kurās tīmekļa portāls ir pieejams un e-pasta ziņojuma veidni.

50. pants

Personas datu nodošana trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un privātām struktūrām

Neskarot Regulas (EK) Nr. 767/2008 31. pantu, Regulas (ES) 2016/794 25. un 26. pantu, Regulas (ES) 2017/2226 41. pantu, Regulas (ES) 2018/1240 65. pantu un tādus vaicājumus Interpola datubāzēs, kas veikti, izmantojot ESP saskaņā ar šīs regulas 9. panta 5. punktu, un atbilst Regulas (ES) 2018/1725 V nodaļas noteikumiem un Regulas (ES) 2016/679 V nodaļas noteikumiem, personas datus, kuri tiek glabāti sadarbspējas komponentos vai kurus apstrādā vai kuriem piekļūst ar sadarbspējas komponentu palīdzību, nenosūta vai nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātai struktūrai.

51. pants

Uzraudzība, ko veic uzraudzības iestādes

1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka uzraudzības iestādes neatkarīgi uzrauga personas datu apstrādes, ko attiecīgā dalībvalsts veic atbilstīgi šai regulai, tostarp datu pārraidīšanas uz sadarbspējas komponentiem un no tiem, likumību.

2. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās normatīvo un administratīvo aktu noteikumi, kas ir pieņemti, ievērojot Direktīvu (ES) 2016/680, vajadzības gadījumā ir piemērojami arī attiecībā uz policijas iestāžu un izraudzīto iestāžu piekļuvi sadarbspējas komponentiem, tostarp attiecībā uz to personu tiesībām, kuru datiem šādā veidā tās piekļūst.

3. Uzraudzības iestādes nodrošina, ka vismaz reizi četros gados tiek veikta to personas datu apstrādes darbību revīzija, ko veikušas atbildīgās valsts iestādes šīs regulas nolūkos, saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem.

Uzraudzības iestādes katru gadu publisko personas datu labošanas, dzēšanas vai apstrādes ierobežojumu pieprasījumu skaitu, informāciju par turpmāk veiktajām darbībām un pēc attiecīgo personu pieprasījuma veikto labojumu, dzēšanu un apstrādes ierobežojumu skaitu.

4. Dalībvalstis nodrošina uzraudzības iestādēm pietiekamus resursus un zinātību, lai tās veiktu ar šo regulu uzticētos uzdevumus.

5. Dalībvalstis sniedz jebkādu informāciju, ko ir pieprasījusi Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde, un jo īpaši tai sniedz informāciju par darbībām, kas ir veiktas saskaņā ar dalībvalstu pienākumiem, kas noteikti šajā regulā. Dalībvalstis nodrošina Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētajām uzraudzības iestādēm piekļuvi saviem reģistra ierakstiem, kas minēti šīs regulas 10., 16., 24. un 36. pantā, saviem pamatojumiem, kas minēti šīs regulas 22. panta 2. punktā, un ļauj tām jebkurā laikā iekļūt visās savās sadarbspējas nolūkā izmantotajās telpās.

52. pants

Revīzijas, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi četros gados tiek veikta eu-LISA, ETIAS centrālās vienības un Eiropola šīs regulas nolūkos veikto personas datu apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem. Ziņojumu par minēto revīziju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, eu-LISA, Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajai Savienības aģentūrai. Pirms ziņojumu pieņemšanas eu-LISA, ETIAS centrālajai vienībai un Eiropolam dod iespēju izteikt savus apsvērumus.

eu-LISA, ETIAS centrālā vienība un Eiropols sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam tā pieprasīto informāciju, piešķir Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam piekļuvi visiem dokumentiem, ko tas pieprasa, un saviem reģistra ierakstiem, kas ir minēti 10., 16., 24. un 36. pantā, un ļauj Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam jebkurā laikā iekļūt visās to telpās.

53. pants

Uzraudzības iestāžu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja sadarbība

1. Uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, katrs rīkojoties savas attiecīgās kompetences robežās, aktīvi sadarbojas, ievērojot savus attiecīgos pienākumus, un nodrošina koordinētu sadarbspējas komponentu izmantošanas un šīs regulas noteikumu piemērošanas uzraudzību, jo īpaši tad, ja Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vai uzraudzības iestāde konstatē nozīmīgas neatbilstības Eiropas Savienības dalībvalstu praksē vai atklāj, iespējams, nelikumīgu nosūtīšanu, kas veikta, izmantojot sadarbspējas komponentu sakaru kanālus.

2. Gadījumos, kas minēti šā panta 1. punktā, nodrošina koordinētu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 62. pantu.

3. Eiropas Datu aizsardzības kolēģija Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropolam, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai un eu-LISA līdz 2021. gada 12. jūnijam un reizi divos gados pēc tam nosūta kopīgu ziņojumu par savu darbību saskaņā ar šo pantu. Minētajā ziņojumā iekļauj nodaļu par katru dalībvalsti, ko sagatavo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde.







VIII NODAĻA

Pienākumi

54. pants

eu-LISA pienākumi plānošanas un izstrādes posmā

1. eu-LISA nodrošina to, ka sadarbspējas komponentu centrālās infrastruktūras ekspluatē saskaņā ar šo regulu.

2. eu-LISA savos tehniskajos centros mitina sadarbspējas komponentus un nodrošina šajā regulā noteiktās funkcijas saskaņā ar 55. panta 1. punktā minētajiem drošības, pieejamības, kvalitātes un veiktspējas nosacījumiem.

3. eu-LISA ir atbildīga par sadarbspējas komponentu izstrādi un par jebkādiem pielāgojumiem, kas vajadzīgi, lai izveidotu sadarbspēju starp IIS, VIS, ETIAS, SIS, Eurodac un ECRIS-TCN centrālajām sistēmām, kā arī ESP, kopējo BMS, CIR, MID un CRRS.

Neskarot 62. pantu, eu-LISA nav piekļuves nekādiem personas datiem, kurus apstrādā, izmantojot ESP, kopējo BMS, CIR vai MID.

eu-LISA nosaka plānojumu sadarbspējas komponentu, tostarp to komunikācijas infrastruktūras un tehnisko specifikāciju, fiziskajai arhitektūrai, kā arī to attīstību attiecībā uz centrālo infrastruktūru un drošu komunikācijas infrastruktūru; minēto plānojumu pieņem valde, ņemot vērā Komisijas labvēlīgu atzinumu. eu-LISA arī ievieš visus nepieciešamos pielāgojumus SIS, Eurodac vai ECRIS-TCN, kuri izriet no sadarbspējas izveides un ir paredzēti šajā regulā.

eu-LISA izstrādā un ievieš sadarbspējas komponentus cik vien drīz iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 8. panta 2. punktā, 9. panta 7. punktā, 28. panta 5. un 7. punktā, 37. panta 4. punktā, 38. panta 3. punktā, 39. panta 5. punktā, 43. panta 5. punktā un 74. panta 10. punktā paredzētos pasākumus.

Izstrāde sastāv no tehnisko specifikāciju izstrādes un ieviešanas, testēšanas un projekta vispārējās vadības un koordinācijas.

4. Plānošanas un izstrādes posmā izveido Programmu vadības valdi, kurā ietilpst ne vairāk kā 10 locekļi. Tās sastāvā ir septiņi locekļi, kurus ieceļ eu-LISA valde no savu locekļu vai aizstājēju vidus, 71. pantā minētās padomdevēju grupas sadarbspējas jautājumos priekšsēdētājs, viens loceklis, kas pārstāv eu-LISA un ko iecēlis tās izpilddirektors, un viens Komisijas iecelts loceklis. eu-LISA valdes ieceltos locekļus ievēlē tikai no tām dalībvalstīm, kurām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir pilnībā saistoši tiesību instrumenti, ar ko reglamentē visu ES informācijas sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantošanu, un kuras piedalīsies sadarbspējas komponentos.

5. Programmu vadības valde tiekas regulāri un vismaz trīs reizes ceturksnī. Tā nodrošina sadarbspējas komponentu plānošanas un izstrādes posma pienācīgu pārvaldību.

Programmu vadības valde katru mēnesi eu-LISA valdei iesniedz rakstiskus ziņojumus par projekta progresu. Programmu vadības valdei nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, nedz arī pilnvaru pārstāvēt eu-LISA valdes locekļus.

6. eu-LISA valde nosaka Programmu vadības valdes reglamentu, kurā jo īpaši iekļauj noteikumus par:

a) priekšsēdētāju;

b) sanāksmju vietām;

c) sanāksmju sagatavošanu;

d) ekspertu pielaidi sanāksmēm;

e) komunikācijas plāniem, kas nodrošina, ka klāt neesošie valdes locekļi tiek pilnībā informēti.

Priekšsēdētāja vietu ieņem dalībvalsts, kurai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir pilnībā saistoši tiesību instrumenti, ar ko reglamentē visu ES informācijas sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantošanu, un kas piedalīsies sadarbspējas komponentos.

Visus ceļošanas un uzturēšanās izdevumus, kas rodas Programmu vadības valdes locekļiem, sedz eu-LISA, un eu-LISA reglamenta 10. pantu piemēro mutatis mutandis. eu-LISA Programmu vadības valdei nodrošina sekretariātu.

Šīs regulas 71. pantā minētā padomdevēju grupa sadarbspējas jautājumos regulāri tiekas līdz sadarbspējas komponentu darbības uzsākšanai. Pēc katras sanāksmes tā ziņo Programmu vadības valdei. Tā nodrošina tehnisko zinātību, lai sniegtu atbalstu Programmu vadības valdes uzdevumu veikšanā, un seko līdzi dalībvalstu gatavības situācijai.

55. pants

eu-LISA pienākumi pēc darbības uzsākšanas

1. Pēc katra sadarbspējas komponenta darbības uzsākšanas eu-LISA ir atbildīga par sadarbspējas komponentu centrālās infrastruktūras tehnisko pārvaldību, tostarp par to uzturēšanu un tehnoloģisko attīstību. Sadarbībā ar dalībvalstīm tā nodrošina, ka tiek izmantotas labākās pieejamās tehnoloģijas, pamatojoties uz izmaksu lietderīguma analīzi. eu-LISA ir atbildīga arī par 6., 12., 17., 25. un 39. pantā minētās komunikāciju infrastruktūras tehnisko pārvaldību.

Sadarbspējas komponentu tehniskā pārvaldība ir visi tie uzdevumi un tehniskie risinājumi, kuri vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu sadarbspējas komponentu darbību un nepārtrauktus pakalpojumus dalībvalstīm un Savienības aģentūrām saskaņā ar šo regulu. Tā ietver uzturēšanas darbus un tehnisko izstrādi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka komponentu darbības tehniskā kvalitāte ir apmierinošā līmenī, jo īpaši attiecībā uz reakcijas laiku, kurš vajadzīgs, lai sazinātos ar centrālajām infrastruktūrām saskaņā ar tehniskajām specifikācijām.

Visus sadarbspējas komponentus izstrādā un pārvalda tā, lai nodrošinātu ātru, raitu, efektīvu un kontrolētu piekļuvi, komponentu un MID, kopējā BMS un CIR glabāto datu pilnīgu un nepārtrauktu pieejamību un reakcijas laiku saskaņā ar dalībvalstu iestāžu un Savienības aģentūru funkcionālajām vajadzībām.

2. Neskarot 17. pantu Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos, eu-LISA piemēro pienācīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kuriem jāstrādā ar sadarbspējas komponentos glabātiem datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad ir izbeigta to darbība.

Neskarot 62. pantu, eu-LISA nav piekļuves nekādiem personas datiem, kurus apstrādā, izmantojot ESP, kopējo BMS, CIR vai MID.

3. eu-LISA izstrādā un uztur mehānismu un procedūras kopējā BMS un CIR glabāto datu kvalitātes pārbaudēm saskaņā ar 37. pantu.

4. eu-LISA arī veic uzdevumus, kas saistīti ar apmācības sniegšanu par sadarbspējas komponentu tehnisko izmantošanu.

56. pants

Dalībvalstu pienākumi

1. Katra dalībvalsts ir atbildīga par:

a) savienošanu ar ESP un CIR komunikācijas infrastruktūru;

b) esošo valsts sistēmu un infrastruktūru integrāciju ar ESP, CIR un MID;

c) savas esošās valsts infrastruktūras organizāciju, pārvaldību, darbību un uzturēšanu un tās savienošanu ar sadarbspējas komponentiem;

d) kompetento valsts iestāžu darbinieku, kuriem pienācīgā kārtā izsniegta atļauja, piekļuves ESP, CIR un MID pārvaldību un organizēšanu saskaņā ar šo regulu un minēto darbinieku un viņu profilu saraksta izveidi un regulāru atjaunināšanu;

e) 20. panta 5. un 6. punktā minēto leģislatīvo pasākumu pieņemšanu, lai identifikācijas nolūkos nodrošinātu piekļuvi CIR;

f) atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju, kas minēta 29. pantā;

g) atbilstību saskaņā ar Savienības tiesību aktiem noteiktajām datu kvalitātes prasībām;

h) atbilstību katras ES informācijas sistēmas noteikumiem par personas datu drošību un integritāti;

i) visu to trūkumu novēršanu, kuri konstatēti Komisijas izvērtēšanas ziņojumā attiecībā uz datu kvalitāti, kurš minēts 37. panta 5. punktā.

2. Katra dalībvalsts savieno savas izraudzītās iestādes ar CIR.

57. pants

Eiropola pienākumi

1. Eiropols nodrošina to Eiropola datu vaicājumu apstrādi, kurus veic ESP. Eiropols atbilstīgi pielāgo sava projekta Querying Europol Systems (“Vaicājumu veikšana Eiropola sistēmās”) (QUEST) saskarni pamataizsardzības līmeņa (BPL) datiem.

2. Eiropols ir atbildīgs par savu pienācīgi pilnvaroto darbinieku pārvaldību un organizēšanu, lai saskaņā ar šo regulu attiecīgi izmantotu ESP un CIR un nodrošinātu piekļuvi tiem, kā arī par minēto darbinieku un viņu profilu saraksta izveidi un regulāru atjaunināšanu.

58. pants

ETIAS centrālās vienības pienākumi

ETIAS centrālā vienība ir atbildīga par to, lai:

a) veiktu atšķirīgu identitāšu manuālo verifikāciju saskaņā ar 29. pantu;

b) veiktu 65. pantā minēto vairāku identitāšu konstatēšanu starp datiem, kas glabāti IIS, VIS, Eurodac un SIS.







IX NODAĻA

Grozījumi citos Savienības instrumentos

59. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2018/1726

Regulu (ES) 2018/1726 groza šādi:

1) regulas 12. pantu aizstāj ar šādu: “12. pants Datu kvalitāte 1. Neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz datiem, kas ievadīti sistēmās, kuru darbības pārvaldība ir aģentūras atbildībā, visām sistēmām, kuru darbības pārvaldība ir aģentūras atbildībā, aģentūra, cieši iesaistot padomdevēju grupas, iedibina automatizētus datu kvalitātes kontroles mehānismus un procedūras, vienotus datu kvalitātes rādītājus un minimālos datu glabāšanas kvalitātes standartus saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti tiesību instrumentos, kuri reglamentē minētās informācijas sistēmas, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/817 ( *1 ) un (ES) 2019/818 ( *2 ) 37. pantā. 2. Aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/817 un (ES) 2019/818 39. pantu izveido centrālu ziņošanas un statistikas repozitoriju, kurā ir tikai anonimizēti dati, ievērojot konkrētus to tiesību instrumentu noteikumus, kas reglamentē aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantošanu.

2) regulas 19. panta 1. punktu groza šādi: a) iekļauj šādu apakšpunktu: “eea) pieņem ziņojumus par stāvokli sadarbspējas komponentu izstrādē saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 78. panta 2. punktu un Regulas (ES) 2019/818 74. panta 2. punktu.”; b) punkta ff) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “ff) pieņem ziņojumus par SIS tehnisko darbību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1861 ( *3 ) 60. panta 7. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1862 ( *4 ) 74. panta 8. punktu, par VIS tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta 3. punktu, par IIS tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 72. panta 4. punktu, par ETIAS tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 92. panta 4. punktu, par ECRIS-TCN tehnisko darbību un ECRIS ieteicamo īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/816 ( *5 ) 36. panta 8. punktu un par sadarbspējas komponentu tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 78. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2019/818 74. panta 3. punktu; c) punkta hh) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “hh) pieņem oficiālus komentārus par Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja ziņojumiem par revīzijām saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1861 56. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu, Regulas (ES) Nr. 603/2013 31. panta 2. punktu, Regulas (ES) 2017/2226 56. panta 2. punktu, Regulas (ES) 2018/1240 67. pantu, Regulas (ES) 2019/816 29. panta 2. punktu un Regulu (ES) 2019/817 un (ES) 2019/818 52. pantu un nodrošina atbilstošus pēcpasākumus pēc šīm revīzijām;”; d) panta mm) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “mm) nodrošina, ka ik gadu publicē tādu kompetento iestāžu sarakstu, kas ir pilnvarotas veikt SIS iekļauto datu tiešu meklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1861 41. panta 8. punktu un Regulas (ES) 2018/1862 56. panta 7. punktu, kā arī SIS valstu sistēmu biroju (N.SIS biroji) un SIRENE biroju sarakstu, kā minēts attiecīgi Regulas (ES) 2018/1861 7. panta 3. punktā un Regulas (ES) 2018/1862 7. panta 3. punktā, kā arī kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 65. panta 2. punktu, kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 87. panta 2. punktu, centrālo iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/816 34. panta 2. punktu un iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/817 71. panta 1. punktu un Regulas (ES) 2019/818 67. panta 1. punktu;”;

3) regulas 22. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Eiropols un Eurojust drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS II saistībā ar Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS saistībā ar Regulas (ES) 2016/1624 piemērošanu. Eiropols drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par VIS saistībā ar Lēmuma 2008/633/TI piemērošanu vai jautājums par Eurodac saistībā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanu. Eiropols drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par IIS saistībā ar Regulas (ES) 2017/2226 piemērošanu vai ja darba kārtībā ir jautājums par ETIAS saistībā ar Regulas (ES) 2018/1240 piemērošanu. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra arī drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par ETIAS saistībā ar Regulas (ES) 2018/1240 piemērošanu. Eiropols, Eurojust un Eiropas Prokuratūra arī drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par Regulu (ES) 2019/816. Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra arī drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par Regulām (ES) 2019/817 un (ES) 2019/818. Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru citu personu, kuras viedoklis to varētu interesēt.”;

4) regulas 24. panta 3. punkta p) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “p) to, lai, neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, tiktu noteiktas konfidencialitātes prasības ar mērķi panākt atbilstību Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantam, Lēmuma 2007/533/TI 17. pantam, Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 9. punktam, Regulas (ES) Nr. 603/2013 4. panta 4. punktam, Regulas (ES) 2017/2226 37. panta 4. punktam, Regulas (ES) 2018/1240 74. panta 2. punktam, Regulas (ES) 2019/816 11. panta 16. punktam un Regulu (ES) 2019/817 un (ES) 2019/818 55. panta 2. punktam;”;

5) regulas 27. pantu groza šādi: ▼C1 a) panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu: “db) padomdevēju grupa sadarbspējas jautājumos;”; ▼B b) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var iecelt katrs savu pārstāvi SIS II padomdevēju grupā. Eiropols var iecelt vienu pārstāvi arī VIS un Eurodac, un IIS-ETIAS padomdevēju grupās. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra arī var iecelt vienu pārstāvi IIS-ETIAS padomdevēju grupā. Eurojust, Eiropols un Eiropas Prokuratūra var katrs iecelt vienu pārstāvi ECRIS-TCN padomdevēju grupā. Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var iecelt katrs savu pārstāvi padomdevēju grupā sadarbspējas jautājumos.”

60. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2018/1862

Regulu (ES) 2018/1862 groza šādi:

1) regulas 3. pantam pievieno šādus punktus: “18) “ESP” ir Eiropas meklēšanas portāls, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/818 ( *6 ) 6. panta 1. punktu; 19) “kopējais BMS” ir kopējais biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 12. panta 1. punktu; 20) “CIR” ir kopējais identitātes repozitorijs, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 17. panta 1. punktu; 21) “MID” ir vairāku identitāšu detektors, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 25. panta 1. punktu.

2) regulas 4. pantu groza šādi: a) panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: “b) valsts sistēma (N.SIS) katrā dalībvalstī, ko veido valsts datu sistēmas, kuras ir saistītas ar centrālo SIS, tostarp vismaz viena valsts vai kopīgota rezerves N.SIS; c) CS-SIS, rezerves CS-SIS un NI-SIS savstarpējās komunikācijas infrastruktūra (“komunikācijas infrastruktūra”), kas nodrošina SIS datiem atvēlētu kodētu virtuālu tīklu un SIRENE biroju savstarpēju datu apmaiņu, kā minēts 7. panta 2. punktā; un d) droša komunikāciju infrastruktūra starp CS-SIS un ESP, kopējā BMS un MID centrālajām infrastruktūrām.”; b) pievieno šādus punktus: “8. Neskarot šā panta 1. līdz 5. punktu, SIS datus par personām un personu apliecinošiem dokumentiem var arī meklēt, izmantojot ESP. 9. Neskarot šā panta 1.līdz 5. punktu, SIS datus par personām un personu apliecinošiem dokumentiem var arī nosūtīt, izmantojot drošo komunikāciju infrastruktūru, kas minēta 1. punkta d) apakšpunktā. Šī nosūtīšana nepārsniedz apjomu, kādā dati ir vajadzīgi Regulas (ES) 2019/818 nolūkiem.”;

3) regulas 7. pantā iekļauj šādu punktu: “2.a SIRENE biroji arī nodrošina atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 29. pantu. Ciktāl tas ir nepieciešams šā uzdevuma veikšanai, SIRENE birojiem ir piekļuve datiem, kurus glabā CIR un MID, Regulas (ES) 2019/818 21. un 26. pantā paredzētajos nolūkos.”;

4) regulas 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: “Dalībvalstis nodrošina, ka katra piekļuve personas datiem, izmantojot ESP, arī tiek reģistrēta, lai varētu pārbaudīt, vai meklēšana bijusi likumīga, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību, pašuzraudzības nolūkos un lai nodrošinātu datu integritāti un drošību.”;

5) regulas 44. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu: “f) pārbaudītu atšķirīgās identitātes un apkarotu identitātes viltošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 V nodaļu.”;

6) regulas 74. panta 7. punktu aizstāj ar šādu: “7. Šīs regulas 15. panta 4. punkta un šā panta 3., 4. un 6. punkta nolūkos datus, kuri minēti 15. panta 4. punktā un šā panta 3. punktā un kuri neļauj identificēt personas, eu-LISA glabā centrālajā ziņošanas un statistikas repozitorijā, kas minēts Regulas (ES) 2019/818 39. pantā. eu-LISA ļauj Komisijai un šā panta 6. punktā minētajām struktūrām iegūt pēc pasūtījuma sagatavotus ziņojumus un statistiku. Pēc pieprasījuma eu-LISA piešķir dalībvalstīm, Komisijai, Eiropolam un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai piekļuvi centrālajam ziņošanas un statistikas repozitorijam saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 39. pantu.”

61. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2019/816

Regulu (ES) 2019/816 groza šādi:

1) regulas 1. pantam pievieno šādu punktu: “c) nosacījumus, saskaņā ar kuriem ECRIS-TCN ļauj atvieglot un palīdzēt veikt ECRIS-TCN reģistrēto personu pareizu identifikāciju saskaņā ar nosacījumiem un atbilstīgi nolūkiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/818 ( *7 ) 20. pantā, ko panāk, glabājot CIR identitātes datus, ceļošanas dokumenta datus un biometriskos datus.

2) regulas 2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro tādu trešo valstu valstspiederīgo identitātes informācijas apstrādei, attiecībā uz kuriem dalībvalstīs ir pieņemti notiesājoši spriedumi, un mērķis ir identificēt dalībvalstis, kur šādi notiesājoši spriedumi ir pieņemti. Izņemot 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, šīs regulas noteikumus, kurus piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, piemēro arī tiem Savienības pilsoņiem, kuriem ir arī trešās valsts valstspiederība un attiecībā uz kuriem dalībvalstīs ir pieņemti notiesājoši spriedumi. Ar šo regulu arī atvieglo un palīdz veikt personu pareizu identifikāciju saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2019/818.”;

3) regulas 3. pantu groza šādi: a) panta 8) punktu svītro: b) pievieno šādus punktus: “19) “CIR” ir kopējais identitātes repozitorijs, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 17. panta 1. punktu; 20) “ECRIS-TCN dati” ir visi dati, kurus glabā centrālajā sistēmā un CIR saskaņā ar 5. pantu; 21) “ESP” ir Eiropas meklēšanas portā