02014L0023 — LV — 01.01.2022 — 004.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 094, 28.3.2014., 1. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/23/ES

(2014. gada 26. februāris)

par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I SADAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA, PRINCIPI UN DEFINĪCIJAS I NODAĻA Darbības joma, vispārīgi principi un definīcijas I IEDAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA, VISPĀRĪGI PRINCIPI, DEFINĪCIJAS UN ROBEŽVĒRTĪBAS 1. pants Priekšmets un darbības joma 2. pants Publiskā sektora iestāžu administratīvās brīvības princips 3. pants Vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un pārredzamības princips 4. pants Brīvība noteikt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus 5. pants Definīcijas 6. pants Līgumslēdzējas iestādes 7. pants Līgumslēdzēji 8. pants Robežvērtība un koncesiju paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes 9. pants Robežvērtības pārskatīšana II IEDAĻA IZŅĒMUMI 10. pants Izņēmumi, kas piemērojami koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji 11. pants Īpaši izņēmumi elektronisko sakaru jomā 12. pants Speciāli izņēmumi ūdenssaimniecības jomā 13. pants Koncesijas, kas piešķirtas saistītam uzņēmumam 14. pants Koncesijas, kas piešķirtas kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma daļa 15. pants Informācijas paziņošana, ko veic līgumslēdzēji 16. pants Izņēmumi, ko piemēro darbībām, kuras ir tieši pakļautas konkurencei 17. pants Koncesijas starp publiskā sektora subjektiem III IEDAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 18. pants Koncesijas darbības laiks 19. pants Sociālie un citi īpaši pakalpojumi 20. pants Jaukti līgumi 21. pants Jaukti iepirkuma līgumi, kas saistīti ar aizsardzības vai drošības aspektiem 22. pants Līgumi, kas ietver gan II pielikumā minētās darbības, gan citas darbības 23. pants Koncesijas, kas ietver gan II pielikumā minētās darbības, gan ar aizsardzības vai drošības aspektiem saistītas darbības IV IEDAĻA ĪPAŠAS SITUĀCIJAS 24. pants Privileģēto tiesību koncesijas 25. pants Pētniecības un izstrādes pakalpojumi II NODAĻA Principi 26. pants Ekonomikas dalībnieki 27. pants Nomenklatūras 28. pants Konfidencialitāte 29. pants Noteikumi attiecībā uz saziņu II SADAĻA KONCESIJU PIEŠĶIRŠANAS NOTEIKUMI: VISPĀRĪGI PRINCIPI UN PROCEDŪRAS GARANTIJAS I NODAĻA Vispārīgi principi 30. pants Vispārīgi principi 31. pants Paziņojumi par koncesijām 32. pants Paziņojumi par koncesiju piešķiršanu 33. pants Paziņojumu publicēšanas veidlapas un kārtība 34. pants Koncesijas dokumentu elektroniskā pieejamība 35. pants Korupcijas apkarošana un interešu konfliktu novēršana II NODAĻA Procedūru garantijas 36. pants Tehniskās un funkcionālās prasības 37. pants Procedūru garantijas 38. pants Kandidātu atlase un kvalifikācijas novērtēšana 39. pants Koncesijas pieteikumu un piedāvājumu saņemšanas termiņi 40. pants Informācijas sniegšana kandidātiem un pretendentiem 41. pants Piešķiršanas kritēriji III SADAĻA KONCESIJU IZPILDES NOTEIKUMI 42. pants Apakšuzņēmēji 43. pants Līgumu izmaiņas to darbības laikā 44. pants Koncesiju izbeigšana 45. pants Pārraudzība un ziņošana IV SADAĻA GROZĪJUMI DIREKTĪVĀ 89/665/EEK UN DIREKTĪVĀ 92/13/EEK 46. pants Grozījumi Direktīvā 89/665/EEK 47. pants Grozījumi Direktīvā 92/13/EEK V SADAĻA DELEĢĒTĀS PILNVARAS, ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 48. pants Deleģēšanas īstenošana 49. pants Steidzamības procedūra 50. pants Komiteju procedūra 51. pants Transponēšana 52. pants Pārejas noteikumi 53. pants Pārraudzība un ziņošana 54. pants Stāšanās spēkā 55. pants Adresāti PIELIKUMI I PIELIKUMS 5. PANTA 7. PUNKTĀ MINĒTAIS DARBĪBU SARAKSTS II PIELIKUMS DARBĪBAS, KO ĪSTENO LĪGUMSLĒDZĒJI, KĀ MINĒTS 7. PANTĀ III PIELIKUMS 7. PANTA 2. PUNKTA B) APAKŠPUNKTĀ MINĒTO SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU SARAKSTS IV PIELIKUMS 19. PANTĀ MINĒTIE PAKALPOJUMI V PIELIKUMS INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJĀM, KĀ MINĒTS 31. PANTĀ VI PIELIKUMS INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ IEPRIEKŠĒJOS INFORMATĪVOS PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJĀM, KURAS ATTIECAS UZ SOCIĀLAJIEM UN CITIEM ĪPAŠIEM PAKALPOJUMIEM, KĀ MINĒTS 31. PANTA 3. PUNKTĀ VII PIELIKUMS INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU, KĀ MINĒTS 32. PANTĀ VIII PIELIKUMS INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR TĀDU KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU, KURAS ATTIECAS UZ SOCIĀLAJIEM UN CITIEM ĪPAŠIEM PAKALPOJUMIEM, KĀ MINĒTS 32. PANTĀ IX PIELIKUMS NORĀDĪJUMI PAR PUBLICĒŠANU X PIELIKUMS SARAKSTS AR STARPTAUTISKĀM KONVENCIJĀM SOCIĀLAJĀ UN VIDES JOMĀ, KAS MINĒTAS 30. PANTA 3. PUNKTĀ XI PIELIKUMS INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJAS IZMAIŅĀM TĀS DARBĪBAS LAIKĀ SASKAŅĀ AR 43. PANTU







I

SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA, PRINCIPI UN DEFINĪCIJAS







I

NODAĻA

Darbības joma, vispārīgi principi un definīcijas







I

iedaļa

Priekšmets, darbības joma, vispārīgi principi, definīcijas un robežvērtības

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi par līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju rīkoto iepirkumu procedūrām, ko tās veic ar koncesijām, kuru paredzamā vērtība nav mazāka par robežvērtību, kas noteikta 8. pantā.

2. Šo direktīvu piemēro būvdarbu vai pakalpojumu koncesijām, ko ekonomikas dalībniekiem piešķir: a) līgumslēdzējas iestādes; vai b) līgumslēdzēji – ar noteikumu, ka būvdarbi vai pakalpojumi ir paredzēti, lai īstenotu kādu no II pielikumā minētajām darbībām.

3. Uz šīs direktīvas piemērošanu attiecas LESD 346. pants.

4. Līgumus, lēmumus vai citus juridiskus instrumentus, ar kuriem starp līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem, vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju grupām organizē pilnvaru un pienākumu nodošanu nolūkā izpildīt sabiedriskos uzdevumus un kuri neparedz atlīdzību par līguma izpildi, uzskata par attiecīgās dalībvalsts iekšēju organizatorisku jautājumu, un tāpēc šī direktīva tos nekādi neietekmē.

2. pants

Publiskā sektora iestāžu administratīvās brīvības princips

1. Šī direktīva atzīst valsts, reģionālu un vietēju iestāžu administratīvās brīvības principu saskaņā ar valstu un Savienības tiesību aktiem. Minētās iestādes var brīvi izlemt, kā vislabāk pārvaldīt būvdarbu izpildi vai pakalpojumu sniegšanu, īpaši, lai nodrošinātu augstu kvalitātes, drošības un pieejamības līmeni, vienlīdzīgu attieksmi un vispārējas piekļuves un patērētāju tiesību veicināšanu sabiedriskajos pakalpojumos.

Minētās iestādes var izvēlēties vispārējas nozīmes uzdevumus veikt, izmantojot pašu resursus vai sadarbībā ar citām iestādēm, vai uzticēt tos ekonomikas dalībniekiem.

2. Šī direktīva neietekmē dalībvalstu īpašumtiesību sistēmas. Jo īpaši tā neprasa privatizēt publiskus uzņēmumus, kuri sniedz pakalpojumus sabiedrībai.

3. pants

Vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un pārredzamības princips

1. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret ekonomikas dalībniekiem un rīkojas pārredzami un samērīgi.

Koncesijas piešķiršanas procedūras izstrādi un vērtības noteikšanu neveic ar nolūku to izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas vai radīt nepamatoti izdevīgākus vai mazāk izdevīgus apstākļus noteiktiem ekonomikas dalībniekiem vai noteiktiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem.

2. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji cenšas nodrošināt piešķiršanas procedūras un līguma izpildes pārredzamību, vienlaicīgi ievērojot 28. pantu.

4. pants

Brīvība noteikt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus

1. Šī direktīva neietekmē dalībvalstu brīvību saskaņā ar Savienības tiesību aktiem noteikt to, ko tās uzskata par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kā šie pakalpojumi būtu jāorganizē un jāfinansē atbilstīgi noteikumiem par valsts atbalstu un kādi īpaši pienākumi uz tiem būtu jāattiecina. Tāpat šī direktīva neietekmē to, kā dalībvalstis organizē savas sociālā nodrošinājuma sistēmas.

2. Ar ekonomiku nesaistīti vispārējas nozīmes pakalpojumi ir ārpus šīs direktīvas darbības jomas.

5. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

1) “koncesijas” ir būvdarbu koncesijas vai pakalpojumu koncesijas, kas definētas a) un b) apakšpunktā: a) “būvdarbu koncesija” ir finansiālās interesēs rakstiski noslēgts līgums, ar kuru viena vai vairākas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji uzdod veikt būvdarbus vienam vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kurā atlīdzība par to ir vai nu tikai tiesības ekspluatēt būves, kas ir līguma priekšmets, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu; b) “pakalpojumu koncesija” ir finansiālās interesēs rakstiski noslēgts līgums, ar kuru viena vai vairākas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji uzdod sniegt un pārvaldīt pakalpojumus, kas nav a) apakšpunktā minēto būvdarbu veikšana, vienam vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kurā atlīdzība par to ir vai nu tikai tiesības izmantot pakalpojumus, uz ko attiecas līgums, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu. Piešķirot būvdarbu vai pakalpojumu koncesiju, koncesionāram tiek nodoti operacionālie riski minēto būvdarbu vai pakalpojumu izmantošanā, ietverot pieprasījuma vai piedāvājuma risku vai abus. Tiek uzskatīts, ka koncesionārs ir uzņēmies operacionālo risku, ja normālos darbības apstākļos netiek garantēta būvju vai pakalpojumu, uz ko attiecas koncesija, ekspluatācijas laikā veikto ieguldījumu un radušos izmaksu atgūšana. Koncesionāram nodotā riska daļa ir pakļauta reāla tirgus mainīguma ietekmei, kas nozīmē, ka jebkādi iespējami paredzētie zaudējumi, kas radušies koncesionāram, nav tikai formāli vai niecīgi;

2) “ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai publiskā sektora subjekts, vai šādu personu vai subjektu grupa, tostarp uzņēmumu pagaidu apvienības, kas tirgū piedāvā būvdarbu izpildi un/vai būves realizāciju, produktu piegādi vai pakalpojumu sniegšanu;

3) “kandidāts” ir ekonomikas dalībnieks, kas ir izteicis vēlēšanos piedalīties vai ir uzaicināts piedalīties koncesijas piešķiršanas procedūrā;

4) “pretendents” ir ekonomikas dalībnieks, kas ir iesniedzis piedāvājumu;

5) “koncesionārs” ir ekonomikas dalībnieks, kam ir piešķirta koncesija;

6) “rakstisks” vai “rakstiski” ir vārdu vai ciparu kopums, ko var izlasīt, reproducēt un pēc tam nosūtīt, tostarp informācija, ko pārraida un saglabā, izmantojot elektroniskus līdzekļus;

7) “būvdarbu izpilde” ir ar kādu no I pielikumā minētajām darbībām saistītu būvdarbu vai būves realizācija vai arī šo būvdarbu vai būves projektēšana un realizācija, vai būves realizācija, izmantojot jebkādus līdzekļus, atbilstīgi prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, kam ir izšķiroša ietekme uz būves veidu vai projektu;

8) “būve” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu kopējais iznākums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu ekonomisku vai tehnisku funkciju;

9) “elektroniskie līdzekļi” ir elektronisks aprīkojums tādu datu apstrādei (tostarp datu saspiešanai) un glabāšanai, ko pārraida, pārsūta un saņem pa vadiem, pa radio, izmantojot optiskus līdzekļus vai citādus elektromagnētiskus līdzekļus;

10) “ekskluzīvas tiesības” ir tiesības, ko piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz tiesību aktu vai publicētu administratīvo aktu, kas atbilst Līgumiem un kura rezultātā darbības īstenošana tiek attiecināta tikai uz vienu ekonomikas dalībnieku, un kurš būtiski ietekmē citu ekonomikas dalībnieku spēju veikt šādu darbību;

11) “īpašas tiesības” ir tiesības, ko piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz tiesību aktu vai publicētu administratīvo aktu, kas atbilst Līgumiem un kura rezultātā darbības tiek attiecināta uz diviem vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem, un kurš būtiski ietekmē citu ekonomikas dalībnieku spēju veikt šādu darbību;

12) “koncesijas dokuments” ir jebkurš dokuments, ko izdevusi vai uz ko atsaucas līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, lai aprakstītu vai noteiktu koncesijas vai procedūras elementus, tostarp paziņojums par koncesiju, tehniskās un funkcionālās prasības, plānotie koncesijas nosacījumi, kandidātu un pretendentu iesniedzamo dokumentu formāti, informācija par vispārēji piemērojamām saistībām un visi papildu dokumenti;

13) “inovācija” ir jaunas vai būtiski uzlabotas produkta, pakalpojuma vai procesa, tostarp, bet ne tikai, ražošanas, celtniecības vai būvniecības procesa, jaunas tirdzniecības metodes vai jaunas organizatoriskas metodes ieviešana uzņēmējdarbībā, darbavietu organizēšanā vai ārējās attiecībās, cita starpā ar mērķi palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas vai atbalstīt stratēģiju “Eiropa 2020”.

6. pants

Līgumslēdzējas iestādes

1. Šajā direktīvā “līgumslēdzējas iestādes” ir valsts, reģionālas vai vietējas iestādes, publisko tiesību subjekti, vai vienas vai vairāku šādu iestāžu vai vienas vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu apvienības, izņemot tādas iestādes, subjektus vai apvienības, kas veic vienu no II pielikumā minētajām darbībām un kas piešķir koncesiju vienas no minēto darbību veikšanai.

2. NUTS 1 un NUTS 2 , kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 ( “Reģionālās iestādes” ir visas to administratīvo vienību iestādes, kas ir neizsmeļošā veidā uzskaitītasun, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 ( 1 ).

3. “Vietējās iestādes” ir visas to administratīvo vienību iestādes, kas ietilpst NUTS 3 , un mazāku administratīvo vienību iestādes, kā minēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003.

4. “Publisko tiesību subjekti” ir struktūras, kurām piemīt visi turpmāk minētie raksturlielumi: a) tās ir nodibinātas konkrētam mērķim apmierināt vispārējas nozīmes vajadzības, kam nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura; b) tām ir juridiskas personas statuss; un c) tās galvenokārt finansē valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti; vai to pārvaldību uzrauga minētie subjekti vai iestādes; vai to vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti.

7. pants

Līgumslēdzēji

1. Šajā direktīvā “līgumslēdzēji” ir subjekti, kas veic vienu no II pielikumā minētajām darbībām, kas piešķir koncesiju vienas no minēto darbību veikšanai un kas ir kāds no šiem: a) valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, publisko tiesību subjekti, vai vienas vai vairāku šādu iestāžu vai vienas vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu veidotas apvienības; b) publiski uzņēmumi, kā definēts šā panta 4. punktā; c) līgumslēdzēji, kas nav šā punkta a) un b) apakšpunktā minētie līgumslēdzēji, bet kas darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kas tiem piešķirtas vienas no II pielikumā minēto darbību īstenošanai.

2. Subjekti, kam ar procedūru, kurā ir nodrošināta atbilstīga publicitāte, piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, ja minētās tiesības piešķirtas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, nav “līgumslēdzēji” 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Šādas procedūras aptver: a) iepirkuma procedūras ar konkursa iepriekšēju izsludināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES ( 2 ), Direktīvu 2014/25/ES, Direktīvu 2009/81/EK vai šo direktīvu; b) procedūras saskaņā ar citiem III pielikumā uzskaitītajiem Savienības tiesību aktiem, kuras nodrošina atbilstīgu iepriekšēju pārredzamību atļauju piešķiršanai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 48. pantu par III pielikumā izklāstītā Savienības tiesību aktu saraksta grozījumiem, ja minētie grozījumi ir vajadzīgi minēto aktu atcelšanas vai grozīšanas gadījumā vai jaunu aktu pieņemšanas gadījumā.

4. “Publisks uzņēmums” ir uzņēmums, kurā līgumslēdzējām iestādēm var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstoši to īpašumtiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālajai līdzdalībai minētajā uzņēmumā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam.

Uzskata, ka līgumslēdzējām iestādēm ir dominējoša ietekme jebkurā no šādiem gadījumiem, ja minētās iestādes tieši vai netieši:

a) ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas;

b) kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma emitētajām akcijām;

c) var iecelt vairāk nekā pusi no uzņēmuma vadības, valdes vai uzraudzības struktūru locekļiem.

8. pants

Robežvērtība un koncesiju paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes

1. ►M4 ◄ vai lielāka. Šo direktīvu piemēro koncesijām, kuru vērtība irEUR 5 382 000vai lielāka.

2. Koncesijas vērtība ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja paredzamais koncesionāra kopējais apgrozījums, kas radies līguma darbības laikā, atskaitot PVN, kā atlīdzība par būvdarbiem un pakalpojumiem, kas ir koncesijas priekšmets, kā arī par piegādēm, kas saistītas ar šādiem būvdarbiem un pakalpojumiem.

Minētā paredzamā vērtība ir spēkā brīdī, kad nosūta paziņojumu par koncesiju, vai – ja tāds paziņojums nav paredzēts – brīdī, kad līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs sāk koncesijas piešķiršanas procedūru, piemēram, vajadzības gadījumā attiecībā uz koncesijām, sazinoties ar ekonomikas dalībniekiem.

Piemērojot 1. punktu – ja koncesijas vērtība piešķiršanas brīdī par vairāk nekā 20 % pārsniedz tās paredzamo vērtību, pareizā paredzamā vērtība ir koncesijas vērtība tās piešķiršanas brīdī.

3. Koncesijas paredzamo vērtību aprēķina, izmantojot objektīvu metodi, kas precizēta koncesijas dokumentos. Aprēķinot koncesijas paredzamo vērtību, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji attiecīgā gadījumā jo īpaši ņem vērā: a) jebkura veida iespējas vērtību un jebkuru koncesijas termiņa pagarinājumu; b) ieņēmumus no tām būvdarbu vai pakalpojumu lietotāju segtajām maksām un sodanaudām, kas nav iekasētas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja labā; c) maksājumus vai jebkura veida finansiālas priekšrocības, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs vai cita publiskā sektora iestāde sniedz koncesionāram, tostarp kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi un publiskā sektora ieguldījumu subsīdijas; d) jebkuru tādu dotāciju vai citu jebkāda veida finansiālu priekšrocību vērtību, ko trešās personas sniedz par koncesijas izpildi; e) ieņēmumus par jebkādu koncesijā iekļautu aktīvu pārdošanu; f) visu to piegāžu un pakalpojumu vērtību, kurus līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji dara pieejamus koncesionāram, ar noteikumu, ka šīs piegādes un pakalpojumi ir nepieciešami būvdarbu izpildei vai pakalpojumu sniegšanai; g) visas godalgas vai samaksas kandidātiem vai pretendentiem.

4. Koncesijas paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes izvēli neizdara ar nolūku panākt, lai to izslēgtu no šīs direktīvas darbības jomas. Koncesiju nesadala, lai panāktu, ka tā neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja vien to nepamato objektīvi iemesli.

5. Ja saistībā ar paredzētu būvdarbu vai pakalpojumu var tikt piešķirtas vairākas koncesijas par atsevišķām daļām, ņem vērā visu šādu daļu kopējo paredzamo vērtību.

6. Šo direktīvu piemēro katras daļas piešķiršanai, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar šajā pantā noteikto robežvērtību vai lielāka par to.

9. pants

Robežvērtības pārskatīšana

1. Sākot no 2013. gada 30. jūnija, Komisija reizi divos gados pārbauda, vai 8. panta 1. punktā noteiktā robežvērtība atbilst robežvērtībai, kas Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par valsts iepirkumu (NVI) noteikta attiecībā uz būvprojektu koncesiju, un vajadzības gadījumā minēto robežvērtību pārskata saskaņā ar šo pantu.

Saskaņā ar aprēķināšanas metodi, kas noteikta NVI, Komisija aprēķina robežvērtību, izmantojot euro vidējo dienas kursu, kas izteikts speciālajās aizņēmuma tiesībās (SDR), 24 mēnešu laikposmā, kurš beidzas 31. augustā pirms pārskatīšanas, kas ir spēkā no 1. janvāra. Šādi pārskatīto robežvērtību vajadzības gadījumā noapaļo uz leju līdz tuvākajam euro tūkstotim, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas NVI paredzētā spēkā esošā robežvērtība, kas izteikta kā SDR.

2. Sākot no 2014. gada 1. janvāra, Komisija reizi divos gados nosaka vērtību to dalībvalstu valsts naudas vienībās, kuru naudas vienība nav euro, 8. panta 1. punktā minētajai robežvērtībai, kas pārskatīta saskaņā ar šā panta 1. punktu.

Saskaņā ar aprēķināšanas metodi, kas noteikta NVI, šādu vērtību noteikšanā izmanto minēto valūtu vidējo dienas kursu, kas atbilst piemērojamajai robežvērtībai, kura izteikta euro, 24 mēnešu laikposmā, kurš beidzas 31. augustā pirms pārskatīšanas, kas ir spēkā no 1. janvāra.

3. Komisija publicē šā panta 1. punktā minēto pārskatīto robežvērtību, tās atbilstošo vērtību valstu valūtās, kas minētas 2. punkta pirmajā daļā, un vērtību, kas noteikta saskaņā ar 2. punkta otro daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā novembra sākumā, kas seko pēc to pārskatīšanas.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 48. pantu, lai šā panta 1. punkta otrajā daļā noteikto metodiku pielāgotu jebkurām izmaiņām metodikā, kas noteikta NVI, attiecībā uz 8. panta 1. punktā minēto robežvērtību pārskatīšanu un attiecībā uz attiecīgo vērtību noteikšanu to dalībvalstu valsts naudas vienībās, kuru naudas vienība nav euro, kā minēts šā panta 2. punktā.

Komisija arī tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 48. pantu, lai pārskatītu 8. panta 1. punktā minēto robežvērtību saskaņā ar šā panta 1. punktu.

5. Ja minētā robežvērtība ir jāpārskata, bet ierobežota laika dēļ nevar izmantot 48. pantā noteikto procedūru un tādējādi pastāv nenovēršami steidzamības iemesli, saskaņā ar šā panta 4. punkta otro daļu pieņemtajiem deleģētajiem aktiem piemēro 49. pantā paredzēto procedūru.







II

iedaļa

Izņēmumi

10. pants

Izņēmumi, kas piemērojami koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji

1. Šo direktīvu nepiemēro tām pakalpojumu koncesijām, kuras līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai to apvienībai piešķir, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām.

Šo direktīvu nepiemēro tām pakalpojumu koncesijām, kuras ekonomikas dalībniekam piešķir, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām, kas ir piešķirtas saskaņā ar LESD un Savienības tiesību aktiem, kuri paredz kopīgus noteikumus par piekļuvi tirgum, kas piemērojami II pielikumā minētajām darbībām.

2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta otrās daļas, gadījumos, kad minētajā daļā paredzētie Savienības nozaru tiesību akti nenosaka nozarei specifiskus pārredzamības pienākumus, piemēro 32. pantu.

Ja dalībvalsts piešķir ekonomikas dalībniekam ekskluzīvas tiesības veikt vienu no II pielikumā minētajām darbībām, tā viena mēneša laikā pēc minēto ekskluzīvo tiesību piešķiršanas par to informē Komisiju.

3. Šo direktīvu nepiemēro gaisa transporta pakalpojumu koncesijām, kuru pamatā ir darbības licences izsniegšana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 ( 3 ), vai sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu koncesijām Regulas (EK) Nr. 1370/2007 nozīmē.

4. Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kuras līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam ir jāpiešķir vai jāorganizē saskaņā ar procedūrām, kas atšķiras no šajā direktīvā noteiktajām un ko nosaka kāds no turpmāk minētajiem: a) juridisks instruments, kas izveido starptautisko tiesību pienākumus, piemēram, starptautisks nolīgums vai vienošanās, ko atbilstīgi LESD noslēgusi dalībvalsts ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai to mazākām vienībām par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar to parakstītāju piedalīšanos kāda projekta kopīgā īstenošanā vai ekspluatācijā; b) starptautiska organizācija.

Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kuras līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs piešķir saskaņā ar iepirkuma noteikumiem, ko paredzējusi kāda starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde, ja attiecīgās koncesijas pilnībā finansē minētā organizācija vai iestāde. Tādu koncesiju gadījumā, ko galvenokārt līdzfinansē starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde, puses vienojas, kuras iepirkuma procedūras ir piemērojamas.

Dalībvalstis visus šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētos juridiskos instrumentus dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar 50. pantā minēto Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju.

Šis punkts neattiecas uz koncesijām aizsardzības un drošības jomā, kā minēts Direktīvā 2009/81/EK.

5. Šo direktīvu nepiemēro koncesijām aizsardzības un drošības jomās, kā minēts Direktīvā 2009/81/EK, uz kurām attiecas: a) speciāli procedūras noteikumi saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai vienošanos starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm; b) speciāli procedūras noteikumi saskaņā ar noslēgtu starptautisku nolīgumu vai vienošanos par karaspēka izvietošanu, kuri attiecas uz dalībvalsts vai trešās valsts uzņēmumiem; c) speciāli procedūras noteikumi, ko paredzējusi starptautiska organizācija, kas veic iepirkumu vai nu savām vajadzībām, vai arī koncesijām, kas dalībvalstij jāpiešķir saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

6. Šo direktīvu piemēro koncesiju piešķiršanai aizsardzības un drošības jomā, kā minēts Direktīvā 2009/81/EK, izņemot: a) koncesijas, attiecībā uz kurām šīs direktīvas piemērošana liktu dalībvalstij sniegt informāciju, kuras izpaušanu tā uzskata par pretēju savām būtiskām drošības interesēm; vai, ja iepirkums un koncesijas pasludināti par slepeniem vai to izpildei jāpiemēro īpaši drošības pasākumi atbilstoši dalībvalstī spēkā esošajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, ar noteikumu, ka dalībvalsts ir noteikusi, ka attiecīgās būtiskās intereses nevar nodrošināt ar tādiem pasākumiem, kas prasa mazāku iejaukšanos, piemēram, ar tādiem, kas minēti 7. punktā; b) koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar sadarbības programmu, kas minēta Direktīvas 2009/81/EK 13. panta c) punktā; c) koncesijas, ko viena valdība piešķīrusi citai valdībai saistībā ar būvdarbiem un pakalpojumiem, kas tieši saistīti ar militāru aprīkojumu vai sensitīvu aprīkojumu, vai būvdarbiem un pakalpojumiem, kas īpaši paredzēti militāriem mērķiem, vai sensitīviem būvdarbiem un sensitīviem pakalpojumiem; d) koncesijas, kuras piešķirtas trešā valstī un kuras īsteno, kad spēki tiek izvietoti ārpus Savienības teritorijas, ja operāciju nodrošināšanai minētās koncesijas jānoslēdz ar ekonomikas dalībniekiem, kuri darbojas operāciju zonā; un e) koncesijas, kurām saskaņā ar šo direktīvu piemēro kādu citu izņēmumu.

7. Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kam piemērots kāds izņēmums saskaņā ar 6. punktu, ciktāl dalībvalsts būtisko drošības interešu aizsardzību nevar nodrošināt ar tādiem pasākumiem, kas prasa mazāku iejaukšanos, piemēram, nosakot prasības, kas vērstas uz konfidencialitātes aizsardzību informācijai, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs dara pieejamu šajā direktīvā paredzētajā koncesijas piešķiršanas procedūrā.

8. Šo direktīvu nepiemēro šādām pakalpojumu koncesijām: a) par zemes, ēku vai cita nekustama īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu, izmantojot jebkādus finanšu līdzekļus; b) par tāda raidījumu materiāla iegādi, izstrādi, producēšanu vai līdzproducēšanu, kas paredzēts audiovizuālo mediju pakalpojumiem vai radio mediju pakalpojumiem, ja koncesijas piešķir audiovizuālo vai radio mediju pakalpojumu sniedzēji; vai tādām koncesijām par raidlaiku vai raidījumu nodrošināšanu, kuras piešķir audiovizuālo vai radio mediju pakalpojumu sniedzējiem. Šajā punktā jēdzieniem “audiovizuālo mediju pakalpojumi” un “mediju pakalpojumu sniedzēji” ir tāda pati nozīme kā, attiecīgi, 1. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES ( 4 ). Jēdzienam “raidījums” ir tāda pati nozīme kā minētās direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā, bet tas ietver arī radioraidījumus un radioraidījumu materiālus. Turklāt saistībā ar šo noteikumu jēdziens “raidījumu materiāls” nozīmē to pašu, ko jēdziens “raidījums”; c) par šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumiem; d) par jebkuru no šādiem juridiskiem pakalpojumiem: i) klienta juridiska pārstāvība, ko veic advokāts Padomes Direktīvas 77/249/EEK ( 5 ) 1. panta nozīmē: — dalībvalstī, trešā valstī vai starptautiskā šķīrējtiesas vai samierināšanas instancē notiekošā šķīrējtiesā vai samierināšanā, vai — dalībvalsts vai trešās valsts tiesās vai publiskā sektora iestādēs vai starptautiskās tiesās vai iestādēs notiekošā tiesvedībā; ii) juridiskas konsultācijas, ko sniedz, gatavojoties kādam no procesiem, kas minēti šā apakšpunkta i) punktā, vai ja pastāv drošas pazīmes un liela varbūtība, ka lieta, uz kuru konsultācijas attiecas, kļūs par šādu procesu priekšmetu, ar noteikumu, ka konsultācijas sniedz advokāts Direktīvas 77/249/EEK 1. panta nozīmē; iii) dokumentu apliecināšanas un autentificēšanas pakalpojumi, kas jāsniedz notāriem; iv) juridiskie pakalpojumi, ko sniedz pilnvarnieki vai iecelti aizbildņi, vai citi juridiskie pakalpojumi, kuru sniedzējus ieceļ tiesa attiecīgajā dalībvalstī vai kuriem tiesību aktos uzdots veikt konkrētus pienākumus šādu tiesu uzraudzībā; v) citi juridiskie pakalpojumi, kuri attiecīgajā dalībvalstī ir saistīti, pat ja tikai dažkārt, ar oficiālas varas īstenošanu; e) par finanšu pakalpojumiem saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai nodošanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK ( 6 ) nozīmē, centrālas bankas pakalpojumiem un darbībām, ko veic ar Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas Stabilizācijas mehānisma palīdzību; f) par aizdevumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai nodošanu; g) par civilās aizsardzības, civilās drošības un katastrofu novēršanas pakalpojumiem, ko sniedz bezpeļņas organizācijas vai apvienības un uz ko attiecas šādi CPV kodi: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 un 85143000-3, izņemot ar pacientu transportēšanu saistītus neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus; h) par politisko kampaņu pakalpojumiem, uz ko attiecas šādi CVP kodi: 79341400-0, 92111230-3 un 92111240-6, gadījumos, kad saistībā ar vēlēšanu kampaņu tās piešķir politiska partija;

9. Šo direktīvu nepiemēro pakalpojumu koncesijām par loterijām, uz ko attiecas CPV kods 92351100-7 un ko dalībvalsts piešķir ekonomikas dalībniekam, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām. Šajā punktā ekskluzīvu tiesību jēdziens neattiecas uz ekskluzīvām tiesībām, kas minētas 7. panta 2. punktā.

Informāciju par šādu ekskluzīvu tiesību piešķiršanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10. Šī direktīva neattiecas uz koncesijām, ko līgumslēdzēji piešķir savu darbību veikšanai trešā valstī apstākļos, kuri nav saistīti ar tīkla vai ģeogrāfiskā apgabala fizisko izmantošanu Savienības teritorijā.

11. pants

Īpaši izņēmumi elektronisko sakaru jomā

Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kuru galvenais mērķis ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm nodrošināt vai ekspluatēt publiskos sakaru tīklus vai sniegt sabiedrībai vienu vai vairākus elektronisko sakaru pakalpojumus.

Šajā pantā jēdzieniem “publiskais sakaru tīkls” un “elektronisko sakaru tīkls” ir tāda pati nozīme kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/21/EK ( 7 ).

12. pants

Speciāli izņēmumi ūdenssaimniecības jomā

1. Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kas piešķirtas, lai: a) nodrošinātu vai ekspluatētu fiksētus tīklus, kuru mērķis ir sniegt pakalpojumu sabiedrībai saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, transportēšanu vai sadali; b) piegādātu dzeramo ūdeni šādiem tīkliem.

2. Šo direktīvu nepiemēro arī koncesijām, kuru priekšmets ir kāds no turpmāk uzskaitītajiem vai abi priekšmeti, ja tās ir saistītas ar 1. punktā minētu darbību: a) hidrotehniskie projekti, apūdeņošana vai zemes drenāža, ar noteikumu, ka ūdens apjoms, kas paredzēts dzeramā ūdens piegādei, ir lielāks par 20 % no kopējā ūdens apjoma, kuru nodrošina minētie projekti vai apūdeņošanas vai drenāžas iekārtas; vai b) notekūdeņu novadīšana vai attīrīšana.

13. pants

Koncesijas, kas piešķirtas saistītam uzņēmumam

1. Šajā pantā “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kura gada pārskatus konsolidē ar līgumslēdzēja gada pārskatiem saskaņā ar prasībām Direktīvā 2013/34/ES.

2. Tādu subjektu gadījumā, kam nepiemēro Direktīvu 2013/34/ES, “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums: a) pār kuru līgumslēdzējam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme; b) kam var būt dominējoša ietekme pār līgumslēdzēju; vai c) kas kopā ar līgumslēdzēju ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei atbilstīgi īpašumtiesībām, finansiālajai līdzdalībai vai noteikumiem, kuri tam piemērojami.

Šajā punktā jēdzienam “dominējoša ietekme” ir tādi pati nozīme kā 7. panta 4. punkta otrajā daļā.

3. Neatkarīgi no 17. panta un ar noteikumu, ka ir ievēroti šā panta 4. punktā paredzētie nosacījumi, šo direktīvu nepiemēro koncesijām: a) ko līgumslēdzējs piešķīris saistītam uzņēmumam; vai b) ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu II pielikumā minētās darbības, piešķīris uzņēmumam, kas ir saistīts ar kādu no minētajiem līgumslēdzējiem.

4. Šā panta 3. punktu piemēro: a) pakalpojumu koncesijām – ar noteikumu, ka vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma iepriekšējos trīs gados, ņemot vērā visus pakalpojumus, ko minētais uzņēmums sniedzis, radušies no šādu pakalpojumu sniegšanas līgumslēdzējam vai citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts; b) būvdarbu koncesijām – ar noteikumu, ka vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma iepriekšējos trīs gados, ņemot vērā visus būvdarbus, ko minētais uzņēmums veicis, radušies no šādu būvdarbu veikšanas līgumslēdzējam vai citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts.

5. Ja saistītā uzņēmuma izveides vai darbības uzsākšanas dienas dēļ dati par apgrozījumu, kāds bijis iepriekšējos trīs gados, nav pieejami, ir pietiekami, ja minētais uzņēmums, jo īpaši, izmantojot darījumdarbības prognozes, pierāda, ka 4. punkta a) vai b) apakšpunktā minētais apgrozījums ir ticams.

6. Ja vairāk nekā viens ar līgumslēdzēju saistīts uzņēmums, ar ko tas veido ekonomisku grupu, nodrošina vienādus vai līdzīgus pakalpojumus vai būvdarbus, 4. punktā minētās procentuālās daļas aprēķina, ņemot vērā kopējo apgrozījumu, ko radījuši, attiecīgi, šādu saistīto uzņēmumu nodrošinātie pakalpojumi vai būvdarbi.

14. pants

Koncesijas, kas piešķirtas kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma daļa

Neatkarīgi no 17. panta un ar noteikumu, ka kopuzņēmums ir izveidots attiecīgās darbības veikšanai vismaz trīs gadu laikposmā un kopuzņēmuma dibināšanas dokumentā ir paredzēts noteikums, ka to veidojošie līgumslēdzēji būs kopuzņēmuma daļa vismaz tikpat ilgu laikposmu, šī direktīva neattiecas uz koncesijām, ko:

a) kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu II pielikumā minētās darbības, piešķir vienam no minētajiem līgumslēdzējiem; vai

b) līgumslēdzējs piešķir tādam kopuzņēmumam, kura daļa tas ir.

15. pants

Informācijas paziņošana, ko veic līgumslēdzēji

Ja Komisija pieprasa, līgumslēdzēji tai paziņo šādu informāciju saistībā ar 13. panta 2. un 3. punkta un 14. panta piemērošanu:

a) attiecīgo uzņēmumu vai kopuzņēmumu nosaukumi;

b) attiecīgo koncesiju veidi un vērtība;

c) pierādījums, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, par to, ka attiecības starp uzņēmumu vai kopuzņēmumu, kam ir piešķirtas koncesijas, un līgumslēdzēju atbilst 13. panta vai 14. panta prasībām.

16. pants

Izņēmumi, ko piemēro darbībām, kuras ir tieši pakļautas konkurencei

Šo direktīvu nepiemēro līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām, ja attiecībā uz dalībvalsti, kurā minētās koncesijas būs jāizpilda, saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu.

17. pants

Koncesijas starp publiskā sektora subjektiem

1. Koncesijas, ko 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs piešķīris juridiskai personai, kura ir privāto vai publisko tiesību subjekts, neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi: a) līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pār attiecīgo juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli tai, kādu tas īsteno attiecībā uz savām struktūrvienībām; b) vairāk nekā 80 % no kontrolētās juridiskās personas darbībām tiek veiktas, izpildot uzdevumus, ko tai uzticējusi kontrolējošā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs vai citas juridiskas personas, ko kontrolē minētā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs; un c) kontrolētajai juridiskajai personai nav tiešas privāta kapitāla līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neparedz kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktu noteikumos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz kontrolēto juridisko personu.

Uzskata, ka 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs attiecībā uz juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli tai, kādu tas īsteno attiecībā uz savām struktūrvienībām šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē, ja tam ir izšķiroša ietekme gan attiecībā uz kontrolētās juridiskās personas stratēģiskajiem mērķiem, gan svarīgiem lēmumiem. Minēto kontroli var īstenot arī cita juridiska persona, kuru pašu tādā pašā veidā kontrolē līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs.

2. Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumā, ja kontrolētā juridiskā persona, kas ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, piešķir koncesiju līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam, kas minēto juridisko personu kontrolē, vai citai juridiskai personai, kuru kontrolē tā pati līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, ar noteikumu, ka juridiskajai personai, kam piešķir koncesiju, nav tiešas privāta kapitāla līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neparedz kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz kontrolēto juridisko personu.

3. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kas attiecībā uz juridisko personu, kura ir privāto vai publisko tiesību subjekts, neīsteno kontroli šā panta 1. punkta nozīmē, minētai juridiskai personai tomēr var piešķirt koncesiju, nepiemērojot šo direktīvu, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi: a) līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kopīgi ar citām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem attiecībā uz minēto juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli tai, kādu tie īsteno attiecībā uz savām struktūrvienībām; b) vairāk nekā 80 % no minētās juridiskās personas darbībām tiek veiktas, izpildot uzdevumus, ko tai uzticējušas kontrolējošās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji vai citas juridiskas personas, ko kontrolē tās pašas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji; un c) kontrolētajai juridiskajai personai nav tiešas privāta kapitāla līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neparedz kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktu noteikumos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz kontrolēto juridisko personu.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta vajadzībām uzskata, ka līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecībā uz juridisku personu kopīgi īsteno kontroli, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

i) kontrolētās juridiskās personas lēmējstruktūru sastāvā ir visu iesaistīto līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju pārstāvji. Atsevišķi pārstāvji var pārstāvēt vairākas vai visas iesaistītās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzējus;

ii) minētās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji spēj kopīgi īstenot izšķirošu ietekmi attiecībā uz kontrolētās juridiskās personas stratēģiskajiem mērķiem un svarīgiem lēmumiem; un

iii) kontrolētā juridiskā persona necenšas īstenot jebkādas intereses, kas ir pretrunā kontrolējošo līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju interesēm.

4. Līgums, kas noslēgts ekskluzīvi starp divām vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi: a) ar līgumu tiek izveidota vai īstenota sadarbība starp iesaistītajām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem ar mērķi nodrošināt, ka sabiedriskie pakalpojumi, kas tiem jāveic, tiek sniegti ar nolūku izpildīt to kopīgos mērķus; b) šādas sadarbības īstenošanu nosaka vienīgi ar sabiedrības interesēm saistīti apsvērumi; un c) iesaistītās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji brīvajā tirgū veic mazāk nekā 20 % no darbībām, kas saistītas ar sadarbību.

5. Lai noteiktu 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā un 4. punkta c) apakšpunktā minēto darbību procentuālo daļu, ņem vērā attiecīgās juridiskās personas, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vidējo kopējo apgrozījumu vai piemērotus alternatīvus uz darbību balstītus datus, piemēram, izmaksas, kas radušās saistībā ar pakalpojumiem, piegādēm un būvdarbiem, pēdējo trīs gadu laikā pirms koncesijas piešķiršanas.

Gadījumā, ja attiecīgās juridiskās personas, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji izveides vai darbības uzsākšanas datuma dēļ vai tās darbības reorganizācijas datuma dēļ dati par apgrozījumu vai alternatīvi uz darbību balstīti dati, piemēram, dati par izmaksām, par iepriekšējiem trīs gadiem nav pieejami vai arī tie vairs nav būtiski, ir pietiekami pierādīt, ka dati par darbību ir ticami, it īpaši, izmantojot uzņēmējdarbības prognozes.







III

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

18. pants

Koncesijas darbības laiks

1. Koncesijas darbības laiks ir ierobežots. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs paredz darbības laiku, ņemot vērā pieprasītos būvdarbus vai pakalpojumus.

2. Tādu koncesiju maksimālais darbības laiks, kas ilgst vairāk nekā piecus gadus, nepārsniedz laiku, kas koncesionāram varētu būt pamatoti vajadzīgs, lai atgūtu būvju vai pakalpojumu ekspluatācijā ieguldītos līdzekļus un peļņu no ieguldītā kapitāla, ņemot vērā konkrēto līguma mērķu sasniegšanai vajadzīgos ieguldījumus.

Aprēķina vajadzībām vērā ņemtie ieguldījumi ietver gan sākotnējos ieguldījumus, gan ieguldījumus koncesijas darbības laikā.

19. pants

Sociālie un citi īpaši pakalpojumi

Uz koncesijām sociāliem un citiem īpašiem pakalpojumiem, kas uzskaitīti IV pielikumā un ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, attiecina tikai tos pienākumus, kas izriet no 31. panta 3. punkta un 32., 46. un 47. panta.

20. pants

Jaukti līgumi

1. Koncesijas, kuru priekšmets ir gan būvdarbi, gan pakalpojumi, piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami tam koncesijas veidam, kas atbilst attiecīgā līguma galvenajam priekšmetam.

Tādu jauktu koncesiju gadījumā, kas daļēji ietver IV pielikumā uzskaitītos sociālos un citus īpašus pakalpojumus un daļēji – citus pakalpojumus, galveno priekšmetu nosaka atkarībā no tā, kura no attiecīgo pakalpojumu paredzamajām vērtībām ir augstāka.

2. Ja kāda konkrēta līguma dažādās daļas ir objektīvi atdalāmas, piemēro 3. un 4. punktu. Ja kāda konkrēta līguma dažādās daļas objektīvi nav atdalāmas, piemēro 5. punktu.

Ja uz kāda konkrēta līguma daļu attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, piemēro šīs direktīvas 21. pantu.

Tādu līgumu gadījumā, kurus paredzēts piemērot vairākām darbībām, ja uz vienu no tām attiecas vai nu šīs direktīvas II pielikums, vai arī Direktīva 2014/25/ES, to, kuri noteikumi ir piemērojami, nosaka saskaņā ar šīs direktīvas 22. pantu un, attiecīgi, Direktīvas 2014/25/ES 6. pantu.

3. Tādu līgumu gadījumā, kuru priekšmets ietver elementus, uz kuriem attiecas šī direktīva, kā arī citus elementus, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības par atsevišķām daļām. Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji izvēlas piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības par atsevišķām daļām, lēmumu par to, kurš juridiskais režīms piemērojams katram no šādiem atsevišķiem līgumiem, pieņem, ņemot vērā attiecīgās atsevišķās daļas īpašības.

Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji izvēlas piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības, šo direktīvu piemēro attiecīgajam jauktajam līgumam neatkarīgi no to daļu vērtības, kurām citādi būtu piemērojams cits juridiskais režīms un neatkarīgi no tā, kurš juridiskais režīms citādi būtu piemērojams minētajām daļām, ja vien šā panta 4. punktā vai 21. pantā nav paredzēts citādi.

4. Tādu jauktu līgumu gadījumā, kuri ietver gan koncesiju elementus, gan publisku līgumu elementus, uz ko attiecas Direktīva 2014/24/ES, vai līgumu elementus, uz ko attiecas Direktīva 2014/25/ES, jauktā līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar, attiecīgi, Direktīvu 2014/24/ES vai Direktīvu 2014/25/ES.

5. Ja kāda konkrēta līguma dažādās daļas objektīvi nav atdalāmas, piemērojamo juridisko režīmu nosaka, ņemot vērā minētā līguma galveno priekšmetu.

Šādu līgumu gadījumā, kas ietver gan pakalpojumu koncesijas, gan piegādes līgumu elementus, galveno priekšmetu nosaka atkarībā no tā, vai paredzamā vērtība ir augstāka attiecīgajiem pakalpojumiem vai piegādēm.

21. pants

Jaukti iepirkuma līgumi, kas saistīti ar aizsardzības vai drošības aspektiem

1. Tādu jauktu līgumu gadījumā, kuru priekšmets ietver tādas koncesijas elementus, uz kuru attiecas šī direktīva, un iepirkumu vai citus elementus, uz kuriem attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, piemēro šo pantu.

Tādu līgumu gadījumā, kurus paredzēts piemērot vairākām darbībām, ja uz vienu no tām attiecas vai nu šīs direktīvas II pielikums, vai arī Direktīva 2014/25/ES un uz otru attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, to, kuri noteikumi ir piemērojami, nosaka saskaņā ar, attiecīgi, šīs direktīvas 23. pantu un Direktīvas 2014/25/ES 26. pantu.

2. Ja kāda konkrēta līguma dažādās daļas ir objektīvi atdalāmas, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības par atsevišķām daļām vai arī piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības.

Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji izvēlas piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības par atsevišķām daļām, lēmumu par to, kurš juridiskais režīms piemērojams katram no šādiem atsevišķiem līgumiem, pieņem, ņemot vērā attiecīgās atsevišķās daļas īpašības.

Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji izvēlas piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības, piemērojamā juridiskā režīma izvēli nosaka šādi kritēriji:

a) ja kāda konkrēta līguma daļai ir piemērojams LESD 346. pants vai dažādām daļām ir piemērojams, attiecīgi, LESD 346. pants un Direktīva 2009/81/EK, līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu, ar noteikumu, ka nedalīta līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pamato objektīvi iemesli;

b) ja uz kāda konkrēta līguma daļu attiecas Direktīva 2009/81/EK, līguma slēgšanas tiesības var piešķirt saskaņā ar šo direktīvu vai saskaņā ar Direktīvu 2009/81/EK ar noteikumu, ka nedalīta līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pamato objektīvi iemesli.

Tomēr lēmumu piešķirt tiesības slēgt nedalītu līgumu nepieņem tāpēc, lai līgumiem nevajadzētu piemērot vai nu šo direktīvu, vai Direktīvu 2009/81/EK.

3. Ja kāda konkrēta līguma dažādās daļas objektīvi nav atdalāmas, līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu, ja tas ietver elementus, uz ko attiecas LESD 346. pants. Pretējā gadījumā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var izvēlēties piešķirt līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar šo direktīvu vai saskaņā ar Direktīvu 2009/81/EK.

22. pants

Līgumi, kas ietver gan II pielikumā minētās darbības, gan citas darbības

1. Atkāpjoties no 20. panta, tādu līgumu gadījumā, kuros paredzēts ietvert vairākas darbības, līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības par katru atsevišķu darbību vai arī piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības. Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt atsevišķa līguma slēgšanas tiesības, lēmumu par to, kādus noteikumus piemēro katram šādam atsevišķam līgumam, pieņem, ņemot vērā attiecīgās atsevišķās darbības īpašības.

Neatkarīgi no 20. panta, ja līgumslēdzēji nolemj piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības, piemēro šā panta 2. un 3. punktu. Tomēr, ja uz vienu no attiecīgajām darbībām attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, piemēro šīs direktīvas 23. pantu.

Izvēli starp nedalīta līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu vai vairāku atsevišķu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu neizdara ar mērķi izslēgt līgumu vai līgumus no šīs direktīvas darbības jomas vai attiecīgā gadījumā no Direktīvas 2014/24/ES vai Direktīvas 2014/25/ES darbības jomas.

2. Uz līgumu, kurā paredzēts ietvert vairākas darbības, attiecas noteikumi, kuri piemērojami tai darbībai, kas paredzēta kā līguma galvenā darbība.

3. Tādu līgumu gadījumā, kad objektīvi nav iespējams noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, piemērojamos noteikumus nosaka saskaņā ar šādiem noteikumiem: a) koncesiju piešķir saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, ko piemēro koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas iestādes, ja uz vienu no darbībām, kam līgums paredzēts, attiecas šīs direktīvas noteikumi, kas piemērojami līgumslēdzēju iestāžu piešķirtām koncesijām, un uz otru attiecas šīs direktīvas noteikumi, kas piemērojami līgumslēdzēju piešķirtām koncesijām; b) līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā Direktīvu 2014/24/ES, ja uz vienu no darbībām, kam līgums ir paredzēts, attiecas šī direktīva un uz citām – Direktīva 2014/24/ES; c) līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā šo direktīvu, ja uz vienu no darbībām, kam līgums ir paredzēts, attiecas šī direktīva un uz otru neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīva 2014/24/ES, ne Direktīva 2014/25/ES.

23. pants

Koncesijas, kas ietver gan II pielikumā minētās darbības, gan ar aizsardzības vai drošības aspektiem saistītas darbības

1. Tādu līgumu gadījumā, kuri paredzēti vairākām darbībām, līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības attiecībā uz katru atsevišķu darbību vai arī piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības. Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības par atsevišķām daļām, lēmumu par to, kurš juridiskais režīms piemērojams katram no šādiem atsevišķiem līgumiem, pieņem, ņemot vērā attiecīgās atsevišķās darbības īpašības.

Neatkarīgi no 21. panta, ja līgumslēdzēji nolemj piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības, piemēro šā panta 2. punktu.

Izvēli starp nedalīta līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu vai vairāku atsevišķu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu tomēr nedrīkst izdarīt ar mērķi izslēgt līgumu vai līgumus no šīs direktīvas vai Direktīvas 2009/81/EK darbības jomas piemērošanas.

2. Tādu līgumu gadījumā, kuri paredzēti darbībai, kam piemēro šo direktīvu, un citai darbībai: a) uz kuru attiecas LESD 346. pants; vai b) attiecībā uz kuru piemēro Direktīvu 2009/81/EK, līgumslēdzējs drīkst: i) piešķirt līguma slēgšanas tiesības, nepiemērojot šo direktīvu a) apakšpunktā noteiktajos gadījumos; vai ii) piešķirt līguma slēgšanas tiesības saskaņā ar šo direktīvu vai saskaņā ar Direktīvu 2009/81/EK, b) apakšpunktā noteiktajos gadījumos. Šā punkta pirmā daļa neskar Direktīvā 2009/81/EK paredzētās robežvērtības un izņēmumus.

Tiesības slēgt b) apakšpunktā minētos līgumus, kuri arī ietver iepirkuma elementus vai citus elementus, uz ko attiecas LESD 346. pants, drīkst piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu.

Tomēr šo punktu var piemērot ar nosacījumu, ka nedalīta līguma slēgšanas tiesību piešķiršana ir pamatota ar objektīviem iemesliem un ka lēmums piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības nav pieņemts tāpēc, lai līgumiem nevajadzētu piemērot šo direktīvu.







4.

iedaļa

Īpašas situācijas

24. pants

Privileģēto tiesību koncesijas

Dalībvalstis var rezervēt tiesības piedalīties koncesiju piešķiršanas procedūrās aizsargātām darbnīcām un ekonomikas dalībniekiem, kuru galvenais mērķis ir personu ar invaliditāti vai nelabvēlīgā situācijā nonākušu personu sociālā un profesionālā integrācija, vai var paredzēt šādu koncesiju izpildi aizsargātu nodarbinātības programmu ietvaros ar noteikumu, ka vismaz 30 % šo darbnīcu, ekonomikas dalībnieku vai programmu darbinieku ir personas ar invaliditāti vai nelabvēlīgā situācijā nonākušas personas. Paziņojumā par koncesiju vai – 19. pantā definēto pakalpojumu koncesiju gadījumā – iepriekšējā informatīvā paziņojumā ietver atsauci uz šo pantu.

25. pants

Pētniecības un izstrādes pakalpojumi

Šo direktīvu piemēro tikai tādu pakalpojumu koncesijām par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi: 73000000-2 līdz 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 un 73430000-5, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

a) ieguvumi paliek tikai līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja rīcībā, lai tos izmantotu savām vajadzībām, īstenojot savas darbības; un

b) līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pilnībā atlīdzina sniegto pakalpojumu.







II

NODAĻA

Principi

26. pants

Ekonomikas dalībnieki

1. Ekonomikas dalībniekus, kam saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie veic uzņēmējdarbību, ir tiesības sniegt attiecīgo pakalpojumu, nenoraida, pamatojoties tikai uz to, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā piešķir līguma slēgšanas tiesības, tiem vajadzētu būt vai nu fiziskām, vai juridiskām personām.

Juridiskām personām var pieprasīt piedāvājumā vai pieteikumā norādīt par konkrētā līguma izpildi atbildīgo darbinieku vārdus un uzvārdus un attiecīgo profesionālo kvalifikāciju.

2. Koncesiju piešķiršanas procedūrās var piedalīties ekonomikas dalībnieku grupas, tostarp pagaidu apvienības. Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji nepieprasa, lai piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas nolūkā tām būtu kāda konkrēta juridiska forma.

Vajadzības gadījumā līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji koncesijas dokumentos var precizēt, kā ekonomikas dalībnieku grupas izpilda 38. pantā minētās prasības par ekonomisko un finansiālo stāvokli vai tehniskām un profesionālām spējām, ar noteikumu, ka tas ir pamatots ar objektīviem iemesliem un ir samērīgi. Dalībvalstis var paredzēt standarta noteikumus attiecībā uz veidu, kādā ekonomikas dalībnieku grupām ir jāizpilda minētās prasības. Visus nosacījumus par to, kā šādām ekonomikas dalībnieku grupām jāpilda koncesija, ja tie atšķiras no tiem, kas paredzēti individuāliem dalībniekiem, arī pamato ar objektīviem iemesliem, un tie ir samērīgi.

3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji drīkst pieprasīt, lai ekonomikas dalībnieku grupas pieņem kādu konkrētu juridisku formu pēc tam, kad tām ir piešķirtas tiesības slēgt līgumu, ciktāl minētās izmaiņas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu līguma sekmīgu izpildi.

27. pants

Nomenklatūras

1. CPV )”, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2195/2002 ( Atsaucēs uz nomenklatūrām saistībā ar koncesiju piešķiršanu izmanto “kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu ()”, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2195/2002 ( 8 ).

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 48. pantu, lai pielāgotu šajā direktīvā minētos CPV kodus, ja šajā direktīvā ir jāatspoguļo CPV nomenklatūras izmaiņas un ar noteikumu, ka šādu grozījumu rezultātā netiek mainīta šīs direktīvas darbības joma

28. pants

Konfidencialitāte

1. Ja vien šajā direktīvā vai valsts tiesību aktos, kuri piemērojami līgumslēdzējai iestādei, jo īpaši tiesību aktos par piekļuvi informācijai, nav norādīts citādi un neskarot 32. un 40. pantā noteiktos pienākumus izsludināt piešķirtos koncesiju līgumus un informēt kandidātus un pretendentus, kā izklāstīts, līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs neizpauž ekonomikas dalībnieku sniegto informāciju, ko ekonomikas dalībnieki ir noteikuši kā konfidenciālu un kas ietver, cita starpā, tehniskus vai komercdarbības noslēpumus un piedāvājumu konfidenciālos aspektus.

Šis pants neliedz publiskot noslēgto līgumu un to turpmāko izmaiņu nekonfidenciālas daļas.

2. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var ekonomikas dalībniekiem piemērot prasības, kuru mērķis ir aizsargāt tās informācijas konfidencialitāti, kuru tas dara pieejamu koncesijas piešķiršanas procedūras gaitā.

29. pants

Noteikumi attiecībā uz saziņu

1. Izņemot gadījumus, kad ir obligāti jāizmanto elektroniskie līdzekļi saskaņā ar 33. panta 2. punktu un 34. pantu, visai saziņai un informācijas apmaiņai dalībvalstis vai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var izvēlēties vienu vai vairākus no šādiem saziņas līdzekļiem: a) elektroniski līdzekļi; b) pasts vai fakss; c) mutiska saziņa, tostarp saziņa pa tālruni, attiecībā uz paziņojumiem, kas nav koncesijas piešķiršanas procedūras būtiski elementi, un ar noteikumu, ka mutiskās saziņas saturs tiek pienācīgā mērā dokumentēts, izmantojot pastāvīgu informācijas nesēju; d) personiska nodošana, ko apstiprina ar saņemšanas apliecinājumu.

Dalībvalstis var noteikt, ka attiecībā uz koncesijām elektroniskie saziņas līdzekļi ir jāizmanto obligāti, paplašinot 33. panta 2. punktā un 34. pantā noteiktos pienākumus.

2. Izvēlētie saziņas līdzekļi ir vispārēji pieejami un nediskriminējoši, un tie neierobežo ekonomikas dalībnieku piekļuvi koncesijas piešķiršanas procedūrai. Līdzekļi un iekārtas, kas izmantojami saziņai ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem, kā arī to tehniskie parametri ir savietojami ar vispārēji izmantotiem informācijas un komunikāciju tehnoloģiju produktiem.

Attiecībā uz visu saziņu, informācijas apmaiņu un glabāšanu līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji nodrošina datu integritātes un dalības pieteikumu un piedāvājumu konfidencialitātes saglabāšanu. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji dalības pieteikumu un piedāvājumu saturu pārbauda tikai pēc to iesniegšanas termiņa beigām.







II

SADAĻA

KONCESIJU PIEŠĶIRŠANAS NOTEIKUMI:

VISPĀRĪGI PRINCIPI UN PROCEDŪRAS GARANTIJAS







I

NODAĻA

Vispārīgi principi

30. pants

Vispārīgi principi

1. Ja tiek ievērota šī direktīva, līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var brīvi organizēt procedūru, kuras rezultātā tiek izvēlēts koncesionārs.

2. Koncesijas piešķiršanas procedūras izstrādē ievēro 3. pantā noteiktos principus. Jo īpaši koncesijas piešķiršanas procedūras laikā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs nesniedz informāciju diskriminējošā veidā, kas dažiem kandidātiem vai pretendentiem var dot priekšrocības salīdzinājumā ar pārējiem.

3. Dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka koncesijas līgumu izpildē ekonomikas dalībnieki ievēro piemērojamos pienākumus, kas vides, sociālo un darba tiesību jomā noteikti Savienības tiesību aktos, valstu tiesību aktos, koplīgumos vai kas paredzēti X pielikumā uzskaitītajos starptautiskajos tiesību aktos vides, sociālo un darba tiesību jomā.

4. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 48. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai vajadzības gadījumā grozītu X pielikumā doto sarakstu, pievienojot jaunus starptautiskus nolīgumus, ko ratificējušas visas dalībvalstis, vai ja minētos esošos starptautiskos nolīgumus vairs nav ratificējušas visas dalībvalstis vai tie ir kā citādi mainīti, piemēram, attiecībā uz to piemērošanas jomu, saturu vai nosaukumu.

31. pants

Paziņojumi par koncesijām

1. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas vēlas piešķirt koncesiju, šo nodomu dara zināmu, publicējot paziņojumu par koncesiju.

2. Paziņojumos par koncesijām ietver V pielikumā minēto informāciju un attiecīgā gadījumā citu informāciju, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs uzskata par vajadzīgu, atbilstīgi standarta veidlapu paraugam.

3. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas vēlas piešķirt koncesiju attiecībā uz sociāliem un citiem īpašiem pakalpojumiem, kas uzskaitīti IV pielikumā, dara zināmu savu nodomu par plānotu koncesijas piešķiršanu, publicējot iepriekšēju informatīvu paziņojumu. Minētajos paziņojumos iekļauj VI pielikumā izklāstīto informāciju.

4. Atkāpjoties no 1. punkta, līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem paziņojums par koncesiju nav jāpublicē, ja būvdarbus vai pakalpojumus var nodrošināt tikai konkrēts ekonomikas dalībnieks jebkura turpmāk norādītā iemesla dēļ: a) koncesijas mērķis ir izveidot vai iegādāties unikālu mākslas darbu vai māksliniecisku izpildījumu; b) konkurences nav tehnisku iemeslu dēļ; c) pastāv ekskluzīvas tiesības; d) intelektuālā īpašuma tiesību un ekskluzīvu tiesību, kas nav 5. panta 10. punktā definētās ekskluzīvās tiesības, aizsardzība.

Izņēmumi, kas izklāstīti pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā, ir piemērojami tikai tad, ja nav nevienas pamatotas alternatīvas vai aizstājēja un ja konkurences trūkums nav radies tādēļ, ka ir mākslīgi sašaurināti koncesijas piešķiršanas parametri.

5. Atkāpjoties no 1. punkta, līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam nav nepieciešams publicēt jaunu paziņojumu par koncesiju, ja, atsaucoties uz iepriekš notikušu koncesijas piešķiršanas procedūru, nav iesniegts neviens pieteikums, piedāvājums, piemērots piedāvājums vai piemērots pieteikums, ar noteikumu, ka sākotnējie koncesijas līguma nosacījumi nav būtiski mainīti un ka Komisijai ir nosūtīts ziņojums, ja tā to prasa. Šā punkta pirmās daļas vajadzībām piedāvājumu uzskata par nepiemērotu, ja tam nav sakara ar koncesiju, jo bez būtiskām izmaiņām tas acīmredzami nevar apmierināt līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja vajadzības un prasības, kas norādītas koncesijas dokumentos.

Šā punkta pirmās daļas vajadzībām pieteikumu uzskata par nepiemērotu:

▼C1

a) ja attiecīgo pieteikuma iesniedzēju izslēdz vai var izslēgt saskaņā ar 38. panta 4. līdz 9. punktu vai tas neatbilst atlases kritērijiem, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs noteicis saskaņā ar 38. panta 1. punktu;

▼B

b) ja pieteikumi ietver piedāvājumus, kas nav piemēroti otrās daļas nozīmē.

32. pants

Paziņojumi par koncesiju piešķiršanu

1. Ne vēlāk kā 48 dienas pēc koncesijas piešķiršanas līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji saskaņā ar 33. pantā paredzētajām procedūrām informē par koncesijas piešķiršanas procedūras rezultātiem, nosūtot paziņojumu par koncesijas piešķiršanu. Attiecībā uz IV pielikumā uzskaitītajiem sociāliem un citiem īpašiem pakalpojumiem šādus paziņojumus var sagrupēt pa ceturkšņiem. Šādā gadījumā sagrupētos paziņojumus nosūta 48 dienu laikā pēc katra ceturkšņa beigām.

2. Paziņojumos par koncesijas piešķiršanu ietver VII pielikumā izklāstīto informāciju vai – saistībā ar koncesijām par IV pielikumā uzskaitītajiem sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem – VIII pielikumā izklāstīto informāciju, un tos publicē saskaņā ar 33. pantu.

33. pants

Paziņojumu publicēšanas veidlapas un kārtība

▼C1

1. Paziņojumos par koncesiju, paziņojumos par koncesijas piešķiršanu un paziņojumos, kas minēti 43. panta 1. punkta otrajā daļā, iekļauj V, VI, VII, VIII un XI pielikumā izklāstīto informāciju, ko sniedz standarta veidlapās, ietverot arī standarta veidlapas labojumiem.

▼B

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šīs standarta veidlapas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 50. pantā minēto konsultēšanās procedūru.

2. Paziņojumus, kas minēti 1. punktā, sagatavo, elektroniski nosūta Eiropas Savienības Publikāciju birojam un publicē saskaņā ar IX pielikumu. Eiropas Savienības Publikāciju birojs nosūta līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam apstiprinājumu par paziņojuma saņemšanu un nosūtītās informācijas publicēšanu, norādot tajā publikācijas datumu, kas ir pierādījums par publikāciju. Paziņojumus publicē ne vēlāk kā piecas dienas pēc to nosūtīšanas. Paziņojumu publicēšanas izmaksas, kas radušās Eiropas Savienības Publikāciju birojam, sedz Savienība.

3. Paziņojumu par koncesijām pilnu tekstu publicē vienā vai vairākās Savienības iestāžu oficiālajās valodās, ko izvēlējusies līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs. Attiecīgā valodas versija vai attiecīgo valodu versijas ir vienīgais(-ie) autentiskais(-ie) teksts(-i). Katra paziņojuma galveno elementu kopsavilkumu publicē pārējās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

4. Paziņojumus par koncesiju un par koncesijas piešķiršanu valsts līmenī nepublicē, pirms tos ir publicējis Eiropas Savienības Publikāciju birojs, izņemot gadījumus, kad publikācija Savienības līmenī netiek veikta 48 stundas pēc tam, kad Savienības Publikāciju birojs ir apstiprinājis, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ir saņēmis paziņojumu, kā minēts 2. punktā. Valsts līmenī publicētajos paziņojumos par koncesiju un par koncesijas piešķiršanu nav ietverta cita informācija kā tikai tā, kas ir Eiropas Savienības Publikāciju birojam nosūtītajos paziņojumos, bet tajos norāda datumu, kurā paziņojums ir nosūtīts Eiropas Savienības Publikāciju birojam.

34. pants

Koncesijas dokumentu elektroniskā pieejamība

1. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji neierobežotā un pilnā apmērā bez maksas piedāvā tiešu elektronisko piekļuvi koncesijas dokumentiem, sākot no dienas, kad publicēts paziņojums par koncesiju, vai gadījumā, kad paziņojumā par koncesiju nav iekļauts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, no dienas, kurā tika nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus. Paziņojuma par koncesiju vai šo uzaicinājumu tekstā norāda interneta adresi, kurā var piekļūt koncesijas dokumentiem.

2. Ja pienācīgi pamatotos apstākļos ārkārtas drošības vai tehnisku iemeslu dēļ vai komercinformācijas īpaši sensitīvā rakstura dēļ, kam vajadzīgs ļoti augsts aizsardzības līmenis, dažiem koncesijas dokumentiem nevar neierobežotā un pilnā apmērā bez maksas piedāvāt tiešu elektronisko piekļuvi, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji paziņojumā vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu norāda, ka attiecīgie koncesijas dokumenti tiks nodoti ar citiem līdzekļiem, nevis elektroniski, un piedāvājumu iesniegšanas termiņu pagarina.

3. Ja pieprasīts laikus, tad līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji vai kompetentās struktūrvienības visiem pieteikuma iesniedzējiem vai pretendentiem, kas piedalās koncesijas piešķiršanas procedūrā, sniedz papildu informāciju par koncesijas dokumentiem ne vēlāk kā sešas dienas pirms piedāvājumu saņemšanai noteiktā termiņa.

35. pants

Korupcijas apkarošana un interešu konfliktu novēršana

Dalībvalstis prasa līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem veikt atbilstīgus pasākumus, lai apkarotu krāpšanu, favorītismu un korupciju un lai faktiski novērstu, konstatētu un risinātu interešu konfliktus, kas rodas koncesiju piešķiršanas procedūru norisē, nolūkā nepieļaut nekādu konkurences izkropļošanu un nodrošināt piešķiršanas procedūras pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem kandidātiem un pretendentiem.

Interešu konflikta jēdziens ietver vismaz visas tās situācijas, kad līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja personāla locekļiem, kuri ir iesaistīti koncesijas piešķiršanas procedūras norisē vai var ietekmēt šīs procedūras iznākumu, ir tieša vai netieša finansiāla, ekonomiska vai cita veida privāta ieinteresētība, ko var uzskatīt par tādu, kas kompromitē viņu objektivitāti un neatkarību koncesijas piešķiršanas procedūras kontekstā.

Attiecībā uz interešu konfliktiem pieņemtie pasākumi nav plašāki par to, kas absolūti nepieciešams, lai nepieļautu iespējamu interešu konfliktu vai lai novērstu konstatētu interešu konfliktu.







II

NODAĻA

Procedūru garantijas

36. pants

Tehniskās un funkcionālās prasības

1. Tehniskajās un funkcionālajās prasībās nosaka koncesijas priekšmetā paredzēto būvdarbu vai pakalpojumu nepieciešamos raksturlielumus. Tās izklāsta koncesijas dokumentos.

Minētie raksturlielumi var arī attiekties uz pieprasīto būvdarbu vai pakalpojumu īpašu ražošanas vai sniegšanas procesu ar noteikumu, ka tie ir saistīti ar līguma priekšmetu un ir samērīgi ar līguma vērtību un mērķiem. Šajos raksturlielumos var, piemēram, ietilpt kvalitātes līmeņi, ekoloģisko un klimata raksturlielumu līmeņi, projektēšana visu lietotāju ērtībām (arī pieejamība personām ar invaliditāti) un atbilstības novērtējums, darbības rezultāti, drošums vai izmēri, terminoloģija, simboli, testēšanas un pārbaudes metodes, apzīmējumi un marķēšana vai norādījumi lietotājam.

2. Ja vien tas nav pamatots ar līguma priekšmetu, tehniskajās un funkcionālajās prasībās nemin konkrētus ražotājus vai avotus vai konkrētus procesus, kuri raksturo kāda konkrēta ekonomikas dalībnieka nodrošinātos produktus vai pakalpojumus, vai tirdzniecības markas, patentus, tipus, vai konkrētu ražošanas veidu, kas dažiem uzņēmumiem vai produktiem var nodrošināt priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu. Izņēmuma gadījumos šādu atsauci var atļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru līguma priekšmeta aprakstu. Šādu atsauci papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”.

3. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs nenoraida piedāvājumu tāpēc, ka piedāvātie būvdarbi un pakalpojumi neatbilst koncesijas dokumentos norādītajām tehniskajām un funkcionālajām prasībām, ja pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, savā piedāvājumā pierāda, ka tā piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi nodrošina tehnisko un funkcionālo prasību izpildi.

37. pants

Procedūru garantijas

1. Koncesijas piešķir, pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja saskaņā ar 41. pantu noteiktajiem piešķiršanas kritērijiem, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi: a) piedāvājums atbilst minimālajām prasībām, ko attiecīgā gadījumā nosaka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs; b) pretendents atbilst 38. panta 1. punktā noteiktajiem dalības nosacījumiem; un c) pretendents nav izslēgts no dalības piešķiršanas procedūrā saskaņā ar 38. panta 4. līdz 7. punktu un ievērojot 38. panta 9. punktu.

Minimālajās prasībās, kas minētas a) apakšpunktā, ietilpst nosacījumi un raksturlielumi (jo īpaši tehniskie, fiziskie, funkcionālie un legālie), kam būtu jāatbilst vai kam būtu jāpiemīt ikvienam piedāvājumam.

2. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs: a) paziņojumā par koncesiju sniedz koncesijas aprakstu un dalības nosacījumus; b) paziņojumā par koncesiju, uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu vai citos koncesijas dokumentos sniedz piešķiršanas kritēriju aprakstu un attiecīgā gadījumā minimālās prasības, kas jāievēro.

3. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var ierobežot kandidātu vai pretendentu skaitu atbilstīgā līmenī ar nosacījumu, ka to dara pārredzami un uz objektīvu kritēriju pamata. Uzaicināto kandidātu vai pretendentu skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu patiesu konkurenci.

4. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs dara visiem dalībniekiem zināmu procedūras paredzamās organizācijas aprakstu un paziņo indikatīvu pabeigšanas termiņu. Jebkādas izmaiņas dara zināmas visiem dalībniekiem un tiktāl, ciktāl tās skar elementus, kas ir izpausti paziņojumā par koncesiju, brīdina visus ekonomikas dalībniekus.

5. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs veic procedūras posmu atbilstīgu dokumentēšanu, izmantojot sev piemērotus līdzekļus, ievērojot 28. panta 1. punktu.

6. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var rīkot sarunas ar kandidātiem un pretendentiem. Koncesijas priekšmetu, piešķiršanas kritērijus un minimālās prasības nevar mainīt sarunu laikā.

38. pants

Kandidātu atlase un kvalifikācijas novērtēšana

1. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji pārbauda nosacījumus dalībai attiecībā uz profesionālajām un tehniskajām spējām, kandidātu vai pretendentu finansiālo un ekonomisko stāvokli, balstoties uz viņu deklarācijām, atsauci vai atsaucēm, kas jāiesniedz kā pierādījums saskaņā ar prasībām, kas precizētas paziņojumā par koncesiju, kas nav diskriminējošas un ir samērīgas ar koncesijas priekšmetu. Dalības nosacījumi ir saistīti un samērīgi ar vajadzību nodrošināt koncesionāra spēju izpildīt koncesiju, ņemot vērā koncesijas priekšmetu un vajadzību nodrošināt īstu konkurenci.

2. Lai izpildītu 1. punktā minētos dalības nosacījumus, ekonomikas dalībnieks attiecīgā gadījumā un attiecībā uz konkrētu koncesiju var paļauties uz citu subjektu spējām neatkarīgi no tā, kāds ir tā un šo subjektu attiecību juridiskais raksturs. Ja ekonomikas dalībnieks vēlas paļauties uz citu subjektu spējām, viņš pierāda līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam, ka viņa rīcībā visā koncesijas laikā būs nepieciešamie resursi, piemēram, šādā nolūkā uzrādot minēto subjektu attiecīgu apņemšanos. Attiecībā uz finansiālo stāvokli līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var pieprasīt, lai ekonomikas dalībnieks un minētie subjekti būtu kopīgi atbildīgi par līguma izpildi.

3. Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem ekonomikas dalībnieku grupa, kā minēts 26. pantā, var paļauties uz grupas dalībnieku vai citu subjektu spējām.

4. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, no dalības koncesijas piešķiršanas procedūrā izslēdz ekonomikas dalībnieku, ja tie ir konstatējuši, ka šis ekonomikas dalībnieks ir notiesāts ar galīgu spriedumu kāda turpmāk minēta iemesla dēļ: a) līdzdalība noziedzīgā organizācijā, kā definēts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI ( 9 ) 2. pantā; b) korupcija, kā definēts 3. pantā Konvencijā par cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Eiropas Kopienas amatpersonas vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas ( 10 ), un Padomes Pamatlēmuma 2003/568/TI ( 11 ) 2. panta 1. punktā, kā arī korupcija, kā definēts līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja, vai ekonomikas dalībnieka valsts tiesību aktos; c) krāpniecība Konvencijas par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību ( 12 ) 1. panta nozīmē; d) teroristu nodarījumi vai nodarījumi, kas saistīti ar terorisma darbībām, kā definēts, attiecīgi, Padomes Pamatlēmuma 2002/475/TI ( 13 ) 1. un 3. pantā, vai kūdīšana, atbalstīšana vai līdzdalība, vai mēģinājums izdarīt nodarījumu minētā pamatlēmuma 4. panta nozīmē; e) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/60/EK ( 14 ) 1. pantā; f) bērnu darbs un citi cilvēku tirdzniecības veidi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/36/ES ( 15 ) 2. pantā.

Pienākumu izslēgt ekonomikas dalībnieku piemēro arī gadījumos, kad ar galīgu spriedumu ir notiesāta persona, kura ir šā ekonomikas dalībnieka administratīvās, pārvaldības vai pārraudzības struktūras loceklis vai kurai tajā ir pārstāvības, lemšanas vai kontroles pilnvaras.

Citi līgumslēdzēji, kas nav 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie, no dalības koncesijas piešķiršanas procedūrā var izslēgt ekonomikas dalībnieku, ja tiem ir zināms, ka šis ekonomikas dalībnieks ir notiesāts ar galīgu spriedumu kāda šā punkta pirmajā daļā minētā iemesla dēļ.

5. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kā minēts 7. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, ekonomikas dalībnieku izslēdz no dalības koncesijas piešķiršanas procedūrā, ja viņi zina, ka ekonomikas dalībnieks nav izpildījis pienākumus, kas attiecas uz nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumiem, un ja tas atzīts ar tiesas vai administratīvu lēmumu, kam ir galīgs un saistošs spēks, saskaņā ar tās valsts tiesību aktu noteikumiem, kurā šis dalībnieks veic uzņēmējdarbību, vai saskaņā ar līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja valsts tiesību aktu noteikumiem.

Turklāt līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kā minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, var izslēgt vai dalībvalstis var prasīt, lai tās no dalības koncesijas piešķiršanas procedūrā izslēgtu ekonomikas dalībnieku, ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ar jebkādiem atbilstošiem līdzekļiem var pierādīt, ka šis ekonomikas dalībnieks nav izpildījis pienākumus, kas attiecas uz nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumiem.

Šo punktu vairs nepiemēro, kad ekonomikas dalībnieks ir izpildījis savus pienākumus, samaksājot vai noslēdzot saistošu vienošanos, lai samaksātu attiecīgos nodokļus vai sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumus, tostarp, attiecīgos gadījumos, jebkādus uzkrātos procentus vai soda naudu.

6. Izņēmuma gadījumos dalībvalstis var paredzēt atkāpi no 4. un 5. punktā paredzētās obligātās izslēgšanas tādu sevišķi svarīgu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar sabiedrības interesēm, piemēram, ar sabiedrības veselību vai vides aizsardzību.

Dalībvalstis var paredzēt atkāpi no 5. punktā paredzētās obligātās izslēgšanas arī tad, ja izslēgšana būtu acīmredzami nesamērīgs risinājums, jo īpaši gadījumos, kad nav samaksātas tikai nelielas nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu summas vai kad ekonomikas dalībnieks informāciju par precīzu summu, kas maksājama saistībā ar to, ka tas nav izpildījis savus pienākumus attiecībā uz nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu maksājumiem, ir saņēmis tādā laikā, ka tam nebija iespējams 5. punkta trešajā daļā paredzētos pasākumus veikt pirms dalības pieteikuma iesniegšanas termiņa beigām.

7. Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji no dalības koncesijas piešķiršanā var izslēgt vai dalībvalsts var tām prasīt izslēgt ikvienu ekonomikas dalībnieku, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem: a) ja tā ar jebkādiem atbilstošiem līdzekļiem var pierādīt, ka ir pārkāpti 30. panta 3. punktā minētie piemērojamie pienākumi; b) ja ekonomikas dalībnieks ir bankrotējis vai tam tiek piemērota maksātnespējas vai likvidācijas procedūra, ja tā aktīvus pārvalda likvidators vai tiesa, ja tam ir mierizlīgums ar kreditoriem, ja tā saimnieciskā darbībā ir pārtraukta vai ja tas ir nonācis citā līdzvērtīgā situācijā, kas izriet no līdzīgas procedūras, kura paredzēta valsts normatīvajos aktos; tomēr līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var nolemt neizslēgt vai dalībvalsts var tai prasīt neizslēgt ekonomikas dalībnieku, kas nonācis kādā no iepriekš minētajām situācijām, ja tā ir konstatējusi, ka šis ekonomikas dalībnieks spēs izpildīt koncesiju, ņemot vērā piemērojamos valsts noteikumus un pasākumus par uzņēmējdarbības turpināšanu minētajās situācijās; c) ja līgumslēdzēja iestāde ar atbilstošiem līdzekļiem var pierādīt, ka ekonomikas dalībnieks ir vainīgs kādā ar profesionālo darbību saistītā smagā pārkāpumā, kas liek apšaubīt šā ekonomikas dalībnieka godprātību; d) ja interešu konfliktu 35. panta otrās daļas izpratnē nevar efektīvi izlabot ar citiem mazāk ierobežojošiem pasākumiem; e) ja līgumslēdzējas iestādes rīcībā ir pietiekami pārliecinošas norādes, lai secinātu, ka ekonomikas dalībnieks ir ar citiem ekonomikas dalībniekiem noslēdzis tādas vienošanās, kuru mērķis ir izkropļot konkurenci; f) ja ekonomikas dalībnieks ir pieļāvis būtiskus vai pastāvīgus trūkumus saistībā ar kādas būtiskas prasības izpildi saskaņā ar iepriekšēju koncesiju vai iepriekšēju līgumu ar līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju, kā definēts šajā direktīvā vai Direktīvā 2014/25/ES, kas noveda pie šāda iepriekšēja līguma priekšlaicīgas izbeigšanas, zaudējumu atlīdzināšanas vai citām līdzīgām sankcijām; g) ja ekonomikas dalībnieks bijis vainīgs tādas informācijas nopietnā sagrozīšanā, kas jāsniedz, lai pārbaudītu, vai nepastāv izslēgšanas iemesli un ir izpildīti atlases kritēriji, nav atklājis šādu informāciju vai nespēj iesniegt vajadzīgos dokumentus, kas apliecina šādu informāciju; h) ja ekonomikas dalībnieks ir mēģinājis nepamatoti ietekmēt līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja lēmumu pieņemšanas procesu, iegūt konfidenciālu informāciju, kas tam varētu sniegt nepamatotas priekšrocības koncesijas piešķiršanas procedūrā, vai netīši sniegt maldinošu informāciju, kas varētu būtiski ietekmēt lēmumus par izslēgšanu, atlasi vai koncesijas piešķiršanu; i) saistībā ar koncesijām aizsardzības un drošības jomā, kā minēts Direktīvā 2009/81/EK, ja, balstoties uz jebkādiem pierādījumiem, tostarp aizsargātiem datu avotiem, ir konstatēts, ka ekonomikas dalībnieks nav pietiekami uzticams, lai nepieļautu riskus dalībvalsts drošībai.

8. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas minēti 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, jebkurā procedūras laikā izslēdz ekonomikas dalībnieku, ja izrādās, ka šis ekonomikas dalībnieks sakarā ar darbībām vai bezdarbību pirms procedūras vai tās laikā ir nonācis kādā no šā panta 4. punktā un šā panta 5. punkta pirmajā daļā minētajām situācijām.

Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji jebkurā procedūras brīdī var izslēgt vai dalībvalstis var tām prasīt izslēgt ekonomikas dalībnieku, ja izrādās, ka šis ekonomikas dalībnieks sakarā ar darbībām vai bezdarbību pirms procedūras vai tās laikā ir nonācis kādā no 5. punkta otrajā daļā un 7. punktā minētajām situācijām.

9. Ikviens ekonomikas dalībnieks, kas nonācis kādā no 4. un 7. punktā minētajām situācijām, var iesniegt pierādījumus, ka ekonomikas dalībnieka veiktie pasākumi ir pietiekami, lai pierādītu savu uzticamību, neraugoties uz to, ka pastāv atbilstīgs izslēgšanas iemesls. Ja šādus pierādījumus uzskata par pietiekamiem, attiecīgo ekonomikas dalībnieku neizslēdz no procedūras.

Šajā nolūkā ekonomikas dalībnieks pierāda, ka viņš ir samaksājis vai apņēmies samaksāt kompensāciju attiecībā uz jebkādu kaitējumu, ko radījis noziedzīgais nodarījums vai pārkāpums, ir pilnībā izskaidrojis attiecīgos faktus un apstākļus, aktīvi sadarbojoties ar izmeklēšanas iestādēm, un ir veicis konkrētus un atbilstīgus tehniskus, organizatoriskus un ar personālu saistītus pasākumus, lai novērstu jaunus noziedzīgos nodarījumus vai pārkāpumus. Ekonomikas dalībnieku veiktie pasākumi tiek izvērtēti, ņemot vērā noziedzīgā nodarījuma vai pārkāpuma smagumu un konkrētos apstākļus. Ja tiek uzskatīts, ka šie pasākumi ir nepietiekami, attiecīgais ekonomikas dalībnieks saņem paziņojumu par minētā lēmuma iemesliem.

Ekonomikas dalībniekam, kas ar galīgu spriedumu izslēgts no dalības iepirkuma vai koncesijas piešķiršanas procedūrās, izslēgšanas laikposmā, kas izriet no šāda sprieduma, nav tiesību izmantot šajā punktā paredzēto iespēju dalībvalstīs, kurās šis spriedums ir spēkā.

10. Dalībvalstis, saskaņā ar normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem un ievērojot Savienības tiesību aktus, nosaka šā panta īstenošanas nosacījumus. Tās jo īpaši nosaka maksimālo izslēgšanas laikposmu, ja ekonomikas dalībnieks neveic 9. punktā noteiktos pasākumus, lai pierādītu savu uzticamību. Ja izslēgšanas laikposms nav noteikts ar galīgu spriedumu, tas nepārsniedz piecus gadus no dienas, kad notikusi notiesāšana ar galīgu spriedumu 4. punktā minētajos gadījumos, un trīs gadus no attiecīgā notikuma dienas 7. punktā minētajos gadījumos.

39. pants

Koncesijas pieteikumu un piedāvājumu saņemšanas termiņi

1. Nosakot koncesijas pieteikumu vai piedāvājumu saņemšanas termiņus, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji jo īpaši ņem vērā konkrētās koncesijas sarežģītību un piedāvājumu vai pieteikumu sagatavošanai nepieciešamo laiku, neskarot šajā pantā paredzētos minimālos termiņus.

2. Ja pieteikumus vai piedāvājumus var sagatavot tikai pēc attiecīgā objekta apmeklēšanas vai pēc tam, kad bijusi iespēja uz vietas iepazīties ar koncesijas piešķiršanas procedūras dokumentu papilddokumentiem, koncesijas pieteikumu vai piedāvājumu saņemšanas termiņus nosaka tā, lai visi attiecīgie ekonomikas dalībnieki būtu iepazinušies ar visu informāciju, kas vajadzīga pieteikumu vai piedāvājumu sagatavošanai, un jebkurā gadījumā tie ir ilgāki nekā 3. un 4. punktā noteiktie minimālie termiņi.

3. Minimālais termiņš pieteikumu iesniegšanai, iekļaujot koncesijas piedāvājumus vai ne, ir 30 dienas, sākot no dienas, kad ir nosūtīts paziņojums par koncesiju.

4. Ja procedūra norisinās vairākos secīgos posmos, sākotnējo piedāvājumu saņemšanas minimālais termiņš ir 22 dienas no dienas, kurā ir nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumu.

5. Piedāvājumu saņemšanas termiņu var samazināt par piecām dienām, ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pieņem, ka piedāvājumus var iesniegt elektroniski atbilstīgi 29. pantam.

40. pants

Informācijas sniegšana kandidātiem un pretendentiem

1. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pēc iespējas drīz informē katru kandidātu un pretendentu par pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz koncesijas piešķiršanu, tostarp norādot izraudzītā pretendenta vārdu, iemeslu ikvienam lēmumam noraidīt viņa pieteikumu vai piedāvājumu un iemeslu ikvienam lēmumam nepiešķirt paziņojumā par koncesiju publicētā līguma slēgšanas tiesības vai sākt procedūru no jauna.

Turklāt pēc attiecīgās puses pieprasījuma līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs iespējami drīzāk – un jebkurā gadījumā 15 dienu laikā pēc rakstiska pieprasījuma saņemšanas – informē katru pretendentu, kurš iesniedzis pieņemamu piedāvājumu, par atlasītā piedāvājuma raksturlielumiem un nosacītajām priekšrocībām.

2. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var nolemt neatklāt konkrētu 1. punktā minēto informāciju par līgumu, ja šādas informācijas atklāšana kavētu tiesību aktu izpildi, citādā ziņā būtu pretrunā sabiedrības interesēm, kaitētu valsts vai privātu ekonomikas dalībnieku likumīgām komerciālām interesēm vai varētu kaitēt godīgai konkurencei starp šādiem dalībniekiem.

41. pants

Piešķiršanas kritēriji

1. Koncesijas piešķir, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas atbilst 3. pantā noteiktajiem principiem un kas garantē, ka piedāvājumus novērtē efektīvas konkurences apstākļos, kas ļauj noteikt līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja vispārēju saimniecisko ieguvumu.

2. Piešķiršanas kritēriji ir saistīti ar koncesijas priekšmetu un nenodrošina līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam neierobežotu izvēles brīvību. Tie var inter alia ietvert vides, sociālos vai ar inovāciju saistītus kritērijus.

Minētos kritērijus papildina ar prasībām, kas ļauj efektīvi pārbaudīt pretendentu sniegto informāciju.

Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pārbauda, vai piedāvājumi pienācīgi atbilst piešķiršanas kritērijiem.

3. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs kritērijus norāda dilstošā secībā pēc svarīguma.

Neatkarīgi no pirmās daļas, ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs saņem piedāvājumu, kurā ir ierosināts inovatīvs risinājums ar īpašu funkcionālas izpildes līmeni, ko rūpīga līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs nevarēja paredzēt, līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs var izņēmuma kārtā grozīt piešķiršanas kritēriju secības kārtību, lai ņemtu vērā minēto inovatīvo risinājumu. Minētajā gadījumā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs informē visus pretendentus par svarīguma secības grozīšanu un izplata jaunu aicinājumu iesniegt piedāvājumus, ievērojot 39. panta 4. punktā minētos minimālos termiņus. Ja piešķiršanas kritēriji ir publicēti brīdī, kad publicē paziņojumu par koncesiju, līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs publicē jaunu paziņojumu par koncesiju, ievērojot 39. panta 3. punktā minētos minimālos termiņus.

Kritēriju secības grozīšana neizraisa diskrimināciju.







III

SADAĻA

KONCESIJU IZPILDES NOTEIKUMI

42. pants

Apakšuzņēmēji

1. To, ka apakšuzņēmēji ievēro pienākumus, kas noteikti 30. panta 3. punktā, nodrošina ar kompetento valsts iestāžu atbilstošu rīcību, kuras rīkojas savu pienākumu un darbības jomas ietvaros.

2. Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji koncesijas dokumentos var lūgt vai dalībvalsts tām var lūgt prasīt, lai pretendents vai pieteikuma iesniedzējs savā piedāvājumā norādītu to, par kādu koncesijas daļu tas ir paredzējis slēgt apakšuzņēmuma līgumus ar trešām personām, un visus ierosinātos apakšuzņēmējus. Šis punkts neskar jautājumu par galvenā koncesionāra atbildību.

3. Būvdarbu koncesiju gadījumā un attiecībā uz pakalpojumiem, kas tiks sniegti objektā, kas atrodas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja uzraudzībā, pēc koncesijas piešķiršanas un ne vēlāk kā sākot koncesijas izpildi, līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs prasa, lai koncesionārs paziņotu līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam savu šādos būvdarbos vai pakalpojumos iesaistīto apakšuzņēmēju vārdu un uzvārdu vai nosaukumu, kontaktinformāciju un likumīgos pārstāvjus, ciktāl šāda informācija tobrīd ir zināma. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs prasa, lai koncesijas izpildes gaitā koncesionārs tai paziņotu par jebkādām izmaiņām minētajā informācijā, kā arī sniegtu prasīto informāciju par jebkuru jaunu apakšuzņēmēju, kuru tas vēlāk iesaista šādos būvdarbos vai pakalpojumos.

Neatkarīgi no pirmās daļas dalībvalstis koncesionāram var tieši noteikt par pienākumu sniegt prasīto informāciju.

Pirmā un otrā daļa neattiecas uz piegādātājiem.

Pirmajā daļā noteiktos pienākumus līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var attiecināt vai dalībvalstis var prasīt, lai tos attiecina, piemēram:

a) uz pakalpojumu koncesijām, izņemot tās, kuras attiecas uz pakalpojumiem, kas tiks sniegti objektos, kuri atrodas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja uzraudzībā, – vai uz piegādātājiem, kas ir iesaistīti būvdarbu vai pakalpojumu koncesijās;

b) uz koncesionāra apakšuzņēmēju apakšuzņēmējiem vai turpmākajiem apakšuzņēmēju ķēdes dalībniekiem.

4. Lai nepieļautu 30. panta 3. punktā minēto pienākumu nepildīšanu, var veikt atbilstošus pasākumus, piemēram: a) ja dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts apakšuzņēmēju un koncesionāra kopīgas atbildības mehānisms, konkrētā dalībvalsts nodrošina, ka attiecīgie noteikumi tiek piemēroti saskaņā ar 30. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; b) līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var pārbaudīt vai dalībvalstis var prasīt, lai tās pārbaudītu, vai pastāv iemesli apakšuzņēmējus izslēgt saskaņā ar 38. panta 4. līdz 10. punktu. Šādos gadījumos līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs prasa, lai ekonomikas dalībnieks aizstātu apakšuzņēmēju, ja pārbaude ir apliecinājusi, ka pastāv obligāts iemesls tā izslēgšanai. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ekonomikas dalībniekam var prasīt vai dalībvalsts līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam var prasīt, lai tas prasītu ekonomikas dalībniekam aizstāt apakšuzņēmēju, ja pārbaude ir apliecinājusi, ka pastāv neobligāts iemesls tā izslēgšanai.

5. Dalībvalstis var paredzēt stingrākus atbildības noteikumus valsts tiesību aktos.

6. Dalībvalstis, kuras izvēlējušās noteikt pasākumus atbilstīgi šā panta 1. un 3. punktam, saskaņā ar normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem un ievērojot Savienības tiesību aktus, nosaka šo pasākumu īstenošanas nosacījumus. Šādi rīkojoties, dalībvalstis var ierobežot to piemērošanu, piemēram, attiecībā uz noteikta veida līgumiem, noteiktām līgumslēdzēju iestāžu, līgumslēdzēju vai ekonomikas dalībnieku kategorijām vai sākot ar noteiktām summām.

43. pants

Līgumu izmaiņas to darbības laikā

1. Koncesijas bez jaunas koncesijas piešķiršanas procedūras saskaņā ar šo direktīvu var grozīt šādos gadījumos: a) ja izmaiņas – neatkarīgi no to vērtības naudā – ir paredzētas sākotnējos koncesijas dokumentos skaidrās, precīzās un nepārprotamās pārskatīšanas klauzulās, kuras var ietvert vērtības pārskatīšanas klauzulas, vai kā iespējas. Šādās klauzulās norāda iespējamo izmaiņu vai iespēju apmēru un raksturu, kā arī nosacījumus, ar kuriem tās var izmantot. Klauzulās neparedz izmaiņas vai iespējas, kas mainītu koncesijas vispārējo raksturu; b) attiecībā uz sākotnējā koncesionāra veiktiem papildu būvdarbiem vai pakalpojumiem, kas kļuvuši nepieciešami un kas nebija iekļauti sākotnējā koncesijā, ja koncesionāra maiņu: i) nevar veikt tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā prasības par aizvietojamību vai sadarbspēju ar esošo aprīkojumu, pakalpojumiem vai iekārtām, kas iepirktas saskaņā ar sākotnējo koncesiju; un ii) tā līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam radītu ievērojamas neērtības vai būtisku izmaksu pieaugumu. Tomēr gadījumā, kad līgumslēdzēja iestāde piešķir koncesijas, lai veiktu darbību, kas nav kāda no II pielikumā minētajām darbībām, jebkurš vērtības pieaugums nepārsniedz 50 % no sākotnējās koncesijas vērtības. Ja tiek veiktas vairākas secīgas izmaiņas, minēto ierobežojumu piemēro katras izmaiņas vērtībai. Šādas secīgas izmaiņas nevar iecerēt, lai apietu šo direktīvu; c) ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi: i) izmaiņas ir vajadzīgas tādu apstākļu dēļ, ko rūpīga līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs nevarēja paredzēt; ii) izmaiņas nemaina koncesijas vispārējo raksturu; iii) gadījumā, kad līgumslēdzēja iestāde piešķir koncesijas, lai veiktu darbību, kas nav kāda no II pielikumā minētajām darbībām, jebkurš vērtības pieaugums nav lielāks par 50 % no sākotnējās koncesijas vērtības. Ja tiek veiktas vairākas secīgas izmaiņas, šo ierobežojumu piemēro katras izmaiņas vērtībai. Šādas secīgas izmaiņas nevar iecerēt, lai apietu šo direktīvu; d) ja koncesionāru, kam līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs sākotnēji piešķīra koncesiju, aizstāj ar jaunu koncesionāru kāda turpmāk minēta iemesla dēļ: i) nepārprotama pārskatīšanas klauzula vai iespēja saskaņā ar a) apakšpunktu; ii) pēc uzņēmuma pārstrukturēšanas, tostarp pēc pārņemšanas, apvienošanas, iegādes vai maksātnespējas, sākotnējā koncesionāra vietā pilnībā vai daļēji stājas cits ekonomikas dalībnieks, kas atbilst sākotnēji noteiktajiem kvalifikācijas atlases kritērijiem, ar noteikumu, ka tas nerada citas būtiskas līguma izmaiņas un nav iecerēts nolūkā apiet šīs direktīvas piemērošanu; vai iii) līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pats uzņemas galvenā koncesionāra saistības pret tā apakšuzņēmējiem, ja šāda iespēja ir paredzēta valsts tiesību aktos; e) ja izmaiņas – neatkarīgi no to vērtības – nav būtiskas 4. punkta nozīmē.

Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kuri šā punkta b) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos ir veikušas izmaiņas koncesijā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē attiecīgu paziņojumu. Šādi paziņojumi ietver XI pielikumā izklāstīto informāciju, un tos publicē saskaņā ar 33. pantu.

2. Papildus minētajam un nepārbaudot, vai ir izpildīti 4. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētie nosacījumi, koncesijas bez nepieciešamības veikt jaunu koncesijas piešķiršanas procedūru saskaņā ar šo direktīvu var grozīt arī tad, ja izmaiņas vērtība ir mazāka par abām turpmāk minētajām vērtībām, proti: i) šīs direktīvas 8. pantā minēto robežvērtību; un ii) mazāka par 10 % no sākotnējās koncesijas vērtības.

Tomēr izmaiņas nevar mainīt koncesijas vispārējo raksturu. Ja tiek veiktas vairākas secīgas izmaiņas, to vērtību nosaka pēc secīgo izmaiņu neto kopējās vērtības.

3. Lai aprēķinātu vērtību, kas minēta 2. punktā un 1. punkta b) un c) apakšpunktā, atjauninātā vērtība ir atsauces vērtība, ja koncesijā ir iekļauta indeksācijas klauzula. Ja koncesijā nav iekļauta indeksācijas klauzula, atjaunināto vērtību aprēķina, ņemot vērā vidējo inflācijas līmeni līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja dalībvalstī.

4. Koncesijas izmaiņas tās darbības laikā uzskata par būtiskām 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē, ja to dēļ koncesijas raksturs kļūst būtiski atšķirīgs no sākotnēji noslēgtās. Jebkurā gadījumā, neskarot 1. un 2. punktu, izmaiņas uzskata par būtiskām, ja tās atbilst vienam vai vairākiem no šādiem nosacījumiem: a) ar izmaiņām ievieš nosacījumus, kas – ja tie būtu bijuši ietverti sākotnējā koncesijas piešķiršanas procedūrā – būtu ļāvuši piedalīties citiem pieteikumu iesniedzējiem, nevis sākotnēji atlasītajiem vai arī būtu ļāvuši pieņemt citu piedāvājumu, nevis sākotnēji pieņemto, vai arī būtu koncesijas piešķiršanas procedūrai piesaistījuši papildu dalībniekus; b) izmaiņu dēļ koncesijas ekonomiskais līdzsvars mainās par labu koncesionāram tādā veidā, kāds nebija paredzēts sākotnējā koncesijā; c) izmaiņas būtiski paplašina koncesijas darbības jomu; d) ja koncesionāru, kam līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs sākotnēji piešķīra koncesiju, aizstāj ar jaunu koncesionāru kādos citos, nevis 1. punkta d) apakšpunktā paredzētajos gadījumos.

5. Jauna koncesijas piešķiršanas procedūra saskaņā ar šo direktīvu ir vajadzīga, lai koncesijas noteikumos tās darbības laikā veiktu kādas citas, nevis šā panta 1. un 2. punktā paredzētās izmaiņas.

44. pants

Koncesiju izbeigšana

Dalībvalstis nodrošina, ka līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz piemērojamie valsts tiesību akti, ir iespēja izbeigt koncesiju tās darbības laikā, ja ir izpildīts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:

a) koncesijā ir veiktas izmaiņas, kuru veikšanai būtu nepieciešama jauna koncesijas piešķiršanas procedūra saskaņā ar 43. pantu;

b) koncesijas piešķiršanas laikā koncesionārs ir atradies vienā no 38. panta 4. punktā minētajām situācijām, un tam tādēļ vajadzēja būt izslēgtam no koncesijas piešķiršanas procedūras;

c) Eiropas Savienības Tiesa saskaņā ar LESD 258. pantā noteikto procedūru ir konstatējusi, ka dalībvalsts nav pildījusi savas Līgumos paredzētās saistības, jo šīs dalībvalsts līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ir attiecīgo koncesiju piešķīris, nenodrošinot atbilstību Līgumos un šajā direktīvā noteiktajām saistībām.

45. pants

Pārraudzība un ziņošana

1. Lai nodrošinātu pareizu un efektīvu īstenošanu, dalībvalstis nodrošina, ka vismaz šajā pantā norādītos uzdevumus veic viena vai vairākas iestādes vai struktūras. Tās Komisijai norāda visas iestādes vai struktūras, kuru kompetencē ir šie uzdevumi.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek pārraudzīta koncesijas līgumu piešķiršanas noteikumu piemērošana. Ja pārraudzības iestādes vai struktūras konstatē tādus īpašus pārkāpumus kā krāpšana, korupcija, interešu konflikts un citas nopietnas nelikumības vai sistēmiskas problēmas, tās tiek pilnvarotas par šiem pārkāpumiem vai problēmām norādīt valstu revīzijas iestādēm, tiesām vai citām atbilstīgām iestādēm vai struktūrām, piemēram, tiesībsargam, valstu parlamentiem vai to komitejām.

3. Rezultātus, kas gūti saskaņā ar 2. punktu veiktajās pārraudzības darbībās, dara pieejamus sabiedrībai, izmantojot atbilstīgus informēšanas līdzekļus.

Komisija ne biežāk kā reizi trijos gados var lūgt dalībvalstīm nosūtīt Komisijai pārraudzības ziņojumu, kurā iekļauts pārskats par visbiežākajiem koncesijas līgumu piešķiršanas noteikumu nepareizas piemērošanas cēloņiem, tostarp par iespējamām strukturālām vai regulārām problēmām noteikumu piemērošanā, arī iespējamiem krāpšanas un citas nelikumīgas darbības gadījumiem.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka bez maksas ir pieejama informācija un norādījumi par to, kā interpretēt un piemērot Savienības tiesību aktus attiecībā uz koncesijas līgumu piešķiršanu, lai līgumslēdzējām iestādēm, līgumslēdzējiem un ekonomikas dalībniekiem palīdzētu pareizi piemērot Savienības noteikumus.







IV

SADAĻA

GROZĪJUMI DIREKTĪVĀ 89/665/EEK UN DIREKTĪVĀ 92/13/EEK

46. pants

Grozījumi Direktīvā 89/665/EEK

Direktīvu 89/665/EEK groza šādi:

1) direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Šo direktīvu piemēro līgumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES ( *1 ), izņemot gadījumus, kad šādi līgumi ir izslēgti no minētās direktīvas piemērošanas jomas saskaņā ar minētās direktīvas 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 17. un 37. pantu. Šo direktīvu piemēro arī koncesijām, kuras piešķīrušas līgumslēdzējas iestādes un kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/23/ES ( *2 ), izņemot gadījumus, kad šādas koncesijas ir izslēgtas no darbības jomas saskaņā ar minētās direktīvas 10., 11., 12., 17. un 25. pantu. Šīs direktīvas nozīmē līgumi ietver publiskus līgumus, pamatnolīgumus, būvdarbu un pakalpojumu koncesijas un dinamiskas iepirkumu sistēmas. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz līgumiem, uz ko attiecas Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/23/ES, līgumslēdzēju iestāžu lēmumus var efektīvi un jo īpaši iespējami ātri pārskatīt saskaņā ar šīs direktīvas 2.–2.f pantā izklāstītajiem nosacījumiem, pamatojoties uz to, ka ar šādiem lēmumiem ir pārkāpti Savienības tiesību akti publiskā iepirkuma jomā vai attiecīgās valsts noteikumi, ar kuriem transponē minētos tiesību aktus.

2) direktīvas 2.a panta 2. punktu groza šādi: a) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Pēc lēmuma par tāda līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, uz ko attiecas Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/23/ES, līgumu nevar noslēgt, kamēr nav pagājis termiņš, kas ir vismaz 10 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem un kandidātiem ir nosūtīts lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ja izmanto faksu vai elektroniskus līdzekļus, vai – ja izmanto citus saziņas līdzekļus – kamēr nav pagājis termiņš, kas ir vai nu vismaz 15 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc di