2000A1215 — LV — 20.06.2014 — 002.003

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū

SATURA RĀDĪTĀJS PREAMBULA 1. DAĻA: VISPĀRĪGI NOTEIKUMI I sadaļa — Mērķi, principi un dalībnieki 1. nodaļa: Mērķi un principi 2. nodaļa: Partnerattiecību dalībnieki II sadaļa — Politiskā dimensija 2. DAĻA: NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM 3. DAĻA: SADARBĪBAS STRATĒĢIJAS I sadaļa — Attīstības stratēģijas 1. nodaļa: Vispārējs ietvars 2. nodaļa: Atbalsta jomas 1. iedaļa: Ekonomikas attīstība 2. iedaļa: Sociāla un humāna attīstība 3. iedaļa: Reģionālā sadarbība un integrācija 4. iedaļa: Tematiskas un transversālas tēmas II sadaļa — Ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbība 1. nodaļa: Mērķi un principi 2. nodaļa: Jauns tirdzniecības režīms 3. nodaļa: Sadarbība starptautiskos forumos 4. nodaļa: Tirdzniecība ar pakalpojumiem 5. nodaļa: Ar tirdzniecību saistītas jomas 6. nodaļa: Sadarbība citās jomās 4. DAĻA: SADARBĪBA ATTĪSTĪBAS FINANSĒŠANĀ I sadaļa — Vispārīgi noteikumi 1. nodaļa: Mērķi, principi, pamatnostādnes un atbilstība 2. nodaļa: Finansējuma darbības joma un veids II sadaļa — Finansiālā sadarbība 1. nodaļa: Finanšu līdzekļi 2. nodaļa: Parāds un strukturālu pielāgojumu atbalsts 3. nodaļa: Atbalsts ārējo krīžu gadījumā 4. nodaļa: Atbalsts sektorpolitikām 5. nodaļa: Mikroprojekti un decentralizēta sadarbība 6. nodaļa: Humānā, neatliekamā palīdzība un palīdzība pēc ārkārtas situācijas 7. nodaļa: Ieguldījumi un privātā sektora attīstības atbalsts III sadaļa — Tehniskā sadarbība IV sadaļa — Procedūras un vadības sistēmas 5. DAĻA: VISPĀRĪGI NOTEIKUMI VISMAZĀK ATTĪSTĪTĀM ĀKK VALSTĪM, ĀKK VALSTĪM, KAM IR TIKAI SAUSZEMES ROBEŽAS, UN ĀKK SALU VALSTĪM (LDLIC) 1. nodaļa: Vispārīgi noteikumi 2. nodaļa: Vismazāk attīstītās ĀKK valstis 3. nodaļa: ĀKK valstis, kam ir tikai sauszemes robežas 4. nodaļa: ĀKK salu valstis 6. DAĻA: NOBEIGUMA NOTEIKUMI







PREAMBULA ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, no vienas puses, un Džordžtaunas Līgumu, ar ko izveido Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupu, no otras puses; APSTIPRINOT savu apņemšanos strādāt kopā pie mērķu sasniegšanas – nabadzības izskaušanas, noturīgas attīstības un ĀKK valstu pakāpeniskas integrācijas pasaules ekonomikā; AIZSTĀVOT savu apņēmību ar sadarbību dot nozīmīgu ieguldījumu ĀKK valstu ekonomikas, sociālajā un kultūras attīstībā un lielākā to iedzīvotāju labklājībā, palīdzot viņiem risināt globalizācijas problēmas un nostiprinot ĀKK un ES partnerattiecības, lai piešķirtu globalizācijas procesam stingrāku sociālu dimensiju; NO JAUNA APSTIPRINOT savu vēlmi atjaunot īpašās attiecības un ieviest visaptverošu un integrētu pieeju nostiprinātām partnerattiecībām, pamatojoties uz politisku dialogu, sadarbību attīstības jomā, kā arī ekonomiskām un tirdzniecības attiecībām; ATZĪSTOT, ka politiska vide, kas garantē mieru, drošību un stabilitāti, ievēro cilvēktiesības, demokrātiskus principus un tiesiskumu, kā arī laba vadīšana ir ilgtermiņa attīstības neatņemama sastāvdaļa; atzīstot, ka atbildība par šādas vides izveidi galvenokārt gulstas uz attiecīgajām valstīm; ATZĪSTOT, ka pamatotas un noturīgas ekonomikas politikas ir attīstības priekšnosacījumi; ATSAUCOTIES uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem un atgādinot Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Vīnes 1993. gada konvencijas par cilvēktiesībām secinājumus, Paktus par civilām un politiskām tiesībām un par ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām, Konvenciju par bērna tiesībām, Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas likvidāciju, Starptautisko konvenciju par rasu visu veidu diskriminācijas likvidāciju, Ženēvas 1949. gada konvencijas un citus starptautiskus tiesību aktus cilvēktiesību jomā, 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu, Ženēvas 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un Ņujorkas 1967. gada Protokolu par bēgļu statusu; UZSKATOT Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Āfrikas Cilvēktiesību hartu un Amerikas Cilvēktiesību konvenciju par pozitīviem reģionāliem ieguldījumiem cilvēktiesību ievērošanā Eiropas Savienībā un ĀKK valstīs; ▼M4 NO JAUNA APSTIPRINOT, ka smagie noziegumi, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti un ka pret tiem efektīvi jāvēršas, veicot pasākumus valstu līmenī un sekmējot globālu sadarbību; UZSKATOT, ka Starptautiskās krimināltiesas izveide un efektīva darbība ir nozīmīgs solis miera un starptautiskā tiesiskuma labā; ▼M10 ATGĀDINOT ĀKK valstu vadītāju un valdību secīgo augstākā līmeņa sanāksmju deklarācijas; UZSKATOT, ka Tūkstošgades attīstības mērķi, kas izriet no 2000. gadā ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemtās Tūkstošgades deklarācijas, jo īpaši ārkārtīgas nabadzības un bada izskaušana, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencēs saskaņotie attīstības mērķi un principi, sniedz skaidru redzējumu un ka tiem jābūt ĀKK un ES sadarbības pamatā šā Nolīguma ietvaros. Atzīstot, ka ES un ĀKK valstīm jāveic saskaņoti pasākumi, lai paātrinātu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu; ▼M10 PIESAKOTIES palīdzības efektivitātes programmai, kuru aizsāka Romā, turpināja Parīzē un turpmāk izstrādāja Akras rīcības programmā; ▼M10 Pievēršot īpašu uzmanību galvenajās ANO un citās starptautiskās konferencēs veiktajiem solījumiem un saskaņotajiem mērķiem un atzīstot nepieciešamību pēc turpmākas rīcības, lai sasniegtu mērķus un īstenotu rīcības programmas, kas ir izstrādātas šajos forumos; ▼M10 APZINOTIES nopietno globālo vides problēmu, ko rada klimata pārmaiņas, un patiesi noraizējušies par to, ka visneaizsargātākie iedzīvotāji dzīvo jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītās valstīs un mazo salu ĀKK valstīs, kur ar klimatu saistītās parādības, piemēram, jūras līmeņa celšanās, krasta erozija, plūdi, sausums un pārtuksnešošanās, apdraud to iztikas līdzekļus un ilgtspējīgu attīstību; ▼B VĒLOTIES ievērot pamata darba tiesības, ņemot vērā Starptautiskās darba organizācijas attiecīgajās konvencijās noteiktos principus; ATGĀDINOT saistības Pasaules tirdzniecības organizācijas struktūrā, IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.







1. DAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI







I SADAĻA

MĒRĶI, PRINCIPI UN DALĪBNIEKI







1. NODAĻA

Mērķi un principi

1. pants

Partnerattiecību mērķi

Kopiena un tās dalībvalstis, no vienas puses, un ĀKK valstis, no otras puses, še turpmāk – “Puses”, ar šo noslēdz Nolīgumu, lai veicinātu un paātrinātu ĀKK valstu ekonomikas, kultūras un sociālo attīstību nolūkā sekmēt mieru un drošību un veicināt stabilu un demokrātisku politisko vidi.

Partnerattiecības koncentrējas uz mērķi samazināt un eventuāli izskaust nabadzību atbilstīgi mērķiem – ĀKK valstu noturīga attīstība un integrācija pasaules ekonomikā.

▼M10

Šos mērķus un Pušu starptautiskās saistības, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķus, ietver visās attīstības stratēģijās un tiem pievēršas ar integrētu pieeju, vienlaicīgi ņemot vērā attīstības politiskos, ekonomiskos, sociālos, kultūras un vides aspektus. Partnerattiecības sniedz saskaņotu atbalsta sistēmu katras ĀKK valsts pieņemtajām attīstības stratēģijām.

Stabila ekonomiska izaugsme, kas attīsta privāto sektoru, palielina nodarbinātību un uzlabo piekļūšanu ražošanas resursiem, ir šīs sistēmas sastāvdaļa. Atbalstu sniedz indivīda tiesību ievērošanai un pamatvajadzību apmierināšanai, sociālās attīstības veicināšanai un attīstības rezultātu taisnīgas sadales nosacījumiem. Veicina un atbalsta reģionālus un apakšreģionālus integrācijas procesus, kas sekmē ĀKK valstu integrāciju pasaules ekonomikā tirdzniecības un privāto ieguldījumu ziņā. Dalībnieku spēju veidošana attīstībā un iestāžu sistēmas uzlabošana, kas ir nepieciešama sociālai kohēzijai, demokrātiskas sabiedrības pastāvēšanai un tirgus ekonomikai, kā arī aktīvas un organizētas pilsoniskās sabiedrības izveidei, ir šīs pieejas neatņemama sastāvdaļa. Sistemātiski ņem vērā sieviešu stāvokli un dzimumu līdztiesības jautājumus visās jomās – politiskā, ekonomiskā un sociālā. Katrā partnerattiecību līmenī piemēro un integrē dabas resursu un vides, tostarp klimata pārmaiņu, ilgtspējīgas pārvaldības principus.

2. pants

Pamatprincipi

ĀKK un EK sadarbībā, kuras pamatā ir juridiski saistoša sistēma un kopīgu iestāžu esamība, tiek ņemta vērā starptautiski saskaņota palīdzības efektivitātes programma attiecībā uz piederību, tuvināšanu, saskaņošanu, uz rezultātiem vērstas palīdzības pārvaldību un savstarpēju atbildību, ko īsteno, pamatojoties uz šādiem pamatprincipiem:

— partneru līdztiesība un attīstības stratēģiju piederība: partnerattiecību mērķu īstenošanas nolūkā ĀKK valstis nosaka savas ekonomikas un sabiedrības attīstības stratēģijas pilnīgi suverēni un pienācīgi ievērojot 9. pantā aprakstītos svarīgākos elementus un pamatelementus; partnerattiecības veicina attiecīgo valstu un iedzīvotāju attīstības stratēģiju piederību; ES attīstības partneri tuvina savas programmas šīm stratēģijām,

— līdzdalība: papildus centrālai valdībai kā galvenajam partnerim partnerattiecības ir atvērtas ĀKK parlamentiem, vietējām iestādēm ĀKK valstīs un dažāda veida citiem dalībniekiem, lai veicinātu visu sabiedrības slāņu, tostarp privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, integrāciju politiskās, ekonomiskās un sociālās dzīves galvenajā virzienā,

— dialoga galvenā loma un savstarpēju saistību un atbildības īstenošana: Pušu saistības dialoga ietvaros ir galvenais to partnerattiecībās un sadarbībā; Puses cieši sadarbojas, nosakot un īstenojot nepieciešamos līdzekļu devēja tuvināšanas un saskaņošanas procesus, lai nodrošinātu ĀKK valstīm galveno lomu šajos procesos,

— diferencēšana un reģionalizācija: sadarbības pasākumi un prioritātes mainās atbilstīgi partnera attīstības līmenim, tā vajadzībām, darbības rezultātiem un ilgtermiņa attīstības stratēģijai. Īpašu režīmu piešķir vismazāk attīstītām valstīm. Ņem vērā valstu, kam ir tikai sauszemes robežas, un salu valstu neaizsargātību. Īpaši tiek uzsvērta reģionālā integrācija, tostarp kontinenta līmenī.

▼B

3. pants

Šā Nolīguma mērķu sasniegšana

Puses, katra tādā mērā, kādā to skar šis Nolīgums, veic visus lietderīgos vispārīgos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu no šā Nolīguma izrietošo saistību izpildi un sekmētu tā mērķu sasniegšanu. Tās atturas no pasākumiem, kas var apdraudēt šos mērķus.







2. NODAĻA

Partnerattiecību dalībnieki

▼M10

4. pants

Vispārīga pieeja

ĀKK valstis pilnīgi suverēni nosaka attīstības principus, stratēģijas un savas ekonomikas un sabiedrības modeļus. Tās kopā ar Kopienu nosaka sadarbības programmas, kas paredzētas saskaņā ar šo Nolīgumu. Tomēr Puses atzīst nevalstisko dalībnieku, ĀKK valstu parlamentu un vietējo decentralizēto iestāžu ieguldījumu papildu nozīmi un potenciālu, veicinot attīstības procesu, īpaši valstu un reģionālā līmenī. Šajā nolūkā atbilstīgi šā Nolīguma nosacījumiem nevalstiskos dalībniekus, ĀKK valstu parlamentus un vietējās decentralizētās iestādes attiecīgā gadījumā:

— informē un iesaista apspriedēs par sadarbības politikām un stratēģijām, par sadarbības prioritātēm īpaši tajās jomās, kas uz tiem attiecas vai tos tieši ietekmē, un par politisko dialogu,

— sniedz atbalstu spēju veidošanai nozīmīgās jomās, lai stiprinātu šo dalībnieku spējas, īpaši attiecībā uz organizēšanu, pārstāvību un sarunu mehānismu izveidi, tostarp saziņas kanālu un dialogu izveidi, un lai sekmētu stratēģiskas alianses.

Nevalstiski dalībnieki un vietējās decentralizētās iestādes attiecīgā gadījumā:

— saņem finanšu līdzekļus saskaņā ar šā Nolīguma nosacījumiem, lai atbalstītu vietējos attīstības procesus,

— tiek iesaistīti sadarbības projektu un programmu īstenošanā tajās jomās, kas uz tiem attiecas vai kurās šiem dalībniekiem ir salīdzinoša priekšrocība.

▼B

5. pants

Informācija

Sadarbība atbalstīs darbību sniegt vairāk informācijas un radīt lielāku izpratni par ĀKK un ES partnerattiecību pamatiezīmēm. Sadarbība arī:

— veicinās partnerattiecības un veidos saiknes starp ĀKK un ES dalībniekiem,

— stiprinās sakaru dibināšanu un zināšanu un pieredzes apmaiņu starp dalībniekiem.

6. pants

Definīcijas

▼M10

1. Sadarbības dalībnieki būs:

a) valsts (vietējā, reģionālā un valsts līmenī), tostarp ĀKK valstu parlamenti;

b) ĀKK reģionālās organizācijas un Āfrikas Savienība. Šajā Nolīgumā reģionālo organizāciju vai līmeņu jēdziens ietver arī apakšreģionālas organizācijas vai līmeņus;

c) nevalstiski dalībnieki: — privātais sektors, — ekonomiskie un sociālie partneri, tostarp arodbiedrību organizācijas, — pilsoniskā sabiedrība visos tās veidos atbilstīgi katras valsts iezīmēm.

▼B

2. Pušu nevalstisko dalībnieku atzīšana ir atkarīga no apmēra, kādā tie pievēršas iedzīvotāju vajadzībām, no to konkrētās kompetences un tā, vai tos organizē un pārvalda demokrātiski un pārredzami.

7. pants

Jaudas palielināšana

Pilsoniskas sabiedrības ieguldījumu attīstībā var palielināt, nostiprinot Kopienas organizācijas un bezpeļņas nevalstiskās organizācijas visās sadarbības jomās. Tam būs nepieciešama:

— šo organizāciju izveides un attīstības veicināšana un atbalstīšana,

— pasākumu izveidošana šo organizāciju iesaistīšanai attīstības stratēģiju un programmu plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā.







II SADAĻA

POLITISKĀ DIMENSIJA

▼M10

8. pants

Politiskais dialogs

1. Puses regulāri iesaistās visaptverošā, līdzsvarotā un dziļā politiskā dialogā, kas noved pie abu pušu saistībām.

2. Šā dialoga mērķis ir apmainīties ar informāciju, sekmēt savstarpējo izpratni un veicināt saskaņotu prioritāšu un kopīgu darba kārtību izveidi, īpaši atzīstot esošās saiknes starp dažādiem attiecību aspektiem starp Pusēm un sadarbības dažādās jomas, kā noteikts šajā Nolīgumā. Dialogs veicina sarunas un stiprina sadarbību starp Pusēm starptautiskos forumos, kā arī veicina un atbalsta efektīvu daudzpusēju attiecību sistēmu. Dialoga mērķi ir arī situāciju rašanās novēršana, kurās viena Puse varētu uzskatīt par nepieciešamu izmantot 96. un 97. pantā paredzētās apspriežu procedūras.

3. Dialogs ietver visus šajā Nolīgumā noteiktos mērķus un nolūkus, kā arī visus kopējas, vispārējas vai reģionālas nozīmes jautājumus, tostarp jautājumus, kas attiecas uz reģionālo un kontinentālo integrāciju. Ar dialogu Puses sekmē mieru, drošību un stabilitāti un veicina stabilu un demokrātisku politisko vidi. Tas ietver sadarbības stratēģijas, tostarp palīdzības efektivitātes programmu, kā arī globālas un nozaru politikas, tostarp vides, klimata pārmaiņu, dzimumu un migrācijas jomā, un jautājumus, kas saistīti ar kultūras mantojumu. Tajā tiek aplūkota arī abu Pušu globālā un nozaru politika, kas varētu ietekmēt sadarbības mērķu sasniegšanu attīstības jomā.

4. Dialogā, cita starpā, uzmanība tiek pievērsta konkrētiem politiskiem jautājumiem, par kuriem ir savstarpēja interese vai kuriem ir vispārēja nozīme šā Nolīguma mērķu sasniegšanai saistībā ar, piemēram, ieroču tirdzniecību, pārmērīgiem militāriem izdevumiem, narkotikām, organizēto noziedzību vai bērnu darbu, kā arī jebkura veida diskrimināciju, piemēram, atkarībā no rases, ādas krāsas, dzimuma, valodas, reliģiskās, politiskās vai citas piederības, valstspiederības vai sociālās izcelsmes, mantiskā stāvokļa, dzimšanas vietas vai cita stāvokļa. Dialogs ietver arī notikumu regulāru novērtēšanu cilvēktiesību, demokrātisko principu, tiesiskuma un labas pārvaldības jomās.

5. Šajā dialogā nozīmīga loma ir plaši pamatotām politikām, lai veicinātu mieru un novērstu, pārvaldītu un atrisinātu vardarbīgus konfliktus, tāpat kā nepieciešamībai pilnīgi ievērot miera un demokrātiskas stabilitātes mērķi, definējot sadarbības prioritārās jomas. Šajā nolūkā dialogā pilnībā iesaistās attiecīgās ĀKK reģionālās organizācijas un attiecīgā gadījumā Āfrikas Savienība.

6. Dialogs notiek elastīgi. Dialogs pēc vajadzības ir formāls vai neformāls, un tas notiek iestāžu sistēmā un ārpus tās, tostarp ĀKK valstu grupā, Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, attiecīgā veidā un attiecīgā līmenī, tostarp valsts, reģionālā, kontinentālā vai visu ĀKK valstu līmenī.

7. Reģionālās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji ir saistīti ar šo dialogu, tāpat kā attiecīgā gadījumā ĀKK valstu parlamenti.

8. Ja vajadzīgs un lai izvairītos no tādu situāciju rašanās, kurās viena Puse varētu uzskatīt par nepieciešamu izmantot 96. pantā paredzēto apspriežu procedūru, dialogs attiecībā uz svarīgākajiem elementiem ir sistemātisks un formāls saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

▼B

9. pants

▼M4

Svarīgākie elementi cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma jomā un labas vadīšanas pamatelements

▼B

1. Sadarbība vērsta uz noturīgu attīstību, kas koncentrējas uz cilvēku, kas ir galvenais varonis un attīstības labumguvējs; tas ir saistīts ar visu cilvēktiesību ievērošanu un veicināšanu.

Visu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, ieskaitot sociālo pamattiesību, demokrātijas ievērošanu, pamatojoties uz tiesiskumu un pārredzamu un atbildīgu vadīšanu, ir noturīgas attīstības neatņemama sastāvdaļa.

2. Puses atsaucas uz savām starptautiskajām saistībām un apņemšanos ievērot cilvēktiesības. Tās vairākkārt atkārto savu dziļo pievēršanos cilvēka cieņai un cilvēktiesībām, kas ir indivīdu un cilvēku likumīgie centieni. Cilvēktiesības ir universālas, nedalāmas un savstarpēji saistītas. Puses apņemas veicināt un aizsargāt visas pamatbrīvības un cilvēktiesības, neatkarīgi no tā, vai tās ir civilas un politiskas, vai ekonomiskas, sociālas un kultūras. Šajā sakarā Puses no jauna apstiprina vīriešu un sieviešu līdztiesību.

Puses no jauna apstiprina, ka demokratizācija, attīstība un pamatbrīvību un cilvēktiesību aizsardzība ir savstarpēji saistīta un savstarpēji pastiprinoša. Demokrātiski principi ir vispāratzīti principi, kas ir pamatā valsts organizācijai, lai nodrošinātu tās varas leģitimitāti, tās rīcības likumību, kas atspoguļota tās konstitucionālajā, likumdošanas un reglamentējošajā sistēmā, un līdzdalības mehānismu esamībā. Pamatojoties uz vispāratzītiem principiem, katra valsts veido savu demokrātijas kultūru.

Valsts struktūru un dažādu varu prerogatīvas balsta uz tiesiskumu, kas īpaši ir saistīts ar iedarbīgiem un pieejamiem likumīgas atlīdzības līdzekļiem, neatkarīgu tiesību sistēmu, kas garantē vienlīdzību likuma priekšā, un izpildvaru, kas ir pilnīgi pakļauta likumam.

Cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana, kas ir pamatā ĀKK un ES partnerattiecībām, ir pamatā Pušu iekšzemes un starptautiskajai politikai un veido šā Nolīguma svarīgākos elementus.

3. Politiskas un institucionālas vides sakarā, kas atbalsta cilvēktiesības, demokrātijas principus un tiesiskumu, labu vadīšanu, ir pārredzama un atbildīga cilvēku, dabas, ekonomisko un finanšu resursu pārvaldība taisnīgas un noturīgas attīstības nolūkā. Tas ir saistīts ar skaidrām lēmumu pieņemšanas procedūrām valsts iestāžu līmenī, pārredzamām un atbildīgām iestādēm, likuma augstāko spēku un resursu sadali un jaudas palielināšanu, lai izstrādātu un īstenotu pasākumus, kuru mērķis īpaši ir novērst un apkarot korupciju.

▼M10

Laba pārvaldība, uz ko balstītas ĀKK un ES partnerattiecības, ir pamatā Pušu iekšzemes un starptautiskajai politikai un ir šā Nolīguma pamatelements. Puses vienojas, ka tikai nopietni korupcijas gadījumi, tostarp uzpirkšana, kas noved pie šādas korupcijas, kā minēts 97. pantā, ir šā elementa pārkāpums.

▼B

4. Partnerattiecības aktīvi atbalsta cilvēktiesību, demokratizācijas procesu veicināšanu, tiesiskuma nostiprināšanu un labu vadīšanu.

Šīs jomas būs nozīmīgs politiskā dialoga temats. Šā dialoga sakarā Puses īpašu nozīmi piešķir notiekošajām izmaiņām un panāktā progresa nepārtrauktībai. Šajā regulārajā novērtējumā ņem vērā katras valsts ekonomisko, sociālo un kultūrvēsturisko kontekstu.

Šīm jomām pievērsīsies arī atbalsts attīstības stratēģijām. Kopiena sniedz atbalstu politiskām, institucionālām un juridiskām reformām, kā arī valsts un privāto dalībnieku un pilsoniskas sabiedrības jaudas palielināšanai stratēģiju ietvaros, kuras kopīgi saskaņotas starp attiecīgo valsti un Kopienu.

▼M10

Šajā pantā noteikto svarīgāko elementu un pamatelementu principus piemēro vienādi ĀKK valstīm, no vienas puses, un Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, no otras puses.

▼B

10. pants

Citi politiskās vides elementi

1. Puses uzskata šādus elementus par tādiem, kas sekmē stabilas un demokrātiskas politiskās vides uzturēšanu un nostiprināšanu:

— noturīga un taisnīga attīstība, kas, cita starpā, ietver piekļūšanu ražošanas resursiem, svarīgiem pakalpojumiem un taisnīgumu,

▼M10

— ĀKK valstu parlamentu, attiecīgā gadījumā vietējo decentralizēto iestāžu un aktīvas un organizētas pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora lielāka iesaistīšana.

▼B

2. Puses atzīst, ka ►M10 sociālas tirgus ekonomikas ◄ principi, kurus atbalsta pārredzami konkurences noteikumi un pamatotas ekonomikas un sociālās politikas, veicina partnerattiecību mērķu sasniegšanu.

▼M10

11. pants

Miera nostiprināšanas politikas, konfliktu novēršana un atrisināšana un reaģēšana uz nestabilām situācijām

1. Puses apzinās, ka bez nabadzības samazināšanas un attīstības nebūs iespējams ilgtspējīgs miers un drošība, savukārt bez miera un drošības nav iespējama ilgtspējīga attīstība. Puses īsteno aktīvu, visaptverošu un integrētu miera nostiprināšanas, konfliktu novēršanas un atrisināšanas un iedzīvotāju drošības politiku un risina nestabilas situācijas partnerattiecībās. Šī politika ir balstīta uz piederības principu, un tajā īpaša uzmanība tiek pievērsta spēju palielināšanai valstu, reģionālā un kontinentālā līmenī, kā arī vardarbīgu konfliktu novēršanai agrīnā stadijā, mērķtiecīgi risinot to pamatcēloņus, tostarp nabadzību, un atbilstoši apvienojot visus pieejamos instrumentus.

Puses apzinās, ka ir jārisina jauni vai plašumā ejoši drošības draudi, piemēram, organizētā noziedzība, pirātisms un jo īpaši cilvēku, narkotiku un ieroču tirdzniecība. Ir jāņem vērā arī tādu globālo problēmu ietekme kā starptautisko finanšu tirgu satricinājumi, klimata pārmaiņas un pandēmijas.

Puses uzsver reģionālo organizāciju lielo nozīmi miera nostiprināšanā un konfliktu novēršanā un atrisināšanā, kā arī jaunu vai plašumā ejošu drošības draudu novēršanā, Āfrikā galvenajai atbildībai par to gulstoties uz Āfrikas Savienību.

2. Drošības un attīstības savstarpēja atkarība nosaka tādu pasākumu kā miera nostiprināšana, konfliktu novēršana un atrisināšana raksturu, kuri apvieno gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pieejas, kuras ietver kā krīžu pārvarēšanas, tā citas – plašākas – darbības. Pasākumi jaunu vai plašumā ejošu drošības draudu novēršanai, cita starpā, atbalsta likuma piemērošanu, tostarp sadarbojoties robežkontroles jomā, veicinot starptautiskās piegādes ķēdes drošību un uzlabojot gaisa, jūras un autotransporta aizsardzību.

Pasākumi miera nostiprināšanas, konfliktu novēršanas un atrisināšanas jomā īpaši vērsti uz politisku, ekonomisku, sociālu un kultūras iespēju līdzsvarošanu starp visiem sabiedrības slāņiem, demokrātijas likumības un pārvaldības efektivitātes nostiprināšanu, efektīvu mehānismu izveidi grupu interešu samierināšanai, sieviešu aktīvu iesaistīšanu, atšķirību samazināšanu starp dažādiem sabiedrības slāņiem, kā arī atbalstu aktīvai un organizētai pilsoniskai sabiedrībai. Šajā saistībā īpaša uzmanība jāpievērš agrīnas brīdināšanas sistēmu un miera nostiprināšanas mehānismu izstrādei, kas dotu ieguldījumu konfliktu novēršanā.

3. Attiecīgi pasākumi, cita starpā, ietver arī atbalstu starpniecībai, sarunām un samierināšanai, kopīgu, ierobežotu dabas resursu efektīvai reģionālai pārvaldībai, bijušo kaujinieku demobilizācijai un reintegrācijai sabiedrībā, bērnu kareivju problēmas risināšanai un pret sievietēm un bērniem vērstas vardarbības novēršanai. Tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai noteiktu atbildīgus militāro izdevumu un ieroču tirdzniecības ierobežojumus, tostarp atbalstot saskaņotu standartu un rīcības kodeksu veicināšanu un piemērošanu, kā arī lai cīnītos pret darbībām, kas uzkurina konfliktu.

3.a Īpašu nozīmi piešķir cīņai pret pretkājnieku mīnām un sprādzienbīstamām karadarbības paliekām, kā arī nelielu ieroču un vieglo ieroču un to munīcijas nelikumīgas ražošanas, pārvadāšanas, aprites un uzkrāšanas problēmas risināšanai, tostarp pievēršoties neatbilstīgi nodrošinātiem un slikti pārvaldītiem krājumiem un noliktavām, kā arī to nekontrolētai izplatīšanai.

Puses vienojas koordinēt, ievērot un pilnībā īstenot savas attiecīgās saistības saskaņā ar visām atbilstošajām starptautiskajām konvencijām un dokumentiem, un tālab tās apņemas sadarboties valstu, reģionālā un kontinentālā līmeni.

3.b Tāpat Puses apņemas sadarboties, lai novērstu ar algotņiem saistītas darbības atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar visām atbilstošajām starptautiskajām konvencijām un dokumentiem, kā arī saviem attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem.

4. Lai stratēģiski un efektīvi risinātu nestabilas situācijas, Puses apmainās ar informāciju un veicina profilaktisku aizsargreaģēšanu, kas saskaņotā veidā ietver diplomātiskos, drošības un attīstības sadarbības instrumentus. Tās vienojas par labāko veidu, kā stiprināt valstu pamatfunkciju pildīšanas spējas un stimulēt politisko gribu veikt reformas, ievērojot piederības principu. Nestabilās situācijās politiskajam dialogam ir īpaši liela nozīme, un to attīsta un stiprina arī turpmāk.

5. Vardarbīga konflikta gadījumos Puses veiks visus piemērotos pasākumus, lai novērstu vardarbības pastiprināšanos, lai ierobežotu tās teritoriālo izplatību un lai veicinātu esošo strīdu mierīgu atrisināšanu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu, ka finanšu līdzekļi sadarbībai tiktu izlietoti saskaņā ar partnerattiecību principiem un mērķiem, un lai novērstu līdzekļu novirzīšanu kara mērķiem.

6. Pēckonflikta situācijās Puses veic visus piemērotos pasākumus, lai stabilizētu situāciju pārejas posmā un veicinātu atgriešanos nevardarbīgā, stabilā un demokrātiskā stāvoklī. Puses nodrošina nepieciešamo saikņu izveidi starp ārkārtas pasākumiem, rehabilitāciju un sadarbību attīstības jomā.

7. Sekmējot miera un starptautiskā tiesiskuma stiprināšanu, Puses no jauna apstiprina savu apņemšanos:

— dalīties pieredzē attiecībā uz nepieciešamo juridisko pielāgojumu pieņemšanu, lai varētu ratificēt un īstenot Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtus, un

— cīnīties pret starptautisko noziedzību saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem, atbilstīgi ņemot vērā Romas Statūtus.

Puses cenšas veikt pasākumus, lai ratificētu un īstenotu Romas Statūtus un ar tiem saistītus instrumentus.

▼M4

11.a pants

Cīņa pret terorismu

Puses atkārto savu stingro jebkāda terorisma nosodījumu un apņemas apkarot terorismu, īstenojot starptautisku sadarbību saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautiskajām tiesībām, attiecīgajām konvencijām un instrumentiem un, jo īpaši, pilnīgi īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1373 (2001) un 1456 (2003), kā arī citas attiecīgas ANO rezolūcijas. Šim nolūkam Puses vienojas apmainīties ar:

— informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem, un

— viedokļiem par līdzekļiem un paņēmieniem cīņai pret terorismu, tostarp tehniskās jomās un apmācībā, kā arī ar terorisma novēršanas pieredzi.

11.b pants

Sadarbība cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu

1. Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir vieni no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un savās valstīs īstenojot savas pastāvošās saistības atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citas attiecīgas starptautiskās saistības.

Puses vienojas, ka šis noteikums ir viens no šā Nolīguma svarīgākajiem elementiem.

2. Puses turklāt vienojas sadarboties un dot ieguldījumu neizplatīšanas mērķa īstenošanā:

— veicot pasākumus, lai, attiecīgi, parakstītu vai ratificētu visus pārējos attiecīgos starptautiskos dokumentus vai pievienotos tiem un lai tos pilnīgi īstenotu;

— izveidojot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču eksportu un tranzītu, tostarp veicot masu iznīcināšanas ieročiem izmatojamu dubultā pielietojuma tehnoloģiju galīgā izlietojuma kontroli un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles noteikumu pārkāpšanu.

Finansiālo un tehnisko palīdzību sadarbības jomā, kuras mērķis ir cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, finansēs ar īpašiem instrumentiem, kas nav ĀKK-ES sadarbības finansēšanai paredzētie instrumenti.

3. Puses vienojas izveidot regulāru politisko dialogu, kas papildinās un konsolidēs Pušu sadarbību šajā jomā.

4. Ja pēc padziļināta politiskā dialoga īstenošanas kāda no Pusēm, jo īpaši saņēmusi informāciju no Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA), Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācijas (OPCW) un citu attiecīgu daudzpusēju organizāciju ziņojumiem, uzskata, ka kāda cita Puse nav izpildījusi saistības, kas izriet no šā panta 1. punkta par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, tā, izņemot īpaši steidzamos gadījumos, sniedz otrai Pusei un gan ĀKK Ministru padomei, gan ES Ministru padomei attiecīgo informāciju, kas vajadzīga situācijas pamatīgai pārbaudei, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. Šajā nolūkā tā uzaicina otru Pusi rīkot apspriedes, kas pievēršas pasākumiem, kurus attiecīgā Puse ir veikusi vai kuri tai jāveic, lai stāvokli labotu.

5. Apspriedes rīko tādā līmenī un veidā, kas tiek uzskatīts par vispiemērotāko risinājuma rašanai.

Apspriedes sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc uzaicinājuma un turpinās ar savstarpēju vienošanos noteiktu laiku atkarībā no pārkāpuma veida un smaguma. Jebkurā gadījumā dialogs atbilstīgi apspriežu procedūrai turpinās ne ilgāk kā 120 dienas.

6. Ja apspriedes nenoved pie abām Pusēm pieņemama risinājuma, ja apspriede tiek noraidīta vai arī īpašas steidzamības gadījumos var veikt atbilstošus pasākumus. Šos pasākumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv iemesli to veikšanai.

▼M10

12. pants

Kopienas politikas virzienu vienotība un to ietekme uz šā Nolīguma īstenošanu

Puses ir apņēmušās mērķtiecīgi, stratēģiski un uz partnerību orientēti nodrošināt attīstības politikas saskaņotību, tostarp stiprinot dialogu par attīstības politikas konsekventas īstenošanas jautājumiem. Savienība apzinās, ka Savienības politika atšķirībā no attīstības jomas politikas var atbalstīt ĀKK valstu attīstības prioritātes saskaņā ar šā Nolīguma mērķiem. Balstoties uz šādu pieeju, Savienība palielinās šo politikas virzienu saskaņotību, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus.

Neskarot 96. pantu, ja Kopiena, izmantojot savas tiesības, plāno veikt pasākumu, kas varētu ietekmēt ĀKK valstu intereses, ciktāl tas attiecas uz šā Nolīguma mērķiem, tā laicīgi informē ĀKK valstu grupu par saviem nodomiem. Šim nolūkam Komisija regulāri informē ĀKK valstu grupas sekretariātu par plānotajiem priekšlikumiem un vienlaicīgi paziņo savu priekšlikumu šiem pasākumiem. Vajadzības gadījumā informāciju var arī pieprasīt pēc ĀKK valstu iniciatīvas.

Pēc to pieprasījuma nekavējoties notiek apspriedes, lai pirms galīgā lēmuma pieņemšanas varētu ņemt vērā to bažas par šo pasākumu ietekmi.

Turklāt pēc šīm apspriedēm ĀKK valstis un ĀKK valstu grupa var savas bažas Kopienai rakstveidā paust pēc iespējas ātrāk un iesniegt ierosinājumus par grozījumiem, norādot veidu, kā kliedēt to bažas.

Ja Kopiena nepiekrīt ĀKK valstu iesniegumiem, tā informē tās pēc iespējas ātrāk, norādot iemeslus.

ĀKK valstu grupai iespēju robežās iepriekš sniedz arī pietiekamu informāciju par šo lēmumu stāšanos spēkā.

▼B

13. pants

Migrācija

1. Migrācijas jautājums ir visaptveroša dialoga temats ĀKK un ES partnerattiecību ietvaros.

Puses no jauna apstiprina savas esošās saistības un apņemšanos starptautiskajās tiesībās, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu un likvidētu visu veidu diskrimināciju, īpaši pamatojoties uz izcelsmi, dzimumu, rasi, valodu un reliģiju.

2. Puses vienojas ievērot, ka partnerattiecības attiecībā uz migrāciju nozīmē taisnīgu attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas to teritorijās, integrācijas politiku, kuras mērķis ir piešķirt viņiem tiesības un pienākumus, kas pielīdzināmi to valstspiederīgo tiesībām un pienākumiem, veicinot nediskrimināciju ekonomiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē un izveidojot pasākumus pret rasismu un ksenofobiju.

3. Katras dalībvalsts attieksme pret ĀKK valstu darba ņēmējiem, kuri ir likumīgi nodarbināti tās teritorijā, neietver diskrimināciju, pamatojoties uz valstspiederību, kas attiecas uz tās pašas valstspiederīgo darba apstākļiem, atalgojumu un atlaišanu. Turklāt šajā sakarā katra ĀKK valsts izrāda līdzvērtīgu nediskriminējošu attieksmi pret darba ņēmējiem, kuri ir kādas dalībvalsts valstspiederīgie.

4. Puses uzskata, ka stratēģijas, kuru mērķis ir nabadzības samazināšana, dzīves un darba apstākļu uzlabošana, nodarbinātības radīšana un apmācības izveide, ilgtermiņā veicina migrantu plūsmu normalizēšanos.

Puses attīstības stratēģiju un nacionālās un reģionālās plānošanas ietvaros ņems vērā strukturālus ierobežojumus, kas saistīti ar migrantu plūsmām, lai atbalstītu to reģionu ekonomisko un sociālo attīstību, no kuriem nāk migranti, un samazinātu nabadzību.

Kopiena ar nacionālās un reģionālās sadarbības programmām atbalsta ĀKK valstspiederīgo apmācību viņu izcelsmes valstī, citā ĀKK valstī vai Eiropas Savienības dalībvalstī. Kas attiecas uz apmācību dalībvalstī, Puses nodrošina, ka šī rīcība ir vērsta uz ĀKK valstspiederīgo profesionālo integrāciju viņu izcelsmes valstīs.

Puses izstrādā sadarbības programmas, lai veicinātu izglītības pieejamību ĀKK valstu studentiem, īpaši, izmantojot jaunas sakaru tehnoloģijas.

5.

a) Politiskā dialoga ietvaros Ministru padome izskata jautājumus, kas rodas saistībā ar nelegālu imigrāciju, lai attiecīgā gadījumā noteiktu līdzekļus novēršanas politikai;

b) šajā sakarā Puses īpaši vienojas nodrošināt, ka tiek ievērotas indivīdu tiesības un cieņa jebkurā procesā, kas tiek uzsākts, lai nelegālie imigranti atgrieztos savās izcelsmes valstīs. Šajā sakarā attiecīgās institūcijas sniedz viņiem administratīvus atvieglojumus, kas nepieciešami viņu atgriešanai;

c) Puses turklāt vienojas, ka: i) – katra Eiropas Savienības dalībvalsts piekrīt tās valstspiederīgo atgriešanai un atpakaļuzņemšanai, kuri nelegāli atrodas ĀKK valsts teritorijā, pēc šās valsts pieprasījuma un bez papildu formalitātēm; katra ĀKK valsts piekrīt tās valstspiederīgo atgriešanai un atpakaļuzņemšanai, kuri nelegāli atrodas Eiropas Savienības dalībvalsts teritorijā, pēc šās dalībvalsts pieprasījuma un bez papildu formalitātēm. Dalībvalstis un ĀKK valstis šim mērķim sniegs saviem valstspiederīgajiem atbilstīgus personu apliecinošus dokumentus. Attiecībā uz Eiropas Savienības dalībvalstīm šīs daļas saistības piemēro tikai tām personām, kuras uzskatāmas par to valstspiederīgajiem Kopienas nolūkā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. deklarāciju. Attiecībā uz ĀKK valstīm šīs daļas saistības piemēro tikai tām personām, kuras uzskata par to valstspiederīgajiem saskaņā ar to attiecīgo tiesību sistēmu. ii) pēc kādas Puses pieprasījuma ar ĀKK valstīm uzsāk sarunas, kuru mērķis ir labā ticībā un, pienācīgi ievērojot attiecīgās starptautisko tiesību normas, noslēgt divpusējus nolīgumus, kas reglamentē konkrētus pienākumus attiecībā uz to valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu un atgriešanos. Ja kāda no Pusēm to uzskata par nepieciešamu, šie nolīgumi ietver arī pasākumus trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanai. Šie nolīgumi noteiks personu kategorijas, uz kurām attiecas šie pasākumi, kā arī viņu atpakaļuzņemšanas un atgriešanās kārtību. ĀKK valstīm sniegs piemērotu palīdzību, lai īstenotu šos nolīgumus. iii) šajā c) apakšpunktā termins “Puses” attiecas uz Kopienu, jebkuru tās dalībvalsti un jebkuru ĀKK valsti.







2. DAĻA

NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM

▼M10

14. pants

Kopīgās iestādes

1. Šā Nolīguma iestādes ir Ministru padome, Vēstnieku komiteja un Apvienotā parlamentārā asambleja.

2. Kopīgas iestādes un iestādes, kuras izveidotas saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, neskarot attiecīgos esošo vai turpmāko ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noteikumus, cenšas nodrošināt koordināciju, saskaņotību un papildināmību, kā arī efektīvu un savstarpēju informācijas plūsmu.

▼M10

14.a pants

Valsts vai valdības vadītāju sanāksmes

Ja Puses par to kopīgi vienojas, tās rīko attiecīgas valstu vadītāju vai valdības līmeņa sanāksmes.

▼B

15. pants

Ministru padome

1. Ministru padomē ir, no vienas puses, Eiropas Savienības Padomes locekļi un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi un, no otras puses, katras ĀKK valsts valdības loceklis.

Ministru padomes prezidenta amatu secīgi ieņem Eiropas Savienības Padomes loceklis un ĀKK valsts valdības loceklis.

▼M10

Ministru padome parasti sanāk reizi gadā pēc prezidenta iniciatīvas un tad, kad tas šķiet nepieciešams, tādā veidā un ģeogrāfiskā sastāvā, kas atbilst apspriežamajiem jautājumiem. Šādas sanāksmes ietvers augsta līmeņa apspriedes par jautājumiem, kuri ir īpaši svarīgi Pusēm, papildinot darbu, kas veikts Apvienotajā ministru komitejā tirdzniecības jautājumos, kā noteikts 38. pantā, kā arī ĀKK un EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejā, kā noteikts 83. pantā, dodot ieguldījumu ikgadējās regulārās Ministru padomes sanāksmēs.

▼B

2. Ministru padomes funkcijas ir:

a) vadīt politisko dialogu;

b) pieņemt politikas pamatnostādnes un pieņemt lēmumus, kas ir nepieciešami šā Nolīguma noteikumu īstenošanai, īpaši kas attiecas uz attīstības stratēģijām konkrētajās šajā Nolīgumā paredzētajās jomās vai jebkurā citā jomā, kas izrādās svarīga un kas attiecas uz procedūrām;

c) izskata un risina jebkuru jautājumu, kas var kavēt šā Nolīguma efektīvu īstenošanu vai ir šķērslis tā mērķu sasniegšanai;

d) nodrošina apspriežu mehānismu vienmērīgu darbību.

3. Ministru padome pieņem lēmumus ar Pušu kopēju piekrišanu. Ministru padomes process ir spēkā tikai tad, ja piedalās Eiropas Savienības Padomes locekļi, viens Komisijas loceklis un divas trešdaļas locekļu, kuri pārstāv ĀKK valstu valdības. Ministru padomes locekli, kurš nevar ierasties, var pārstāvēt. Pārstāvis izmanto visas šā locekļa tiesības.

▼M10

Ikgadējās regulārās sanāksmēs vai rakstiskā procedūrā tā var pieņemt lēmumus, kas Pusēm ir saistoši, kā arī pamatrezolūcijas, ieteikumus un atzinumus. Tā ziņo katru gadu Apvienotai parlamentārai asamblejai par šā Nolīguma īstenošanu. Tā izskata un ņem vērā rezolūcijas un ieteikumus, ko pieņēmusi Apvienotā parlamentārā asambleja.

▼B

Ministru padome vada pastāvīgu dialogu ar sociālo un ekonomisko partneru pārstāvjiem un citiem pilsoniskas sabiedrības dalībniekiem ĀKK un ES. Šim nolūkam līdzās sanāksmēm var organizēt apspriedes.

4. Ministru padome var deleģēt pilnvaras Vēstnieku komitejai.

5. Ministru padome pieņem savu reglamentu sešu mēnešu laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā.

16. pants

Vēstnieku komiteja

1. Vēstnieku komitejā ir, no vienas puses, katras dalībvalsts pastāvīgais pārstāvis Eiropas Savienībā un Komisijas pārstāvis un, no otras puses, katras ĀKK valsts misijas vadītājs Eiropas Savienībā.

Vēstnieku komitejas priekšsēdētāja amatu ieņem secīgi Kopienas izraudzīts dalībvalsts pastāvīgais pārstāvis un ĀKK valstu izraudzīts misijas vadītājs, kurš pārstāv ĀKK valsti.

2. Komiteja palīdz Ministru padomei tās uzdevumu izpildē un pilda jebkuras pilnvaras, ko tai uzticējusi Padome. Šajā sakarā tā uzrauga šā Nolīguma īstenošanu un tajā noteikto mērķu sasniegšanas progresu.

Vēstnieku komiteja sanāk regulāri, īpaši, lai sagatavotu Padomes sēdes un tad, kad tas izrādās nepieciešams.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu sešu mēnešu laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā.

17. pants

Apvienotā parlamentārā asambleja

1. Apvienotajā parlamentārajā asamblejā ir vienāds skaits ES un ĀKK pārstāvju. Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļi ir, no vienas puses, Eiropas Parlamenta locekļi un, no otras puses, parlamenta locekļi vai, ja tā nav, – katras ĀKK valsts parlamenta izraudzīti pārstāvji. Parlamenta neesamības gadījumā attiecīgās ĀKK valsts pārstāvja piedalīšanās ir atkarīga no Apvienotās parlamentārās asamblejas iepriekšējā apstiprinājuma.

2. Apvienotās parlamentārās asamblejas kā saskaņošanas iestādes loma ir:

— veicināt demokrātiskus procesus ar dialogu un apspriedēm,

— veicināt lielāku izpratni starp Eiropas Savienības un ĀKK valstu cilvēkiem un palielināt sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem,

▼M10

— apspriest jautājumus par attīstību un ĀKK un ES partnerattiecībām, tostarp ekonomiskos partnerattiecību nolīgumus, citus tirdzniecības līgumus, Eiropas Attīstības fonda un valstu un reģionu stratēģijas dokumentus. Tālab Komisija šādus stratēģijas dokumentus nosūta zināšanai Apvienotajai parlamentārajai asamblejai,

— apspriest ikgadējo Ministru padomes ziņojumu par šā Nolīguma īstenošanu un pieņemt rezolūcijas un sniegt ieteikumus Ministru padomei, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus,

▼M10

— atbalstīt valstu parlamentu institucionālu attīstību un spēju veidošanu atbilstīgi šā Nolīguma 33. panta 1. punktam.

▼M10

3. Apvienotā parlamentārā asambleja sanāk divreiz gadā plenārsēdē secīgi Eiropas Savienībā un kādā no ĀKK valstīm. Lai stiprinātu reģionālo integrāciju un sekmētu sadarbību starp valstu parlamentiem, reģionālā līmenī organizē ES un ĀKK parlamenta deputātu sanāksmes.

Šādas sanāksmes reģionālā līmenī organizē atbilstīgi mērķiem, kas paredzēti šā Nolīguma 14. panta 2. punktā.

▼B

4. Apvienotā parlamentārā asambleja pieņem savu reglamentu sešu mēnešu laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā.







3. DAĻA

SADARBĪBAS STRATĒĢIJAS

18. pants

Sadarbības stratēģijas pamatojas uz attīstības stratēģijām un ekonomisko un tirdzniecisko sadarbību, kas ir savstarpēji saistītas un papildinošas. Puses nodrošina, lai abās iepriekšminētajās jomās veiktie pasākumi būtu savstarpēji nostiprinoši.







I SADAĻA

ATTĪSTĪBAS STRATĒĢIJAS







1. NODAĻA

Vispārējs ietvars

19. pants

Principi un mērķi

1. ĀKK un EK sadarbības galvenais mērķis ir nabadzības samazināšana un galu galā tās izskaušana; noturīga attīstība un ĀKK valstu pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā. Šajā sakarā sadarbības ietvars un orientācijas tiek pielāgotas katras ĀKK valsts atsevišķajiem apstākļiem, veicina ekonomisko un sociālo reformu vietējo piederību un privātā sektora un pilsoniskas sabiedrības dalībnieku integrāciju attīstības procesā.

▼M10

2. Sadarbība attiecas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenču secinājumiem un uz starptautiskā līmenī saskaņotiem mērķiem, nolūkiem un rīcības programmām un uz to kontroli kā attīstības principu pamatu. Sadarbība attiecas arī uz starptautiskās sadarbības mērķiem attīstības jomā un īpašu uzmanību pievērš kvalitātes un kvantitātes progresa rādītāju izveidei. Puses centīsies saskaņot pasākumus, lai paātrinātu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu.

▼B

3. Valdības un nevalstiski dalībnieki katrā ĀKK valstī uzsāk apspriedes par valsts attīstības stratēģijām un sabiedrības atbalstu tām.

20. pants

Pieeja

▼M10

1. ĀKK un EK sadarbības attīstības jomā mērķus sasniedz ar integrētām stratēģijām, kas ietver ekonomiskus, sociālus, kultūras, vides un institucionālus elementus, kuriem jābūt ar vietēju piederību. Tādējādi sadarbība sniedz saskaņotu, veicinošu atbalstu ĀKK valstu pašu attīstības stratēģijām, nodrošinot dažādo elementu papildināmību un mijiedarbību, īpaši valstu un reģionālā līmenī, kā arī starp šiem līmeņiem. Šajā sakarā, kā arī saistībā ar attīstības politiku un reformu pamatvirzieniem, kurus īsteno ĀKK valstis, ĀKK un EK sadarbības stratēģiju mērķis valstu un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī ir:

a) panākt strauju un stabilu darba vietas radošu ekonomisko izaugsmi, attīstīt privāto sektoru, palielināt nodarbinātību un uzlabot piekļūšanu produktīvai ekonomiskai darbībai un ražošanas resursiem;

▼M10

aa) veicināt reģionālo sadarbību un integrāciju;

▼B

b) veicināt cilvēku un sociālo attīstību, palīdzēt nodrošināt, ka tiek plaši un taisnīgi sadalīti izaugsmes rezultāti, un veicināt dzimumu līdztiesību;

c) veicināt sabiedrības kultūras vērtības un speciālu mijiedarbību ar ekonomiskiem, politiskiem un sociāliem elementiem;

d) veicināt institucionālas reformas un attīstību, nostiprināt iestādes, kas ir nepieciešamas demokrātijas nostiprināšanai, labai vadīšanai un efektīvai un konkurētspējīgai tirgus ekonomikai, un palielināt jaudu attīstībai un partnerattiecībām, un

e) veicināt vides ilgtspējību, reģenerāciju un paraugprakses, un dabas resursu saglabāšanu.

▼M10

2. Sistemātiski pievērš uzmanību šādu tematisku sadaļu vai transversālu tēmu iekļaušanai visās sadarbības jomās: cilvēktiesības, dzimumu līdztiesības jautājumi, demokrātija, laba pārvaldība, vides ilgtspēja, klimata pārmaiņas, infekciju un neinfkeciju slimības, institucionālā attīstība un spēju veidošana. Šīm jomām pienākas arī Kopienas atbalsts.

▼B

3. Detalizētus tekstus par sadarbības mērķiem un stratēģijām attīstības jomā, īpaši sektorpolitikām un stratēģijām, iekļauj uzskaitījumā, kas paredz darbības pamatnostādnes konkrētās sadarbības jomās vai nozarēs. Šos tekstus Ministru padome var pārskatīt, pārbaudīt un/vai izdarīt tajos grozījumus, pamatojoties uz ĀKK un EK Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.







2. NODAĻA

Atbalsta jomas







1. IEDAĻA

Ekonomikas attīstība

21. pants

Ieguldījumi un privātā sektora attīstība

1. Sadarbība atbalsta nepieciešamās ekonomiskās un institucionālās reformas un politikas nacionālā un/vai reģionālā līmenī, kuru mērķis ir radīt labvēlīgu vidi ►M10 ieguldījumiem ◄ , un dinamiska, dzīvotspējīga un konkurētspējīga privātā sektora attīstību. Sadarbība turklāt atbalsta:

a) valsts un privātā sektora dialoga un sadarbības veicināšanu;

b) uzņēmējdarbības prasmju un uzņēmējdarbības kultūras attīstību;

c) privatizāciju un uzņēmumu reformu un

d) starpniecības un arbitrāžas sistēmu attīstību un modernizāciju.

2. Sadarbība atbalsta arī finanšu un nefinanšu pakalpojumu kvalitātes, pieejamības uzlabošanu privātiem uzņēmumiem formālajā un neformālajā nozarē:

a) mobilizējot iekšzemes un ārvalstu privāto ietaupījumu plūsmas privāto uzņēmumu finansēšanā, atbalstot politikas modernas finanšu nozares izveidei, ieskaitot kapitāla tirgu, finanšu iestādes un ilgtspējīgas mikrofinansēšanas operācijas;

b) attīstot un nostiprinot uzņēmējdarbības iestādes un starpniecības organizācijas, tirdzniecības palātas un vietējos pakalpojumu sniedzējus no privātā sektora, kas atbalsta un sniedz uzņēmumiem nefinanšu pakalpojumus, piemēram, profesionālus, tehniskus, vadības, apmācības un tirdzniecības atbalsta pakalpojumus, un

c) atbalstot iestādes, programmas, darbības un pasākumus, kas veicina attīstību un tehnoloģiju un zinātības (know–how) un paraugprakšu nodošanu par visiem uzņēmējdarbības vadības aspektiem.

3. Sadarbība veicina uzņēmējdarbības attīstību, sniedzot finanšu, garantiju mehānismus un tehnisko atbalstu, kura mērķis ir veicināt un atbalstīt dinamisku, dzīvotspējīgu un konkurētspējīgu uzņēmumu radīšanu, nodibināšanu, paplašināšanos, diversifikāciju, rehabilitāciju, pārstrukturēšanu, modernizāciju vai privatizāciju visās tautsaimniecības nozarēs, kā arī finanšu starpniekus, piemēram, attīstības finansēšanas un riska kapitāla iestādes, un izpirkumnomas uzņēmumus:

a) radot un/vai nostiprinot finanšu instrumentus ieguldījumu kapitāla veidā;

b) uzlabojot piekļūšanu būtiskiem ieguldījumiem, piemēram, uzņēmējdarbības informācijai un padomdevēja, konsultatīviem vai tehniskās palīdzības pakalpojumiem;

c) veicinot eksportu, īpaši, palielinot jaudu visās ar tirdzniecību saistītās jomās, un

d) veicinot starpuzņēmumu saiknes, tīklus un sadarbību, ieskaitot tās, kas saistītas ar tehnoloģijas un zinātības (know–how) nodošanu nacionālā, reģionālā, ĀKK un ES līmenī, un partnerattiecības ar privātiem ārvalstu ieguldītājiem, kas atbilst ĀKK un EK sadarbības attīstības jomā mērķiem un pamatnostādnēm.

4. Sadarbība atbalsta mikrouzņēmumu izveidi ar labāku piekļūšanu finanšu un nefinanšu pakalpojumiem; atbilstošu politiku un reglamentējošus noteikumus to attīstībai un sniedz apmācības un informācijas pakalpojumus par paraugpraksēm mikrofinansēšanā.

▼M10

5. Atbalsts ieguldījumiem un privātā sektora attīstībai ietver darbības un iniciatīvas makro-, mezo- un mikroekonomikas līmenī un veicina novatorisku finansēšanas mehānismu meklējumus, tostarp attīstības finansējuma privāto un valsts avotu apvienošanu un izmantošanu.

▼M10

6. Sadarbība atbalsta uz privātā sektora attīstību, ekonomisko izaugsmi un nabadzības izskaušanu vērstus privātā sektora ieguldījumus pamata infrastruktūrā.

▼B

22. pants

Makroekonomikas un strukturālas reformas un politikas

1. Sadarbība atbalsta ĀKK pasākumus, lai īstenotu:

a) makroekonomisko izaugsmi un stabilizāciju ar disciplinētām fiskālām un monetārām politikām, kuru rezultāts ir inflācijas samazināšana, un uzlabotu ārējās un fiskālās bilances, pastiprinot fiskālo disciplīnu, veicinot budžeta pārredzamību un efektivitāti, uzlabojot fiskālās politikas kvalitāti, taisnīgumu un sastāvu, un

▼M10

b) struktūrpolitikas, kas paredzētas, lai nostiprinātu dažādo dalībnieku, īpaši privātā sektora, nozīmi un uzlabotu vidi pastiprinātai vietējo resursu izmantošanai, tā veicinot uzņēmējdarbību, ieguldījumus un nodarbinātību, kā arī: i) liberalizēt tirdzniecību un ārvalsts valūtas režīmus un norēķinu konta konvertējamību, ņemot vērā katras valsts konkrētos apstākļus; ii) nostiprināt darba un produktu tirgus reformas; iii) veicināt finanšu sistēmu reformas, kas palīdz attīstīt dzīvotspējīgu banku un nebanku sistēmu, kapitāla tirgus un finanšu pakalpojumus, ieskaitot mikrofinanses; iv) uzlabot privāto un valsts pakalpojumu kvalitāti un v) veicināt reģionālo sadarbību un makroekonomikas un monetāro politiku pakāpenisku integrāciju.

2. Makroekonomikas politiku un strukturālu pielāgojumu programmu izveide atspoguļo attiecīgo valstu sociāli politisko fonu un iestāžu jaudu, nodrošina pozitīvu ietekmi uz nabadzības samazināšanu un sociālo pakalpojumu pieejamību un pamatojas uz šādiem principiem:

a) ĀKK valstīm ir galvenā atbildība par risināmo problēmu analīzi, reformu izveidi un īstenošanu;

b) atbalsta programmas pielāgo atšķirīgai situācijai katrā ĀKK valstī un tās ir jutīgas pret šo valstu sociālajiem apstākļiem, kultūru un vidi;

c) tiek atzītas un ievērotas ĀKK valstu tiesības noteikt savu attīstības stratēģiju un prioritāšu virzienu un secību;

d) reformu gaita ir reālistiska un saderīga ar katras ĀKK valsts jaudu un resursiem un

e) iedzīvotāju saziņas un informēšanas nostiprināšana par ekonomiskām un sociālām reformām un politikām.

▼M10

23. pants

Tautsaimniecības nozares attīstība

Sadarbība atbalsta noturīgas politikas un institucionālas reformas un ieguldījumus, kas ir nepieciešami taisnīgai piekļūšanai ekonomiskai darbībai un ražošanas resursiem, īpaši:

a) apmācības sistēmu izstrāde, kas palīdz palielināt produktivitāti formālajā un neformālajā nozarē;

b) kapitāls, kredīts, zeme, īpaši attiecībā uz īpašuma tiesībām un lietošanu;

c) lauku stratēģiju izstrāde, kuru mērķis ir izveidot ietvaru līdzdalības decentralizētai plānošanai, resursu sadalei un pārvaldīšanai;

d) stratēģiju izstrāde, lai palielinātu lauksaimniecisko ražošanu un ražību ĀKK valstīs, īpaši nodrošinot nepieciešamo finansējumu lauksaimniecības izpētei, lauksaimniecības izejvielām un pakalpojumiem, lauku atbalsta infrastruktūrai, kā arī riska samazināšanai un pārvaldībai. Atbalsts ietver valsts un privātus ieguldījumus lauksaimniecībā, lauksaimniecības politikas un stratēģijas izstrādes veicināšanu, lauksaimnieku un privātā sektora organizāciju stiprināšanu, dabas resursu pārvaldību un lauksaimniecības tirgu izveidi un darbību. Lauksaimnieciskās ražošanas stratēģijas stiprina politiku, kas veicina nodrošinātību ar pārtiku valsts un reģionālā līmenī, kā arī reģionālo integrāciju; šajā sakarā sadarbība stiprina ĀKK centienus palielināt savu preču eksporta konkurētspēju un pielāgot savu preču eksporta stratēģiju mainīgajiem tirdzniecības apstākļiem;

e) ilgtspējīga ūdens resursu attīstība, kas balstīta uz ūdens resursu kompleksas pārvaldības principiem, nodrošinot taisnīgu un ilgtspējīgu kopējas lietošanas ūdens resursu sadali to dažādam izlietojumam;

f) ilgtspējīga akvakultūras un zivsaimniecības attīstība, kas ietver gan iekšzemes zivsaimniecību, gan jūras resursus ĀKK valstu ekonomiskajās ekskluzīvajās zonās;

g) ekonomiskā un tehnoloģiskā infrastruktūra un pakalpojumi, ieskaitot transporta, telekomunikāciju sistēmas, sakaru pakalpojumus un informācijas sabiedrības attīstību;

h) konkurētspējīgas rūpniecības, kalnrūpniecības un enerģētikas nozares attīstība, tajā pašā laikā veicinot privātā sektora iesaistīšanu un attīstību;

i) tirdzniecības attīstība, ieskaitot godīgas tirdzniecības veicināšanu;

j) uzņēmējdarbības, finanšu un banku darbības un citu pakalpojumu nozaru attīstība;

k) tūrisma attīstība;

l) zinātniskās, tehnoloģiskās un pētniecības infrastruktūras un pakalpojumu attīstība, ieskaitot jaunu tehnoloģiju pastiprināšanu, nodošanu un absorbciju;

m) jaudas nostiprināšana produktīvās jomās, īpaši valsts un privātajā sektorā;

n) tradicionālo zināšanu veicināšana;

o) uz preferenču samazināšanu vērstu īpašu pielāgošanās stratēģiju izstrāde un īstenošana, iespējams, iepriekš a) līdz n) punktā minētie pasākumi.

▼M10

23.a pants

Zivsaimniecība

Apzinoties zivsaimniecības un akvakultūras lielo nozīmi ĀKK valstīs un to pozitīvo ieguldījumu darba vietu radīšanā, ieņēmumu nodrošināšanā, lauku un piekrastes kopienu nodrošinātībā ar pārtiku un iztikas līdzekļiem un tādējādi nabadzības mazināšanā, sadarbības mērķis ir zivsaimniecības un akvakultūras nozares turpmāka attīstība ĀKK valstīs, lai ilgtspējīgā veidā palielinātu ar tām saistītos sociālos un ekonomiskos ieguvumus.

Ar sadarbības programmām un pasākumiem tiek atbalstīta, cita starpā, ilgtspējīgas akvakultūras un zivsaimniecības attīstības stratēģiju un pārvaldības plānu izstrāde un īstenošana ĀKK valstīs un reģionos; akvakultūras un zivsaimniecības iekļaušana valsts un reģionālajās attīstības stratēģijās; infrastruktūras un tehniskās paraugprakses attīstība, kas nepieciešama, lai ĀKK valstis varētu iegūt maksimāli ilgtspējīgu vērtību no savas zivsaimniecības un lauksaimniecības; ĀKK valstu spēju veidošanu, lai sekmīgi pārvarētu ārējās problēmas, kuras neļauj šīm valstīm pilnībā izmantot savus zivsaimniecības resursus; kā arī kopuzņēmumu veicināšana un attīstība, lai veiktu ieguldījumus ĀKK valstu zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs. Jebkurā zvejas nolīgumā, kas var tikt pārrunāts starp Kopienu un ĀKK valstīm, pienācīgu uzmanību pievērš atbilstībai attīstības stratēģijām šajā jomā.

Ja tiek panākta kopīga vienošanās, var rīkot augsta līmeņa apspriedes, tostarp ministru līmenī, lai izstrādātu, uzlabotu un/vai stiprinātu ĀKK un ES sadarbību, attīstot ilgtspējīgu akvakultūru un zivsaimniecību.

▼B

24. pants

Tūrisms

Sadarbības mērķis būs tūrisma nozares noturīga attīstība ĀKK valstīs un apakšreģionos, atzīstot tās pieaugošo nozīmi pakalpojumu nozares izaugsmē ĀKK valstīs, un to globālās tirdzniecības, tās spējas veicināt citu ekonomiskas darbības nozaru un tās lomas paplašināšana, kas tai var būt nabadzības izskaušanā.

Sadarbības programmas un projekti atbalstīs ĀKK valstu pasākumus, lai izveidotu un uzlabotu valstu juridisko un iestāžu sistēmu un resursus noturīgu tūrisma politiku un programmu attīstīšanai un īstenošanai, kā arī, cita starpā, nozares, īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurences uzlabošana, ieguldījumu atbalsts un veicināšana, produktu izstrāde, ieskaitot vietējās kultūras attīstīšanu ĀKK valstīs, un saikņu nostiprināšanu starp tūrisma nozari un citām ekonomiskas darbības nozarēm.







2. IEDAĻA

Sociāla un humāna attīstība

25. pants

Sociālās jomas attīstība

1. Sadarbība atbalsta ĀKK pasākumus, lai izstrādātu vispārīgas un sektorpolitikas un reformas, kas uzlabo pamata sociālās infrastruktūras un pakalpojumu segumu, kvalitāti un pieejamību un ievēro vietējās vajadzības un visneaizsargātāko un visnelabvēlīgāko konkrētas prasības, tādējādi samazinot šo pakalpojumu pieejamības nevienlīdzību. Īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, lai nodrošinātu valsts izdevumu pienācīgus līmeņus sociālajās jomās. Šajā sakarā sadarbības mērķis ir:

▼M10

a) uzlabot izglītību un apmācību visos līmeņos, sekmējot terciārās augstākās izglītības atzīšanu, ieviešot kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izglītībai, tostarp izglītībai un apmācībai, kuru sniedz tiešsaistē vai izmantojot citus neierastus veidus, un veidot tehnisko nodrošinājumu un prasmes;

b) uzlabot veselības sistēmas, īpaši nodrošināt taisnīgu piekļuvi vispārējiem un kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī uzturu, novērst badu un nepietiekamu apgādi ar uzturu un nodrošināt pietiekamu pārtikas piegādi un nodrošinātību ar to, tostarp atbalstot drošības tīklus;

▼B

c) integrēt apdzīvotības jautājumus attīstības stratēģijās, lai uzlabotu reproduktīvo veselību, primāro veselības aprūpi, ģimenes plānošanu, un novērst sieviešu dzimumorgānu sakropļošanu;

▼M4

d) sekmēt cīņu pret: — HIV/AIDS, nodrošinot sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību aizsardzību; — citām ar nabadzību saistītām slimībām, īpaši malāriju un tuberkulozi;

▼B

e) palielināt mājsaimniecības ūdens drošību un uzlabot droša ūdens un pienācīgas sanitārijas pieejamību;

f) uzlabot lētas un pienācīgas patversmes pieejamību visiem, atbalstot zemu izmaksu un zemu ienākumu mājokļu programmas un uzlabojot pilsētattīstību, un

g) veicināt līdzdalības metožu sekmēšanu sociālajā dialogā, kā arī ievērot sociālās pamattiesības.

2. Sadarbība atbalsta arī jaudas palielināšanu sociālajās jomās, piemēram, apmācību programmas sociālo politiku izstrādē un sociālo projektu un programmu modernā vadīšanā; politikas, kas veicina tehnoloģiju attīstību un pētniecību; vietējās kompetences palielināšana un partnerattiecību veicināšana, un apaļā galda sarunas nacionālā un/vai reģionālā līmenī.

3. Sadarbība veicina un atbalsta sociālās aizsardzības un nodrošināšanas politiku un sistēmu izveidi un īstenošanu, lai palielinātu sociālo kohēziju un sekmētu pašpalīdzību un sabiedrības solidaritāti. Atbalsts, cita starpā, ir vērsts uz pasākumu izstrādi, pamatojoties uz ekonomisko solidaritāti, īpaši, izveidojot sociālās attīstības fondus, kas pielāgoti vietējām vajadzībām un dalībniekiem.

26. pants

Jaunatnes problēmas

Sadarbība atbalsta arī saskaņotas un visaptverošas politikas izveidi, lai palielinātu jaunatnes potenciālu, lai to labāk integrētu sabiedrībā, lai sasniegtu pilnu potenciālu. Šajā sakarā sadarbība atbalsta politikas, pasākumus un darbības, kuru mērķis ir:

a) aizsargāt bērnu un jauniešu tiesības, īpaši meiteņu tiesības;

b) veicināt jaunatnes prasmes, enerģiju, inovāciju un potenciālu, lai palielinātu tās ekonomiskās, sociālās un kultūras iespējas un paplašinātu tās darba iespējas ražošanas nozarē;

▼M4

c) palīdzēt sabiedriskām iestādēm, lai dotu iespēju bērniem attīstīt savu fizisko, psiholoģisko, sociālo un ekonomisko potenciālu;

d) reintegrēt sabiedrībā bērnus pēckonflikta situācijās ar rehabilitācijas programmām; un

▼M4

e) sekmēt gados jauno pilsoņu aktīvu dalību sabiedriskajā dzīvē un veicināt studentu apmaiņas, kā arī ĀKK un ES jauniešu organizāciju savstarpējo sadarbību.

▼B

27. pants

▼M10

Kultūra un attīstība

▼B

Sadarbības kultūras jomā mērķis ir:

a) integrēt kultūras dimensiju visos sadarbības līmeņos attīstības jomā;

b) atzīt, saglabāt un veicināt kultūras vērtības un identitāti, lai nodrošinātu starpkultūru dialogu;

▼M10

c) atzīt, saglabāt un veicināt kultūras mantojuma vērtību; atbalstīt jaudas attīstīšanu šajā jomā;

▼B

d) attīstīt kultūras nozares un palielināt tirgus pieejamības iespējas kultūras precēm un pakalpojumiem;

▼M10

e) atzīt un atbalstīt kultūras dalībnieku un kultūras tīklu nozīmi un to ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā; un

f) veicināt kultūras dimensiju izglītībā un jauniešu līdzdalību kultūras pasākumos.

▼B







3. IEDAĻA

Reģionālā sadarbība un integrācija

▼M10

28. pants

Vispārīga pieeja

1. ĀKK un ES sadarbība sniedz efektīvu palīdzību, lai sasniegtu mērķus un prioritātes, ko ĀKK valstis ir noteikušas reģionālās sadarbības un integrācijas sakarā.

2. Atbilstīgi vispārīgiem mērķiem, kas noteikti 1. un 20. pantā, ĀKK un ES sadarbības mērķis ir:

a) veicināt mieru un stabilitāti, kā arī novērst konfliktus un tos atrisināt;

b) veicināt ekonomisko attīstību un ekonomisko sadarbību, veidojot plašākus tirgus, sekmējot personu brīvu pārvietošanos, preču, pakalpojumu, kapitāla, darbaspēka un tehnoloģiju brīvu apriti starp ĀKK valstīm, paātrinot ĀKK valstu ekonomiku diversifikāciju, veicinot un paplašinot ĀKK un trešo valstu savstarpējo tirdzniecību, kā arī pakāpeniski integrējot ĀKK valstis pasaules ekonomikā;

c) veicināt starpvalstu dimensijas ilgtspējīgas attīstības jautājumu pārvaldību, izmantojot, cita starpā, reģionālo sadarbības politiku koordinēšanu un saskaņošanu.

3. Saskaņā ar 58. pantā minētajiem nosacījumiem ar sadarbību atbalsta arī starpreģionu un ĀKK iekšējo sadarbību, kas ietver:

a) vienu vai vairākas ĀKK reģionālas organizācijas, tostarp kontinenta līmenī;

b) Eiropas aizjūras zemes un teritorijas (AZT) un attālus reģionus;

c) valstis, kas nav ĀKK jaunattīstības valstis.

29. pants

ĀKK un ES sadarbība reģionālās sadarbības un integrācijas atbalstam

1. Stabilitātes, miera uzturēšanas un konfliktu novēršanas jomā sadarbība atbalsta:

a) reģionālā politiskā dialoga veicināšanu un attīstību konflikta novēršanas un atrisināšanas, cilvēktiesību un demokratizācijas jomā; apmaiņas, sakaru veidošanas jomā un mobilitātes veicināšanā starp dažādiem attīstības dalībniekiem, īpaši pilsoniskā sabiedrībā;

b) reģionālo iniciatīvu un politiku veicināšanu ar drošību saistītos jautājumos, tostarp ieroču kontroli, vēršanos pret narkotikām, organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, uzpirkšanu un korupciju.

2. Reģionālās ekonomikas integrācijas jomā sadarbība atbalsta:

a) vismazāk attīstīto ĀKK valstu līdzdalības veicināšanu reģionālo tirgu izveidē un no tiem gūto labumu sadalē;

b) nozaru ekonomiskās reformas politiku īstenošanu reģionālā līmenī;

c) tirdzniecības un maksājumu liberalizāciju;

d) ārvalstu un iekšzemes pārrobežu ieguldījumu un citu reģionālu ekonomiskas integrācijas iniciatīvu veicināšanu;

e) reģionālas integrācijas tīro pārejas izmaksu ietekmes uz budžeta ieņēmumiem un maksājumu bilanci mazināšanu; un

f) infrastruktūru, īpaši transporta un komunikāciju infrastruktūru, kā arī to drošību un ar tiem saistītos pakalpojumus, tostarp reģionālo iespēju attīstību informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā.

3. Reģionālo politiku ilgtspējīgas attīstības jomā sadarbība atbalsta ĀKK reģionu prioritātes un īpaši:

a) vides un dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, tostarp ūdens un enerģijas resursu pārvaldību, un risinājumus atbilstīgi klimata pārmaiņām;

b) nodrošinātību ar pārtiku un lauksaimniecību;

c) veselības aizsardzību, izglītību un apmācību;

d) pētniecību un tehnoloģijas attīstību; un

e) reģionālās iniciatīvas attiecībā uz sagatavotību katastrofām un to seku mazināšanu, kā arī atjaunošanas darbus pēc katastrofām.

30. pants

Spēju veidošana ĀKK valstu reģionālās sadarbības un integrācijas atbalstam

Lai sasniegtu reģionālo politiku efektivitāti un iedarbīgumu, sadarbība attīsta un nostiprina:

a) to reģionālo integrācijas iestāžu un organizāciju spējas, ko izveidojušas ĀKK valstis un kur ĀKK valstis piedalās, un kas veicina reģionālo sadarbību un integrāciju;

b) valstu valdību un parlamentu spējas reģionālās integrācijas jautājumos; un

c) nevalstisko dalībnieku, tostarp privātā sektora, spējas.

▼B







4. IEDAĻA

Tematiskas un transversālas tēmas

31. pants

Dzimumu līdztiesības jautājumi

Sadarbība palīdz nostiprināt politikas un programmas, kas uzlabo, nodrošina un paplašina vīriešu un sieviešu vienādu līdzdalību visās politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras dzīves sfērās. Sadarbība palīdz uzlabot sieviešu piekļūšanu visiem resursiem, kas nepieciešami viņu pamattiesību pilnīgai izmantošanai. Konkrētāk sadarbība rada atbilstošu ietvaru, lai:

a) integrētu specifisku dzimumu pieeju un bažas katrā sadarbības līmenī attīstības jomā, ieskaitot makroekonomikas politikas, stratēģijas un darbību, un

b) veicinātu konkrētu pozitīvu pasākumu pieņemšanu sieviešu labā, piemēram: i) līdzdalība valsts un vietējā politikā; ii) atbalsts sieviešu organizācijām; iii) piekļūšana pamata sociāliem pakalpojumiem, īpaši izglītībai un apmācībai, veselības aprūpei un ģimenes plānošanai; iv) piekļūšana ražošanas resursiem, īpaši zemei un kredītiem un darba tirgum, un v) īpaši ņemot vērā sievietes ārkārtas palīdzības un rehabilitācijas operācijās.

▼M10

31.a pants

HIV/AIDS

Sadarbība atbalsta ĀKK valstu centienus visās nozarēs izstrādāt un stiprināt politiku un programmas, kuru mērķis ir risināt HIV/AIDS pandēmijas problēmu un aizkavēt tās attīstību. Tā atbalsta ĀKK valstu centienus palielināt vispārēju pieejamību HIV/AIDS profilaksei, ārstēšanai, HIV/AIDS slimnieku aprūpei un atbalstam, un tās īpašs mērķis ir:

a) ar HIV/AIDS jomu saistītu vispārēju daudznozaru stratēģiju un plānu izstrādes un īstenošanas atbalstīšana, nosakot to kā prioritāti valstu un reģionālās attīstības plānos;

b) visu atbilstošo attīstības nozaru ietveršana valstu reakcijā uz HIV/AIDS un visu līmeņu ieinteresēto personu plašas iesaistes nodrošināšana;

c) pamatojoties uz valstu veselības aprūpes sistēmu stiprināšanu un cilvēkresursu nepietiekamības jautājuma veselības aprūpes jomā risināšanu, nodrošināt vispārēju pieejamību HIV/AIDS profilaksei, ārstēšanai un slimnieku aprūpei, kā arī citiem veselības aprūpes pakalpojumiem un nodrošināt to efektīvu integrāciju;

d) dzimumu nevienlīdzības, uz dzimumu nevienlīdzību balstītas vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas jautājumu risināšana, kas ir HIV/AIDS pandēmijas veicinoši apstākļi; tādu pasākumu veicināšana, kas nodrošinātu sieviešu un meiteņu tiesības, efektīvu, uz dzimumu orientētu HIV/AIDS programmu un pakalpojumu izstrādi sievietēm un meitenēm, tostarp tādu, kas saistīti ar seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām; un atbalstītu sieviešu pilnīgu līdzdalību plānošanā un lēmumu pieņemšanā saistībā ar HIV/AIDS stratēģijām un programmām;

e) atbalstošas tiesiskas un politiskas sistēmas izstrāde un tādu represīvu tiesību aktu, politikas, prakšu, stigmatizācijas un diskriminācijas atcelšana, kuri grauj cilvēktiesības, palielina neaizsargātību pret HIV/AIDS un kavē piekļuvi efektīvai HIV/AIDS profilaksei, ārstēšanai, slimnieku aprūpei un atbalstam, tostarp zālēm, medicīnas precēm un pakalpojumiem cilvēkiem, kuriem ir HIV/AIDS, kā arī riska grupas iedzīvotājiem;

f) piekļuves paplašināšana uz pierādījumiem balstītai, vispārējai HIV/AIDS profilaksei, kas cīnās ar vietējiem epidēmiju veicinošiem apstākļiem, kā arī sieviešu, jaunu cilvēku un riska grupas iedzīvotāju īpašo vajadzību labāka nodrošināšana; un

g) vispārējas un uzticamas piekļuves nodrošināšana drošām augstas kvalitātes zālēm par pieejamu cenu, kā arī medicīnas precēm, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības precēm.

▼B

32. pants

Vide un dabas resursi

1. Sadarbības mērķi vides aizsardzībā un dabas resursu ilgtspējīgā izmantošanā un apsaimniekošanā ir:

a) iesaistīt vides ilgtspējību visos sadarbības attīstības jomā aspektos un atbalsta programmās un projektos, kurus īsteno dažādie dalībnieki;

b) palielināt un/vai nostiprināt zinātnisko un tehnisko cilvēku un iestāžu jaudu vides apsaimniekošanai visiem vides dalībniekiem;

c) atbalstīt konkrētus pasākumus un režīmus, kuru mērķis ir risināt kritiskus ilgtspējīgas apsaimniekošanas jautājumus un arī attiecībā uz pašreizējām un turpmākām reģionālām un starptautiskām saistībām par minerālvielām un dabas resursiem, piemēram: i) tropu meži, ūdens resursi, piekrastes, jūras un zivsaimniecības resursi, savvaļas dzīvnieki, augsne, bioloģiskā dažādība; ii) trauslu ekosistēmu aizsardzība (piem., koraļļu rifi); iii) neizsīkstoši enerģijas avoti, īpaši saules enerģija un energoefektivitāte; iv) noturīga lauku un pilsētu attīstība; v) pārtuksnešošanās, sausums un atmežošana; vi) novatorisku risinājumu izstrāde pilsētvides problēmām un vii) ilgtspējīga tūrisma veicināšana;

d) ņemt vērā jautājumus, kas saistīti ar bīstamo atkritumu transportu un apglabāšanu.

2. Sadarbībā ņem vērā arī:

a) mazu ĀKK salu valstu neaizsargātību, īpaši pret klimata izmaiņu radītiem draudiem;

b) sausuma un pārtuksnešošanās problēmu pasliktināšanos, īpaši vismazāk attīstītās valstīs un valstīs, kam ir tikai sauszemes robežas, un

c) institucionālo attīstību un jaudas palielināšanu.

▼M10

32.a pants

Klimata pārmaiņas

Puses apzinās, ka klimata pārmaiņas ir nopietna globāla vides problēma un apdraud Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kādēļ ir vajadzīgs prognozējams un savlaicīgi sniegts finansiālais atbalsts. Šo iemeslu dēļ, kā arī atbilstīgi 32. pantam, un īpaši tā 2. punkta a) apakšpunktam, sadarbība:

a) atzīst ĀKK valstu, un īpaši mazo salu un zemu virs jūras līmeņa esošo ĀKK valstu, neaizsargātību pret tādām klimata pārmaiņu radītām parādībām kā krasta erozija, cikloni, applūšana un vides apstākļu izraisīta pārvietošanās; un īpaši vismazāk attīstīto ĀKK valstu un tādu ĀKK valstu, kurām ir tikai sauszemes robežas, neaizsargātību pret plūdiem, sausumu, atmežošanu un pārtuksnešošanos;

b) stiprina un atbalsta politikas virzienus un programmas, kas mazina klimata pārmaiņu sekas un draudus, kā arī pielāgojas tiem, tostarp ar institucionālas attīstības un spēju veidošanas palīdzību;

c) palielina ĀKK valstu spējas attīstīt pasaules oglekļa tirgu un piedalīties tajā; un

d) pievērš uzmanību šādiem pasākumiem: i) integrēt klimata pārmaiņas attīstības stratēģijās un nabadzības mazināšanas pasākumos; ii) uzlabot klimata pārmaiņu politisko profilu sadarbībai attīstības jomā, tostarp izmantojot atbilstošu politisku dialogu; iii) palīdzēt ĀKK valstīm, lai tās pielāgotos klimata pārmaiņām atbilstošās nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, ūdens resursu pārvaldība un infrastruktūra, tostarp nododot un pielāgojot atbilstošas un videi nekaitīgas tehnoloģijas; iv) veicināt katastrofu riska mazināšanu, parādot, ka pieaug ar klimata pārmaiņām saistīto katastrofu skaits; v) sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem ĀKK valstīs saskaņā ar šo valstu mērķiem nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgai attīstībai, tostarp atmežošanas un mežu degradācijas izraisīto emisiju samazināšanā un emisiju samazināšanā lauksaimniecības nozarē; vi) uzlabot laika apstāļu un klimata informācijas, prognozēšanas un agrīnās brīdināšanas sistēmas; un vii) veicināt atjaunojamus energoresursu avotus un zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas, kas uzlabo ilgtspējīgu attīstību.

▼B

33. pants

Institucionālā attīstība un jaudas palielināšana

1. Sadarbībā pievērš sistemātisku uzmanību institucionāliem aspektiem un šajā sakarā atbalsta ĀKK valstu pūles izveidot un nostiprināt struktūras, iestādes un procedūras, kas palīdz:

a) veicināt un atbalstīt demokrātiju, cilvēka cieņu, sociālo taisnīgumu un plurālismu, pilnīgi respektējot dažādību sabiedrībās un starp tām;

b) veicināt un atbalstīt visu cilvēktiesību un pamatbrīvību vispārēju un pilnīgu respektēšanu, ievērošanu un aizsardzību;

c) attīstīt un nostiprināt tiesiskumu un uzlabot tiesas pieejamību, tajā pašā laikā garantējot tiesu sistēmu profesionālismu un neatkarību, un

d) nodrošināt pārredzamu un atbildīgu vadīšanu un administrēšanu visās sabiedriskās iestādēs.

2. Puses strādā kopā cīņā pret uzpirkšanu un korupciju visās sabiedrībās.

3. Sadarbība atbalsta ĀKK valstu pūles, lai izveidotu savas sabiedriskās iestādes par pozitīvu spēku izaugsmei un attīstībai un panāktu būtiskus uzlabojumus valsts pakalpojumu efektivitātē, jo tie ietekmē parasto cilvēku dzīves. Šajā sakarā sadarbība palīdz valsts sektora reformai, racionalizācijai un modernizācijai. Sadarbība īpaši pievēršas:

a) valsts civildienesta reformai un modernizācijai;

b) juridiskām un tiesu reformām un tiesu sistēmas modernizācijai;

▼M10

c) valsts finanšu vadības uzlabošanai un stiprināšanai, lai veicinātu ekonomisko aktivitāti un palielinātu ieņēmumus no nodokļiem ĀKK valstīs, vienlaikus pilnībā ievērojot ĀKK valstu suverenitāti šajā jomā. Pasākumi var ietvert: i) spēju palielināšanu vietējo ieņēmumu pārvaldībā, tostarp veidojot efektīvu, iedarbīgu un ilgtspējīgu nodokļu sistēmu; ii) līdzdalības veicināšanu starptautiskās nodokļu sadarbības struktūrās un procesos, lai sekmētu turpmāku starptautisko standartu attīstību un to efektīvu ievērošanu; iii) ar nodokļu jautājumiem saistītās starptautiskās labākās prakses ieviešanas atbalstīšanu, tostarp pārredzamības un informācijas apmaiņas principa atbalstīšanu tajās ĀKK valstīs, kas apņēmušās tos ievērot;

▼B

d) banku darbības un finanšu nozares reformu paātrināšanai;

e) valsts īpašuma pārvaldības uzlabošanai un valsts iepirkuma procedūras reformai, un

f) politiskai, administratīvai, ekonomiskai un finansiālai decentralizācijai.

4. Sadarbība palīdz arī atjaunot un/vai palielināt kritisko valsts sektora jaudu un atbalstīt iestādes, kas vajadzīgas, lai liktu pamatus tirgus ekonomikai, īpaši atbalstītu:

a) juridisku un reglamentējošu spēju attīstīšanu, kas vajadzīgas, lai tiktu galā ar tirgus ekonomikas darbību, ieskaitot konkurences politiku un patērētāju politiku;

b) jaudas uzlabošanu, lai analizētu, formulētu un īstenotu politikas, īpaši ekonomiskā, sociālā, vides, pētniecības, zinātnes un tehnoloģijas un novitātes jomā;

c) finanšu un monetāro iestāžu modernizāciju, nostiprināšanu un reformu un procedūru uzlabošanu;

d) jaudas palielināšanu vietējā un municipālā līmenī, kas ir vajadzīgs, lai īstenotu decentralizācijas politiku un palielinātu iedzīvotāju līdzdalību attīstības procesā, un

e) jaudas attīstīšanu citās svarīgās jomās, piemēram: i) starptautiskas sarunas un ii) ārējā atbalsta pārvaldīšana un koordinēšana.

5. Sadarbība aptver visas sadarbības jomas un nozares, lai veicinātu nevalstisku dalībnieku rašanos un to jaudu attīstīšanu, un nostiprinātu struktūras informācijai, dialogam un apspriedēm starp tiem un valsts iestādēm, ieskaitot reģionālā līmenī.







II SADAĻA

EKONOMISKĀ UN TIRDZNIECISKĀ SADARBĪBA







1. NODAĻA

Mērķi un principi

34. pants

Mērķi

1. Ekonomiskās un tirdznieciskās sadarbības mērķis ir veicināt ĀKK valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, pienācīgi ievērojot to politiskās izvēles un attīstības prioritātes, tādējādi veicinot noturīgu attīstību un dodot ieguldījumu nabadzības izskaušanā ĀKK valstīs.

▼M10

2. Ekonomiskās un tirdznieciskās sadarbības galīgais mērķis ir dot iespēju ĀKK valstīm pilnvērtīgi piedalīties starptautiskajā tirdzniecībā. Šajā sakarā īpaša uzmanība tiek pievērsta nepieciešamībai, lai ĀKK valstis aktīvi piedalītos daudzpusējās tirdzniecības sarunās. Ņemot vērā ĀKK valstu pašreizējo attīstības līmeni, ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbība tiek virzīta uz to, lai dotu iespēju ĀKK valstīm pārvaldīt globalizācijas problēmas un pakāpeniski pielāgoties starptautiskās tirdzniecības jauniem apstākļiem, tādējādi veicinot to pāreju uz liberalizētu globālo ekonomiku. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš daudzu ĀKK valstu neaizsargātībai, ko izraisa to atkarība no precēm vai dažiem svarīgiem produktiem, tostarp agrorūpnieciskiem produktiem ar pievienoto vērtību, kā arī preferenču samazināšanās risks.

3. Šim nolūkam ekonomiskās un tirdznieciskās sadarbības mērķis, izmantojot I sadaļā noteiktās valstu un reģionālās attīstības stratēģijas, ir palielināt ĀKK valstu ražošanas, piegādes un tirdzniecības spējas, kā arī to spēju piesaistīt ieguldījumus. Tās mērķis ir arī radīt jaunu tirdzniecības dinamiku starp Pusēm, nostiprināt ĀKK valstu tirdzniecības un ieguldījumu politiku, samazināt atkarību no precēm, veicināt turpmāku ekonomiku diversifikāciju un uzlabot ĀKK valstu spējas risināt visus ar tirdzniecību saistītos jautājumus.

4. Ekonomisko un tirdzniecisko sadarbību īsteno, pilnīgi ievērojot Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumus, tostarp īpašu un atšķirīgu attieksmi, ņemot vērā Pušu savstarpējās intereses un to attiecīgos attīstības līmeņus. Tā pievēršas arī preferenču samazināšanās sekām, pilnīgi ievērojot daudzpusējas saistības.

▼B

35. pants

Principi

▼M10

1. Ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbība balstās uz patiesām, nostiprinātām un stratēģiskām partnerattiecībām. Tā balstās arī uz visaptverošu pieeju, kas palielina iepriekšējo ĀKK un EK konvenciju priekšrocības un sasniegumus.

2. Ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbība pamatojas uz ĀKK valstu reģionālās integrācijas iniciatīvām. Sadarbība, kas atbalsta reģionālo sadarbību un integrāciju, kā noteikts I sadaļā, un ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība ir savstarpēji pastiprinošas. Ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība risina jautājumus saistībā ar piedāvājuma un pieprasījuma ierobežojumiem, īpaši infrastruktūras, ekonomikas diversifikācijas un tirdzniecības attīstības pasākumu savstarpējo savienojamību kā līdzekli, lai palielinātu ĀKK valstu konkurētspēju. Tādēļ pienācīgu nozīmi piešķir atbilstošiem pasākumiem ĀKK valstu un reģionu attīstības stratēģijās, kuras atbalsta Kopiena, īpaši sniedzot atbalstu tirdzniecībai.

▼B

2. Ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbība balstās uz ĀKK valstu reģionālas integrācijas pasākumiem, ievērojot to, ka reģionāla integrācija ir galvenais instruments ĀKK valstu integrācijai pasaules ekonomikā.

3. Ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbībā tiek ņemtas vērā dažādās ĀKK valstu un reģionu attīstības vajadzības un līmeņi. Šajā sakarā Puses no jauna apstiprina savu apņemšanos nodrošināt īpašu un atšķirīgu attieksmi visām ĀKK valstīm un uzturēt īpašu attieksmi ĀKK vismazāk attīstītām valstīm un ņemt vērā mazu valstu, valstu, kam ir tikai sauszemes robežas, un salu valstu neaizsargātību.







2. NODAĻA

Jauns tirdzniecības režīms

▼M10

36. pants

Kārtība

1. Ņemot vērā iepriekš izklāstītos mērķus un principus, Puses vienojas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu jaunu, ar PTO saderīgu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšanu, pakāpeniski likvidējot šķēršļus tirdzniecībai starp tām un palielinot sadarbību visās ar tirdzniecību saistītās jomās.

2. Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu kā attīstības instrumentu mērķis ir veicināt ĀKK valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, īpaši pilnībā izmantojot reģionālās integrācijas un tirdzniecības starp jaunattīstības valstīm potenciālu.

3. Puses vienojas, ka šos jaunos tirdzniecības pasākumus ievieš pakāpeniski.

37. pants

Procedūras

1. Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sarunu laikā atbilstīgi I sadaļas noteikumiem un 35. pantam nodrošina spēju veidošanu ĀKK valstu valsts un privātajā sektorā, tostarp pasākumus konkurētspējas palielināšanai, reģionālo organizāciju stiprināšanai un reģionālo tirdzniecības integrācijas iniciatīvu atbalstam, attiecīgā gadījumā ar budžeta pielāgošanas un fiskālās reformas palīdzību, kā arī infrastruktūras modernizēšanai un attīstīšanai un ieguldījumu veicināšanai.

2. Puses regulāri pārskatīs sarunu gaitu, kā paredzēts 38. pantā.

3. Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sarunas notiks ar tām ĀKK valstīm, kuras sevi uzskata par spējīgām sarunas veikt piemērotā līmenī un saskaņā ar procedūrām, par kurām ĀKK valstu grupa vienojusies, un ar nolūku atbalstīt reģionālās integrācijas procesus ĀKK valstīs.

4. Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sarunu mērķis ir izveidot grafiku, saskaņā ar kuru pakāpeniski tiks likvidēti Pušu savstarpējās tirdzniecības šķēršļi atbilstīgi attiecīgajiem PTO noteikumiem. No Kopienas puses tirdzniecības liberalizācija balstās uz acquis, un tās mērķis ir uzlabot ĀKK valstu pašreizējo pieeju tirgum, cita starpā, pārskatot izcelsmes noteikumus. Sarunās ņem vērā attīstības līmeni un tirdzniecības pasākumu sociāli ekonomisko ietekmi uz ĀKK valstīm, un to spēju sakārtot un pielāgot savu ekonomiku liberalizācijas procesam. Tādēļ sarunas būs pēc iespējas elastīgākas, nosakot pietiekamu pārejas laika ilgumu, galaproduktu segumu, ņemot vērā jutīgus sektorus un asimetrijas pakāpi attiecībā uz grafiku tarifu likvidēšanai, vienlaicīgi saglabājot atbilstību tobrīd spēkā esošajiem PTO noteikumiem.

5. Puses cieši sadarbojas Pasaules Tirdzniecības organizācijā, lai paskaidrotu un pamatotu panāktās vienošanās, īpaši attiecībā uz pieejamās elastības pakāpi.

6. Puses turpina apspriest, kā vienkāršot un pārskatīt izcelsmes noteikumus, tostarp kumulācijas noteikumus, kas attiecas uz to eksportu.

7. Tiklīdz ĀKK valstis ir noslēgušas ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, tās ĀKK valstis, kas nav šāda nolīguma Puses, var tam pievienoties jebkurā laikā.

8. Ņemot vērā ĀKK un ES sadarbību, kura atbalsta ĀKK reģionālo sadarbību un integrāciju, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, Puses pievērš īpašu uzmanību tām vajadzībām, kas rodas, īstenojot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus. Piemēro principus, kas noteikti šā Nolīguma IV pielikuma 1. pantā. Šajā nolūkā Puses vienojas izmantot esošos vai jaunus reģionālos finansēšanas mehānismus, ar kuru starpniecību varētu izsniegt līdzekļus no sadarbības daudzgadu finanšu shēmas vai citus papildu līdzekļus.

▼M10

37.a pants

Citi tirdzniecības pasākumi

1. Saistībā ar pašreizējām tirdzniecības politikas tendencēm, kuru mērķis ir panākt lielāku tirdzniecības liberalizāciju, ES un ĀKK valstis var piedalīties sarunās par šādiem nolīgumiem un tos ieviest, kā rezultātā tiek panākta lielāka daudzpusējas un divpusējas tirdzniecības liberalizācija. Šādas liberalizācijas rezultātā var tikt panākta ĀKK valstīm piešķirto preferenču samazināšana un tikt ietekmēta gan to konkurētspēja ES tirgū, gan tie attīstības pasākumi, kurus ES ir apņēmusies atbalstīt.

2. Atbilstīgi ekonomiskās un tirdzniecības sadarbības mērķiem ES cenšas veikt pasākumus, lai pārvarētu iespējamo negatīvo liberalizācijas ietekmi un uzturētu būtisku preferenciālu ĀKK valstu piekļuvi daudzpusējai tirdzniecības sistēmai tik ilgi, cik iespējams, kā arī nodrošināt, ka jebkurš preferences samazinājums, no kura nevar izvairīties, tiek ieviests pakāpeniski, iespējami ilgā laika posmā.

▼B

38. pants

Apvienotā ministru komiteja tirdzniecības jautājumos

1. Izveido Apvienoto ĀKK un EK ministru komiteju tirdzniecības jautājumos.

▼M10

2. Ministru komiteja tirdzniecības jautājumos apspriež jebkuru ar tirdzniecību saistītu jautājumu, kas attiecas uz visām ĀKK valstīm, un regulāri uzrauga sarunas un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanu. Tā pievērš īpašu uzmanību pašreizējām daudzpusējām tirdzniecības sarunām un pārbauda plašāku liberalizācijas iniciatīvu ietekmi uz ĀKK un EK tirdzniecību un ĀKK ekonomiku attīstību. Tā ziņo un izstrādā atbilstošus ieteikumus Ministru padomei, tostarp par jebkādiem atbalsta pasākumiem, lai palielinātu ieguvumus no ĀKK un EK tirdzniecības režīma.

▼B

3. Ministru komiteja tirdzniecības jautājumos sanāk vismaz vienreiz gadā. Tās reglamentu nosaka Ministru padome. Tajā ir ĀKK valstu un Kopienas pārstāvji.

▼M10

38.a pants

Apspriešanās

1. Ja jauni pasākumi vai pasākumi, kas noteikti Kopienas pieņemtās programmās normatīvo aktu tuvināšanai, lai veicinātu tirdzniecību, iespējams, ietekmē vienas vai vairāku ĀKK valstu intereses, Kopiena pirms šo pasākumu pieņemšanas informē ĀKK valstu grupas sekretariātu un attiecīgās ĀKK valstis.

2. Lai Kopiena varētu ievērot attiecīgās ĀKK valstu grupas intereses, pēc šīs ĀKK valstu grupas pieprasījuma rīko apspriedes saskaņā ar šā Nolīguma 12. pantu, lai panāktu pieņemamu risinājumu.

3. Ja esošie Kopienas noteikumi, kas pieņemti, lai veicinātu tirdzniecību, ietekmē vienas vai vairāku ĀKK valstu intereses vai ja šo noteikumu interpretācija atsaucas uz šīm interesēm, kā arī piemērošanu vai administrēšanu, pēc attiecīgo ĀKK valstu pieprasījuma organizē apspriedes saskaņā ar 12. panta noteikumiem, lai panāktu apmierinošu risinājumu.

4. Lai atrastu pieņemamu risinājumu, Puses var arī ierosināt izskatīt Apvienotajā ministru komitejā tirdzniecības jautājumos jebkuras citas ar tirdzniecību saistītas problēmas, kas varētu rasties dalībvalstu veikto vai paredzēto pasākumu rezultātā.

5. Puses informē cita citu par šādiem pasākumiem, lai nodrošinātu efektīvas apspriedes.

6. Puses vienojas, ka apspriežu rīkošana ekonomisko partnerattiecību nolīgumu iestādēs un informācijas sniegšana ar to starpniecību par jautājumiem, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem, arī tiek uzskatīta par atbilstošu šā panta un šā Nolīguma 12. panta noteikumiem, ja visas iespējami skartās ĀKK valstis ir parakstījušas to ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, par kuru tika rīkota apspriede vai sniegta informācija.

▼B







3. NODAĻA

Sadarbība starptautiskos forumos

39. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Puses uzsver to aktīvas līdzdalības nozīmi PTO, kā arī citās attiecīgās starptautiskās organizācijās, kļūstot par šo organizāciju locekļiem un stingri ievērojot to darba kārtību un darbību.

2. Tās vienojas cieši sadarboties, nosakot un veicinot kopēju ieinteresētību starptautiskā ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbībā, īpaši PTO, ieskaitot līdzdalību darba kārtību noteikšanā un vadīšanā turpmākajās daudzpusējās tirdzniecības sarunās. Šajā sakarā īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, lai uzlabotu ĀKK valstu izcelsmes preču un pakalpojumu piekļūšanu Kopienas un citiem tirgiem.

3. Tās vienojas arī par PTO noteikumu elastības nozīmi, lai ņemtu vērā ĀKK attīstības līmeni, kā arī grūtības saistību izpildē. Tās turklāt vienojas par tehniskās palīdzības nepieciešamību, lai ĀKK valstis varētu izpildīt savu apņemšanos.

4. Kopiena piekrīt palīdzēt ĀKK valstīm to centienos saskaņā ar šajā Nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem, lai kļūtu par šo organizāciju aktīviem locekļiem, attīstot nepieciešamo jaudu, lai apspriestu, efektīvi piedalītos, uzraudzītu un īstenotu šos nolīgumus.

40. pants

Preces

1. Puses atzīst nepieciešamību nodrošināt starptautisko preču tirgu labāku darbību un palielināt tirgus caurskatāmību.

2. Tās apstiprina savu gatavību paātrināt apspriedes starp tām starptautiskajos forumos un organizācijās, kas nodarbojas ar precēm.

3. Šim nolūkam pēc jebkuras Puses pieprasījuma notiek viedokļu apmaiņa:

— par esošo starptautisko nolīgumu vai specializēto starpvalstu darba grupu darbību, lai uzlabotu tās un padarītu tās efektīvākas atbilstīgi tirgus tendencēm,

— kad iecerēts noslēgt vai atjaunot starptautisku nolīgumu vai izveidot specializētu starpvalstu darba grupu.

Šo apmaiņu mērķis ir ņemt vērā katras puses attiecīgās intereses. Nepieciešamības gadījumā tās var notikt Ministru komitejas tirdzniecības jautājumos ietvaros.







4. NODAĻA

Tirdzniecība ar pakalpojumiem

41. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Puses uzsver pakalpojumu pieaugošo nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā un to svarīgo ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā.

2. Tās no jauna apstiprina savas attiecīgās apņemšanās saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) un uzsver nepieciešamību pēc īpašas un atšķirīgas attieksmes pret ĀKK pakalpojumu sniedzējiem.

3. Sarunu ietvaros tirdzniecības un pakalpojumu pakāpeniskai liberalizācijai, kā paredzēts GATS XIX pantā, Kopiena apņemas pienācīgi ievērot ĀKK valstu prioritātes EK grafika uzlabošanai, lai atbilstu to īpašajām interesēm.

4. Puses turklāt vienojas par mērķi saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un pēc tam, kad tās ir ieguvušas zināmu pieredzi vislielākās labvēlības (MFN) režīma piemērošanā saskaņā ar GATS, paplašināt partnerattiecības, lai ietvertu pakalpojumu liberalizāciju saskaņā ar GATS noteikumiem un īpaši tiem, kas attiecas uz jaunattīstības valstu līdzdalību liberalizācijas nolīgumos.

▼M10

5. Kopiena atbalsta ĀKK valstu centienus, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, nostiprināt to jaudu pakalpojumu sniegšanā. Īpaša uzmanība tiek pievērsta pakalpojumiem, kas saistīti ar darba, uzņēmējdarbības, izplatīšanas, finanšu, tūrisma, kultūras un būvniecības un saistītiem mašīnbūves pakalpojumiem, lai palielinātu to konkurētspēju un tādējādi palielinātu to preču un pakalpojumu tirdzniecības vērtību un apjomu.

▼B

42. pants

Jūras transports

1. Puses atzīst rentablu un efektīvu jūras transporta pakalpojumu nozīmi drošā un tīrā jūras vidē kā galveno transportēšanas veidu, kas veicina starptautisko tirdzniecību un tādējādi ir viens no spēkiem, kas virza ekonomikas attīstību un tirdzniecības attīstību.

2. Tās apņemas veicināt jūras transporta liberalizāciju un šim nolūkam efektīvi piemēro neierobežotas piekļūšanas principu starptautiskā jūras transporta tirgum nediskriminējošā un komerciālā veidā.

3. Katra Puse, cita starpā, piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, kas piešķirts tās pašas kuģiem, kuru izmanto otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un kuģiem, kas reģistrēti jebkuras puses teritorijā, attiecībā uz piekļūšanu ostām, infrastruktūras izmantošanu un šo ostu jūras palīgdienestiem, kā arī attiecīgajām maksām un izdevumiem, muitas pakalpojumiem un enkurvietu, iekraušanas un izkraušanas iekārtu piešķiršanu.

▼M10

4. Kopiena atbalsta ĀKK valstu centienus, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, izveidot un veicināt rentablus un efektīvus jūras transporta pakalpojumus ĀKK valstīs, lai palielinātu ĀKK uzņēmēju līdzdalību starptautiskos reisos.

▼B

43. pants

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un informācijas sabiedrība

1. Puses atzīst informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, kā arī aktīvas līdzdalības informācijas sabiedrībā nozīmīgo lomu kā priekšnosacījumu ĀKK valstu sekmīgai integrācijai pasaules ekonomikā.

2. Tādēļ tās no jauna apstiprina savas attiecīgās apņemšanās saskaņā ar esošiem daudzpusējiem nolīgumiem, īpaši GATS pievienoto protokolu par pamata telekomunikācijām, un aicina pievienoties tiem ĀKK valstis, kas vēl nav pievienojušās šiem nolīgumiem.

3. Bez tam tās vienojas pilnīgi un aktīvi piedalīties jebkurās turpmākās starptautiskās sarunās, kas varētu notikt šajā jomā.

4. Tādēļ Puses veiks pasākumus, kas ļaus ĀKK valstu iedzīvotājiem viegli piekļūt informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, cita starpā, ar šādiem pasākumiem:

— pieejamu reģeneratīvu energoresursu lietošanas attīstība un veicināšana,

— zemu izmaksu bezvadu tīklojumu attīstība un izvietošana,

▼M4

— vietējā satura attīstīšana un tā izmantošanas veicināšana informācijas un komunikācijas tehnoloģijās.

▼M10

5. Puses vienojas arī paātrināt savu sadarbību starp tām informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā un informācijas sabiedrībā. Šī sadarbība, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, ir īpaši vērsta uz sakaru sistēmu plašāku papildināmību un saskaņošanu valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī un to pielāgošanu jaunām tehnoloģijām.

▼B







5. NODAĻA

Ar tirdzniecību saistītas jomas

44. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Puses atzīst jaunu ar tirdzniecību saistītu jomu pieaugošo nozīmi, lai veicinātu ĀKK valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā. Tādēļ tās vienojas nostiprināt savu sadarbību šajās jomās, izveidojot pilnīgu un koordinētu līdzdalību attiecīgajos starptautiskajos forumos un nolīgumos.

▼M10

2. Kopiena atbalsta ĀKK valstu centienus, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, stiprināt to spējas darboties visās ar tirdzniecību saistītās jomās, tostarp vajadzības gadījumā uzlabot un atbalstīt iestāžu sistēmu.

▼B

45. pants

Konkurences politika

1. Puses vienojas, ka efektīvu un pamatotu konkurences politiku ieviešanai un īstenošanai ir svarīga nozīme, lai uzlabotu un nodrošinātu ieguldījumiem labvēlīgu klimatu, ilgtspējīgu industrializācijas procesu un piekļūšanas tirgiem pārredzamību.

2. Lai nodrošinātu veselīgas konkurences izkropļojumu likvidēšanu un, pienācīgi ievērojot katras ĀKK valsts attīstības un ekonomisko vajadzību dažādos līmeņus, tās apņemas ieviest nacionālus vai reģionālus noteikumus un politikas, ieskaitot nolīgumu kontroli un noteiktos apstākļos nolīgumu aizliegšanu starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus un saskaņotu darbību starp uzņēmumiem, kuru mērķis vai sekas ir konkurences novēršana, ierobežošana vai izkropļojumi. Puses turklāt vienojas aizliegt viena vai vairāku uzņēmumu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu Kopienas kopējā tirgū vai ĀKK valstu teritorijā.

▼M10

3. Puses vienojas arī pastiprināt sadarbību šajā jomā, lai formulētu un atbalstītu efektīvas konkurences politikas ar atbilstošām valsts konkurences aģentūrām, kuras pakāpeniski nodrošina gan privātu, gan valsts uzņēmumu konkurences noteikumu efektīvu izpildi. Sadarbība šajā jomā jo īpaši, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, ietver palīdzību atbilstīga tiesiskā regulējuma izveidē un tā administratīvā izpildē, īpaši atsaucoties uz vismazāk attīstīto valstu īpašo situāciju.

▼B

46. pants

Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

1. Neierobežojot Pušu nostājas daudzpusējās sarunās, Puses atzīst nepieciešamību nodrošināt piemērotu un efektīvu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību un citu tiesību līmeni, uz kurām attiecas tirdznieciskie intelektuālā īpašuma tiesību aspekti (TRIPS), ieskaitot ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, lai samazinātu divpusējās tirdzniecības izkropļojumus un traucējumus.

2. Šajā sakarā tās uzsver Nolīguma par tirdznieciskiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS), PTO Nolīguma un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (CBD) ievērošanas nozīmi.

3. Tās vienojas arī par nepieciešamību pievienoties visām attiecīgām starptautiskām konvencijām par intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumu, kā minēts TRIPS nolīguma I daļā atbilstīgi to attīstības līmenim.

4. Kopiena, tās dalībvalstis un ĀKK valstis var apsvērt nolīgumu noslēgšanu, kuru mērķis ir aizsargāt preču zīmes un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izstrādājumiem, kuri īpaši interesē kādai no Pusēm.

5. Šajā Nolīgumā intelektuālais īpašums ir īpaši autortiesības, ieskaitot autortiesības uz datorprogrammām, un blakustiesības, ieskaitot mākslinieciskus dizainus, un rūpniecisko īpašumu, kas ietver funkcionālus modeļus, patenti, ieskaitot patentus biotehnoloģiskiem izgudrojumiem un augu šķirnēm vai citas efektīvas sui generis sistēmas, rūpnieciski dizaini, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ieskaitot izcelsmes apzīmējumus vai nosaukumus, preču vai pakalpojumu firmas zīmes, integrālshēmu topogrāfijas, kā arī datu bāzu juridiskā aizsardzība un aizsardzība pret negodīgu konkurenci, kā minēts Parīzes konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību un nepieejamas konfidenciālas informācijas aizsardzību attiecībā uz zinātību (know– how) 10.a) pantā.

▼M10

6. Puses turklāt vienojas stiprināt sadarbību šajā jomā. Pēc pieprasījuma, ar savstarpēji saskaņotiem noteikumiem, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, sadarbība, cita starpā, tiek attiecināta arī uz šādām jomām: normatīvo aktu sagatavošana intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai, šo tiesību ļaunprātīgas izmantošanas no tiesību subjektu puses un šo tiesību pārkāpšanas no konkurentu puses novēršana, iekšzemes un reģionālo biroju un citu aģentūru izveide un nostiprināšana, tostarp atbalsts reģionālām intelektuālā īpašuma organizācijām, kas iesaistītas īstenošanā un aizsardzībā, tostarp personāla apmācībā.

▼B

47. pants

Standartizācija un sertifikācija

1. Puses vienojas ciešāk sadarboties standartizācijas, sertifikācijas un kvalitātes nodrošināšanas jomā, lai likvidētu nevajadzīgus tehniskos šķēršļus un samazinātu atšķirības starp tām šajās jomās, lai veicinātu tirdzniecību.

Šajā sakarā tās no jauna apstiprina savu apņemšanos saskaņā ar Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā, kas pievienots PTO Nolīgumam (TBT Nolīgums).

▼M10

2. Sadarbības standartizācijā un sertifikācijā, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, mērķis ir veicināt saderīgas sistēmas starp Pusēm un īpaši ietver:

▼B

— pasākumus saskaņā ar TBT Nolīgumu, lai veicinātu starptautisku tehnisku noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru lielāku izmantošanu, ieskaitot specifiskus nozares pasākumus atbilstīgi ĀKK valstu ekonomikas attīstības līmenim,

— sadarbību kvalitātes vadības un nodrošināšanas jomā ĀKK valstīm nozīmīgās izvēlētās nozarēs,

— atbalstu jaudas palielināšanas pasākumiem ĀKK valstīs atbilstības novērtēšanas, metroloģijas un standartizācijas jomās,

— funkcionējošu saikņu izstrādi starp ĀKK un Eiropas standartizācijas, atbilstības novērtēšanas un sertifikācijas iestādēm.

3. Puses apņemas pienācīgi apsvērt savstarpēju atzīšanas nolīgumu pārrunāšanu savstarpējas ekonomiskas intereses nozarēs.

48. pants

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

1. Puses atzīst katras Puses tiesības pieņemt vai ieviest sanitāros un fitosanitāros pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvību vai veselību, ievērojot prasību, ka šie pasākumi parasti nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpti tirdzniecības ierobežojumi. Šim nolūkam tās no jauna apstiprina savas apņemšanās saskaņā ar Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, kas pievienots PTO Nolīgumam (SPS Nolīgums), ņemot vērā savu attiecīgo attīstības līmeni.

2. Bez tam tās apņemas pastiprināt koordināciju, apspriedes un informāciju par iecerēto sanitāro un fitosanitāro pasākumu izziņošanu un piemērošanu saskaņā ar SPS Nolīgumu, kad šie pasākumi varētu ietekmēt kādas Puses intereses. Tās vienojas arī par iepriekšējām apspriedēm un koordināciju Codex Alimentarius, Starptautiskā epizootiju biroja un Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas ietvaros, lai veicinātu savas vispārējās intereses.

▼M10

3. Puses vienojas nostiprināt savu sadarbību, izmantojot valsts un reģionālās attīstības stratēģijas, kā noteikts I sadaļā un saskaņā ar 35. pantu, lai pastiprinātu ĀKK valstu publiskā un privātā sektora jaudu šajā nozarē.

▼B

49. pants

Tirdzniecība un vide

▼M10

1. Puses no jauna apstiprina savu apņemšanos veicināt starptautiskās tirdzniecības attīstību tā, lai nodrošinātu noturīgu un pienācīgu vides apsaimniekošanu saskaņā ar starptautiskajām konvencijām un vienošanām šajā jomā un pienācīgi ievērojot savu attiecīgo attīstības līmeni. Tās vienojas, ka ĀKK valstu speciālās vajadzības un prasības jāņem vērā vides pasākumu plānošanā un īstenošanā, tostarp attiecībā uz 32.a panta noteikumiem.

▼B

2. Ievērojot Rio principus, un ar nolūku pastiprināt tirdzniecības un vides savstarpējo atbalstu, Puses vienojas pastiprināt savu sadarbību šajā jomā. Sadarbības mērķis īpaši ir saskaņotu nacionālu, reģionālu un starptautisku politiku izveide, ar vidi saistītu preču un pakalpojumu kvalitātes kontroles pastiprināšana, videi nekaitīgu ražošanas metožu uzlabošana attiecīgajās nozarēs.

▼M10

3. Puses vienojas, ka vides pasākumus nedrīkst izmantot protekcionisma nolūkā.

▼B

50. pants

Tirdzniecības un darba standarti

1. Puses no jauna apstiprina savu apņemšanos pret starptautiski atzītajiem pamata darba standartiem, kā definēts attiecīgajās Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvencijās, un īpaši biedrošanās brīvību un tiesības un koplīguma slēgšanu, piespiedu darba atcelšana, bērnu darba vissliktāko veidu likvidēšana un nediskriminēšana attiecībā uz nodarbinātību.

2. Tās vienojas veicināt sadarbību šajā jomā, īpaš