2008R0040 — LV — 08.07.2008 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 40/2008

(2008. gada 16. janvāris),

ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 2 ), un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus ( 3 ), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai ( 4 ), un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē ( 5 ), un jo īpaši tās 4. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido vairāku gadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī ( 6 ), un jo īpaši tās 4. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā ( 7 ), un jo īpaši tās 3. un 5. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā ( 8 ), un jo īpaši tās 6. un 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās regulas 20. pantā. (3) Lai nodrošinātu KPN un kvotu pilnvērtīgu pārvaldību, būtu jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem veic zvejas darbības. (4) Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu. (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. (6) Iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju ( 9 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības ( 10 ), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju ( 11 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā ( 12 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai ( 13 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām ( 14 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 15 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā ( 16 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos ( 17 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem ( 18 ), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembra), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām ( 19 ), Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā ( 20 ), Regulu (EK) Nr. 811/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas darbības jomā ( 21 ), Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 2015/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem ( 22 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem ( 23 ), Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai ( 24 ), Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus ( 25 ). (7) Būtu skaidri jānosaka, ka, ja pārdod jūras organismus, kas iegūti zvejas darbībās, kuras veic tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, šai regulai būtu jāattiecas arī uz tādām zvejas darbībām. Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir jāturpina piemērot sistēmu, lai pārvaldītu anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā. Komisijai būtu jānosaka nozvejas limiti anšovu krājumam ICES VIII zonā, ņemot vērā zinātnisko informāciju, kas iegūta 2008. gada pirmajā pusē un diskusijās par daudzgadu plānu anšovu saglabāšanai. (8) Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ICES IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos. (9) Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums būtu jāturpina atsevišķu dziļūdens sugu zvejas piepūles samazināšana. (10) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles limitus. Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās. (11) Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (NAFO) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāīsteno. (12) Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisija (CCAMLR) XXVI gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot CCAMLR dalībnieki. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp. izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un piezvejas limiti, kā arī konkrēti īpaši tehniski pasākumi. Būtu jāpiemēro arī šie limiti un tehniskie pasākumi. (13) Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR komisija, jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2007.–2008. gada sezonai, un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi. (14) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda zivju krājumi, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētie pasākumi. (15) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju ( 26 ), Fēru salām ( 27 ) un Grenlandi ( 28 ). (16) Kopiena ir līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas limitus un/vai zvejas piepūles limitus, kā arī citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai būtu jāīsteno šie ieteikumi. (17) Diskusijās, kas 2007. gadā notika par alternatīvu zvejas piepūles pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir kilovatdienu ierobežojumi 2008. gadam, atklājās, ka būs vajadzīgs ilgāks laiks valstu administratīvo procedūru pielāgošanai šādai zvejas piepūles pārvaldības sistēmai. Tāpēc pašreizējā zvejas piepūles pārvaldības sistēma, kuras pamatā ir jūrā pavadāmu dienu skaits, tiks saglabāta arī 2008. gadā, lai 2008. gadā turpinātu diskusijas par zvejas piepūles pārvaldību, kuras pamatā ir kilovatdienas, un šādu sistēmu ieviestu 2009. gadā. (18) Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 423/2004 paredzētos mencu zvejas piepūles limitus, tiek saglabāti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktā noteikto KPN. (19) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un lietderīgumu zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, būtu jāsaglabā konkrēti pagaidu noteikumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datu izmantošanu. (20) Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 509/2007 paredzētos jūrasmēļu zvejas piepūles limitus, būtu jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktā noteikto KPN. (21) Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 676/2007 paredzētos jūras zeltplekstu un jūrasmēļu zvejas piepūles limitus, būtu jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktā noteikto KPN. (22) Jāpielāgo pārvaldības shēmā paredzētie pieļaujamās zvejas piepūles apjomi attiecībā uz mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heku un Norvēģijas omāru krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā. (23) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2008. gadā būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi saistībā ar zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem. (24) Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu papildus nozvejas ierobežojumiem ir vajadzīgi pasākumi zilo jūraslīdaku nārsta bara aizsardzībai ICES VI un VII zonā, lai nodrošinātu minētās sugas zivju aizsardzību. (25) Zinātniskajā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X un XII zonā, nopietni apdraud dziļūdens sugas. Tomēr līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai būtu jāievieš pārejas posma pasākumi, lai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem. (26) Saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra apspriedes Saskaņoto secinājumu protokolu, tehniskie pasākumi velkamo zvejas rīku selektivitātes palielināšanai, lai samazinātu putasu izmetumus Ziemeļjūrā, būtu jāpārbauda 2008. gada pirmajā pusē. (27) Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu apjomu, ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā būtu jāatļauj izmantot jaunākos sasniegumus selektīvu zvejas rīku jomā. (28) Sugu aizsardzībai paredzētos noteiktos apgabalos, kur zvejot ir aizliegts, būtu jāatļauj izmantot rīkus, ar kuriem nezvejo Norvēģijas omārus. (29) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu šīs sugas izmantošanu ICES VI a zonā, noteiktu siļķu nārstošanas vietu slēgšana nav nepieciešama. (30) Saskaņā ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikto būtu jāturpina kontrolēt saldētu zivju izkraušana un šo zivju pārkraušana, kuru veic Kopienas ostās piestājuši trešo valstu zvejas kuģi. NEAFC 2007. gada novembrī ieteica aizstāt vairākus kuģus to kuģu sarakstā, kuru piedalīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Būtu jānodrošina šo saistošo ieteikumu iestrāde Kopienas tiesiskajā regulējumā. (31) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu to mazuļus, 2008. gadā ir jāturpina piemērot minimālo izmēru astoņkājiem, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā ►C1 un atrodas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) reģionā, ◄ kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98. (32) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā 2008. gadā būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. (33) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas limitus, un, lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāpieņem šādi pasākumi, lai nodrošinātu šīs organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. (34) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) trešajā gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju, svītraino tunzivju, zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas piepūles limitus, kā arī tehniskus pasākumus attiecībā uz piezveju. Kopiena kopš 2005. gada janvāra ir WCPFC dalībniece. Tāpēc minētie pasākumi jāiekļauj Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. (35) Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma virkni saistošo ieteikumu par tehniskiem pasākumiem attiecībā uz dažām zvejniecībām Vidusjūrā. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, šie pasākumi ir jāīsteno 2008. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1967/2006. (36) Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma nozvejas limitus zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā un paredzēja nosacījumus zvejas darbību atsākšanai patlaban slēgtos zvejas apgabalos, kā arī detalizētas prasības par ostas valsts veiktajām inspekcijām. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos. (37) Indijas okeāna Tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma vairākus pārvaldības un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos. (38) 2007. gada maijā notikušajā trešajā starptautiskajā sanāksmē par jaunas Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO) izveidošanu tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, kas ļautu regulēt pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju Klusā okeāna dienvidu daļā. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos. (39) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2007. gada sanāksmē pieņēma kvotas un pielāgotās kvotas, lai atspoguļotu ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Pēc tam ICCAT pieņēma tehnisku pasākumu Vidusjūras zobenzivs sugas saglabāšanai 2008. gadā. Šis pasākums ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu. (40) Lai nodrošinātu tās putasu nozvejas pareizu uzskaiti, ko trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem. (41) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un novērstu resursu apdraudējumu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes Regula (EK) Nr. 41/2007 (2006. gada 21. decembris), ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi ( 29 ), ir būtiski 2008. gada 1. janvārī sākt šo zveju un 2008. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā jautājuma nozīmību, ir ļoti svarīgi piešķirt izņēmumu attiecībā uz sešu nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem pievienotā Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā I punkta 3. apakšpunktā, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.

Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles limitus un ar tiem saistītus nosacījumus 2009. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1. Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

a) Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); un

b) zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos (“EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”).

2. Atkāpjoties no 1. punkta, šīs regulas noteikumus, izņemot tās III pielikuma 4.2. punktu un IX pielikuma 1. zemsvītras piezīmi, nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskas izpētes mērķiem, ko īsteno ar tās attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu, ar kuras karogu peld kuģis, un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos šo izpēti veic. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti, ICES un ZZTEK par visu nozveju tādās zvejas darbībās.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un izkraut no katra krājuma;

b) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91;

b) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šā punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen;

d) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7°23′48″ rietumu garuma;

e) GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai ( 30 );

f) ►C1 CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas daļas vai FAO 34. galvenā zvejas zona) ◄ zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95 (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku ( 31 );

g) “NEAFC konvencijas apgabals” ir tie ūdeņi, kas noteikti 1. pantā Konvencijai, kura pievienota Padomes Lēmumam 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu ( 32 );

h) “NEAFC pārvaldības apgabals” ir NEAFC konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus NEAFC līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā esošiem ūdeņiem;

i) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti ( 33 );

j) “NAFO pārvaldības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (NAFO) konvencijas darbības teritorijas, kas nav piekrastes valstu suverenitātē vai jurisdikcijā;

k) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību – Konvencija par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 34 );

l) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie ( 35 );

m) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004;

n) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā ( 36 );

o) IOTC (Indijas okeāna Tunzivju komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna Tunzivju komisijas izveidi ( 37 );

p) Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO) apgabals ir atklātās jūras apgabals uz dienvidiem no ekvatora, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, austrumos no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Padomes Lēmumā 2006/496/EK (2006. gada 6. jūlijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 38 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

q) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 39 ).







II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTI NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

1. Nozvejas limiti, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2. Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Īslandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 11., 20. un 21. pantā izklāstītos nosacījumus.

3. Nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos Komisija nosaka saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem.

4. Moivas nozvejas limitus ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

5. Ņemot vērā 2008. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencu krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un brētliņu krājumiem ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos.

6. Nozvejas limitus anšovu krājumiem ICES VIII zonā Komisija var noteikt saskaņā ar Regulas 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā 2008. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju.

7. Tā kā saskaņā ar 5. punktu ir pārskatīti Esmarka mencu krājumi, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru var pārskatīt nozvejas limitus merlangu krājumiem ICES IIIa zonā, ICES IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos un nozvejas limitus pikšu krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos, ICES IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos, lai Esmarka mencu zvejā tādējādi ņemtu vērā rūpniecisko piezveju.

6. pants

Zvejai aizliegtās sugas

Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi, ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut un izkraut šādu sugu zivis:

— milzu haizivis (Cetorhinus maximus),

— baltās haizivis (Carcharodon carcharias).

7. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1. Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

2. Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2009. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN.

8. pants

Zvejas piepūles limiti un ar tiem saistītie nosacījumi krājumu pārvaldībai

1. Zvejas piepūles limiti un ar tiem saistīti nosacījumi no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim ir paredzēti:

a) šīs regulas IIA pielikumā, tos piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā un ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos;

b) šīs regulas IIB pielikumā, tos piemēro heka un Norvēģijas omāru krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) šīs regulas IIC pielikumā, tos piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES VIIe zonā;

d) šīs regulas IID pielikumā, tos piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem krājumiem laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIA, IIB, IIC un IID pielikumā.

3. Pamatojoties uz IID pielikuma 4. un 5. punktā paredzētajiem noteikumiem, Komisija nosaka zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2008. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

4. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2008. gadā zvejas piepūles līmeņi, ko izsaka kilovatdienās, kas pavadītas ārpus ostas, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, nepārsniedz 75 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija dziļūdens zvejas atļaujas un/vai kuros tika zvejotas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā minēto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu zivju, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

9. pants

Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai

1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta.

2. Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis:

a) sugas, kas nav siļķes un makreles, ja: i) ►C1 tās nozvejotas jauktā veidā ar zvejas rīkiem, ◄ kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un ii) ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; vai

b) makreles, ja: i) tās ir nozvejotas kopā ar Atlantijas makrelēm vai sardīnēm, ii) tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa, un iii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.

3. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punktu.

4. Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

10. pants

Nešķiroti izkrāvumi ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos

1. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu nepiemēro siļķēm, kas nozvejota ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2. Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķēm ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Kopienā un darbojas zvejniecībā, kurai piemēro attiecīgos nozvejas limitus, aizliedz izkraut nozvejas, kuras nav šķirotas un kurās ir siļķes.

3. Dalībvalstis nodrošina to, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

4. Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 1. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu.

11. pants

Piekļuves ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

12. pants

Linuma acs izmēra un auklas biezuma noteikšana

Linuma acs izmēru un auklas biezumu, kas minēts šajā regulā, saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 129/2003 (2003. gada 24. janvāris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai ( 40 ), nosaka Kopienas, Komisijas un attiecīgu valstu inspektori, kad tie inspicē Kopienas zvejas kuģus.

13. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā.







III NODAĻA

NOZVEJAS LIMITI UN AR TIEM SAISTĪTI NOSACĪJUMI TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

14. pants

Atļaujas

Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas un Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti 15. līdz 18. pantā un 22. līdz 28. pantā.

15. pants

Zvejai aizliegtās sugas

Trešo valstu zvejas kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut un izkraut šādu sugu zivis:

— milzu haizivis (Cetorhinus maximus),

— baltās haizivis (Carcharodon carcharias).

16. pants

Ģeogrāfiski ierobežojumi

1. Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00′ N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā.

2. Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes jūras virzienā no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.

3. Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no Francijas Gviānas departamenta bāzes līnijas.

17. pants

Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus

Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, uzglabā zvejas rīkus tā, lai tie nebūtu gatavi lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) zvejas rīkus, atsvarus un līdzīgu aprīkojumu atvieno no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem;

b) zvejas rīkus, kas ir uz klāja vai virs tā, nosegtā veidā droši nostiprina pie virsbūves daļas.

18. pants

Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai

Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši trešās valsts zvejas kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

19. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti III pielikumā.







IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA KOPIENAS KUĢIEM

20. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1. Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās valsts ūdeņos ir vajadzīga licence, kuru izsniedz attiecīgās trešās valsts iestādes.

2. Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā:

a) kuģi, kuru bruto tilpība nepārsniedz 200 GT;

b) kuģi, kuri zvejo zivis, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreli;

c) kuģi, kuri peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi.

3. Maksimālo licenču skaitu un citus ar tām saistītus noteikumus paredz atbilstīgi IV pielikuma I daļai. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu, kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.

4. Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodevumu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt katram zvejas apgabalam IV pielikuma I daļā noteikto kopējo licenču skaitu.

5. Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.

21. pants

Fēru salas

Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejai Fēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Fēru salu iestādes.







V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

22. pants

Pienākums saņemt licenci un īpašu zvejas atļauju

1. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kuri peld ar Norvēģijas karogu un kuru bruto tilpība ir mazāka par 200 GT, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un īpašu zvejas atļauju.

2. Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3. Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2007. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2008. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi.

23. pants

Licences un īpašas zvejas atļaujas pieprasījums

Trešās valsts iestādes pieprasījumam, ko adresē Komisijai, lai saņemtu licenci un īpašu zvejas atļauju, pievieno šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums;

b) reģistrācijas numurs;

c) ārējās identifikācijas burti un cipari;

d) reģistrācijas osta;

e) īpašnieka vai fraktētāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;

f) bruto tilpība un lielākais garums;

g) dzinēja jauda;

h) radio izsaukuma signāls un radiofrekvence;

i) paredzētā zvejas metode;

j) paredzētais zvejas apgabals;

k) sugas, ko paredzēts zvejot;

l) laikposms, kuram pieprasīta licence.

24. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie nosacījumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā.

25. pants

Anulēšana un atsaukšana

1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izdotu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izdošanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izdošanas dienā.

2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu dienas, ja ir pilnībā apgūta attiecīgajam krājumam I pielikumā noteiktā kvota.

3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās saistības.

26. pants

Attiecīgo noteikumu neievērošana

1. Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizdod licenci vai īpašu zvejas atļauju uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības.

2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo šīs regulas noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos.

27. pants

Licences turētāja pienākumi

1. Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus noteikumus, ar ko regulē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā ( 41 ).

2. Trešo valstu zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta V pielikuma I daļā noteikto informāciju.

3. Trešo valstu zvejas kuģi, izņemot tos, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES IIIa zonā, nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

28. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Francijas Gviānas departamentu

1. Licences zvejai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma uz kuģa uzņems novērotāju.

2. Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam. Nozvejas datus pēc pieprasījuma ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai.







VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO VIDUSJŪRĀ

29. pants

Slēgtās sezonas noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI)

1. Lielās korifēnas (Coryphaena hippurus) un jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 14. augustam visos GFCM nolīguma apgabala ģeogrāfiskajos apakšapgabalos aizliedz lielās korifēnas zveju, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2, kā izklāstīts XIV pielikumā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot piešķirtās zvejas dienas, tas minētā dalībvalsts līdz nākamā gada 31. janvārim var pārnest dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienu pārnešanu, līdz 2009. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai pieprasījumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts zvejot lielās korifēnas, izmantojot ZPI, aizlieguma laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. janvārim. Minētajam pieprasījumam pievieno šādu informāciju:

a) ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija;

b) kuģa nosaukums;

c) reģistrācijas numurs;

d) ārējās identifikācijas burti un cipari, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru ( 42 ) I pielikumā.

No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM Izpildsekretariātam.

3. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 2. punktā minēto 2007. gada pasākumu īstenošanu.

4. Dalībvalstis līdz 2009. gada 15. janvārim ziņo Komisijai par kopējiem lielo korifēnu izkrāvumiem un pārkrāvumiem, ko 2008. gadā zvejas kuģi, kas peld ar attiecīgās valsts karogu, veikuši visās GFCM nolīguma ģeogrāfisko apgabalu apkašapgabalos, kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2, kā izklāstīts XIV pielikumā.

Komisija no dalībvalstīm gūto informāciju nosūta GFCM Izpildsekretariātam.

30. pants

Zvejas lieguma apgabalu izveide jutīgo dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai

1. Zveju ar velkamām dragām un grunts traļiem aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

a) dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca” — 39° 27.72′ N, 18° 10.74′ E — 39° 27.80′ N, 18° 26.68′ E — 39° 11.16′ N, 18° 04.28′ E — 39° 11.16′ N, 18° 35.58′ E

b) dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas” — 31° 30.00′ N, 33° 10.00′ E — 31° 30.00′ N, 34° 00.00′ E — 32° 00.00′ N, 34° 00.00′ E — 32° 00.00′ N, 33° 10.00′ E

c) dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Eratosthemes jūras pacēlums” — 33° 00.00′ N, 32° 00.00′ E — 33° 00.00′ N, 33° 00.00′ E — 34° 00.00′ N, 33° 00.00′ E — 34° 00.00′ N, 32° 00.00′ E

2. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai 1. punktā minētajos apgabalos, un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali tiek aizsargāti no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šīm īpašajām dzīvotnēm raksturīgo īpašību saglabāšanu.

31. pants

Vietējā un sezonālā bentiskā zvejā izmantojamo traļu minimālais linuma acs izmērs

1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta un 9. panta 3. punkta 2) apakšpunkta, dalībvalstis ar to karogu peldošiem zvejas kuģiem arī turpmāk var atļaut izmantot traļa āmi, kura linuma rombveida acis ir mazākas par 40 mm, lai darbotos noteiktās vietējās un sezonālās bentiskajās zvejniecībās, kurās izmanto zivju krājumus, kas nav kopīgi ar trešām valstīm.

2. Šā panta 1. punktu piemēro tikai zvejas darbībām, ko dalībvalstis ir oficiāli atļāvušas saskaņā ar saviem tiesību aktiem, kuri bija spēkā 2007. gada 1. janvārī, turklāt šo darbību rezultātā zvejas piepūle nedrīkst palielināties, pārsniedzot 2006. gada piepūli.

3. Dalībvalstis līdz 2008. gada 15. janvārim, izmantojot piemērotus datu apstrādes līdzekļus, iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, kam ir izdotas 1. punktā minētās zvejas atļaujas. Atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļauj šādu informāciju:

a) kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un ārējais marķējums, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā;

b) zvejas veids vai veidi, kādus atļauts veikt katram kuģim, norādot mērķa krājumu vai krājumus, zvejas apgabalu, kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2 kā izklāstīts XIV pielikumā, un izmantojamo zvejas rīku linuma acu tehniskos parametrus;

c) atļautais zvejas periods.

4. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM Izpildsekretariātam.







VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALĀ

32. pants

Ziņošana par nozveju

1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, karoga valsts kompetentajām iestādēm elektroniski nosūta nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejā iegūtos melno paltusu daudzumus, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle.

2. Šā panta 1. punktā paredzēto ziņojumu pirmo reizi nosūta vēlākais desmitajā dienā pēc kuģa ieiešanas NAFO pārvaldības apgabalā vai arī pēc zvejas reisa sākuma. Ziņojumu nosūta ik pēc piecām dienām. Ja saskaņā ar 1. punktu paziņoto melno paltusu nozveju apjoms ir sasniedzis 75 % no karoga valstij piešķirtās kvotas, kuģa kapteinis ziņojumu nosūta ik pēc trim dienām.

3. Pēc nozvejas ziņojumu saņemšanas dalībvalsts tos pārsūta Komisijai. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO Sekretariātam.

33. pants

Papildu kontroles pasākumi

1. Kuģi, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, drīkst ieiet NAFO pārvaldības apgabalā, lai zvejotu melnos paltusus, tikai tad, ja uz tiem ir mazāk par 50 tonnām jebkādu zivju nozvejas vai ja ieiešana ir atļauta saskaņā ar šā panta 2., 3. vai 4. punktu.

2. Ja uz kuģa, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, ir ārpus NAFO pārvaldības apgabala iegūtas nozvejas vismaz 50 tonnu apjomā, kuģa kapteinis vēlākais 72 stundas pirms ieiešanas (ziņojuma kods ENT) NAFO pārvaldības apgabalā pa e-pastu vai faksu paziņo NAFO Sekretariātam nozveju daudzumus, kas paturēti uz kuģa, vietu (ģeogrāfiskais platums/garums), kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju, un paredzamais laiks, kad kuģis ieradīsies šajā vietā.

3. Ja pēc 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas inspekcijas kuģis dara zināmu, ka tas paredzējis veikt inspekciju, tas nosūta zvejas kuģim tā kontrolpunkta koordinātas, kurā notiks zvejas kuģa inspekcija. Kontrolpunkts nedrīkst atrasties tālāk par 60 jūras jūdzēm no vietas, kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju.

4. Ja kuģis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, līdz ieiešanai NAFO pārvaldības apgabalā no NAFO Sekretariāta vai inspekcijas kuģa nav saņēmis 3. punktā minēto paziņojumu par inspekcijas kuģa nodomu veikt inspekciju, zvejas kuģis drīkst sākt zveju. Zvejas kuģis drīkst sākt zveju bez iepriekšējas inspekcijas arī tad, ja inspekcijas kuģis trīs stundas pēc zvejas kuģa ierašanās kontrolpunktā nav sācis inspekciju.

34. pants

Koraļļu aizsardzības zona

►C1 NAFO rajona 3O apgabals, kas noteikts VII pielikumā, ◄ ir slēgta visām zvejas darbībām, kurās izmanto zvejas rīkus, kam ir saskare ar jūras grunti.







VIII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR TĀDU SALDĒTU ZIVJU IZKRAUŠANU VAI PĀRKRAUŠANU, KURAS TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢI NOZVEJOJUŠI NEAFC KONVENCIJAS APGABALĀ

35. pants

Ostas valsts veiktā kontrole

Neskarot Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1093/94 (1994. gada 6. maijs) par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās ( 43 ), šajā nodaļā izklāstītās procedūras piemēro tādu saldētu zivju izkraušanai vai pārkraušanai, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC konvencijas apgabalā.

36. pants

Apstiprinātās ostas

▼C1

Izkraušana un pārkraušana citā kuģī Kopienas ūdeņos ir atļauta tikai apstiprinātās ostās.

▼B

Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kurā atļauts veikt 35. pantā minētās zivju izkraušanas vai pārkraušanas darbības. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visām izmaiņām 2007. gada apstiprināto ostu sarakstā vismaz piecpadsmit dienas pirms attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā.

Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē.

37. pants

Iepriekšējs ziņojums par ieiešanu ostā

1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, visu to zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, uz kuriem ir šīs regulas 35. pantā minētās zivis un kuri ir paredzējuši ieiet ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu, vismaz trīs darbdienas pirms plānotās ierašanās dienas par to informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras ostu tie vēlas izmantot.

2. Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno VIII pielikuma I daļā iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto:

a) PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju;

b) PSC 2 veidlapu izmanto ►C1 , ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas citā kuģī darbībās. ◄ Šādos gadījumos katrs pārkrāvējkuģis izmanto atsevišķu veidlapu.

3. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes tūlīt pārsūta 2. punktā minētās veidlapas kopiju kuģa karoga dalībvalstij un pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm ►C1 , ja kuģi ir iesaistīti pārkraušanas citā kuģī darbībās. ◄

38. pants

►C1 Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī ◄

1. ►C1 Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas citā kuģī darbībās ārpus ostas ◄ – pārkrāvējkuģu karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ saskaņā ar 37. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka:

a) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai;

b) uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami;

c) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos;

d) kuģa atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem. ►C1 Izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī darbības var sākt tikai pēc tam, ◄ kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.

3. Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu ostas dalībvalsts kompetentā iestāde, nosūtot VIII pielikuma I daļā iekļautās veidlapas kopiju, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa, tūlīt paziņo Komisijai un NEAFC sekretāram ►C1 , ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā. ◄

39. pants

Inspekcijas

1. Dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu savās ostās inspicē vismaz 15 % no 35. pantā ►C1 trešo valstu zvejas kuģu veiktiem izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī. ◄

2. ►C1 Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī uzraudzību ◄ un ietver kontrolpārbaudes, kurās salīdzina tos daudzumus pa sugām, kas ierakstīti iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu, ar tiem daudzumiem pa sugām, kas izkrauti vai pārkrauti.

3. Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās.

40. pants

Inspekcijas ziņojumi

1. Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts VIII pielikuma II daļā.

2. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas – pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, kā arī Komisijai un NEAFC sekretāram ►C1 , ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā. ◄

3. Katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta inspicētā zvejas kuģa karoga valstij.







IX NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ







1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģiem

41. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā zvejo IX pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un periodos.

2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai IX pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos.







2. IEDAĻA

Izpētes zveja

42. pants

Izpētes zvejas noteikumi

Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 4. pantu, dalībvalstis nodrošina, lai visos zvejas kuģos būtu:

a) atbilstīgas saziņas iekārtas (tostarp MF/HF radiouztvērējs un vismaz viena 406MHz avārijas vietas noteikšanas radiobāka (Emergency Position Indicating Radio Beacon – EPIRB), mācīti operatori un uzstādītas GMDSS iekārtas;

b) hidrotērpi izdzīvošanai ekstremālos apstākļos – katram, kas atrodas uz kuģa;

c) pietiekamas iespējas vajadzības gadījumā brauciena laikā sniegt ārkārtas medicīnisko palīdzību;

d) pārtikas, saldūdens, degvielas un svarīgāko iekārtu rezerves detaļu krājumi neparedzēta kavējuma un kustības traucējumu gadījumā;

e) apstiprināts ārkārtas situācijas plāns naftas noplūdes (SOPEP) gadījumiem, kurā norādīti pasākumi, ko veiks, lai mazinātu ūdens piesārņojumu (tostarp apdrošināšana), ja noplūstu degviela vai šķidrie atkritumi.

43. pants

Piedalīšanās izpētes zvejā

1. Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu, var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., rajonā un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir attiecīgās valsts jurisdikcijā.

2. Minētajā 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis.

3. Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4. Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas ir mazāks nekā 550 m.

44. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēmas:

a) piecu dienu nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un zvejas piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR. Maza apjoma pētniecības vienības ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu;

b) ikmēneša nozvejas un zvejas piepūles precīzu datu ziņošanas sistēma, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

c) ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot “medūzveidīgu masu”.

45. pants

Zvejas rīku iemetienu definīcija

1. Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens (ievietošana, atrašanās ūdenī un izcelšana) ir vienas vai vairāku āķu jedu izlikšana vienā vietā. Precīzu zvejas rīku iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas nolūkos nosaka pēc izliktās āķu jedas vai āķu jedu viduspunkta.

2. Lai zvejas rīku iemetienu uzskatītu par zvejas rīku iemetienu izpētei:

a) katru zvejas rīku iemetienu izpētei veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita zvejas rīku iemetiena izpētei; šis attālums jāmēra no katra izpētei veiktā zvejas rīku iemetiena ģeogrāfiskā viduspunkta;

b) katrā zvejas rīku iemetienā ir ne mazāk kā 3 500 un ne vairāk kā 10 000 āķu; var izmantot vairākas atsevišķas āķu jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā;

c) katra āķu jedu iemetiena ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita no ievietošanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam.

46. pants

Pētījumu plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētījumu plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Pētījumu plānu īsteno šādi:

a) pirmoreiz ieejot SSRU, pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par “pirmo sēriju”, uzskata par “zvejas rīku iemetieniem izpētei”, un tiem jāatbilst 45. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem;

b) nākamos 10 zvejas rīku iemetienus vai 10 nozvejas tonnas, atkarībā no tā, kurš robežlielums sasniegts pirmais, sauc par “otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas izpētes zvejas. Ja tie atbilst 45. panta 2. punkta prasībām, šos zvejas rīku iemetienus var uzskatīt arī par zvejas rīku iemetieniem izpētei;

c) ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā SSRU, kuģim jāsāk “trešā sērija”, visās trīs sērijās kopā veicot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei. Trešās sērijas zvejas rīku iemetienus beidz tā paša SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju;

d) pabeidzot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU;

e) SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras gultne ir mazāk nekā 15 000 km2 platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 zvejas rīku iemetienus izpētei, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU.

47. pants

Datu vākšanas plāni

1. Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno datu vākšanas plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus:

a) atrašanās vieta un jūras dziļums katras ►C1 āķu rindas galos vienā zvejas darbībā; ◄

b) ievietošanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks;

c) ūdens virspusē zaudēto zivju skaits un sugas;

d) izlikto āķu skaits;

e) ēsmas veids;

f) uzķeršanās rezultativitāte (%);

g) āķa tips;

h) jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze ►C1 āķu rindas ievietošanas laikā. ◄

2. Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru zvejas rīku iemetienu izpētei; jo īpaši mēra visas (līdz 100 zivīm) zivis, kas iegūtas vienā zvejas rīku iemetienā izpētei, un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto gadījuma atlases apakšparaugu.

48. pants

Iezīmēšanas programma

Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 7.b pantu, katrs āķu jedu zvejas kuģis visā zvejas laikā iezīmē un atlaiž Dissotichus spp. daudzumos, kas saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu norādīti minētās zivs sugas saglabāšanas noteikumos, kurus piemēro tādu zivju zvejā.

49. pants

Zinātniskie novērotāji

1. Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu.

2. Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem attiecīgajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu izmantošanu attiecīgās valsts tiesās, saņemot atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR līgumslēdzējas puses apstiprinātā inspektora ziņojumus, izvērtē tos un pēc to saņemšanas rīkojas tāpat, kā izvērtē sava inspektora ziņojumu un rīkojas pēc tā saņemšanas; gan dalībvalsts, gan attiecīgā apstiprinātāja CCAMLR līgumslēdzēja puse sadarbojas, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem.

50. pants

►C1 Paziņojumi par nodomu piedalīties krila zvejā ◄

1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a panta, ►C1 dalībvalstis, kas plāno piedalīties krila zvejā CCAMLR konvencijas apgabalā, ◄ CCAMLR Sekretariātam un Komisijai ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms CCAMLR Komisijas gadskārtējās sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tā plāno zvejot, paziņo par savu nodomu, izmantojot šīs regulas XI pielikumā noteikto formātu, lai CCAMLR Komisijai ļautu veikt attiecīgu pārskatīšanu, pirms kuģis sāk zveju.

2. Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, ietver Regulas 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi ►C1 , kam dalībvalsts dod atļauju zvejot krilu. ◄

3. Dalībvalstis, kas vēlas zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai par kuģiem, kas paziņojuma iesniegšanas laikā peld ar tās karogu.

4. Atkāpjoties no 3. punkta, ►C1 , dalībvalstis var ļaut piedalīties krila zvejā kuģim, ◄ par ko nav paziņots CCAMLR saskaņā ar 1. līdz 3. punktu, ja kuģis, par ko ir paziņots, nevar piedalīties pamatotu darbības iemeslu vai force majeure dēļ. Tādos apstākļos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju, sniedzot:

i) detalizētu 2. punktā minēto informāciju par paredzēto(-ajiem) aizvietojuma kuģi(-iem);

ii) vispārēju ziņojumu par aizvietojuma iemesliem, kā arī attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Atkāpjoties no 3. un 4. panta ►C1 , dalībvalstis nedod krila zvejas atļauju nevienam kuģim, kas minēts kādā no CCAMLR NNN zvejas kuģu sarakstiem. ◄

51. pants

►C1 Piesardzīgi krila nozvejas limiti dažos apakšapgabalos ◄

▼C1

1. Jebkurā zvejas sezonā krila nozvejas kopapjoms 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. statistikas apakšapgabalā nedrīkst būt lielāks par 3,47 miljoniem tonnu. Kopējais krila nozvejas apjoms 58.4.2. statistikas rajonā ir noteikts 2,645 miljonu tonnu apmērā jebkurā zvejas sezonā.

▼B

2. Kamēr kopējās nozvejas limits, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, nav sadalīts mazākām pārvaldes vienībām, nozvejas kopapjoms 48.1, 48.2., 48.3. un 48.4. statistikas apakšapgabalā ir 620 000 tonnu jebkurā zvejas sezonā. Kopējais nozvejas apjoms 58.4.2 rajonā ir ierobežots 260 000 tonnu apmērā uz rietumiem no 50° E un 192 000 tonnu apmērā uz austrumiem no 50° E jebkurā zvejas sezonā.

3. Zvejas sezona sākas 1. decembrī un beidzas nākamā gada 30. novembrī.

4. Saskaņā ar Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisijas (CCAMLR) starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu uz katra kuģa ►C1 , kas piedalās krila zvejā ◄ 58.4.2 rajonā ir vismaz viens zinātniskais novērotājs vai vietējais novērotājs, kas pilda ar šo sistēmu noteiktās prasības un, ja iespējams, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā – vēl viens papildu novērotājs.

52. pants

►C1 Krila zvejas datu atskaites sistēma ◄

▼C1

1. Par krila nozveju sniedz atskaites saskaņā ar Regulas (EK) 601/2004 10. pantu.

▼B

2. Ja kopējā paziņotā nozveja zvejas sezonā ir lielāka vai vienāda ar 80 % no 620 000 tonnu kontrollieluma 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā, no 260 000 tonnu kontrollieluma uz rietumiem no 55° E un no 192 000 tonnu kontrollieluma 58.4.2. apakšapgabalā uz austrumiem no 55° E, par nozveju ziņo saskaņā ar Regulas (EK) 601/2004 11. pantu.

3. Nozvejas sezonā, kas seko tādai nozvejas sezonai, kurā kopējā nozveja ir bijusi lielāka vai vienāda ar 80 % no 2. punktā noteiktā kontrollieluma, par nozveju ziņo saskaņā ar 11. pantu Regulā (EK) 601/2004, ja kopējā nozveja ir lielāka vai vienāda ar 50 % no minētā kontrollieluma.

4. Katras zvejas sezonas beigās dalībvalstis no katra sava kuģa saņem katra zvejas rīku iemetiena datus, kas vajadzīgi, lai aizpildītu CCAMLR precīzas nozvejas un zvejas piepūles datu veidlapu. Tā nodod šos datus CCAMLP Izpildsekretariātam un Komisijai kā CCAMLR traļu zvejas C1 veidlapu vēlākais nākamā gada 1. aprīlī.

53. pants

Daži Dissostichus spp. izpētes zvejas limiti

1. Kopējā Dissostichus spp. nozveja BANZARE sēklī

(58.4.3b statistikas rajona daļa) ārpus apgabaliem, kas ietilpst valsts jurisdikcijā, 2007/08 zvejas sezonā nav lielāka par:

i) piesardzības nozvejas limitu – 150 tonnas, ko piemēro šādi: SSRU A - 150 tonnas, SSRU B – 0 tonnas;

ii) papildu nozvejas limitu – 50 tonnas – zinātniskam pētījumam SSRU A un B 2007./2008. gadā.

2. Kopējo nozveju SSRU A, kas minēta 1. panta i) punktā, neveic laikposmā no 2008. gada 16. marta līdz zinātniska pētījuma beigām vai līdz 2008. gada 1. jūnijam, izvēloties īsāko termiņu.

54. pants

Pagaidu aizliegums veikt dziļūdens zveju ar žaunu tīkliem

1. Šajā pantā lieto šādas definīcijas:

Žaunu tīkli ir tādi vienas, divu vai trīs kārtu auklu linuma tīkli, kas novietoti tuvu pie ūdens virsmas, vidējā vai grunts līmenī, kuros zivis ieķersies ar žaunām, iepīsies vai ieķersies. Pie virsējās malas žaunu tīkliem ir pludiņi (augšējā mala) un parasti pie apakšējās malas (grunttropi) – atsvari. Žaunu tīklu viedo vienas kārtas, retāk divu vai trīs kārtu tīklojumi (vairāksienu tīkls), kuri kopā paralēli iekārti uz vienām un tām pašām augšējā iestiprinājuma virvēm. Vairākus tīklu veidus var apvienot vienā zvejas rīkā (piemēram, vairāksienu tīklu apvienojot ar žaunu tīklu). Šos tīklus var izmantot vai nu atsevišķi, vai biežāk lielā skaitā, novietojot rindā (tīklu virkne). Zvejas rīkus var uzstādīt, stiprinot pie grunts (grunts tīkli) vai ļaujot tiem dreifēt, brīvi vai pievienojot kuģim ►C1 (zināmi kā dreifējošie tīkli). ◄

2. CCAMLR konvencijas apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegts izmantot žaunu tīklus līdz laikam, kad zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, ir piekritusi, ka CCAMLR konvencijas apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu.

3. Priekšlikums žaunu tīklus izmantot zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki par 100 m, iepriekš jāziņo zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības sākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas.

4. Kuģim, kurš plāno šķērsot CCAMLR konvencijas apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo nodomu iepriekš jāpaziņo Sekretariātam, norādot paredzētos CCAMLR konvencijas apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli, kurš atrodas CCAMLR konvencijas apgabalā un kurš iepriekš nav par to paziņojis, ir pārkāpis šos noteikumus.

55. pants

Nejauši noķertu jūras putnu mirstības mazināšana

1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu, kuģiem, kas āķu jedu zvejā izmanto spāņu metodi, atsvari būtu jānomet pirms auklas nostiepšanās.

2. Šā panta 1. punktā minētai āķu jedu zvejai var izmantot šādus atsvarus:

a) parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 8,5 kg un ko izmanto, izvietojot tālākais 40 m attālumā citu no cita;

b) parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 6 kg un ko izmanto, izvietojot tālākais 20 m attālumā citu no cita; vai

c) monolīta tērauda atsvari, kas nav veidoti no ķēdes posmiem, sver vismaz 5 kg, un ko izmanto, izvietojot tālākais 40 m attālumā citu no cita.

56. pants

Visu zveju izbeigšana

1. Pēc tam, kad CCAMLR Sekretariāts ir paziņojis par zvejas izbeigšanu, dalībvalstis nodrošina, lai visi kuģi, kas peld ar tās karogu un zvejo apgabalā, pārvaldības apgabalā, apakšapgabalā, rajonā, maza mēroga pētniecības vienībā vai citā pārvaldes vienībā, uz ko attiecas paziņojums, līdz paziņojumā noteiktajai dienai un laikam izņemtu zvejas rīkus no ūdens.

2. Kad kuģis saņem tādu paziņojumu, tas drīkst izlikt papildu āķu jedas tikai vēl 24 stundas pēc paziņotās dienas un datuma. Ja tādu paziņojumu saņem ātrāk nekā 24 stundas pirms paredzētās zvejas izbeigšanas dienas un laika, papildu āķu jedas vairs nedrīkst izlikt no paziņojuma saņemšanas brīža.

3. Ja zveju liek izbeigt, visiem kuģiem jāizbrauc no zvejas apgabala, tiklīdz zvejas rīki ir izcelti no ūdens.

4. Ja kuģis līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam nevar izcelt visus zvejas rīkus tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar:

i) kuģa un apkalpes drošību;

ii) ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laika apstākļi;

iii) jūras apledojumu; vai

iv) vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi,

kuģis informē attiecīgo dalībvalsti par konkrētajiem apstākļiem. Dalībvalsts uzreiz informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju. Kuģim tomēr jāveic viss iespējamais, lai visus tā zvejas rīkus no ūdens izceltu pēc iespējas ātrāk.

5. Ja uz konkrēto gadījumu attiecas šā panta 4. punkts, dalībvalstis izpēta kuģa darbības un saskaņā ar vietēji piemērotām procedūrām ziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai par saviem secinājumiem, tostarp visus attiecīgo informāciju, vēlākais nākamajā CCAMLR sanāksmē. Nobeiguma ziņojumā izvērtē, vai kuģis ir veicis visu iespējamo, lai izceltu no ūdens visus savus zvejas rīkus:

i) līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam; un

ii) pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas.

6. Ja kuģis no slēgtā apgabala neizbrauc uzreiz pēc tam, kad visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens, karoga dalībvalsts vai kuģis informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju.







X NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO SEAFO KONVENCIJAS APGABALĀ







1. IEDAĻA

Atļauju izdošana kuģiem

57. pants

Atļauju izdošana kuģiem

1. Līdz 2008. gada 1. jūlijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai to savu kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā.

2. Šā panta 1. punkta minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas.

3. Zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var izpildīt SEAFO konvencijā šādiem kuģiem noteiktās prasības un pienākumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

4. Zvejas atļaujas neizdod kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz adekvātus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem, vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē, vai ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to.

5. Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un reģistrācijas osta;

b) iepriekšējais karogs (ja tāds ir);

c) starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir);

d) īpašnieka vai īpašnieku vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;

e) kuģa tips;

f) garums;

g) operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;

h) reģistrētā bruto tilpība;

i) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda.

6. Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par katru jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem ikreiz, kad veic šādas izmaiņas.

58. pants

Atļauju saņēmušo kuģu pienākumi

1. Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

2. Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut.

59. pants

Atļauju nesaņēmuši kuģi

1. Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav iekļauti SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut un izkraut SEAFO konvencijā ietvertās sugas.

2. Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem iemesliem aizdomām, ka kuģis, kura nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, SEAFO konvencijas apgabalā ir iesaistīts SEAFO konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to pārkraušanā.

3. Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās vai nav saistīti ar zvejas darbībām, ko SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kuru nav atļauju saņēmušo kuģu sarakstā.







2. IEDAĻA

►C1 Pārkraušana citā kuģī ◄

60. pants

►C1 Aizliegums pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā ◄

Dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas apgabalā ►C1 veikt SEAFO konvencijā ietverto sugu īpatņu pārkraušanu citā kuģī. ◄

61. pants

►C1 Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā ◄

▼C1

1. Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā ietvertās sugas, pārkrauj nozveju citā kuģī SEAFO līgumslēdzējas puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši atļauju no tās līgumslēdzējas puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem atļauj veikt pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut.

2. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā citā kuģī ostas teritorijā. Dalībvalsts arī nodrošina to, ka pārkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam, un pieprasa ziņot par pārkraušanu citā kuģī.

▼B

3. Tā Kopienas zvejas kuģa kapteinis, no kura citā kuģī, turpmāk “saņēmējkuģis”, pārkrauj SEAFO konvencijas apgabalā iegūtas SEAFO konvencijā ietvertu sugu nozvejas jebkādā apjomā ►C1 , minētās pārkraušanas citā kuģī laikā informē saņēmējkuģa karoga valsti par attiecīgajām sugām un daudzumiem, ◄ pārkraušanas datumu un nozveju vietu un iesniedz savai karoga valstij SEAFO pārkraušanas deklarāciju XII pielikuma I daļā norādītajā formātā.

4. Kopienas zvejas kuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš nosūta tai SEAFO līgumslēdzējai pusei, kuras ostā notiks pārkraušana, šādu informāciju:

— pārkraujošo zvejas kuģu nosaukumi,

— saņēmējkuģu nosaukumi,

— pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās pa sugām,

▼C1

— pārkraušanas citā kuģī datums un osta.

5. Ja pārkraušana notiek SEAFO līgumslēdzējas puses ostā, Kopienas saņēmējkuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī sākuma un beigām informē ostas valsts kompetentās iestādes par SEAFO konvencijā ietverto sugu nozveju apjomu, kas atrodas uz viņa kuģa, un 24 stundās nosūta šai kompetentajai iestādei SEAFO pārkraušanas citā kuģī deklarāciju.

▼B

►C1 6. Kopienas saņēmējkuģa kapteinis 48 stundas pirms izkraušanas iesniedz SEAFO pārkraušanas citā kuģī deklarāciju ◄ tās ostas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks izkraušana.

7. Katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai pārbaudītu saņemtās informācijas pareizību un sadarbojas ar karoga valsti, lai nodrošinātu to, ka izkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotās nozvejas apjomam.

8. Dalībvalsts, kuras kuģiem SEAFO konvencijas apgabalā atļauts zvejot SEAFO konvencijā ietvertas sugas ►C1 , līdz 2008. gada 1. jūnijam nosūta Komisijai datus par pārkrāvumiem citā kuģī, ko veikuši kuģi, kuri peld ar tās karogu. ◄







3. IEDAĻA

Saglabāšanas pasākumi apdraudēto dziļūdens dzīvotņu un ekosistēmu pārvaldībai

62. pants

Slēgtie apgabali

Visas zvejas darbības saistībā ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegtas turpmāk norādītajos apgabalos.

a) A1 apakšrajons i) Dampier jūras pacēlums



10°00′ S 02°00′ W 10°00′ S 00°00′ E 12°00′ S 02°00′ W 12°00′ S 00°00′ E ii) Malahit Guyot jūras pacēlums



11°00′ S 02°00′ W 11°00′ S 04°00′ W 13°00′ S 02°00′ W 13°00′ S 04°00′ W

b) B1 apakšrajons Molloy jūras pacēlums



27°00′ S 08°00′ E 27°00′ S 10°00′ E 29°00′ S 08°00′ E 29°00′ S 10°00′ E

c) C rajons i) Schmidt-Ott jūras pacēlums & Erica jūras pacēlums



37°00′ S 13°00′ E 37°00′ S 17°00′ E 40°00′ S 13°00′ E 40°00′ S 17°00′ E ii) Africana jūras pacēlums



37°00′ S 28°00′ E 37°00′ S 30°00′ E 38°00′ S 28°00′ E 38°00′ S 30°00′ E iii) Panzarini jūras pacēlums



39°00′ S 11°00′ E 39°00′ S 13°00′ E 41°00′ S 11°00′ E 41°00′ S 13°00′ E

d) C1 apakšrajons i) Vema jūras pacēlums



31°00′ S 08°00′ E 31°00′ S 09°00′ E 32°00′ S 08°00′ E 32°00′ S 09°00′ E ii) Wust jūras pacēlums



33°00′ S 06°00′ E 33°00′ S 08°00′ E 34°00′ S 06°00′ E 34°00′ S 08°00′ E

e) D rajons i) Discovery, Junoy, Shannon jūras pacēlumi



41°00′ S 06°00′ W 41°00′ S 03°00′ E 44°00′ S 06°00′ W 44°00′ S 03°00′ E ii) Schwabenland & Herdman jūras pacēlumi



44°00′ S 01°00′ W 44°00′ S 02°00′ E 47°00′ S 01°00′ W 47°00′ S 02°00′ E

63. pants

Zvejas atsākšana slēgtā apgabalā

1. Zveju šīs regulas 62. pantā minētajā slēgtajā zvejas apgabalā nedrīkst atsākt, pirms karoga valsts ir identificējusi un kartējusi minētajā apgabalā esošās jutīgās jūras ekosistēmas, tostarp jūras pacēlumus, hidrotermālos avotus un aukstūdens koraļļus, kā arī novērtējusi zvejas atsākšanas ietekmi uz šādām jutīgām jūras ekosistēmām.

2. Karoga valsts iesniedz Komisijai saskaņā ar 1. punktu veiktās identificēšanas, kartēšanas un ietekmes novērtējuma rezultātus, lai tos izskatītu SEAFO zinātniskās komitejas gadskārtējā sanāksmē.

3. Dalībvalstis var iesniegt Komisijai zvejas pētnieciskos plānus, lai izvērtētu zvejniecības ietekmi uz zvejas resursu ilgtspējību un jutīgām jūras dzīvotnēm.







4. IEDAĻA

Pasākumi jūras putnu nejaušas piezvejas samazināšanai

64. pants

Informācija par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem

Dalībvalstis vāc un līdz 2008. gada 1. jūnijam sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par putnu nejaušu piezveju, kas notikusi, tās zvejas kuģiem zvejojot SEAFO konvencijā ietvertas sugas.

65. pants

Ietekmes mazināšanas pasākumi

1. Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas šādi:

a) putnu atbaidīšanas auklas atbilst apstiprinātajai putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijai un izmantošanas norādījumiem, kas izklāstīti XII pielikuma II daļā;

b) putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles;

c) ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums;

d) uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

2. Āķu jedas ievieto tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslas laikiem ( 44 )). Zvejojot ar āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai.

3. Apstrādes subproduktu izmešana zvejas rīka iemešanas vai ievietošanas laikā ir aizliegta. Ir jāizvairās no subproduktu izmešanas zvejas rīka izcelšanas laikā. Ja iespējams, šāda izmešana jāveic tajā kuģa pusē, kurā netiek izcelts zvejas rīks. Attiecībā uz kuģiem vai zveju, kam nav noteikta prasība paturēt subproduktus uz kuģa, izveido sistēmu, lai āķus atbrīvotu no subproduktiem un zivju galvām pirms to izmešanas. Tīklus tīra pirms to ievietošanas, lai atbrīvotos no atliekām, kas varētu pievilināt jūras putnus.

4. Kopienas zvejas kuģi pieņem ievietošanas un izcelšanas kārtību, kas samazina laiku, kurā tīkls atrodas uz ūdens virsmas un tā linuma acis ir vaļīgas. Tīkla apkopi, cik vien iespējams, neveic, tīklam atrodoties ūdenī.

5. Kopienas zvejas kuģus rosina izstrādāt zvejas rīku konstrukcijas, kuras mazinātu putnu iespējas iekļūt tajā tīkla daļā, kurā tie ir visvairāk apdraudēti. Tas ietver tīkla atsvaru masas palielināšanu vai peldspējas samazināšanu, lai tīkls nogrimtu ātrāk, vai krāsainu karekļu virkņu vai citu līdzīgu priekšmetu novietošanu virs noteiktām tīkla daļām, kurās putni ir īpaši apdraudēti linuma acs izmēra dēļ.

6. SEAFO konvencijas apgabalā nav atļauts zvejot Kopienas zvejas kuģiem, kuru konstrukcijā nav paredzētas subproduktu pārstrādes iekārtas vai pietiekama tilpība subproduktu paturēšanai uz kuģa, vai iespēju izmest subproduktus tajā kuģa pusē, kurā nenotiek zvejas rīka izcelšana.

7. Jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos jūras putnus, kas zvejas darbību laikā ir notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību.







5. IEDAĻA

Kontrole

66. pants

Īpaši nosacījumi Patagonijas ilkņzivs (Dissostichus eleginoides) zvejai

1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar 57. pantu ir atļauts zvejot Patagonijas ilkņzivis SEAFO konvencijas apgabalā, elektroniski nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm un SEAFO Sekretariātam nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejoto Patagonijas ilkņzivju daudzumu, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Šādu ziņojumu nosūta katrā piektajā zvejas reisa dienā. Dalībvalsts šo ziņojumu tūlīt pārsūta Komisijai.

2. Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot Patagonijas ilkņzivi SEAFO konvencijas apgabalā, ne vēlāk kā 2008. gada 30. jūnijā sniedz Komisijai un SEAFO Sekretariātam sīku informāciju par nozveju un zvejas piepūli.

67. pants

Īpaši nosacījumi sarkano dziļūdens krabju (Chaceon spp.) zvejai

1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar 57. pantu ir atļauts zvejot sarkanos dziļūdens krabjus SEAFO konvencijas apgabalā, elektroniski nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm un SEAFO Sekretariātam nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejoto sarkano dziļūdens krabju daudzumu, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Šādu ziņojumu nosūta katrā piektajā zvejas reisa dienā. Dalībvalsts šo ziņojumu tūlīt pārsūta Komisijai.

2. Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot sarkanos dziļūdens krabjus SEAFO konvencijas apgabalā, ne vēlāk kā 2008. gada 30. jūnijā sniedz Komisijai un SEAFO Sekretariātam sīku informāciju par nozveju un zvejas piepūli.

68. pants

Kuģu pārvietošanās un nozvejas paziņošana

1. Zvejas kuģi un zvejas pētniecības kuģi, kuriem atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā un kuri iesaistīti zvejā, ziņojumus par ieiešanu, nozveju un iziešanu ar VMS vai citu piemērotu līdzekļu palīdzību nosūta karoga dalībvalsts iestādēm un – pēc karoga valsts pieprasījuma – SEAFO izpildsekretāram.

2. Ieiešanas ziņojumu nosūta ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras ieiešanas SEAFO konvencijas apgabalā, un tajā iekļauj ieiešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli un uz kuģa paturēto zivju daudzumu pa sugām (FAO trīsburtu kods), norādot dzīvsvaru (kg).

3. Katra kalendārā mēneša beigās sagatavo nozvejas ziņojumu, norādot sugas (FAO trīsburtu kods) un dzīvsvaru (kg).

4. Iziešanas ziņojumu sniedz ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras iziešanas no SEAFO konvencijas apgabala. Tajā iekļauj iziešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli, zvejas dienu skaitu un nozveju pa sugām (FAO trīsburtu kods), norādot dzīvsvaru (kg), kas gūta kopš zvejas sākšanas SEAFO konvencijas apgabalā vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma.

69. pants

Zinātniska novērošana un informācijas vākšana krājuma novērtēšanas nolūkos

1. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka uz visiem zvejas kuģiem, kuri darbojas SEAFO konvencijas apgabalā ►C1 un to mērķsugas ir SEAFO konvencijā ietvertās sugas, ir kvalificēti zinātniskie novērotāji. ◄

2. Katra dalībvalsts pieprasa, lai 30 dienās pēc SEAFO konvencijas apgabala atstāšanas tiktu iesniegta informācija, ko novērotāji savākuši attiecībā uz katru kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Datus iesniedz SEAFO zinātniskās komitejas norādītajā formātā. Tiklīdz iespējams dalībvalsts iesniedz Komisijai attiecīgās informācijas kopiju, ņemot vērā vajadzību saglabāt neapkopotu datu konfidencialitāti. Dalībvalsts informācijas kopiju var iesniegt arī SEAFO izpildsekretāram.

3. Apstiprināti novērotāji iespējami lielu daļu no šajā pantā minētās informācijas savāc un pārbauda līdz 2008. gada 30. jūnijam.

70. pants

Tādu kuģu pamanīšana, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi

1. Zvejas kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, paziņo savai karoga dalībvalstij informāciju par visām iespējamām zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā peld ar karogu, kurš nav līgumslēdzējas puses karogs. Šajā informācijā cita starpā ietver:

a) kuģa nosaukumu;

b) kuģa reģistrācijas numuru;

c) kuģa karoga valsti;

d) citu attiecīgu informāciju par pamanīto kuģi.

2. Dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai 1. punktā minēto informāciju. Komisija minēto informāciju pārsūta SEAFO Izpildsekretariātam.







XI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO IOTC APGABALĀ

71. pants

Jūras putnu piezvejas gadījumu skaita mazināšana

1. Dalībvalstis vāc un iesniedz IOTC (nosūtot kopiju Komisijai) visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par gadījumiem, kad zvejas kuģi nejauši noķēruši putnus.

2. Dalībvalstis cenšas mazināt jūras putnu piezvejas gadījumu skaitu visos zvejas apgabalos, visos gadalaikos un visos zvejas veidos, izmantojot efektīvus ietekmes mazināšanas pasākumus.

3. Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas atbilstoši šādiem tehniskajiem noteikumiem:

a) putnu atbaidīšanas auklas atbilst IOTC pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas un izmantošanas norādījumiem;

b) putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles;

c) ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums;

d) uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

4. Kopienas āķu jedu zvejas kuģi, kuri zvejojot zobenzivis, izmanto “Amerikas āķu jedu sistēmu” un ir aprīkoti ar āķu jedu iemešanas iekārtu, ir atbrīvoti no 3. punkta prasībām.

72. pants

►C1 Zvejas kapacitātes limitēšana kuģiem, kas zvejo tropiskās tunzivis ◄

▼C1

1. Katrā attiecīgo zvejas rīku grupā dalībvalstis līdz 2006. gada zvejas piepūles līmenim limitē to kuģu skaitu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 24 metriem, un kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā. Turklāt šīs valstis katrā attiecīgo zvejas rīku grupā līdz minētajam līmenim limitē to kuģu skaitu, kuri peld ar to karogu un kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem, un kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā ārpus attiecīgās valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas. Kuģu skaita limitēšana atbilst attiecīgajai kopējai tilpībai, izteiktai ar reģistrēto bruto tilpību (GRT) vai bruto tilpību (GT). Aizstājot kuģus, nedrīkst pārsniegt kopējo tilpību.

▼B

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro kuģiem, attiecībā uz kuriem 2006. gadā tika veikts administratīvais process, kuru būvniecība tika veikta vai par tās uzsākšanu jau bija saņemta atļauja, kā arī kuģiem, kurus ir atļauts iekļaut flotē.

3. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to kuģu skaitu un tilpību, kas 2006. gadā attiecīgajā apgabalā zvejoja tropiskās tunzivis. Tālab dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, pārbauda kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības IOTC apgabalā 2006. gadā.

4. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var mainīt to kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt to, ka, mainot ar konkrēta veida zvejas rīkiem aprīkoto kuģu skaitu, netiks palielināta attiecīgajiem krājumiem noteiktā zvejas piepūle.

5. Dalībvalstis nodrošina to, ka ierosinātā zvejas jaudas pārdale tiek piemērota tikai tiem kuģiem, kuri ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālās tunzivju zvejniecības organizācijas reģistrā. Zvejas jaudas pārdale neattiecas uz reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN sarakstā iekļautiem kuģiem.

73. pants

►C1 Zvejas kapacitātes limitēšana kuģiem, kas zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis ◄

▼C1

1. Katrā attiecīgo zvejas rīku grupā dalībvalstis līdz 2007. gada zvejas piepūles līmenim limitē to kuģu skaitu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 24 metriem, un kuri zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā. Turklāt šīs valstis katrā attiecīgo zvejas rīku grupā līdz minētajam līmenim limitē to kuģu skaitu, kuri peld ar to karogu un kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem, un kuri zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā ārpus attiecīgās valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas. Kuģu skaita limitēšana atbilst attiecīgajai kopējai tilpībai, izteiktai ar reģistrēto bruto tilpību (GRT) vai bruto tilpību (GT). Aizstājot kuģus, nedrīkst pārsniegt kopējo tilpību.

▼B

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro kuģiem, attiecībā uz kuriem 2007. gadā tika veikts administratīvais process, kuru būvniecība tika veikta vai par tās uzsākšanu jau bija saņemta atļauja, kā arī kuģiem, kurus ir atļauts iekļaut flotē.

3. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to kuģu skaitu un tilpību, kas 2007. gadā attiecīgajā apgabalā zvejoja zobenzivis un garspuru tunzivis. Tālab dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, pārbauda kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības IOTC apgabalā 2007. gadā.

4. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var mainīt to kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt to, ka, mainot ar konkrēta veida zvejas rīkiem aprīkoto kuģu skaitu, netiks palielināta attiecīgajiem krājumiem noteiktā zvejas piepūle.

5. Dalībvalstis nodrošina to, ka ierosinātā zvejas jaudas pārdale tiek piemērota tikai tiem kuģiem, kuri ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālās tunzivju zvejniecības organizācijas reģistrā. Zvejas jaudas pārdale neattiecas uz reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN sarakstā iekļautiem kuģiem.







XII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO SPFO APGABALĀ

74. pants

►C1 Pelaģiskās zvejas kapacitātes limitēšana ◄

1. Dalībvalstis kopējo bruto tilpību (GT) kuģiem, kuri peld ar to karogu un kuri 2008. gadā zvejos pelaģisko zivju krājumus ►C1 , limitē līdz 2007. gadā SPFO apgabalā reģistrētajai GT, ◄ rīkojoties tā, lai tiktu nodrošināta Klusā okeāna dienvidu daļas pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana.

2. Dalībvalstis līdz 2008. gada 15. janvārim paziņo Komisijai kopējo GT, kāda 2007. gadā attiecīgajā apgabalā reģistrēta kuģiem, kuri peld ar to karogu un kuri aktīvi zvejoja 2007. gadā. Pirms šīs informācijas paziņošanas dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, pārbauda to kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības SPFO apgabalā 2007. gadā.

3. Dalībvalstis, kas ir piedalījušās pelaģiskajā zvejā Klusā okeāna dienvidu daļā, taču nav veikušas zvejas darbības 2007. gadā, 2008. gadā var sākt zveju SPFO apgabalā ar nosacījumu, ka tās brīvprātīgi ierobežo zvejas piepūli. Šīs dalībvalstis laikus paziņo Komisijai to kuģu nosaukumus un citus raksturlielumus, tostarp GT, kas veic zveju SPFO apgabalā.

4. Dalībvalstis izskatīšanai SPFO pagaidu zinātniskajā darba grupā iesniedz SPFO apgabalā esošo pelaģisko krājumu novērtējumu un ar pelaģisko krājumu stāvokli saistītu pētījumu datus un rosina savu zinātnisko ekspertu aktīvu līdzdalību organizācijas darbā, kas veltīts pelaģiskajām sugām.

5. Dalībvalstis pēc iespējas nodrošina pietiekama skaita novērotāju izvietošanu uz zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, tā nodrošinot pelaģiskās zvejas novērošanu Klusā okeāna dienvidu daļā un attiecīgas zinātniskās informācijas vākšanu.

75. pants

Grunts zveja

1. Dalībvalstis limitē grunts zvejas piepūli vai nozveju SPFO apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi ►C1 rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas kapacitāti, ◄ nepārsniegtu vidējos gada rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

2. Dalībvalstis nedrīkst izvērst grunts zveju jaunos SPFO apgabala reģionos, kuros patlaban šāda zveja nenotiek.

3. Kopienas kuģi pārtrauc grunts zvejas darbības piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras SPFO apgabalā esošas vietas, kurā zvejas darbību laikā ir gūti pierādījumi par jutīgas jūras ekosistēmas atrašanos šajā vietā. Kopienas kuģi ziņo karoga valsts iestādēm, Komisijai un SPFO Pagaidu sekretariātam par saskari ar šādu ekosistēmu, norādot vietu un attiecīgās ekosistēmas veidu, lai būtu iespējams pieņemt konkrētajai vietai piemērotus pasākumus.

4. Dalībvalstis norīko novērotājus uz katra kuģa, kas peld ar to karogu un veic vai plāno veikt grunts tralēšanas darbības SPFO apgabalā, kā arī nodrošina pietiekama skaita novērotāju izvietošanu uz kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu un veic citas grunts zvejas darbības SPFO apgabalā.

76. pants

Datu vākšana un aprite

Dalībvalstis vāc, pārbauda un sniedz datus saskaņā ar SPFO standartā noteiktajām procedūrām datu vākšanai, ziņošanai, pārbaudei un apmaiņai.







XIII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO WCPFC APGABALĀ

77. pants

Zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju kopējā zvejas piepūle WCPFC apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kas noslēgti starp Kopienu un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm.

78. pants

ZPI izmantojuma pārvaldības plāni

1. Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot WCPFC apgabalā, izstrādā plānus noenkurotu vai dreifējošu ZPI izmantojuma pārvaldībai. Šajos pārvaldības plānos iekļauj stratēģiju, kā samazināt lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju mazuļu pievilināšanu.

2. Pārvaldības plānus, kas minēti 1. punktā, iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 2008. gada 15. oktobrī. Komisija apkopo šos pārvaldības plānus un iesniedz Kopienas pārvaldības plānu WCPFC Sekretariātam ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī.

79. pants

To zvejas kuģu maksimālais skaits, kas zvejo zobenzivis

To Kopienas kuģu skaits, kas zvejo zobenzivis apgabalos uz dienvidiem no 20° S WCPFC apgabalā, nepārsniedz 14 kuģus. No Kopienas šajā zvejā piedalās tikai kuģi, kas peld ar Spānijas karogu.







XIV NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO IATTC APGABALĀ

80. pants

Zvejas laikā noķerto jūras putnu skaita mazināšana

1. Dalībvalstis ievāc visu pieejamo informāciju par mijdarbību ar jūras putniem, tostarp par jūras putnu nejaušu noķeršanu uz zvejas kuģiem, un šo informāciju nodod ICCAT Sekretariātam un Komisijai.

2. Dalībvalstis cenšas panākt, lai, izmantojot efektīvus apkarošanas pasākumus, mazinātu jūras putnu skaitu, ko noķer visos zvejas apgabalos, gadalaikos un zvejniecībās.

3. Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 20° S, uz klāja ir putnu atbaidīšanas auklas, un tie tās izmanto saskaņā ar šādiem tehniskajiem noteikumiem;

a) putnu atbaidīšanas auklas atbilst ICCAT pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas noteikumiem un izmantošanas norādījumiem;

b) putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 20° S;

c) ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai ir liels putnu daudzums;

d) uz visiem kuģiem jābūt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

4. Atkāpjoties no šā panta 3 punkta, Kopienas āķu jedu kuģi, kas zvejo zobenzivis, var izmantot monopavediena āķu jedas zvejas rīkus, ja vien šie kuģi:

a) āķu jedas ievieto laikposmā starp jūras krēslas/ausmas laikiem, kādi noteikti krēslas/ausmas astronomiskajā gadagrāmatā (Nautical Almanac) attiecībā uz zvejas vietas ģeogrāfisko izvietojumu;

b) izmanto vismaz 60 g šarnīrsavienojumu, kas izvietots ne tālāk kā 3 m no āķa, lai panāktu optimālu grimšanas ātrumu;

81. pants

Slēgta apgabala/sezonas noteikšana zobenzivju zvejai Vidusjūrā

Lai aizsargātu zobenzivis, jo īpaši mazās zivis, zobenzivju zveju Vidusjūrā aizliedz no 2008. gada 15. oktobra līdz 15. novembrim.

82. pants

Haizivis

Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai mazinātu zivju mirstību, zvejojot Ziemeļatlantijas īsspuru mako.







XV NODAĻA

NELEGĀLA, NEREĢISTRĒTA UN NEREGULĒTA ZVEJA

83. pants

Ziemeļatlantija

Kuģiem, kas Ziemeļatlantijā ir iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā, piemēro XIII pielikumā izklāstītos pasākumus.







XVI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

84. pants

Datu nosūtīšana

Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu un 18. panta 1. punktu nosūta Komisijai datus par nozvejoto krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

85. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

Ja CCAMLR teritorijā KPN ir noteikta laikposmam, kas sākas pirms 2008. gada 1. janvāra, 41. pantu piemēro no attiecīgo KPN piemērošanas laikposmu sākuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

NOZVEJAS LIMITI, KAS PIEMĒROJAMI KOPIENAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTI NOZVEJAS LIMITI, UN TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM KOPIENAS ŪDEŅOS, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Visus šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus uzskata par kvotām šīs regulas 5. panta nolūkos, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EEK) Nr. 2847/93 un jo īpaši tās 14. un 15. pantā paredzētie noteikumi.

Katram apgabalam zivju krājumi ir uzskaitīti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas nolūkiem turpmāk pievienota atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Ammodytidae SAN Tūbīšu dzimta Anarhichas lupus CAT Vilkzivs Aphanopus carbo BSF Ogļzivs Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Boreogadus saida POC Polārmenca Brosme brosme USK Brosme Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsradzes haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Cetorhinus maximus BSK Milzu haizivs Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Etmopterus spinax ETX Laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Germo alalunga ALB Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lampanyctus achirus LAC Laternzivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelnu dzimta Macrourus berglax RHG Makrūrzivs Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste ►C1 Molva dypterygia ◄ BLI ►C1 Zilā jūraslīdaka ◄ Molva macrophthalmus SLI Lielacu jūraslīdaka Molva molva LIN Jūraslīdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Pagellus bogaraveo SBR Sarkanspuru pagele Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Garneles Phycis spp. FOX Diegspuru vēdzeles Platichthys flesus FLX Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthus georgianus SGI Melnā leduszivs Rajidae SRX-RAJ Raju dzimta Reinhardtius hippoglossoides GHL Melnais paltuss Salmo salar SAL Lasis Scomber scombrus MAC Atlantijas makrele Scopthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOX Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus alba WHM Baltais marlīns Thunnus alalunga ALB Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) Thunnus albacares YFT Dzeltenspuru tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarki NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstošie vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) ALB Thunnus alalunga Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) ALB Germo alalunga Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Anšovi ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelni ANF Lophiidae Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Vilkzivs CAT Anarhichas lupus Paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Lasis SAL Salmo salar Milzu haizivs BSK Cetorhinus