02021R1058 — LV — 30.06.2021 — 000.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/1058

(2021. gada 24. jūnijs)

par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu







SATURA RĀDĪTĀJS I NODAĻA KOPĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets 2. pants ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi 3. pants ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi 4. pants ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija 5. pants ERAF atbalsta darbības joma 6. pants Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma 7. pants No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības 8. pants Rādītāji II NODAĻA KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ 9. pants Integrēta teritoriālā attīstība 10. pants Atbalsts mazāk labvēlīgām teritorijām 11. pants Ilgtspējīga pilsētvides attīstība 12. pants Eiropas pilsētiniciatīva 13. pants Starpreģionālas investīcijas inovācijā 14. pants Tālākie reģioni III NODAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 15. pants Pārejas noteikumi 16. pants Deleģēšanas īstenošana 17. pants Pārskatīšana 18. pants Stāšanās spēkā I PIELIKUMS KOPĪGIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI – 8. PANTA 1. PUNKTS II PIELIKUMS 8. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA SNIEGUMA PAMATRĀDĪTĀJI, KO KOMISIJA IZMANTOS SASKAŅĀ AR ZIŅOŠANAS PRASĪBU, KAS TAI NOTEIKTA, IEVĒROJOT FINANŠU REGULAS 41. PANTA 3. PUNKTA H) APAKŠPUNKTA III) PUNKTU







I NODAĻA

KOPĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Šajā regulā ir noteikti konkrēti mērķi un darbības joma atbalstam no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“ Interreg ”), kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punktā.

2. Šajā regulā ir arī noteikti konkrēti mērķi un darbības joma atbalstam no Kohēzijas fonda attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

2. pants

ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi

1. ERAF un Kohēzijas fonds palīdz sasniegt vispārējo mērķi stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

2. ERAF, piedaloties to reģionu strukturālā pielāgošanā, kuru attīstība atpaliek, un to rūpniecības rajonu pārprofilēšanā, kur sākusies lejupslīde, tostarp, sekmējot ilgtspējīgu attīstību un risinot vidiskās problēmas, palīdz mazināt atšķirības starp dažādo Savienības reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību.

3. Kohēzijas fonds atbalsta tādus projektus vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā, kas attiecas uz transporta infrastruktūru ( TEN-T ).

3. pants

ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi

1. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punktā noteiktajiem politikas mērķiem ERAF atbalsta šādus konkrētus mērķus: a) konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1), ko panāk: i) izstrādājot un uzlabojot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu; ii) izmantojot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; iii) veicinot ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām; iv) attīstot prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai; v) uzlabojot digitālo savienojamību; b) zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2), ko panāk: i) veicinot energoefektivitāti un samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas; ii) veicinot atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus; iii) attīstot viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E); iv) veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas; v) veicinot piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; vi) veicinot pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku; vii) uzlabojot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazinot visu veidu piesārņojumu; viii) veicinot ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē; c) ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3), ko panāk: i) izveidojot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T; ii) attīstot un izvēršot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti; d) sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4), ko panāk: i) uzlabojot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu, un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību; ii) uzlabojot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā; iii) veicinot atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus; iv) veicinot trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus; v) nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicinot veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmējot pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi; vi) palielinot kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā; e) iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību un (PM Nr. 5), ko panāk: i) veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās; ii) veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas. Atbalstu saskaņā ar PM Nr. 5 sniedz, teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas īstenojot Regulas (ES) 2021/1060 28. panta a), b) un c) punktā noteiktajos veidos.

2. Sniedzot atbalstu 1. punkta e) apakšpunktā izklāstītajiem diviem konkrētajiem mērķiem dalībvalstis var atbalstīt arī darbības, kuras var finansēt saskaņā ar minētā punkta a)–d) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

3. No Kohēzijas fonda atbalsta PM Nr. 2 un PM Nr. 3.

4. Ievērojot konkrētos mērķus, kas izklāstīti 1. punktā, attiecīgi no ERAF vai Kohēzijas fonda var atbalstīt arī darbības saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ja ar tām: a) uzlabo programmas iestāžu spējas; b) uzlabo to nozaru vai teritoriālo dalībnieku spējas, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai, ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt programmas mērķus; vai c) uzlabo sadarbību ar partneriem gan kādā dalībvalstī, gan arī ārpus tās.

Sadarbība, kas minēta c) apakšpunktā, aptver sadarbību ar partneriem no pārrobežu reģioniem, no blakus neesošiem reģioniem vai no reģioniem teritorijā, uz ko attiecas Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai to kombinācija.

4. pants

ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija

1. Attiecībā uz programmām, kuras īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kopējos ERAF līdzekļus, kas nav paredzēti tehniskai palīdzībai, katrā dalībvalstī koncentrē valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī saskaņā ar 3.līdz 9. punktu.

2. Attiecībā uz tā atbalsta tematisko koncentrāciju, kas piešķirts dalībvalstīm, kuru sastāvā ietilpst tālākie reģioni, ERAF līdzekļus, kas ir konkrēti piešķirti tālāko reģionu programmām, un visiem pārējiem reģioniem piešķirtos līdzekļus administrē atsevišķi.

3. Dalībvalstis var nolemt nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī. Katra dalībvalsts savu izvēli norāda partnerības nolīgumā, kas minēts Regulas (ES) 2021/1060 10. pantā. Minēto izvēli piemēro konkrētās dalībvalsts kopējiem ERAF līdzekļiem, kā minēts šā panta 1. punktā, visam plānošanas periodam.

4. Tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī dalībvalstis pēc to nacionālā kopienākuma rādītāja klasificē šādi: a) dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“1. grupa”); b) dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 75 %, bet mazāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“2. grupa”); c) dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir mazāks par 75 % no ES vidējā rādītāja (“3. grupa”).

Šajā pantā nacionālā kopienākuma rādītājs ir dalībvalsts nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, un to mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un vidējo nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs tajā pašā pārskata periodā.

Mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas tālākajos reģionos klasificē 3. grupā.

Attiecībā uz mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām dalībvalstīs, kas atrodas uz salām un kas saņem atbalstu no Kohēzijas fonda, tās klasificē 3. grupā.

5. Tematiskajai koncentrācijai reģionu kategorijas līmenī reģionus saskaņā Regulas (ES) 2021/1060 108. panta 2. punktu pēc reģionu kategorijām klasificē šādi: a) vairāk attīstīti reģioni; b) pārejas reģioni; c) mazāk attīstīti reģioni.

6. Dalībvalstis valsts līmenī ievēro šādas tematiskās koncentrācijas prasības: a) 1. grupas dalībvalstis vai vairāk attīstīti reģioni vismaz 85 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un PM Nr. 2 un vismaz 30 % – PM Nr. 2; b) 2. grupas dalībvalstis vai pārejas reģioni vismaz 40 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2; c) 3. grupas dalībvalstis vai mazāk attīstīti reģioni vismaz 25 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģionu kategorijas līmenī, šā punkta pirmajā daļā minētās sliekšņa vērtības piemēro 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem, kas apkopoti attiecībā uz visiem attiecīgās reģionu kategorijas reģioniem.

7. Ja dalībvalsts PM Nr. 2 piešķir vairāk nekā 50 % no saviem Kohēzijas fonda līdzekļiem, kas nav paredzēti tehniskai palīdzībai, kā aprēķināts pēc Regulas (ES) 2021/1060 110. panta 4. punktā minētās pārvietošanas, neieskaitot līdzekļus šīs regulas 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta viii) punktā minētajam konkrētajam mērķim, piešķīrumu, kurš pārsniedz 50 %, var ņemt vērā, aprēķinot atbilstību šā panta 6. punktā minētajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģionu kategoriju līmenī, Kohēzijas fonda līdzekļus, kas ir ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar pirmo daļu, dažādajām reģionu kategorijām piešķir proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju kopskaita relatīvo daļu.

Dalībvalstis savā Regulas (ES) 2021/1060 10. pantā minētajā partnerības nolīgumā izklāsta, vai Kohēzijas fonda līdzekļi tiks ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2.

8. Līdzekļus 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta v) punktā minētajam konkrētajam mērķim plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti.

Atkāpjoties no 6. punkta, 40 % no šādiem līdzekļiem ņem vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 1, kā izklāstīts 6. punktā.

Līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar šā punkta otro daļu, nepārsniedz 40 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 1, kā izklāstīts 6. punktā.

9. Līdzekļus 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta viii) punktā minētajam konkrētajam mērķim plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti.

Atkāpjoties no 6. punkta, 50 % no šādiem ERAF līdzekļiem ņem vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2, kā izklāstīts 6. punktā.

Līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar šā punkta otro daļu, nepārsniedz 50 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2, kā izklāstīts 6. punktā.

10. Tematiskās koncentrācijas prasības, kas izklāstītas šā panta 6. punktā, ievēro visā plānošanas periodā, tostarp, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, un starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 18. pantu.

11. Ja ERAF līdzekļus, kas kādai programmai piešķirti attiecībā uz PM Nr. 1 vai PM Nr. 2, vai attiecībā uz abiem, samazina pēc saistību atcelšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 105. pantu vai finanšu korekciju dēļ, kuras Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas 104. pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība šā panta 6. punktā noteiktajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

12. Šo pantu nepiemēro papildu finansējumam mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem, kā minēts Regulas (ES) 2021/1060 + 110. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

5. pants

ERAF atbalsta darbības joma

1. No ERAF atbalsta: a) investīcijas infrastruktūrā; b) darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētes pasākumiem; c) investīcijas piekļuvē pakalpojumiem; d) produktīvas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas; e) aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus; f) tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; g) informāciju, komunikāciju un pētījumus; un h) tehnisko palīdzību.

2. Produktīvas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, var atbalstīt: a) ja tās ir saistītas ar sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu; b) ja galvenokārt atbalsta energoefektivitātes pasākumus un atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) un ii) punktu; c) ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās un vidējas kapitalizācijas sabiedrībās, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/1017 ( 1 ) 2. panta 6) un 7) punktā, izmantojot finanšu instrumentus; vai d) ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās saistībā ar pētniecības un inovācijas darbībām, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu.

3. Lai palīdzētu sasniegt 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 1 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī apmācības, mūžizglītības, pārkvalifikācijas un izglītības darbības.

4. Lai palīdzētu sasniegt 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 2 konkrēto mērķi un minētās daļas d) apakšpunkta v) punktā noteikto PM Nr. 4 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī tādu preču iegādi, kas vajadzīgas veselības sistēmu noturības stiprināšanai un noturības pret katastrofām stiprināšanai.

5. Saskaņā ar Interreg no ERAF var atbalstīt arī: a) kopīgu iekārtu un cilvēkresursu izmantošanu; un b) saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1057.

6. ERAF dotāciju veidā var atbalstīt finansējumu MVU apgrozāmajam kapitālam, ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz Regulas (ES) 2021/1060 20. pantā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem.

7. Ja pēc attiecīgās dalībvalsts iesniegta lūguma Komisija konstatē, ka 6. punktā izklāstītās prasības ir izpildītas, tā pieņem īstenošanas lēmumu, precizējot laikposmu, kurā pagaidu papildu atbalsts no ERAF ir atļauts.

8. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 6. punkta īstenošanu un novērtē, vai pagaidu papildu atbalsts no ERAF ir pietiekams, lai atvieglotu fonda izmantošanu reaģēšanā uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem. Komisija, pamatojoties uz savu novērtējumu, ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu, sagatavo priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, tostarp par 4. pantā minētajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

9. Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt Komisiju iesaistīties strukturētā dialogā par šā panta 6., 7. un 8. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 20. panta 3. punktu.

6. pants

Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma

1. No Kohēzijas fonda atbalsta: a) investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai; b) investīcijas TEN-T; c) tehnisko palīdzību; d) informāciju, komunikāciju un pētījumus.

Dalībvalstis, pamatojoties uz katras valsts investīciju un infrastruktūras vajadzībām, starp a) un b) apakšpunktā minētajām investīcijām nodrošina pienācīgu līdzsvaru.

2. Kohēzijas fonda līdzekļus, kas pārvietoti uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, izmanto TEN-T projektiem.

7. pants

No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības

1. No ERAF un Kohēzijas fonda neatbalsta: a) kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību; b) investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītajām darbībām; c) tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu; d) grūtībās nonākušus uzņēmumus, kā definēts Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18) punktā, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā; e) investīcijas lidostu infrastruktūrā, izņemot tālākajos reģionos vai esošās reģionālās lidostās, kā definēts Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 153. punktā, šādos gadījumos: i) ietekmes uz vidi mazināšanas pasākumos; vai ii) drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmās, kas izriet no Eiropas vienotās gaisa telpas ATM (gaisa satiksmes pārvaldības) pētniecības; f) investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos, izņemot: i) tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; vai ii) investīcijas esošo poligonu dezekspluatācijā, pārveidošanā vai to drošuma panākšanā, ar noteikumu, ka šādas investīcijas nepalielina to jaudu; g) investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudas palielināšanā, izņemot: i) tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; ii) investīcijas tehnoloģijās, ar ko aprites ekonomikas nolūkos no atkritumu atlikām reģenerē materiālus; h) investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu, transportēšanu, apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot: i) tādu apkures sistēmu, kas tiek kurinātas ar cietu fosilo kurināmo, proti, oglēm, kūdru, lignītu un degslānekli, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām, nolūkā: — jaunināt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas uz efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punktā, — jaunināt koģenerācijas stacijas uz augstas efektivitātes koģenerācijas statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā, — investēt dabasgāzes katlos un apkures sistēmās mājokļos un ēkās, ar tiem aizstājot iekārtas, kurās izmanto ogles, kūdru, lignītu vai degslānekli; ii) investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas; iii) investīcijas: — tīrajos transportlīdzekļos, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/33/EK ( 2 ), sabiedriskiem mērķiem; un — transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām.

2. Savienības atbalsta kopējā summa Savienības investīcijām, kā minēts 1. punkta h) apakšpunkta i) un ii) punktā, no kopējā programmām sniegtā atbalsta, ko attiecīgajai dalībvalstij piešķir no ERAF un Kohēzijas fonda saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz šādas robežvērtības: a) dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, vai dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju un kurās bruto iekšzemes enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 25 % vai vairāk, robežvērtība ir 1,55 %; b) dalībvalstīm, kuras neatbilst a) apakšpunkta prasībām un kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 1 %; c) dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 90 % vai vairāk no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 0,2 %.

3. Šajā pantā nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju attiecīgā dalībvalstī mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un izsaka procentos no vidējā nacionālā kopienākuma uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs tajā pašā pārskata periodā.

Šajā pantā enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 2018. gadā mērītā ogļu, lignīta, kūdras un degslānekļa daļa.

4. Šā panta 1. punkta h) apakšpunkta i) un ii) punktā izklāstītās darbības, ko atbalsta ERAF un Kohēzijas fonds, vadošā iestāde atlasa līdz 2025. gada 31. decembrim. Šādas darbības nevar pakāpeniski pārnest uz nākamo plānošanas periodu.

5. No Kohēzijas fonda neatbalsta investīcijas mājokļos, ja vien tās nav saistītas ar energoefektivitātes vai atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu.

6. Interreg programmās saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1059 ( Aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda, taču tās var piedalītiesprogrammās saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1059 ( 3 ).

8. pants

Rādītāji

1. Kopīgos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas ERAF un Kohēzijas fondam noteikti I pielikumā, un attiecīgā gadījumā programmām raksturīgos iznākuma un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 16. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 42. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķrādītāji un 2029. gadam noteiktie galīgie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

3. Saskaņā ar ziņošanas prasību, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (Finanšu regula) ( 4 ) 41. panta 3. punkta h) apakšpunktu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par sniegumu saskaņā ar II pielikumu.

4. Komisija saskaņā ar 16. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu nolūkā veikt attiecīgos pielāgojumus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedzamajā informācijā par sniegumu.

5. Komisija novērtē, kā ERAF un Kohēzijas fonda līdzfinansēto investīciju stratēģiskais nozīmīgums ir ņemts vērā saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.







II NODAĻA

KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ

9. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

1. No ERAF var atbalstīt integrētu teritoriālo attīstību abu Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 2. punktā minēto mērķu programmās saskaņā ar minētās regulas III sadaļas II nodaļu.

2. Integrētu teritoriālo attīstību, ko atbalsta no ERAF, dalībvalstis īsteno vienīgi tādos veidos, kas minēti Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā.

10. pants

Atbalsts mazāk labvēlīgām teritorijām

Saskaņā ar LESD 174. pantu, ERAF pievērš īpašu uzmanību, lai risinātu problēmas mazāk labvēlīgos reģionos un teritorijās, jo īpaši lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi. Dalībvalstis attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 11. panta 1. punkta pirmās daļas i) apakšpunktu savos partnerības nolīgumos izklāsta integrētu pieeju demogrāfisko problēmu risināšanai un reaģēšanai uz konkrētām vajadzībām šādos reģionos un teritorijās. Šāda integrētā pieeja var ietvert attiecīga finansējuma saistības šim nolūkam.

11. pants

Ilgtspējīga pilsētvides attīstība

1. Lai risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, ERAF atbalsta integrētu teritoriālo attīstību, par pamatu izmantojot teritoriālās stratēģijas vai sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 29. vai attiecīgi 32. pantu, kurās galvenā uzmanība veltīta pilsētvides teritorijām, tostarp funkcionālām pilsētvides teritorijām (“ilgtspējīga pilsētvides attīstība”), abu minētās regulas 5. panta 2. punktā minēto mērķu programmu ietvaros.

Īpašu uzmanību pievērš vidisko un klimatisko problēmu risināšanai, jo īpaši pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam, digitālo tehnoloģiju potenciāla izmantošanai inovācijas nolūkos un funkcionālo pilsētvides teritoriju attīstības atbalstam. Šajā sakarā ilgtspējīgas pilsētvides attīstības līdzekļus, kas ieplānoti prioritātēm, kuras atbilst PM Nr. 1 un Nr. 2, ieskaita 4. pantā minēto tematiskās koncentrācijas prasību nolūkā.

2. Valsts līmenī vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, neieskaitot tehnisko palīdzību, piešķir ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai vienā vai vairākos Regulas (ES) 2021/1060 28. pantā minētajos veidos.

Attiecīgās teritoriālas iestādes vai struktūras atlasa darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 29. panta 3. punktu un 32. panta 3. punkta d) apakšpunktu vai ir iesaistītas šo darbību atlasē.

Attiecīgajās programmās šim nolūkam plānotās summas norāda saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta viii) punktu.

3. Ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķirto līdzekļu procentuālo daļu ievēro visā plānošanas periodā, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, tostarp starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 18. pantu.

4. Ja ERAF piešķīrumus samazina pēc saistību atcelšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 105. pantu vai to finanšu korekciju dēļ, ko Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas 104. pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība šā panta 2. punktam.

12. pants

Eiropas pilsētiniciatīva

1. No ERAF atbalsta Eiropas pilsētiniciatīvu, ko tiešā un netiešā pārvaldībā īsteno Komisija.

Šī iniciatīva aptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālas pilsētvides teritorijas, un atbalsta ES pilsētprogrammu, tostarp vietējo iestāžu dalību ES pilsētprogrammas izstrādātajās tematiskajās partnerībās.

2. Eiropas pilsētiniciatīvai ir šādas divas sadaļas attiecībā uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību: a) atbalsts inovatīvām darbībām; b) atbalsts spēju un zināšanu veidošanai, teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem, politikas izstrādei un komunikācijai.

Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma ar Eiropas pilsētiniciatīvu var atbalstīt arī starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sadarbībai, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Komisija reizi divos gados Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par norisēm saistībā ar Eiropas pilsētiniciatīvu.

3. Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldības modelī ietilpst dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsētu iesaistīšanās, un ar to nodrošina pienācīgu koordinēšanu un papildināmību ar īpašo programmu, kura saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1059 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību.

13. pants

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

1. No ERAF atbalsta instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā.

2. Ar instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā atbalsta to starpreģionālo inovācijas projektu komercializāciju un izvēršanu, kuriem ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību.

3. Instrumentā starpreģionālajām investīcijām inovācijā ietilpst šādas divas sadaļas, ar ko līdzvērtīgi atbalsta: a) finansiālo un konsultatīvo atbalstu investīcijām starpreģionālos inovācijas projektos kopīgās pārdomātas specializācijas jomās; b) finansiālo un konsultatīvo atbalstu un spēju veidošanu vērtību ķēžu attīstīšanai mazāk attīstītajos reģionos.

4. Līdz 2 % no līdzekļiem var veltīt mācību un izvērtēšanas darbībām, lai izmantotu un izplatītu rezultātus, kas gūti abās sadaļās atbalstītajos projektos.

5. Komisija šīs investīcijas īsteno saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību.

6. Komisiju šajā darbā atbalsta ekspertu grupa.

Ekspertu grupas sastāvā ir pārstāvji no dalībvalstīm, reģionālām iestādēm un pilsētām, un uzņēmumu, pētniecības un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji. Ekspertu grupas sastāvā tiecas nodrošināt dzimumu līdzsvarotību.

Ekspertu grupa atbalsta Komisiju ilgtermiņa darba programmu noteikšanā un uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sagatavošanā.

7. Īstenojot šo instrumentu, Komisija nodrošina koordināciju un sinerģiju ar citām Savienības finansējuma programmām un instrumentiem, un jo īpaši ar Regulas (ES) 2021/1059 3. panta 3. punktā definēto sadaļu “ Interreg C”.

8. Instruments starpreģionālajām investīcijām inovācijā aptver visu Savienības teritoriju.

Trešās valstis var piedalīties šajā instrumentā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/695 (regula “Apvārsnis Eiropa”) ( 5 ) 16. un 23. pantā.

14. pants

Tālākie reģioni

1. Konkrēti tālākajiem reģioniem paredzēto papildu līdzekļu piešķīrumam nepiemēro 4. pantu. Šos konkrēti tālākajiem reģioniem papildus piešķirtos līdzekļus izmanto, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

2. No šā panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem atbalsta: a) darbības, kas ietilpst šīs regulas 5. pantā noteiktajā darbības jomā; b) atkāpjoties no šīs regulas 5. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

No šā panta 1. punktā minētā piešķīruma var atbalstīt arī izdevumus, kas sedz kompensāciju, kura piešķirta par sabiedrisko pakalpojumu saistību un līgumu izpildi tālākajos reģionos.

3. No šā panta 1. punktā minētā piešķīruma neatbalsta: a) darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem; b) atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu; c) atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem; d) sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu.

▼C1

4. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta d) apakšpunkta, no ERAF var atbalstīt produktīvas investīcijas tālāko reģionu uzņēmumos neatkarīgi no minēto uzņēmumu lieluma.

▼B







III NODALA

PAREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

15. pants

Pārejas noteikumi

Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulas (ES) Nr. 1300/2013 un (ES) Nr. 1301/2013 vai jebkuru citu aktu, kas pieņemts saskaņā ar minētajām regulām.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 8. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2021. gada 1. jūlija.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 8. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

17. pants

Pārskatīšana

Eiropas Parlaments un Padome pārskata šo regulu līdz 2027. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

KOPĪGIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI – 8. PANTA 1. PUNKTS ( 6 )







1. tabula Kopīgie ERAF (Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei un Interreg) un Kohēzijas fonda iznākuma un rezultātu rādītāji () Politikas mērķis Konkrētais mērķis Iznākumi Rezultāti (1) (2) (3) (4) 1. Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1) i) Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu RKI (2)01 – Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazi, vidēji un lieli uzņēmumi)* (3) RKI 02 – Ar dotācijām atbalstītie uzņēmumi* RKR (4) 01 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas* RKR 102 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās pētniecības darbvietas* RKI 03 – Ar finanšu instrumentiem atbalstītie uzņēmumi* RKI 04 – Nefinansiālu atbalstu saņēmušie uzņēmumi* RKI 05 – Atbalstītie jaunie uzņēmumi* RKI 06 – Atbalstītajos pētniecības objektos strādājošie pētnieki RKI 07 – Pētniecības organizācijas, kas piedalās kopīgos pētniecības projektos RKR 02 – Publisko atbalstu papildinošās privātās investīcijas (tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumenti)* (3) RKR 03 – Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas ievieš produktu vai procesu inovāciju* RKR 04 – MVU, kas ievieš tirgvedības vai organizatorisku inovāciju* RKI 08 – Pētniecības un inovācijas aprīkojuma nominālā vērtība RKI 10 – Uzņēmumi, kas sadarbojas ar pētniecības organizācijām RKI 96 – Starpreģionu investīcijas inovācijā Savienības projektos* RKR 05 – MVU, kas veic inovācijas sava uzņēmuma iekšienē* RKR 06 – Iesniegtie patentu pieteikumi* RKR 07 – Preču zīmju un dizainparaugu pieteikumi* RKR 08 – Atbalstītu projektu publikācijas ii) Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm RKI 13 – Uzņēmumiem izstrādāto digitālo pakalpojumu, produktu un procesu vērtība* RKI 14 – Publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo pakalpojumu, produktu un procesu izstrādei* RKR 11 – Jaunu un jauninātu publisko digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji* RKR 12 – Uzņēmumu izstrādāto jauno un jaunināto digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji* RKR 13 – Uzņēmumi, kas panākuši augstu digitālo intensitāti* iii) Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām RKI 15 – Radītā inkubācijas spēja* RKI 103 – Atbalstītie straujas izaugsmes uzņēmumi* RKR 17 – Jauni uzņēmumi, kas joprojām darbojas tirgū* RKR 18 – MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus pēc inkubatora izveides* RKR 19 – Uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu* RKR 25 – MVU ar augstāku pievienoto vērtību uz vienu darbinieku* iv) Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai RKI 16 – Ieinteresēto personu no iestādēm dalība uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā RKI 101 – MVU, kas investē prasmēs pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai* RKR 97 – Atbalstītās māceklības MVU RKR 98 – MVU darbinieki, kuri iziet apmācību prasmju pilnveidei pārdomātas specializācijas, rūpniecības restrukturizācijas un uzņēmējdarbības nolūkā (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes) (3) * v) Uzlabot digitālo savienojamību RKI 41 – Papildu mājokļi ar piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklam RKI 42 – Papildu uzņēmumi ar piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklam RKR 53 – Mājokļi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam RKR 54 – Uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam 2. Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2) i) Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas RKI 18 – Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti RKI 19 – Publiskās ēkas ar uzlabotu energoefektivitāti RKI 20 – Jaunuzbūvētas vai uzlabotas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīkla līnijas RKI 104 – Augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu skaits RKI 123 – Mājokļi, kuros izmanto dabasgāzes katlus un apkures sistēmas, kas aizstāj iekārtas, kuru pamatā ir cietais fosilais kurināmais RKR 26 – Gada primārās enerģijas patēriņš (tai skaitā: mājokļi, sabiedriskās ēkas, uzņēmumi, citi) (3) RKR 29 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas* RKR 105 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas no katliem un apkures sistēmām, kurās cietais fosilais kurināmais aizstāts ar gāzi ii) Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus RKI 22 – Atjaunojamo energoresursu enerģijas papildu ražošanas jauda (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija) (3) * RKI 97 – Atbalstītās atjaunojamo energoresursu energokopienas* RKR 31 – Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija) (3)* RKR 32 – Papildu darbības jauda, kas uzstādīta atjaunojamo energoresursu enerģijas vajadzībām* iii) Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) RKI 23 – Viedo energosistēmu digitālās vadības sistēmas RKI 105 – Risinājumi elektroenerģijas uzkrāšanai RKI 124 – Jaunizbūvētas vai uzlabotas gāzes pārvades un sadales tīkla līnijas RKR 33 – Viedajām energosistēmām pieslēgtie lietotāji RKR 34 – Viedo energosistēmu projektu izvēršana iv) Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas RKI 24 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās attiecībā uz dabas katastrofām* RKI 122 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās attiecībā uz dabas riskiem, kas nav saistīti ar klimatu, un riskiem, kas saistīti ar cilvēka darbībām RKI 25 – Jaunizveidota vai nostiprināta piekrastes joslas un upju un ezeru krastu aizsardzība pret plūdiem RKI 106 – Jaunizveidota vai nostiprināta aizsardzība pret zemes nogruvumiem RKI 26 – Zaļā infrastruktūra, kas izveidota vai jaunināta nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām* RKI 27 – Valsts un pašvaldību līmeņa stratēģijas, kas koncentrējas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām* RKI 28 – Teritorija, uz ko attiecas aizsardzības pasākumi pret dabas ugunsgrēkiem RKI 121 – Teritorija, uz ko attiecas aizsardzības pasākumi pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi un dabas ugunsgrēki) RKR 35 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pretplūdu pasākumiem RKR 36 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret dabas ugunsgrēkiem RKR 37 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi vai dabas ugunsgrēki) RKR 96 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret dabas riskiem, kas nav saistīti ar klimatu, un ar cilvēka darbību saistītiem riskiem* v) Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu RKI 30 – Publiskās ūdensapgādes sadales sistēmām vajadzīgo jauno vai jaunināto cauruļvadu garums RKI 31 – Notekūdeņu savākšanas publiskajam tīklam vajadzīgo jauno vai jaunināto cauruļvadu garums RKI 32 – Jaunās vai jauninātās notekūdeņu attīrīšanas jaudas RKR 41 – Iedzīvotāji, kuriem ir pieslēgumi uzlabotai publiskai ūdensapgādei RKR 42 – Iedzīvotāji, kuri ir pieslēgti vismaz sekundārajai publisko notekūdeņu attīrīšanai RKR 43 – Ūdens zudumi publiskās ūdensapgādes sadales sistēmās vi) Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku RKI 34 – Papildu jauda atkritumu reciklēšanai RKI 107 – Investīcijas šķirotu atkritumu savākšanas iekārtām RKI 119 – Atkārtotai izmantošanai sagatavotie atkritumi RKR 103 – Šķiroti savākti atkritumi RKR 47 – Reciklētie atkritumi RKR 48 – Atkritumi, ko izmanto par izejmateriāliem vii) Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu RKI 36 – Zaļā infrastruktūra, kas tiek atbalstīta citiem nolūkiem, nevis lai pielāgotos klimata pārmaiņām RKI 37 – Natura 2000 teritoriju platība, uz ko attiecas aizsardzības un atjaunošanas pasākumi RKI 38 – Atbalstītā sanētās zemes platība RKI 39 – Teritorija, uz ko attiecas uzstādītās gaisa piesārņojuma monitoringa sistēmas RKR 50 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem* RKR 95 – Iedzīvotāji, kuriem ir piekļuve jaunai vai modernizētai zaļajai infrastruktūrai* RKR 52 – Atjaunotā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām, sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai citām vajadzībām viii) Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē RKI 55 – Jaunbūvēto tramvaja un metro līniju garums RKI 56 – Rekonstruētu vai modernizētu tramvaja un metro līniju garums RKI 57 – Tāda videi draudzīga ritošā sastāva jauda, ko izmanto kolektīvajā sabiedriskajā transportā* RKI 58 – Atbalstītā atdalītā riteņbraukšanas infrastruktūra* RKI 59 – Alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/uzlādes punkti)* RKI 60 – Pilsētas ar jaunām vai modernizētām digitalizētām pilsētvides transporta sistēmām RKR 62 – Jaunā vai modernizētā sabiedriskā transporta lietotāju skaits gadā RKR 63 – Jauno vai modernizēto tramvaja un metro līniju lietotāju skaits gadā RKR 64 – Atdalītas riteņbraukšanas infrastruktūras lietotāju skaits gadā 3. Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3) ii) Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T RKI 43 – Jauno vai jaunināto autoceļu garums – TEN-T (5) RKI 45 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – TEN-T RKI 108 – Tādu autoceļu garums, kuriem ir jaunas vai modernizētas satiksmes pārvaldības sistēmas, – TEN-T RKI 47 – Jauno vai jaunināto sliežu ceļu garums – TEN-T RKI 49 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – TEN-T RKI 51 – Jauno, jaunināto vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – TEN-T RKI 109 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums – TEN-T RKR 55 – Jaunuzbūvēto, rekonstruēto, jaunināto vai modernizēto autoceļu lietotāju skaits gadā RKR 56 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras RKR 101 – Laika ietaupījums no uzlabotas dzelzceļa infrastruktūras RKR 58 – Jaunuzbūvēto, jaunināto, rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu lietotāju skaits gadā RKR 59 – Pa dzelzceļu pārvadātās kravas RKR 60 – Pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadātās kravas ii) Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti RKI 44 – Jauno vai jaunināto autoceļu garums – ārpus TEN-T RKI 46 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – ārpus TEN-T RKI 110 – Tādu autoceļu garums, kuriem ir jaunas vai modernizētas satiksmes pārvaldības sistēmas, – ārpus TEN-T RKI 48 – Jauno vai jaunināto sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T RKI 50 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T RKI 111 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T RKI 52 – Jauno, jaunināto vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – ārpus TEN-T RKI 53 – Jaunas vai modernizētas dzelzceļa stacijas un pieturas* RKI 54 – Jauni vai modernizēti intermodālie savienojumi* 4. Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4) i) Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību RKI 61 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos RKR 65 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā ii) Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā RKI 66 – Jaunu vai modernizētu bērnu aprūpes iestāžu klašu ietilpība RKI 67 – Jaunu vai modernizētu izglītības iestāžu klašu telpu ietilpība RKR 70 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā RKR 71 – Jauno vai modernizēto izglītības iestāžu lietotāju skaits gadā iii) Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus RKI 65 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu ietilpība* RKI 113 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai* RKR 67 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu lietotāju skaits gadā iv) Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus RKI 63 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru ietilpība RKR 66 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru lietotāju skaits gadā v) Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē balstītu un kopienā balstītu aprūpi RKI 69 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība RKI 70 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu (kas nav mājokļi) ietilpība RKR 72 – Jaunu vai modernizētu e-veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā RKR 73 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā RKR 74 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā vi) Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā RKI 77 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu skaits* RKR 77 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu apmeklētāji* 5. Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5) i) Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās RKI 74 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētas teritoriālās attīstības stratēģijām* RKI 75 – Atbalstītas integrētās teritoriālās attīstības stratēģijas* RKI 76 – Integrēti projekti teritoriālajai attīstībai RKI 80 – Atbalstītās sabiedrības virzītās vietējās attīstības stratēģijas* RKI 112 – Integrētas teritoriālās attīstības stratēģiju sagatavošanā un īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas RKI 114 – Jaunizveidotas vai atjaunotas atvērtās zonas pilsētvidēs* ii) Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas ( 1 ) Uzskatāmības labad kopīgie iznākuma un rezultātu rādītāji ir sagrupēti pēc konkrēta mērķa politikas mērķa ietvaros, taču tie var attiekties arī uz citu mērķi. Jo īpaši saistībā ar PM Nr. 5 var izmantot attiecīgos kopīgos rādītājus, kas uzskaitīti saistībā ar PM Nr. 1–4. Turklāt, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par programmu prognozēto un faktisko sniegumu, kopīgos rādītājus, kas apzīmēti ar zvaigznīti (*), attiecīgā gadījumā var izmantot attiecībā uz konkrētajiem mērķiem jebkuram PM Nr. 1.–4. ( 2 ) RKI: Reģionālās politikas kopīgais iznākuma rādītājs. ( 3 ) Sadalījums nav vajadzīgs plānošanai, bet tikai ziņošanai. ( 4 ) RKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultātu rādītājs. ( 5 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).







2. tabula Īpaši Interreg paredzētie papildu kopīgie ERAF iznākuma un rezultātu rādītāji Interreg specifiskie rādītāji RKI 81 – Dalība pārrobežu kopīgajās darbībās RKI 115 – Kopīgi organizēti pārrobežu sabiedriskie pasākumi RKI 82 – Dalība kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu RKI 83 – Kopīgi izstrādātās stratēģijas un rīcības plāni RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgi izstrādātās izmēģinājuma darbības RKI 116 – Kopīgi izstrādātie risinājumi RKI 85 – Dalība kopīgās apmācību shēmās RKI 117 – Risinājumi apzinātajiem juridiskajiem vai administratīvajiem pārrobežu šķēršļiem RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām RKI 118 – Organizācijas, kas sadarbojas makroreģionālo stratēģiju daudzlīmeņu pārvaldības nolūkos RKI 90 – Projekti inovāciju tīkliem pāri robežām RKI 120 – Projekti, kas atbalsta pārrobežu sadarbību, lai attīstītu saikni starp pilsētvidēm un lauku apvidiem RKR 79 – Kopīgas stratēģijas un rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas RKR 104 – Risinājumi, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā RKR 81 – Kopīgo apmācību shēmu pabeigšana RKR 82 – Samazinātie vai novērstie juridiskie vai administratīvie pārrobežu šķēršļi RKR 83 – Personas, uz kurām attiecas parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām pēc projekta pabeigšanas RKR 85 – Dalība kopīgās darbībās pāri robežām pēc projekta pabeigšanas









II PIELIKUMS

8. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA SNIEGUMA PAMATRĀDĪTĀJI, KURUS IZMANTOS KOMISIJA ATBILSTĪGI ZIŅOŠANAS PRASĪBĀM, IEVĒROJOT FINANŠU REGULAS 41. PANTA 3. PUNKTA H) APAKŠPUNKTA III) PUNKTU







Politikas mērķis Konkrētais mērķis Iznākumi Rezultāti (1) (2) (3) (4) 1. Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1) i) Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu PKI (1)01 – Inovācijas nolūkā atbalstītie uzņēmumi PKI 02 – Atbalstītajās pētniecības struktūrās strādājošie pētnieki PKR (2)01 – Mazie un vidējie uzņēmumi (3) (MVU), kas ievieš produktu, procesu, tirgvedības vai organizatorisku inovāciju ii) Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm PKI 03 – Uzņēmumi un publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo produktu, pakalpojumu un procesu izstrādei PKR 02 – Jaunizstrādāto vai jaunināto digitālo produktu, pakalpojumu un procesu lietotāju skaits gadā iii) Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām PKI 04 – MVU, kas atbalstīti nolūkā palielināt izaugsmi un konkurētspēju PKR 03 – Atbalstītajos uzņēmumos radītās darbvietas iv) Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai PKI 05 – MVU, kas investē prasmēs pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai PKR 04 – MVU darbinieki, kas iziet apmācību par prasmēm pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai v) Uzlabot digitālo savienojamību PKI 13 – Papildu mājokļi un uzņēmumi ar ļoti augstas veiktspējas platjoslas pieslēgumu PKR 12 – Papildu mājokļi un uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam 2. Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2) i) Veicināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas PKI 06 – Investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos PKR 05 – Gada primārās enerģijas patēriņa ietaupījums ii) Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus PKI 07 – Atjaunojamo energoresursu enerģijas papildu ražošanas jauda PKR 06 – Papildu saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija iii) Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas tīkliem transporta infrastruktūrā (TEN-E) PKI 08 – Viedo energosistēmu digitālās vadības sistēmas PKR 07 – Viedajām energosistēmām pieslēgtie papildu lietotāji iv) Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas PKI 09 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās PKR 08 – Papildu iedzīvotāji, kuri gūst labumu no aizsardzības pasākumiem pret plūdiem, dabas ugunsgrēkiem un citām ar klimatu saistītām dabas katastrofām v) Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu PKI 10 – Jaunas vai jauninātas notekūdeņu attīrīšanas jaudas PKR 09 – Papildu iedzīvotāji, kas pieslēgti vismaz sekundārajai notekūdeņu attīrīšanai vi) Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku PKI 11 – Jaunas vai jauninātas atkritumu reciklēšanas jaudas PKR 10 – Papildu reciklētie atkritumi vii) Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu PKI 12 – Zaļās infrastruktūras platība PKR 11 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem viii) Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē PKI 16 – Tramvaja un metro līniju paplašināšana un modernizācija PKR 15 – Jauno un modernizēto tramvaja un metro līniju apkalpotie lietotāji gadā 3. Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3) i) Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T PKI 14 – Autoceļu TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti ceļi PKI 15 – Dzelzceļa TEN-T: jauni, jaunināti, rekonstruēti vai modernizēti sliežu ceļi PKR 13 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras PKR 14 – Uzlabotā dzelzceļa transporta apkalpotie pasažieri gadā ii) Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti PKI 22 – Autoceļi ārpus TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti ceļi PKI 23 – Sliežu ceļi ārpus TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti sliežu ceļi 4. Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4) i) Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību PKI 17 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos PKR 16 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā ii) Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā PKI 18 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības iestāžu ietilpība PKR 17 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības iestāžu apkalpoto lietotāju skaits gadā iii) Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus PKI 19 – Jaunu vai modernizētu pagaidu sociālo mājokļu ietilpība PKI 25 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai PKR 18 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu lietotāju skaits gadā iv) Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus PKI 26 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru ietilpība PKR 20 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru lietotāju skaits gadā v) Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi PKI 20 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība PKR 19 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā vi) Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā PKI 24 – Atbalstītie kultūras un tūrisma objekti PKR 21 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu apmeklētāji 5. Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5) i) Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās PKI 21 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas integrētas teritoriju attīstības stratēģijas ii) Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas ( 1 ) PKI: Reģionālās politikas kopīgais iznākums. ( 2 ) PKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultāts. ( 3 ) 2003. gada 6. maija Komisijas Ieteikums par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).