2014R0807 — LV — 11.08.2015 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 807/2014

(2014. gada 11. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 ( 1 ), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu, 14. panta 5. punktu, 16. panta 5. punktu, 19. panta 8. punktu, 22. panta 3. punktu, 28. panta 10. punktu, 28. panta 11. punktu, 29. panta 6. punktu, 30. panta 8. punktu, 33. panta 4. punktu, 34. panta 5. punktu, 35. panta 10. punktu, 36. panta 5. punktu, 45. panta 6. punktu, 47. panta 6. punktu un 89. pantu, tā kā: (1) Regula (ES) Nr. 1305/2013 nosaka vispārīgos noteikumus, kuri reglamentē Savienības atbalstu lauku attīstībai, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), un kuri papildina kopīgos noteikumus par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 ( 2 ) otrajā daļā. Būtu jānosaka papildu noteikumi. (2) Dalībvalstīm būtu jāizveido un jāpiemēro īpaši nosacījumi attiecībā uz piekļuvi gados jauniem lauksaimniekiem paredzētam atbalstam gadījumā, kad tie nesāk darbību kā vienīgais saimniecības vadītājs. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visiem saņēmējiem neatkarīgi no juridiskās formas, kādā tie izvēlējušies dibināt lauku saimniecību, būtu jāparedz, ka nosacījumiem, ar kuriem juridisku personu vai cita veida partnerību var uzskatīt par “gados jaunu lauksaimnieku”, jābūt līdzvērtīgiem fiziskai personai piemērojamajiem nosacījumiem. Būtu jāparedz atvieglojumu laikposms, kas ir pietiekami ilgs, lai gados jauni lauksaimnieki varētu iegūt vajadzīgo kvalifikāciju. (3) Lai nodrošinātu to, ka ELFLA atbalstītās lauku saimniecību un mežu pieredzes apmaiņas programmas un lauku saimniecību un mežu apmeklējumi ir skaidri noteikti un norobežoti no līdzīgām darbībām saskaņā ar citām Savienības shēmām, vienlaikus ņemot vērā situācijas atšķirības valstīs, dalībvalstīm savās lauku attīstības programmās būtu jānosaka šādu programmu un apmeklējumu ilgums un saturs. Minētajam saturam būtu jākoncentrējas uz noteiktām jomām, kas ir cieši saistītas ar Savienības lauku attīstības prioritāšu sasniegšanu. (4) Būtu jāpieņem noteikumi, kuri nosaka to ražotāju grupu un darbību veidu īpašības, kas var saņemt atbalstu saskaņā ar kvalitātes shēmu pasākuma noieta veicināšanas komponentu, paredz nosacījumus, kas novērš konkurences kropļošanu un pret konkrētiem produktiem vērstu diskrimināciju, un izslēdz no atbalsta komerciālus zīmolus. (5) Darījumdarbības plāniem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punktā, būtu jāsatur pietiekami elementi, kas ļautu novērtēt atlasītās darbības mērķu sasniegšanu. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret saņēmējiem visā Savienībā un atvieglinātu uzraudzību, par kritēriju, ko izmanto minētās regulas 19. panta 4. punktā norādīto robežvērtību noteikšanai, vajadzētu būt lauku saimniecības ražošanas potenciālam. (6) Būtu jānosaka minimālās vides prasības, kas būtu jāievēro lauksaimniecības zemes apmežošanā, lai nodrošinātu, ka netiek apmežoti jutīgi biotopi, tostarp apgabali ar augstas dabas vērtības lauksaimniecību, un ka tiek ņemta vērā vajadzība pēc noturības pret klimata pārmaiņām. Teritorijās, kas noteiktas kā Natura 2000 teritorijas, apmežošanai vajadzētu būt saskanīgai ar attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas mērķiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš īpašām ar vidi saistītām vajadzībām konkrētās teritorijās, piemēram, augsnes erozijas novēršanai. Būtu vajadzīgi stingrāki noteikumi par apmežošanas darbībām, kuru rezultātā veidotos plašāki meži, lai ņemtu vērā minēto darbību mēroga ietekmi uz ekosistēmām un nodrošinātu to, ka tās atbilst Zaļās infrastruktūras stratēģijas ( 3 ) un jaunās ES meža stratēģijas ( 4 ) mērķiem. (7) Nosacījumiem, kas piemērojami saistībām ekstensificēt lopkopību, audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, un aizsargāt augu ģenētiskos resursus, kam draud ģenētiskā erozija, būtu jānodrošina, ka saistības tiek definētas saskaņā ar Savienības lauku attīstības prioritātēm, it īpaši vajadzību nodrošināt ainavas un tās iezīmju, dabas resursu, ieskaitot ūdeni, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzību. (8) Būtu jānosaka darbības, par kurām var saņemt atbalstu ģenētisko resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai un attīstībai lauksaimniecībā, un meža ģenētisko resursu saglabāšanai un uzlabošanai. (9) Lai nepieļautu dubultīgu finansējumu klimatam un videi labvēlīgai lauksaimniecības praksei un līdzvērtīgai praksei, uz ko norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 ( 5 ) 43. pantā, nepieļautu lauksaimnieku konkurences kropļošanu un nodrošinātu ELFLA līdzekļu pareizu finansiālo pārvaldību, būtu jānosaka, ka no attiecīgajiem maksājumiem tiek atskaitītas papildu izmaksas un neiegūtie ienākumi, kas rodas no minētās prakses. (10) Būtu jānosaka jomas, kurās dzīvnieku labturības saistības uzņemas, lai nodrošinātu augstākus ražošanas metožu standartus. To darot, būtu jāizvairās no dzīvnieku labturības saistību pārklāšanās ar standarta lauksaimniecības praksi, it īpaši ar vakcināciju patoloģiju novēršanai. (11) Būtu jādefinē īsas piegādes ķēdes un vietējie tirgi, par kuriem var piešķirt atbalstu. Lai iegūtu skaidru robežšķirtni starp šiem abiem, par kritēriju, kas nosaka īsās piegādes ķēdes, būtu jāizmanto starpnieku skaits, turpretim kritērijam, pēc kura nosaka vietējos tirgos, vajadzētu būt attālumam kilometros no saimniecības, ņemot vērā īpašas attiecīgā apgabala ģeogrāfiskās iezīmes, ja vien netiek sniegts pārliecinošs alternatīvs kritērijs. Sadarbībai starp mazajiem ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt precīzi vērstai uz to, lai pārvarētu vispārējos trūkumus, ko rada sadrumstalotība lauku apvidos. Tāpēc tā būtu jāattiecina tikai uz mikrouzņēmumiem un fiziskām personām, kuras grasās sākt mikrouzņēmuma darbību brīdī, kad iesniedz atbalsta pieteikumu. Lai sadarbības pasākuma īstenošanā nodrošinātu saskanīgu pieeju, saskaņā ar minēto pasākumu būtu jāatbalsta tikai tie noieta veicināšanas pasākumi, kas attiecas uz īsām piegādes ķēdēm un vietējiem tirgiem. (12) Lai panāktu, ka piemērotā līmenī tiek uzturētas iemaksas, kas saistītas ar kopfondu ņemto komerciālo aizdevumu procentiem, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 38. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 39. panta 4. punkta b) apakšpunktā, šo komerciālo aizdevumu minimālajam un maksimālajam ilgumam vajadzētu būt no viena līdz pieciem gadiem. (13) Lai nodrošinātu ELFLA līdzekļu efektīvu izmantošanu, no atbalsta būtu jāizslēdz dažu veidu izdevumi, kas saistīti ar izpirkumnomas līgumiem, kā iznomātāja peļņa, refinansēšanas izmaksas, pieskaitāmās izmaksas un apdrošināšanas izmaksas. Lai ņemtu vērā dalībvalstu atšķirīgos finansiālos un attīstības nosacījumus lauksaimniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot ELFLA līdzekļu pareizu finansiālo pārvaldību, būtu jāprasa, lai dalībvalstis savās lauku attīstības programmās paredzētu nosacījumus, ar kuriem var pretendēt uz atbalstu par lietotām iekārtām. Saskaņā ar Savienības lauku attīstības prioritātēm ELFLA atbalsts būtu jāsaņem tikai tādiem ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu jomā, kam ir augsta energoefektivitāte un augsti vides rādītāji. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jānosaka minimālie energoefektivitātes kritēriji. Dalībvalstīm būtu jānodrošina bioenerģijai piemērojamo ilgtspējas kritēriju ievērošana. Turklāt dalībvalstīm būtu jāatbalsta pāreja no pirmās paaudzes uz otrās paaudzes biodegvielām un jāveicina tas, lai vairāk tiktu ražotas modernas biodegvielas, kuras nodrošina lielus siltumnīcefekta gāzu ietaupījumus un rada mazu risku, ka tiks izraisītas netiešas zemes izmantojuma izmaiņas, un kuras tieši nekonkurē ar lauksaimniecības zemi pārtikas un dzīvnieku barības tirgos. (14) Būtu jāparedz nosacījumi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33., un 34. pantā izklāstītajiem pasākumiem atbilstošu saistību pārveidošanai vai pielāgošanai, un jāparedz apstākļi, kādos neprasa atbalsta atmaksu. Būtu jānodrošina, ka saistību pārveidošana vai pielāgošana ir iespējama tikai tad, ja tiek saglabāti vai pastiprināti saistību vides mērķi. (15) Būtu jāpieņem noteikumi par pāreju no lauku attīstības atbalsta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 ( 6 ) vai – Horvātijas gadījumā – Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 ( 7 ) uz atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013. Ņemot vērā to, ka virkne pārejas noteikumu lauku attīstībai jau ir ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1310/2013 ( 8 ), šajā regulā būtu jānosaka nosacījumi, ar kādiem izdevumi, kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. un 63. pantā minētajiem pasākumiem, kļūst atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013. Ar šo regulu būtu arī jāpielāgo programmu ex post novērtējumu un to kopsavilkumu iesniegšanas datumi, lai ņemtu vērā pārejas noteikumus, kas attiecas uz 2007.–2013. gada plānošanas perioda programmu īstenošanu 2014. gadā un ieviesti ar Regulas (ES) Nr. 1310/2013 1. pantu. (16) Ievērojot to, ka Regula (ES) Nr. 1305/2013 aizstāj Regulu (EK) Nr. 1698/2005, ir lietderīgi atcelt Regulas (EK) Nr. 1698/2005 īstenošanas noteikumus, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1974/2006 ( 9 ). Tādēļ Regula (EK) Nr. 1974/2006 būtu jāatceļ. (17) Ievērojot to, ka brīdī, kad šī regula tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jau būs sācies 2014.–2020. gada plānošanas periods, ir maksimāli jātuvina tās spēkā stāšanās laiks. Tādēļ tai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā un tā būtu jāpiemēro no 2014.–2020. gada plānošanas perioda pirmās dienas – 2014. gada 1. janvāra, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

NODAĻA

DARBĪBAS JOMA

1. pants

Darbības joma

Šajā regulā izklāstīti:

1) noteikumi, kas papildina Regulu (ES) Nr. 1305/2013 šādos aspektos: a) gados jauni lauksaimnieki; b) lauku saimniecību un mežu pieredzes apmaiņas programmas un apmeklējumi; c) kvalitātes shēmas – noieta veicināšana; d) lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība; e) apmežošana un kokaugiem klātu platību izveide; f) agrovide un klimats; g) ģenētisko resursu saglabāšana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā; h) dubultīga finansējuma nepieļaušana; i) dzīvnieku labturība; j) sadarbība; k) komerciāli aizdevumi kopfondiem; l) ieguldījumi; m) saistību pārveidošana vai pielāgošana; n) paplašinātas vai jaunas saistības;

2) īpaši pārejas noteikumi par nosacījumiem, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 vai – Horvātijas gadījumā – saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006, var integrēt atbalstā, ko sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, Horvātijas gadījumā ieskaitot tehnisko palīdzību.







II

NODAĻA

NOTEIKUMI, KAS PAPILDINA NOTEIKUMUS PAR LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMIEM

2. pants

Gados jauns lauksaimnieks

1. Dalībvalstis nosaka un piemēro īpašus nosacījumus par piekļuvi atbalstam gadījumos, kad gados jauns lauksaimnieks, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā, nesāk darbību kā vienīgais lauku saimniecības vadītājs, neatkarīgi no tās juridiskās formas. Šie nosacījumi ir līdzvērtīgi tiem, kas attiecas uz gados jaunu lauksaimnieku, kurš sāk darbību kā vienīgais saimniecības vadītājs. Visos gadījumos saimniecību kontrolē gados jauni lauksaimnieki.

2. Ja atbalsta pieteikums attiecas uz saimniecību, kas pieder juridiskai personai, gados jaunajam lauksaimniekam Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. panta 1. punkta n) apakšpunkta nozīmē ir faktiska ilgtermiņa kontrole pār juridisko personu, proti, tas pieņem ar pārvaldīšanu, ieguvumiem un finansiālo risku saistītus lēmumus. Ja vairākas fiziskas personas, tostarp viena vai vairākas personas, kas nav gados jauni lauksaimnieki, piedalās juridiskās personas kapitālā vai pārvaldībā, gados jaunais lauksaimnieks spēj īstenot šādu faktisku ilgtermiņa kontroli vai nu viens pats, vai arī kopā ar citiem lauksaimniekiem.

Ja juridisko personu kontrolē cita juridiskā persona vienpersonīgi vai kopīgi ar šo juridisko personu, pirmajā daļā noteiktās prasības piemēro ikvienai fiziskajai personai, kas kontrolē šo citu juridisko personu.

3. Visiem gados jaunā lauksaimnieka definīcijas elementiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā, ir jābūt izpildītiem brīdī, kad tiek iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai saskaņā ar minēto regulu. Tomēr saņēmējam var atvēlēt atvieglojumu laikposmu, kas nepārsniedz 36 mēnešus no dienas, kad pieņemts atsevišķais lēmums par atbalsta piešķiršanu, lai saņēmējs izpildītu nosacījumus, kas saistīti ar lauku attīstības programmā noteikto aroda prasmju apguvi.

3. pants

Lauku saimniecības un meža pieredzes apmaiņas programmas un apmeklējumi

Dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka ilgumu un saturu ar lauku saimniecību pārvaldību un meža apsaimniekošanu saistītajām īstermiņa pieredzes apmaiņas programmām un lauku saimniecību un mežu apmeklējumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 14. panta 1. punktā. Šādās programmās un apmeklējumos īpašu uzmanību pievērš ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības metodēm un/vai tehnoloģijām, lauku saimniecību dažādošanai, saimniecībām, kuras piedalās īsās piegādes ķēdēs, jaunu darījumdarbības iespēju un jaunu tehnoloģiju izstrādei un meža noturības uzlabošanai.

4. pants

Kvalitātes shēmas – noieta veicināšana

1. Ražotāju grupas, kas saņem atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punktu, ir subjekti (neatkarīgi no to juridiskās formas), kuros apvienojušies ekonomikas dalībnieki, kas piedalās lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēmā, uz kuru norādīts minētās regulas 16. panta 1. punktā, saistībā ar konkrētu produktu, uz ko attiecas viena no minētajām shēmām.

2. To darbību veidiem, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punktu, ir šādas īpašības:

a) tās ir veidotas, lai mudinātu patērētājus pirkt produktus, uz ko attiecas lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēma, uz kuru norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 1. punktā un kuras dalībnieki saņem atbalstu no lauku attīstības programmas; un

b) tās vērš uzmanību uz attiecīgo produktu raksturīgām īpašībām vai priekšrocībām, proti, kvalitāti, īpašām ražošanas metodēm, augstiem dzīvnieku labturības standartiem un ar attiecīgo kvalitātes shēmu saistītās vides saudzēšanu.

3. Atbalsttiesīgas darbības nemudina patērētājus pirkt produktu tā īpašās izcelsmes dēļ, izņemot produktus, uz kuriem attiecas kvalitātes shēmas, kas ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 ( 10 ) II sadaļu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 ( 11 ) III nodaļu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 251/2014 ( 12 ) III nodaļu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 ( 13 ) II daļas II sadaļas I nodaļas 2. iedaļu attiecībā uz vīnu. Produkta izcelsmi var norādīt ar nosacījumu, ka izcelsmes norāde ir pakārtota galvenajam vēstījumam.

4. Atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punktu nepiešķir informācijas un noieta veicināšanas darbībām, kas attiecas uz komerciāliem zīmoliem.

5. pants

Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība

1. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punktā minētajā darījumdarbības plānā apraksta vismaz:

a) attiecībā uz darbības sākšanas atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem: i) lauku saimniecības sākotnējo stāvokli; ii) lauku saimniecības darbību attīstības starpposma mērķus un galamērķus; iii) ziņas par darbībām, tostarp tām, kas saistītas ar vides ilgtspēju un resursu efektivitāti, kuras vajadzīgas lauku saimniecības darbību attīstībai, piemēram, par ieguldījumiem, apmācību, konsultācijām;

b) attiecībā uz darbības sākšanas atbalstu ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām lauku apvidos: i) atbalsta pieprasītājas personas vai mikrouzņēmuma vai mazā uzņēmuma sākotnējo saimniecisko stāvokli; ii) personas vai lauku saimniecības, vai mikrouzņēmuma vai mazā uzņēmuma jauno darbību attīstības starpposma mērķus un galamērķus; iii) ziņas par darbībām, kuras vajadzīgas personas vai lauku saimniecības, vai mikrouzņēmuma vai mazā uzņēmuma darbības attīstībai, piemēram, par ieguldījumiem, apmācību, konsultācijām;

c) attiecībā uz darbības sākšanas atbalstu mazo lauku saimniecību attīstībai: i) lauku saimniecības sākotnējo stāvokli; un ii) ziņas par darbībām, tostarp tām, kas saistītas ar vides ilgtspēju un resursu efektivitāti, kuras varētu palīdzēt ekonomiskās dzīvotspējas sasniegšanā, piemēram, par ieguldījumiem, apmācību, konsultācijām.

2. Robežvērtības, kas uz kurām norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 4. punkta trešajā daļā, dalībvalstis nosaka lauku saimniecības ražošanas potenciāla izteiksmē, mērot standarta produkcijā, kas definēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1242/2008 ( 14 ) 5. pantā, vai līdzvērtīgā izteiksmē.

6. pants

Apmežošana un kokaugiem klātu platību izveide

Sakarā ar apmežošanas un kokaugiem klātu platību izveides pasākumu, uz kuru norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 22. pantā, ir spēkā šādas minimālās vides prasības:

a) izvēloties stādāmās sugas, platības un izmantojamās metodes, nepieļauj jutīgu biotopu, piemēram, kūdrāju un mitrāju, nepiemērotu apmežošanu un negatīvu ietekmi uz platībām ar augstu ekoloģisko vērtību, tostarp apgabaliem ar augstas dabas vērtības lauksaimniecību. Teritorijās, kas noteiktas kā Natura 2000 teritorijas atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK ( 15 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/147/EK ( 16 ), ir atļauta tikai tāda apmežošana, kas ir saderīga ar attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas mērķiem un ir saskaņota ar dalībvalsts iestādi, kura atbild par Natura 2000 īstenošanu;

b) izvēloties koku sugas, šķirnes, ekotipus un proveniences, ņem vērā vajadzību panākt noturību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām un biotiskos, augsnes un hidroloģiskos apstākļus attiecīgajā apgabalā, kā arī sugu iespējamo invazīvo raksturu vietējos apstākļos, kā to noteikušas dalībvalstis. Saņēmējam ir pienākums aizsargāt un kopt mežu vismaz tikmēr, kamēr tiek maksāta piemaksa par lauksaimniecībā neiegūtajiem ienākumiem un uzturēšanu. Tas attiecīgā gadījumā ietver kopšanu, retināšanu vai noganīšanu, lai nodrošinātu meža turpmāko attīstību, konkurējošās zālaugu veģetācijas regulēšanu un ugunsbīstama pameža materiāla uzkrāšanās novēršanu. Attiecībā uz ātraudzīgām sugām dalībvalstis nosaka minimālo un maksimālo laiku līdz koku gāšanai. Minimālais laiks nav īsāks par 8 gadiem, bet maksimālais laiks nepārsniedz 20 gadus;

c) gadījumos, kad sarežģītu vides vai klimata apstākļu, tostarp vides degradācijas, dēļ nav sagaidāms, ka, stādot daudzgadīgus kokaugus, tiks izveidots meža segums, kā noteikts piemērojamajos valsts tiesību aktos, dalībvalsts var atļaut saņēmējam izveidot un uzturēt citādu kokaugu veģetācijas segumu. Saņēmējs nodrošina tāda paša līmeņa kopšanu un aizsardzību, kāda piemērojama mežiem;

d) ja apmežošanas darbību rezultātā tiek izveidoti meži, kuru platība pārsniedz konkrētu robežvērtību, kas jānosaka dalībvalstīm, šāda darbība ir vai nu: i) tikai tādu ekoloģiski pielāgotu sugu un/vai pret klimata pārmaiņām noturīgu sugu stādīšana attiecīgajā bioģeogrāfiskajā apgabalā, par kurām ietekmes novērtējumā nav konstatēts, ka tās apdraud bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus vai rada negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību; vai arī ii) tāda koku sugu mistrojuma stādīšana, kurā ietilpst vai nu: — vismaz 10 % lapu koku (pēc platības), vai — vismaz trīs koku sugas vai šķirnes, no kurām vismazāk pārstāvētā aizņem vismaz 10 % no platības.

7. pants

Agrovide un klimats

1. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantā norādītajam agrovides un klimata pasākumam atbilstošās saistības ekstensificēt lopkopību atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:

a) visa saimniecības ganību platība ir apsaimniekota un uzturēta tā, lai nepieļautu ne pārmērīgu, ne nepietiekamu noganīšanu;

b) lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu nosaka, ņemot vērā visus saimniecībā turētos ganību dzīvniekus vai, ja ir saistības ierobežot barības vielu noplūdi, visus saimniecībā esošos dzīvniekus, kuru turēšana var ietekmēt attiecīgo saistību izpildi.

2. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantā norādītajam agrovides un klimata pasākumam atbilstošās saistības audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, vai saglabāt augu ģenētiskos resursus, kuriem draud ģenētiskā erozija, prasa:

a) audzēt lauksaimniecības dzīvniekus, kas ir ģenētiski pielāgojušies vienai vai vairākām tradicionālās audzēšanas sistēmām vai vidēm valstī un pieder pie vietējām šķirnēm, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā; vai

b) saglabāt to augu ģenētiskos resursus, kuri dabiskā ceļā pielāgojušies vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un kuriem draud ģenētiskā erozija.

Atbalsttiesīgi ir šādu sugu lauksaimniecības dzīvnieki:

a) liellopi;

b) aitas;

c) kazas;

d) zirgu dzimtas dzīvnieki;

e) cūkas;

f) mājputni.

3. Vietējās šķirnes uzskata par tādām, kam draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) ir norādīts attiecīgo vaislas mātīšu skaits valsts līmenī;

b) šo skaitu un uzskaitīto šķirņu apdraudētības statusu ir apliecinājusi pienācīgi atzīta attiecīga zinātniska struktūra;

c) pienācīgi atzīta attiecīga tehniska struktūra reģistrē un regulāri atjaunina šķirnes ciltsgrāmatu;

d) attiecīgajām struktūrām ir nepieciešamās prasmes un zināšanas, lai varētu identificēt apdraudēto šķirņu dzīvniekus.

Informāciju par šo nosacījumu izpildi ietver lauku attīstības programmā.

4. Augu ģenētiskie resursi tiek uzskatīti par ģenētiskās erozijas apdraudētiem ar nosacījumu, ka lauku attīstības programmā ir ietverti pietiekami ģenētiskās erozijas pierādījumi, kuri pamatoti ar zinātnisko pētījumu rezultātiem vai rādītājiem, kas liecina par tradicionālo/primitīvo vietējo šķirņu samazināšanos, to populācijas daudzveidību un, attiecīgā gadījumā, par izmaiņām dominējošajā lauksaimniecības praksē vietējā līmenī.

5. Darbības, ko aptver tāda veida agrovides un klimata saistības, uz kurām norādīts šā panta 1.–4. punktā, nav tiesīgas uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 9. punktu.

8. pants

Ģenētisko resursu saglabāšana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā

1. Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

a) “saglabāšana in situ” lauksaimniecībā ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmā un dabiskajās dzīvotnēs un sugu vai savvaļas šķirņu dzīvotspējīgu populāciju uzturēšana un atgūšana to dabiskajā vidē, un – attiecībā uz domesticētu dzīvnieku šķirnēm vai kultivētām augu sugām – lauksaimniecības vidē, kurā ir veidojušās to atšķirīgās īpašības;

b) “saglabāšana in situ” mežsaimniecībā ir ģenētiskā materiāla saglabāšana ekosistēmās un dabiskajās dzīvotnēs un sugu dzīvotspējīgu populāciju uzturēšana un atgūšana to dabiskajā vidē;

c) “saglabāšana lauku saimniecībā vai meža tiesiskajā valdījumā” ir in situ saglabāšana un attīstīšana lauku saimniecības vai meža tiesiskā valdījuma mērogā;

d) “saglabāšana ex situ” ir lauksaimniecības vai mežsaimniecības ģenētiskā materiāla saglabāšana ārpus tā dabiskās dzīvotnes;

e) “kolekcija ex situ” ir lauksaimniecības vai mežsaimniecības ģenētiskā materiāla kolekcija, kuru uztur ārpus tā dabiskās dzīvotnes.

2. Darbības lauksaimniecības un mežsaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanai, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 9. punktu un 34. panta 4. punktu, ietver:

a) mērķētas darbības – darbības, kas veicina ģenētisko resursu saglabāšanu ex situ un in situ, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, tostarp uz interneta resursiem balstītu uzskaiti, kas aptver patlaban in situ saglabātus ģenētiskos resursus (arī tādus, kas saglabāti lauku saimniecībā vai meža tiesiskajā valdījumā) un ex situ kolekcijas un datubāzes;

b) saskaņotas darbības – darbības, kas veicina informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām organizācijām par ģenētisko resursu saglabāšanu, raksturošanu, kolekcionēšanu un izmantošanu Savienības lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā;

c) pavaddarbības – informēšanas, izplatīšanas un konsultāciju darbības, kurās iesaistītas nevalstiskās organizācijas un citas attiecīgas ieinteresētās personas, mācību kursi un tehnisku ziņojumu sagatavošana.

9. pants

Dubultīga finansējuma nepieļaušana klimatam un videi labvēlīgai lauksaimniecības praksei un līdzvērtīgai praksei

1. Lai sniegtu atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 6. punktu, 29. panta 4. punktu un 30. panta 1. punktu, šādu maksājumu aprēķināšanā ņem vērā tikai papildu izmaksas un/vai neiegūtos ienākumus, kas saistīti ar saistībām, kuras pārsniedz attiecīgo obligāto praksi atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. pantam.

2. Ja par kādām Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. pantā minētajām agrovides un klimata saistībām izmantot prakses, uz kurām norādīts Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IX pielikuma I iedaļas 3. un 4. punktā un III iedaļas 7. punktā, un jebkādas citas prakses, kuras pievienotas minētajā pielikumā, tiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 8. punkta noteikumiem paziņots kā par līdzvērtīgām vienai vai vairākām praksēm, kas ieviestas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 2. punktu, maksājumu par agrovides un klimata saistībām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. panta 6. punktam samazina par vienreizēju summu, kas atbilst daļai no ekoloģiskā maksājuma dalībvalstī vai reģionā, attiecībā uz katru ekoloģisko praksi, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 43. panta 12. punkta c) apakšpunktu.

10. pants

Dzīvnieku labturība

Dzīvnieku labturības saistības, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pantu, nodrošina augstāka līmeņa ražošanas metožu standartus kādā no šīm jomām:

a) ūdens, barība un dzīvnieku kopšana saskaņā ar audzējamo dzīvnieku dabiskajām vajadzībām;

b) turēšanas apstākļi, piemēram, lielāka vienam dzīvniekam atvēlētā platība, grīdas segums, apstākļu uzlabošanas materiāli, dabiskais apgaismojums;

c) iespējas atrasties ārpus telpām;

d) prakse, kas nepieļauj dzīvnieku kropļošanu un/vai kastrēšanu, vai – gadījumos, kad dzīvnieku kropļošana vai kastrēšana tiek uzskatīta par nepieciešamu – paredz anestēzijas, pretsāpju un pretiekaisuma zāļu lietošanu vai imunokastrāciju.

11. pants

Sadarbība

1. Atbalsts īsu piegādes ķēžu izveidei un attīstībai, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta d) apakšpunktā, aptver tikai piegādes ķēdes, kurās ir iesaistīts ne vairāk kā viens starpnieks starp lauksaimnieku un patērētāju.

2. Atbalsts vietējo tirgu izveidei un attīstībai, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta d) apakšpunktā, aptver tirgus, kuriem:

a) lauku attīstības programmā ir noteikts rādiuss kilometros ap produkta izcelsmes saimniecību, kādā jāveic pārstrāde un pārdošana galapatērētājam; vai

b) lauku attīstības programmā ir izklāstīta pārliecinoša alternatīva definīcija.

3. Attiecībā uz darbībām, kuras atbalsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta c) apakšpunktu, “mazais ekonomikas dalībnieks” ir mikrouzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK ( 17 ), vai fiziska persona, kas atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī neveic saimniecisku darbību.

4. Noieta veicināšanas pasākumi, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. panta 2. punkta e) apakšpunktā, ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu tikai attiecībā uz īsām piegādes ķēdēm un vietējiem tirgiem, kas atbilst šā panta 1. un 2. punktā izklāstītajām specifikācijām.

12. pants

Komerciāli aizdevumi kopfondiem

Ja līdzekļu avots finansiālai kompensācijai, kas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 38. un 39. pantā norādītajiem kopfondiem ir jāmaksā, ir komerciāls aizdevums, aizdevuma termiņš ir no viena līdz pieciem gadiem.

13. pants

Ieguldījumi

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 45. panta piemērošanas vajadzībām:

a) izpirkumnomas gadījumā citas izmaksas, kas ir saistītas ar izpirkumnomas līgumu, piemēram, iznomātāja peļņa, procentu refinansēšanas izmaksas, pieskaitāmās izmaksas un apdrošināšanas izmaksas, nav attiecināmie izdevumi;

b) dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka nosacījumus, ar kuriem lietotu iekārtu iegādes izmaksas var uzskatīt par attiecināmajiem izdevumiem;

c) dalībvalstis pieprasa, lai atbalstītie ieguldījumi atjaunojamo energoresursu infrastruktūrā, kuri patērē vai ražo enerģiju, atbilstu energoefektivitātes minimālajiem standartiem, ja valsts līmenī šādi standarti pastāv;

d) ieguldījumi iekārtās, kuru galvenais mērķis ir elektroenerģijas ražošana no biomasas, nav atbalsttiesīgi, ja vien netiek izmantota siltumenerģijas minimālā procentuālā daļa, kas jānosaka dalībvalstīm;

e) dalībvalstis dažādiem iekārtu veidiem nosaka maksimālās proporcijas robežvērtības, ko piemēro labībai un citiem cieti saturošiem augiem, cukuru saturošiem augiem un eļļas augiem, no kuriem ražo bioenerģiju, tostarp biodegvielu. Projekti, kuros ražo biodegvielu vai bioloģisko šķidro kurināmo, var saņemt atbalstu tikai par biodegvielu vai bioloģisko šķidro kurināmo, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK ( 18 ) 17. panta 2.–6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. Šajā sakarībā lauku attīstības programmas stratēģiskajā vides novērtējumā būtu jāiekļauj vispārīgs novērtējums.

14. pants

Saistību pārveidošana vai pielāgošana

1. Dalībvalstis var atļaut kādas no Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33. vai 34. pantā norādītajām saistībām to piemērošanas laikposmā pārveidot citās saistībās, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

a) pārveidošana būtiski labvēlīgi ietekmē vidi vai dzīvnieku labturību;

b) pašreizējās saistības tiek ievērojami pastiprinātas;

c) attiecīgās saistības tiek ietvertas apstiprinātajā lauku attīstības programmā.

Jaunas saistības uzņemas uz visu laikposmu, kas noteikts attiecīgajā pasākumā, neatkarīgi no laikposma, kurā jau ir pildītas sākotnējās saistības.

2. Dalībvalstis var atļaut Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28., 29., 33. un 34. pantā norādītās saistības to piemērošanas laikposmā pielāgot, ja apstiprinātajā lauku attīstības programmā ir paredzēta šādas pielāgošanas iespēja un pielāgošana ir pienācīgi pamatota, ņemot vērā sākotnējo saistību mērķu sasniegšanu.

Saņēmējs pilda pielāgotās saistības visā atlikušajā sākotnējo saistību laikposmā.

Šāda pielāgošana var būt arī saistību piemērošanas ilguma pagarinājums.

15. pants

Apstākļi, kādos neprasa atbalsta atmaksu

1. Ja saņēmējs paplašina saimniecības teritoriju laikposmā, kurā ir spēkā saistības, kas ir atbalsta piešķiršanas nosacījums, dalībvalstis var paredzēt saistību piemērošanas paplašināšanu, lai aptvertu šo papildu teritoriju saistību piemērošanas laikposma atlikušajā daļā, vai aizstāt sākotnējās saistības ar jaunām. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad saimniecībā tiek paplašināta teritorija, uz ko attiecas saistības.

2. Saistības var paplašināt, lai ietvertu papildu teritoriju, kā minēts 1. punktā, tikai ar šādiem nosacījumiem:

a) tās kalpo vides mērķim, ko tiecas sasniegt ar saistībām;

b) to attaisno saistību veids, laikposma atlikusī daļa un papildu teritorijas platība;

c) tas neietekmē pārbaužu efektivitāti, kuras veic, lai nodrošinātu atbilstību atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.

Ievēro saistību sākotnējo ilgumu.

3. Var uzņemties jaunas saistības, kas aizstāj pašreiz spēkā esošas saistības, kā minēts 1. punktā, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz visu attiecīgo teritoriju un ka to noteikumi nav mazāk stingri kā sākotnējo saistību noteikumi.

Ja sākotnējās saistības tiek aizstātas ar jaunām, jaunās saistības uzņemas uz visu laikposmu, kas norādīts attiecīgajā pasākumā, neatkarīgi no laikposma, kurā jau ir pildītas sākotnējās saistības.







III

NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

16. pants

Izdevumu atbalsttiesīgums

1. Izdevumi, kas attiecas uz juridiskām saistībām pret saņēmējiem, kuru uzņemšanās notikusi 2007.–2013. gada plānošanas periodā atbilstīgi pasākumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. un 63. pantā, ir tiesīgi uz ELFLA ieguldījumu 2014.–2020. gada plānošanas periodā attiecībā uz maksājumiem, kas jāveic:

a) laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim, ja ir jau izlietots finansiālais piešķīrums konkrētajam pasākumam, kas paredzēts attiecīgajā programmā, kura pieņemta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005;

b) pēc 2015. gada 31. decembra.

2. Par 1. punktā minētajiem izdevumiem ir tiesības pretendēt uz ELFLA ieguldījumu 2014.-2020. gada plānošanas periodā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) šādi izdevumi ir paredzēti attiecīgajā lauku attīstības programmā 2014.-2020. gada plānošanas periodam;

b) piemēro ELFLA ieguldījuma likmi, kas attiecas uz atbilstošo Regulas (ES) Nr. 1305/2013 pasākumu, kā noteikts šās regulas I pielikumā;

c) dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgās pārejas perioda darbības ir skaidri identificētas to pārvaldības un kontroles sistēmās.

17. pants

Horvātija

1. Izdevumi, kas attiecas uz juridiskām saistībām pret Horvātijas saņēmējiem, kuru uzņemšanās notikusi atbilstīgi Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam lauku attīstībai (IPARD) attiecībā uz darbībām, kuras ietilpst pasākumos, kas norādīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 ( 19 ) 171. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 4. punkta a) un b) apakšpunktā, ir tiesīgi uz ELFLA ieguldījumu 2014.–2020. gada plānošanas periodā attiecībā uz maksājumiem, kas jāveic:

a) laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, ja ir jau izlietots finansiālais piešķīrums konkrētajam pasākumam, kas paredzēts attiecīgajā programmā, kura pieņemta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 718/2007;

b) pēc 2016. gada 31. decembra.

2. Par 1. punktā minētajiem izdevumiem ir tiesības pretendēt uz ELFLA ieguldījumu 2014.-2020. gada plānošanas periodā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) šādi izdevumi ir paredzēti lauku attīstības programmā 2014.-2020. gada plānošanas periodam;

b) piemēro ELFLA ieguldījuma likmi, kas attiecas uz atbilstošo Regulas (ES) Nr. 1305/2013 pasākumu, kā noteikts šās regulas II pielikumā;

c) Horvātija nodrošina, ka attiecīgās pārejas perioda darbības ir skaidri identificētas tās pārvaldības un kontroles sistēmās.

3. Par izdevumiem, kas radušies pēc 2013. gada 31. decembra un attiecas uz darbībām, kuras nepieciešamas programmas IPARD slēgšanai un ex post izvērtēšanai, uz ko norādīts Regulas (EK) Nr. 718/2007 191. pantā, ir tiesības pretendēt uz atbalstu atbilstīgi ELFLA programmas tehniskās palīdzības komponentam 2014.–2020. gada plānošanas periodā, ja vien programmā ir paredzēti šādi izdevumi.

18. pants

Ex post novērtējums

1. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 86. panta 5. punktā minēto ex post novērtējuma ziņojumu iesniedz Komisijai līdz 2016. gada 31. decembrim.

2. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 87. pantā minēto ex post novērtējumu kopsavilkumu pabeidz vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim.







IV

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1974/2006 atceļ.

To turpina piemērot darbībām, ko īsteno atbilstīgi programmām, kuras Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 apstiprinājusi pirms 2014. gada 1. janvāra.

▼M1

Attiecībā uz līdzekļu pārvietojumiem starp asīm Regulas (EK) Nr. 1974/2006 9. panta 2. un 4. punktā noteikto 3 % robežu palielina līdz 5 %.

Attiecībā uz termiņu, kādā programmas izmaiņas jāpaziņo Komisijai, Regulas (EK) Nr. 1974/2006 9. panta 3. punktā noteikto 2015. gada 31. augusta termiņu pagarina līdz 2015. gada 30. septembrim.

Attiecībā uz termiņu, kādā Komisijai jāizvērtē pieprasītās izmaiņas, Regulas (EK) Nr. 1974/2006 9. panta 6. punktā noteikto četru mēnešu periodu samazina līdz trim mēnešiem.

▼B

20. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS







Regulā (EK) Nr. 1698/2005 un Regulā (ES) Nr. 1305/2013 vai Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteikto pasākumu atbilstības tabula Pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 Kodi 2007.-2013. gada plānošanas periodā Pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 vai Regulu (ES) Nr. 1303/2013 Kodi 2014.-2020. gada plānošanas periodā 20. panta a) punkta i) apakšpunkts un 21. pants. Arodmācības un informācija 111 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 14. pants 1 20. panta a) punkta ii) apakšpunkts un 22. pants. Atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem darbības uzsākšanai 112 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts 6 20. panta a) punkta iii) apakšpunkts un 23. pants. Priekšlaicīga pensionēšanās 113 / / 20. panta a) punkta iv) apakšpunkts un 24. pants. Konsultāciju pakalpojumu izmantošana 114 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunkts 2 20. panta a) punkta v) apakšpunkts un 25. pants. Lauku saimniecību apsaimniekošanas, atbalsta un konsultāciju pakalpojumu izveidošana 115 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 15. panta 1. punkta b) apakšpunkts 2 20. panta b) punkta i) apakšpunkts un 26. pants. Lauku saimniecību modernizācija 121 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 1. punkta a) apakšpunkts 4 20. panta b) punkta ii) apakšpunkts un 27. pants. Mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana 122 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta d) apakšpunkts un 21. panta 1. punkta e) apakšpunkts 8 20. panta b) punkta iii) apakšpunkts un 28. pants. Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotā vērtība 123 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 21. panta 1. punkta e) apakšpunkts 4 8 20. panta b) punkta iv) apakšpunkts un 29. pants. Sadarbība jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādē 124 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 35. pants 16 20. panta b) punkta v) apakšpunkts un 30. pants. Infrastruktūra, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu 125 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 1. punkta c) apakšpunkts 4 20. panta b) punkta vi) apakšpunkts. Atjaunošana un preventīvi pasākumi 126 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 18. pants 5 20. panta c) punkta i) apakšpunkts un 31. pants. Standartu ievērošana 131 / / 20. panta c) punkta ii) apakšpunkts un 32. pants. Pārtikas kvalitātes shēmas 132 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 1. punkts 3 20. panta c) punkta iii) apakšpunkts un 33. pants. Informācija un reklāma par produktiem, uz kuriem attiecas pārtikas kvalitātes shēmas 133 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. panta 2. punkts 3 20. panta d) punkta i) apakšpunkts un 34. pants. Daļēji naturālas saimniecības 141 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkts 6 20. panta d) punkta ii) apakšpunkts un 35. pants. Ražotāju grupas 142 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pants 9 36. panta a) punkta i) apakšpunkts. Maksājumi par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu teritorijās 211 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. pants 13 36. panta a) punkta ii) apakšpunkts. Maksājumi par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citās teritorijās 212 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. pants 13 36. panta a) punkta iii) apakšpunkts un 38. pants. Natura 2000 maksājumi un maksājumi, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK 213 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. pants 12 36. panta a) punkta iv) apakšpunkts un 39. pants. Agrovides maksājumi 214 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 28. un 29. pants 10 11 36. panta a) punkta v) apakšpunkts un 40. pants. Dzīvnieku labturības maksājumi 215 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 33. pants 14 36. panta a) punkta vi) apakšpunkts un 41. pants. Neienesīgās investīcijas 216 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 1. punkta d) apakšpunkts 4 36. panta b) punkta i) apakšpunkts un 43. pants. Lauksaimniecības zemes pirmreizējā apmežošana 221 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) apakšpunkts 8 36. panta b) punkta ii) apakšpunkts un 44. pants. Agromežsaimniecības sistēmu pirmreizējā izveidošana uz lauksaimniecības zemes 222 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta b) apakšpunkts 8 36. panta b) punkta iii) apakšpunkts un 45. pants. Lauksaimniecībā neizmantojamās zemes pirmreizējā apmežošana 223 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) apakšpunkts 8 36. panta b) punkta iv) apakšpunkts un 46. pants. Natura 2000 maksājumi 224 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 30. pants 12 36. panta b) punkta v) apakšpunkts un 47. pants. Meža vides maksājumi 225 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 34. pants 15 36. panta b) punkta vi) apakšpunkts un 48. pants. Mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un preventīvu pasākumu ieviešana 226 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta c) apakšpunkts 8 36. panta b) punkta vii) apakšpunkts un 49. pants. Neienesīgās investīcijas 227 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta d) apakšpunkts 8 52. panta a) punkta i) apakšpunkts un 53. pants. Nelauksaimniecisku aktivitāšu dažādošana 311 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts un 19. panta 1. punkta b) apakšpunkts 6 52. panta a) punkta ii) apakšpunkts un 54. pants. Atbalsts uzņēmumu radīšanai un attīstībai 312 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts un 19. panta 1. punkta b) apakšpunkts 6 52. panta a) punkta iii) apakšpunkts un 55. pants. Tūrisma aktivitāšu veicināšana 313 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts, 19. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 20. un 35. pants 6 6 7 16 52. panta b) punkta i) apakšpunkts un 56. pants. Pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem 321 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 20. pants 7 52. panta b) punkta ii) apakšpunkts. Ciematu atjaunošana un attīstība 322 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 20. pants 7 53. panta b) punkta iii) apakšpunkts un 57. pants. Lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana 323 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 20. pants 7 52. panta c) punkts un 58. pants. Apmācība un informācija 331 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 14. pants 1 52. panta d) punkts un 59. pants. Prasmju ieguve, aktivizēšanas pasākumi un īstenošana 341 / / 63. panta a) punkts. Vietējās attīstības stratēģijas 41 (411, 412, 413) Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. pants 19 63. panta b) punkts. Sadarbības projektu īstenošana 421 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. pants 19 63. panta c) punkts. Vietējās rīcības grupas darbības nodrošināšana, prasmju apguve un teritorijas aktivizēšana 431 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. pants 19 IV sadaļas II nodaļa. Tehniskā palīdzība 511 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51.-54. pants. Tehniskā palīdzība un tīklu veidošana 20 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta c) apakšpunkts. Ikgadēji maksājumi lauksaimniekiem, kas piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā 6 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. panta 1. punkta a) apakšpunkts. Ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšana 17 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Kopfondi nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, dzīvnieku un augu slimību, kaitēkļu invāzijas un vides incidentu gadījumiem 17 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 36. panta 1. punkta c) apakšpunkts. Ienākumu stabilizācijas instruments 17









II PIELIKUMS







Regulā (EK) Nr. 718/2007 un Regulā (ES) Nr. 1305/2013 vai Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteikto pasākumu atbilstības tabula Pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 718/2007 Kodi 2007.-2013. gada plānošanas periodā Pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 vai Regulu (ES) Nr. 1303/2013 Kodi 2014.-2020. gada plānošanas periodā 171. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 174. pants. Investīcijas lauku saimniecībās to pārstrukturēšanai un modernizēšanai atbilstoši Kopienas standartiem 101 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 1. punkta a) apakšpunkts 4 171. panta 2. punkta c) apakšpunkts un 176. pants. Investīcijas lauksaimniecības un zivsaimniecības ražojumu apstrādē un pārdošanā, lai minētās darbības pārstrukturētu un modernizētu atbilstoši Kopienas standartiem 103 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 17. panta 1. punkta b) apakšpunkts 4 171. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 178. pants. Vietējās lauku attīstības stratēģijas sagatavošana un īstenošana 202 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 35. pants 19 171. panta 4. punkta a) apakšpunkts un 179. pants. Lauku infrastruktūras uzlabošana un attīstīšana 301 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 20. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts 7 171. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 180. pants. Lauku saimnieciskās darbības dažādošana un attīstīšana 302 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts un 19. panta 1. punkta b) apakšpunkts 6 182. pants. Tehniskā palīdzība 501 Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51.-54. pants. Tehniskā palīdzība un tīklu veidošana 20