II DAĻA

UZLABOJUMI IESTĀŽU SADARBĪBAI BUDŽETA PROCEDŪRAS LAIKĀ A. Iestāžu sadarbības procedūra 27. Iestādes vienojas izstrādāt procedūru iestāžu sadarbībai budžeta jautājumu risināšanā. Sīkāk izstrādāti šīs sadarbības principi ir izklāstīti III pielikumā, kas ir šā nolīguma daļa. B. Budžeta izstrāde 28. Katru gadu Komisija iesniegs provizorisku budžeta projektu, kurā atspoguļotas Kopienas faktiskās finanšu vajadzības. Tajā ņems vērā: — spēju izmantot apropriācijas; tiecoties saglabāt stingri noteiktu attiecību starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām, — iespējas ar eksperimentāliem projektiem un/vai sagatavošanās darbībām sākt īstenot jaunu politiku vai turpināt vairākgadu darbības, kas tuvojas nobeigumam, iepriekš izvērtējot, vai būs iespējams pieņemt pamatdokumentu 36. punkta nozīmē, — vajadzību nodrošināt to, ka visas izmaiņas izdevumos attiecībā pret iepriekšējo gadu atbilst budžeta disciplīnas noteiktajiem ierobežojumiem. 29. Ciktāl tas ir iespējams, iestādes izvairīsies budžetā ietvert posteņus, kuros darbībām ir paredzētas nenozīmīgas summas. Abas budžeta lēmējiestādes apņemas ievērot arī to, kā ir novērtētas iespējas izpildīt Komisijas sagatavoto provizorisko budžeta projektu un tā saistību ar kārtējā budžeta izpildi. C. Izdevumu klasifikācija 30. Par obligātiem iestādes uzskatīs izdevumus, kas budžeta lēmējiestādēm ir jāiekļauj budžetā, pamatojoties uz juridiskām saistībām, ko tās uzņēmušās saskaņā ar pamatlīgumiem vai dokumentiem, kas pieņemti atbilstīgi minētajiem pamatlīgumiem. 31. Provizoriskajā budžeta projektā ir jāietver priekšlikums par katra jauna budžeta posteņa klasifikāciju un katrs postenis, kura juridiskā bāze tiek grozīta. Ja Eiropas Parlaments un Padome neakceptē provizoriskajā budžeta projektā ierosināto klasifikāciju, abas minētās iestādes pārbaudīs attiecīgā budžeta posteņa klasifikāciju, pamatojoties uz 4. pielikumu, kas ir šā nolīguma daļa. Nolīgums ir pamatā arī III pielikumā paredzētajai saskaņošanas procedūrai. D. Izvēles izdevumu maksimālā palielinājuma likme, ja nav finanšu plāna 32. Neskarot 12. punkta pirmo daļu, iestādes vienojas par šādiem noteikumiem: a) līdzekļu rezervi, kas Eiropas Parlamenta brīvai izmantošanai noteikta EK līguma 272. panta 9. punkta ceturtās daļas mērķu īstenošanai un kas ir puse no maksimālās likmes, piemēro, sākot no budžeta projekta, ko Padome apstiprinājusi pirmajā lasījumā, tostarp attiecībā uz vēstulēm par grozījumiem. Maksimālā likme ir jāievēro saistībā ar gada budžetu, tostarp visiem papildu budžetiem un/vai budžetiem, ar ko izdara grozījumus. Neskarot jaunas likmes noteikšanu, maksimālās likmes daļas, kas nav izmantotas, paliks pieejamas izmantošanai un var tikt izmantotas, ciktāl tas attiecas uz papildu budžetu projektiem un/vai to budžetu projektiem, ar ko izdara grozījumus; b) neskarot a) apakšpunktu, ja budžeta procedūras laikā konstatē, ka procedūras pabeigšanai varētu būt vajadzīga vienošanās par jaunas palielinājuma likmes noteikšanu izvēles izdevumiem, kas būtu attiecināma uz maksājumu apropriācijām, un/vai jaunas likmes noteikšanu, kas būtu attiecināma uz saistību apropriācijām (pēdējā minētā likme var būt atšķirīga no pirmās minētās), iestādes centīsies panākt vienošanos starp abām budžeta lēmējiestādēm, izmantojot III pielikumā noteikto saskaņošanas procedūru. E. Finanšu noteikumu ietveršana tiesību aktos 33. Tiesību aktos par daudzgadu programmām, kurus pieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, ir noteikums, ar kuru iestāde, kas pieņem attiecīgo aktu, nosaka finanšu līdzekļu apjomu programmai visā tās īstenošanas periodā. Budžeta lēmējiestādēm minētā summa būs galvenais atskaites punkts budžeta procedūras laikā. Budžeta lēmējiestādes un Komisija, izstrādājot provizorisko budžeta projektu, apņemas nepārsniegt minēto summu, ja vien nerodas kādi objektīvi ilgtermiņa apstākļi, ko pamato ar skaidriem un precīziem iemesliem, ņemot vērā programmas izpildes rezultātus, un jo īpaši pamatojoties uz izvērtēšanu. 34. Tiesību aktos par daudzgadu programmām, kurus nepieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, nebūs ietverta “summa, ko uzskata par nepieciešamu”. Ja Padome vēlētos ietvert finanšu atsauci, to uzskatīs par likumdevējas iestādes viedokļa atspoguļojumu, un tā neietekmēs budžeta lēmējiestāžu pilnvaras, kas noteiktas Līgumā. Šo noteikumu norādīs visos dokumentos, kas ietver šādu finanšu atsauci. Ja par attiecīgo summu ir panākta vienošanās saskaņā ar saskaņošanas procedūru, kas paredzēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā ( 9 ), tad to uzskatīs par atsauces summu šā nolīguma 33. punkta nozīmē. 35. Finanšu pārskats, kas paredzēts Finanšu regulas 3. pantā, atspoguļos ierosinātās programmas mērķu finanšu aspektu un ietvers grafiku visam programmas periodam. Vajadzības gadījumā to pārskatīs, sagatavojot provizorisko budžeta projektu un ņemot vērā programmas izpildes stadiju. Pārskatīto finanšu pārskatu nosūtīs budžeta lēmējiestādēm, gan iesniedzot provizoriskā budžeta projektu, gan pēc budžeta pieņemšanas. F. Juridiskā bāze 36. Lai budžetā paredzētās apropriācijas izmantotu kādām Kopienas darbībām, saskaņā ar Līgumu ir jāpieņem pamatdokuments. “Pamatdokuments” ir sekundārais tiesību akts, kas nosaka juridisko bāzi kādai Kopienas darbībai un budžetā paredzēto atbilstīgo izdevumu veikšanai. Šāds dokuments ir jāpieņem regulas, direktīvas vai lēmuma formā.Ieteikumi un atzinumi, kā arī rezolūcijas un deklarācijas nav pamatdokumenti. 37. Turpmāk norādītās apropriācijas tomēr var veikt bez pamatdokumenta pieņemšanas tad, ja darbības, kuru finansēšanai tās paredzētas, ir Kopienas kompetencē: a) i) apropriācijas eksperimentālām sistēmām, kuru mērķis ir pārbaudīt kādas darbības īstenošanas iespējas un lietderību. Attiecīgas saistību apropriācijas budžetā var ietvert tikai diviem gadiem. To kopsumma nedrīkst pārsniegt 32 miljonus EUR; ii) apropriācijas sagatavošanās darbībām, kuru mērķis ir sagatavot priekšlikumus par turpmākām Kopienas darbībām. Sagatavošanās darbībām ir jābūt saskaņotām, un to formas var būt dažādas. Attiecīgas saistību apropriācijas budžetā var ietvert, ilgākais, trim finanšu gadiem. Likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām. Likumdošanas procedūras laikā saistībām attiecībā uz apropriācijām ir jāatbilst sagatavošanās darbības konkrētām iezīmēm saistībā ar paredzētajām darbībām, sasniedzamajiem mērķiem un personām, kas gūst labumu no attiecīgajām darbībām. Līdz ar to izmantotie līdzekļi nevar apjoma ziņā būt vienādi ar tiem līdzekļiem, kas paredzēti pašas konkrētās darbības finansēšanai. Attiecīgo jauno pozīciju kopsumma nedrīkst pārsniegt 30 miljonus EUR vienā finanšu gadā, un apropriāciju kopsumma, par kuru faktiski pastāv saistības sakarā ar sagatavošanās darbībām, nedrīkst pārsniegt 75 miljonus EUR. Iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija iesniegs pārskatu par i) un ii) punktā minētajām darbībām, kurā atspoguļos arī darbību mērķi, rezultātu izvērtēšanu un turpmāk paredzētās darbības; b) apropriācijas īpašām vai pastāvīgām darbībām, ko Komisija veic atbilstīgi uzdevumiem, kas izriet no tās prerogatīvām iestāžu līmenī un kas nav a) punktā minētā likumdošanas iniciatīva, kā arī atbilstīgi īpašajām pilnvarām, kas Komisijai piešķirtas ar EK līgumu. Uzskaitījums ir V pielikumā, kas ir šā nolīguma daļa. Uzskaitījumu var papildināt, iesniedzot provizorisko budžeta projektu un norādot attiecīgos pantus un summas; c) apropriācijas katras iestādes darbībai atbilstīgi tās administratīvajai autonomijai. G. Izdevumi saistībā ar zvejniecības nolīgumiem 38. Iestādes vienojas finansēt ar zvejniecības nolīgumiem saistītos izdevumus, kā izklāstīts VI pielikumā, kas ir šā nolīguma daļa. H. Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) finansēšana 39. Attiecībā uz KĀDP izdevumiem, ko saskaņā ar 28. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, iestādes – izmantojot III pielikumā paredzēto saskaņošanas procedūru un pamatojoties uz Komisijas izstrādāto provizorisko budžeta projektu – centīsies katru gadu panākt vienošanos par darbības izdevumu summu, kas jāsedz no Kopienas budžeta, kā arī par šīs summas sadalījumu starp KĀDP budžeta sadaļas pantiem, kā ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Ja vienošanās nebūs panākta, Eiropas Parlaments un Padome budžetā ietvers iepriekšējā budžetā paredzēto summu vai arī provizoriskajā budžeta projektā paredzēto summu, atkarībā no tā, kura ir mazākā. Visa KĀDP darbības izdevumu kopsumma tiks ietverta vienā budžeta sadaļā (KĀDP) un sadalīta pa šīs sadaļas pantiem, kā ierosināts šā punkta ceturtajā daļā. Minētā summa ir paredzēta tam, lai segtu faktiskās paredzamās vajadzības, kā arī lai nodrošinātu pietiekamu līdzekļu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervei līdzekļi netiek piešķirti. Katrs pants attiecas uz jau pieņemtām kopīgajām stratēģijām vai kopīgajām rīcībām, uz pasākumiem, kasir paredzēti, bet vēl nav apstiprināti, kā arī uz visām turpmākām, t.i., neparedzētām darbībām, ko attiecīgajā finanšu gadā noteiks Padome. Tā kā saskaņā ar Finanšu regulu Komisija KĀDP darbības jomā ir tiesīga patstāvīgi pārdalīt apropriācijas starp pantiem vienas budžeta sadaļas robežās, t.i., veikt KĀDP līdzekļu piešķiršanu, tad atbilstīgi tiks nodrošināts elastīgums, ko uzskata par vajadzīgu ātrai KĀDP darbību īstenošanai. Ja finanšu gada laikā izrādīsies, ka KĀDP budžeta apjoms nav pietiekams, lai segtu vajadzīgās izmaksas, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma steidzami meklēs risinājumu. KĀDP budžeta sadaļas panti, kuros ietver KĀDP darbības, ir lasāmi šādi: — vēlēšanu novērošana un organizēšana/dalība demokrātiskos pārejas procesos, — Savienības sūtņi, — konfliktu novēršana/miera un drošības uzturēšanas procesi, — finansiāla palīdzība atbruņošanās procesos, — ieguldījumi starptautiskās konferencēs, — steidzamas darbības. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par to, ka summa darbībām, kuras veic atbilstīgi sestajā ievilkumā minētajam pantam, nedrīkst pārsniegt 20 % no KĀDP budžeta sadaļas kopsummas. 40. Reizi gadā Padomes priekšsēdētājs apspriedīs ar Eiropas Parlamentu Padomes dokumentu, kurā izklāstīti KĀDP galvenie aspekti un prioritātes, tostarp to ietekme uz Eiropas Kopienu vispārējo budžetu. Turklāt Padomes priekšsēdētājs regulāri informēs Eiropas Parlamentu par KĀDP darbību attīstību un īstenošanu. Pieņemot lēmumus par KĀDP turpmākajiem izdevumiem, Padome ikreiz uzreiz nosūtīs Eiropas Parlamentam paredzamo izdevumu tāmi (“finanšu pārskatu”), konkrēti, par izdevumiem saistībā ar ilgumu, iesaistītajiem darbiniekiem, telpu un citu infrastruktūru izmantojumu, transporta pakalpojumiem, mācību vajadzībām un drošības pasākumiem. Reizi ceturksnī Komisija informēs budžeta lēmējiestādes par KĀDP darbību īstenošanu un finanšu prognozēm gada atlikušajai daļai.