1998R0577 — LV — 07.08.2009 — 005.003

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 577/98

(1998. gada 9. marts)

par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu, ņemot vērā Komisijas iesniegto regulas projektu, tā kā, lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Komisijai ir vajadzīga salīdzināma statistiskā informācija par nodarbinātības un bezdarba līmeni, struktūru un tendencēm dalībvalstīs; ▼C1 tā kā labākā metode, kā iegūt šādu informāciju Kopienas līmenī, ir veikt saskaņotu darbaspēka apsekojumu; tā kā Padomes 1991. gada 16. decembra Regulā (EEK) Nr. 3711/91 par ikgadēju darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā ( 1 ) ir noteikts, ka, sākot ar 1992. gadu, apsekojums ir jāveic katra gada pavasarī; ▼B tā kā, kaut arī datu pieejamības un saskaņotības nodrošināšanas un darba apjoma mērījumu dēļ nepārtraukts apsekojums ir vēlamāks par ikgadēju pavasara apsekojumu, ir grūti īstenot nepārtrauktu apsekojumu vienos un tajos pašos datumos visās dalībvalstīs; tā kā būtu jāveicina esošo administratīvo avotu izmantošana, ciktāl tie var lietderīgi papildināt intervijās iegūto informāciju vai noderēt par izlases pamatu; tā kā apsekojuma datus, ko nosaka šī regula, var paplašināt, lai ietvertu papildu mainīgo lielumu kopumu, kas veido ad hoc moduļu programmas daļu, kura aptver vairākus gadus un kuru noteiks saskaņā ar attiecīgu kārtību, pieņemot ieviešanas noteikumus; tā kā samērīguma un izmaksu efektivitātes principi, kā tie noteikti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku ( 2 ), kas ir Kopienas statistikas veidošanas juridiskais pamats, ir piemērojami arī šai regulai; tā kā statistikas konfidencialitāti reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par statistikas konfidencialitātei pakļautas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam ( 3 ); tā kā Komisija saskaņā ar Lēmuma 89/382/EEK, Euratom ( 4 ) 3. pantu ir apspriedusies ar Statistikas programmas komiteju, kas izveidota ar minēto lēmumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Apsekojumu biežums

Darbaspēka izlases veida apsekojumu (še turpmāk “apsekojums”) dalībvalstis izdara katru gadu.

▼M1

Apsekojums ir nepārtraukts apsekojums, kas nodrošina ceturkšņa un gada rezultātus; taču pārejas laikā, kas nav ilgāks kā līdz 2002. gadam, dalībvalstis, kuras nespēj veikt nepārtrauktu apsekojumu, tā vietā veic apsekojumu reizi gadā ik pavasari.

Izņēmuma kārtā pārejas laiku pagarina:

a) Itālijai līdz 2003. gadam;

b) Vācijai līdz 2004. gadam ar nosacījumu, ka Vācija par darbaspēka izlases apsekojuma galvenajiem rādītājiem sagatavos aizstājošas aplēses par kvartālu, kā arī ikgadējas vidējo lielumu aplēses dažiem noteiktiem darbaspēka izlases apsekojuma galvenajiem rādītājiem.

▼B

Apsekojuma laikā savāktā informācija vispār attiecināma uz stāvokli tās nedēļas laikā (no pirmdienas līdz svētdienai), kas ir pirms intervijas un ko sauc par pārskata nedēļu.

Nepārtraukta apsekojuma gadījumā:

— pārskata nedēļas vienmērīgi izdala pa visu gadu;

— intervija parasti notiek tās nedēļas laikā, kas seko tūlīt aiz pārskata nedēļas. Starp pārskata nedēļu un intervijas datumu nedrīkst būt vairāk par piecām nedēļām, izņemot trešo ceturksni,

— pārskata ceturkšņi un gadi ir grupas, kurās attiecīgi ir 13 vai 52 nedēļas pēc kārtas. Nedēļu sarakstu, kas veido attiecīgo ceturksni vai gadu, sagatavo saskaņā ar ►M5 8. panta 2. punktā ◄ noteikto kārtību.

2. pants

Apsekojuma vienības un piemērošanas joma, novērošanas metodes

1. Apsekojumu veic katrā dalībvalstī, apsekojot mājsaimniecību izlasi vai personu izlasi, kas dzīvo minētās dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā apsekojuma laikā.

2. Apsekojuma galvenais loks ir personas, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās katras dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā. Ja iespējams, šo privātās mājsaimniecībās dzīvojošo personu pamatiedzīvotāju kopumu papildina ar personām, kas dzīvo kolektīvās mājsaimniecībās.

Ja vien iespējams, kolektīvās mājsaimniecības ietver, izmantojot izlases, kas īpaši sagatavotas, lai varētu tieši novērot attiecīgās personas. Ja tas nav iespējams, šo grupu personas, kas saglabā saites ar privātām mājsaimniecībām, ietver saistībā ar šīm mājsaimniecībām.

3. Mainīgos lielumus, ko izmanto darba statusa un nepietiekamas nodarbinātības noteikšanai ir jāiegūst, intervējot attiecīgo personu, vai, ja tas nav iespējams, citu mājsaimniecības locekli. Citu informāciju drīkst iegūt no alternatīviem avotiem, to skaitā no administratīviem reģistriem, ar noteikumu, ka iegūtie dati ir līdzvērtīgas kvalitātes.

4. Neatkarīgi no tā, vai izlases vienība ir persona vai mājsaimniecība, informāciju parasti savāc par visām mājsaimniecības personām. Tomēr, ja izlases vienība ir persona, tad attiecībā uz citiem mājsaimniecības locekļiem:

— informācijā var neietvert 4. panta 1. punkta g), h), i) un j) apakšpunktā uzskaitītās pazīmes,

— informāciju var savākt no izlases grupas, kas definēta tā, lai: — — pārskata nedēļas būtu vienmērīgi izdalītas pa visu gadu; — attiecībā uz līmeņu gada vērtējumiem, lai novērošanu skaits (izlasē ietilpstošās personas kopā ar savas mājsaimniecības locekļiem) atbilstu 3. pantā noteiktajiem ticamības kritērijiem.

3. pants

Izlases pārstāvība

1. Bezdarbnieku grupai, kas pārstāv 5 % no darba spējīgā vecuma iedzīvotājiem, gada vidējo lielumu (vai gadījumā, kad veic ikgadējo apsekojumu pavasarī — pavasara vērtējuma) noteikšanas relatīvā standartkļūda NUTS II līmenī nedrīkst būt lielāka par 8 % no attiecīgās iedzīvotāju grupas.

Reģionus, kuros ir mazāk par 300 000 iedzīvotājiem, no šīs prasības atbrīvo.

2. Nepārtraukta apsekojuma gadījumā iedzīvotāju grupām, kas veido 5 % no darba spējīgā vecuma iedzīvotājiem, relatīvā standartkļūda valsts līmenī, vērtējot pārmaiņas starp diviem secīgiem ceturkšņiem, nedrīkst būt lielāka par 2 % no attiecīgās iedzīvotāju grupas.

Dalībvalstīm, kurās iedzīvotāju skaits ir starp vienu miljonu un divdesmit miljoniem, šī prasība ir mīkstināta tā, lai ceturkšņa izmaiņu vērtējuma relatīvā standartkļūda nebūtu lielāka par 3 % no attiecīgās iedzīvotāju grupas.

Dalībvalstis, kurās ir mazāk par vienu miljonu iedzīvotāju, ir atbrīvotas no šīm precizitātes prasībām attiecībā uz izmaiņām.

3. Ja apsekojumu veic tikai pavasarī, vismaz ceturtdaļu no apsekojuma vienībām ņem no iepriekšējā apsekojuma un vismaz ceturtdaļa veido daļu no nākamā apsekojuma.

Šīs divas grupas identificē ar kodu.

4. Ja neatbildēšana uz dažiem jautājumiem rada datu trūkumu, vajadzības gadījumā izmanto statistiskās attiecināšanas metodi.

▼C1

5. Svarus aprēķina, jo īpaši ņemot vērā atlases varbūtību un ārējos datus attiecībā uz apsekojamo iedzīvotāju sadalījumu pēc dzimuma, vecuma (piecu gadu vecuma grupas) un reģioniem (NUTS II līmenis), ja attiecīgā dalībvalsts šādus ārējos datus uzskata par pietiekami ticamiem.

▼B

6. Dalībvalstis nodrošina Komisijai (Eurostat) visu vajadzīgo informāciju par apsekojuma organizēšanu un metodiku un, jo īpaši, tās norāda pieņemtos kritērijus attiecībā uz izlases izveidojumu un lielumu.

4. pants

Apsekojuma raksturojums

1. Sniedzami šādi dati:

a) demogrāfiskais pamats: — kārtas numurs mājsaimniecībā, — dzimums, — dzimšanas gads, ▼C1 — dzimšanas datums attiecībā pret pārskata perioda beigām, ▼B — ģimenes stāvoklis, — radniecība ar respondentu, — laulātā kārtas numurs, — tēva kārtas numurs, — mātes kārtas numurs, — valsts piederība, ▼C1 — uzturēšanās gadu skaits dalībvalstī, ▼B — dzimšanas valsts (neobligāti), — piedalīšanās veids apsekojumā (tieša piedalīšanās vai ar cita mājsaimniecības locekļa starpniecību);

▼M3

b) darba statuss: — darba statuss pārskata nedēļā, — aizvien turpināta algas saņemšana, — iemesli, kādēļ nav strādājis, kaut arī ir bijis darba attiecībās, — darba meklējumi personai, kas nav nodarbināta, — meklējamā darba veids (pašnodarbinātais vai darbinieks), — darba atrašanai izmantotās metodes, — iespēja sākt darbu;

▼C2

c) pamatdarba mainīgie lielumi: — nodarbinātības statuss, — vietējās vienības ekonomiskās darbības veids, — profesija/amats, — pārraudzības kompetence, — vietējā vienībā strādājošo personu skaits, — darba vietas valsts, — darba vietas reģions, — gads un mēnesis, kad persona uzsākusi strādāt pašreizējā darbā, — valsts nodarbinātības dienesta līdzdalība pašreizējā darba atrašanā, — darba pastāvīgums (un iemesli), — pagaidu darba vai darba līguma uz noteiktu laiku ilgums, — pilna darba laika / nepilna darba laika nodalīšana (un iemesli), — līgums ar pagaidu nodarbinātības aģentūru, — darbs mājās;

d) nostrādātās stundas: — nedēļā parasti strādājamo stundu skaits, — faktiski nostrādāto stundu skaits, — virsstundu skaits pārskata nedēļā, — galvenais iemesls, kādēļ faktiski nostrādāto stundu skaits atšķiras no parasti strādājamo stundu skaita;

▼C1

e) blakus darbs: — vairāk nekā viena darba esamība, — nodarbinātības statuss, — vietējās vienības ekonomiskās darbības veids, — faktiski nostrādāto stundu skaits;

▼B

f) redzama nepietiekama nodarbinātība: — vēlas parasti strādāt vairāk par pašreizējo stundu skaitu (gada apsekojuma gadījumā nav obligāti), — meklē citu darbu un meklēšanas iemesli, — meklējamā darba veids (darbinieks vai cita veida), — darba atrašanai izmantotās metodes, — iemesli, kādēļ persona nemeklē citu darbu (gada apsekojuma gadījumā nav obligāti), — iespēja sākt darbu, ▼C1 — stundu skaits, ko vēlas strādāt (gada apsekojuma gadījumā nav obligāti);

▼M3

g) darba meklējumi: — meklējamā darba veids, — darba meklējumu ilgums, — personas stāvoklis tieši pirms darba meklējumu sākšanas, — vai ir reģistrējusies valsts nodarbinātības dienestā un vai saņem pabalstu, — vēlēšanās strādāt personai, kas darbu nemeklē, — iemesli, kādēļ persona nav meklējusi darbu, — aprūpes iestāžu trūkums;

▼M2

h) izglītība un apmācība: piedalīšanās oficiālajā izglītībā vai apmācībā iepriekšējo četru nedēļu laikā — līmenis, — joma; piedalīšanās kursos un citos mācību pasākumos iepriekšējo četru nedēļu laikā — kopējais ilgums, — pēdējo kursu vai mācību pasākuma mērķis, — pēdējo mācību joma, — piedalīšanās pēdējā mācību pasākumā darba laikā; izglītības pakāpe — augstākais veiksmīgi pabeigtais izglītības vai apmācības līmenis, — šī augstākā izglītības un apmācības līmeņa joma, — gads, kad šis augstākais līmenis ir veiksmīgi pabeigts;

▼B

i) iepriekšējā darba pieredze personai, kurai nav darba: — iepriekšējās darba pieredzes esamība, — gads un mēnesis, kurā persona pēdējoreiz strādājusi, — pēdējā darba vai uzņēmējdarbības atstāšanas galvenais iemesls, ▼C1 — nodarbinātības statuss pēdējā darbā, — vietējās vienības, kurā persona pēdējoreiz strādājusi, ekonomiskās darbības veids, — profesija/amats pēdējā darbavietā;

j) situācija vienu gadu pirms apsekojuma (1., 3. un 4. ceturksnim nav obligāti): — statuss pamatdarbā, — nodarbinātības statuss, — vietējās vienības, kurā persona strādājusi, ekonomiskās darbības veids, ▼B — dzīvesvietas valsts, — dzīvesvietas reģions;

k) statuss pamatdarbā (neobligāti);

▼M4

l) darba samaksa pamatdarbā;

▼B

m) tehniskie dati saistībā ar interviju: — apsekojuma gads, — pārskata nedēļa, — intervijas nedēļa, — dalībvalsts, — mājsaimniecības reģions, — urbanizācijas līmenis, — mājsaimniecības sērijas numurs, ▼C1 — mājsaimniecības veids, — iestādes veids, — svari, ▼B — izlases grupa attiecībā uz iepriekšējo apsekojumu (gada apsekojumu), — izlases grupa attiecībā uz nākamo apsekojumu (gada apsekojumu), — kārtējā apsekojuma secības numurs;

n) netipisks darba laiks: — darbs maiņās, — darbs vakaros, — nakts darbs, — darbs sestdienās, — darbs svētdienās.

▼M5

2. Lai papildinātu šā panta 1. punktā aprakstīto informāciju, var pievienot papildu mainīgo lielumu kopumu, turpmāk “ad hoc modulis”.

Komisija katru gadu sagatavo ad hoc moduļu programmu, kas ietver vairākus gadus.

Minētajā programmā katram ad hoc modulim norāda priekšmetu, pārskata posmu, izlases lielumu (vienādu vai mazāku par izlases lielumu, kāds noteikts saskaņā ar 3. pantu) un rezultātu nodošanas termiņu (kas var atšķirties no termiņa, kāds noteikts saskaņā ar 6. pantu).

Attiecīgo dalībvalstu un reģionu, kā arī ad hoc modulī savācamās informācijas sīki izstrādātu sarakstu sagatavo vismaz 12 mēnešus pirms minētā moduļa pārskata posma sākuma.

Ad hoc modulī ir ne vairāk kā 11 mainīgo lielumu.

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3. Definīcijas, pamatotības kontroli, mainīgo lielumu kodēšanu, apsekojuma mainīgo lielumu saraksta pielāgošanu, kas jāizdara tehnikas un koncepciju attīstības dēļ, un principu sarakstu jautājumu formulēšanai par darba statusu sagatavo Komisija. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. Pēc Komisijas priekšlikuma mainīgo lielumu sarakstu, šeit turpmāk – “strukturālie mainīgie lielumi”, var noteikt no apsekojuma mainīgajiem lielumiem, kas norādīti 1. punktā un kas jāapseko vienīgi kā gada vidējie mainīgie lielumi par 52 nedēļu pārskata periodu, nevis kā ceturkšņa vidējie mainīgie lielumi. Strukturālo mainīgo lielumu sarakstu sastāda un izlases minimālo izmēru un apsekojumu biežumu nosaka Komisija. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Spānija, Somija un Apvienotā Karaliste pārejas laikā līdz 2007. gada beigām var apsekot strukturālos mainīgos lielumus, par pārskata periodu ņemot tikai vienu ceturksni.

▼B

5. pants

►C1 Apsekojuma veikšana ◄

Dalībvalstis var noteikt, ka atbildēt apsekojumā ir obligāti.

▼M4

6. pants

▼C1

Rezultātu nosūtīšana

Divpadsmit nedēļu laikā pēc pārskata perioda beigām nepārtraukta apsekojuma gadījumā (un deviņu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām, ja apsekojums notiek pavasarī) dalībvalstis nosūta apsekojuma rezultātus, bez tiešiem identifikatoriem, uz Eurostat.

▼B

7. pants

Ziņojumi

Par šīs regulas īstenošanu Komisija reizi trijos gados, sākot no 2000. gada, iesniedz ziņojumu Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā jo īpaši novērtē to statistikas metožu kvalitāti, ko dalībvalstis paredzējušas, lai uzlabotu rezultātus vai atvieglotu apsekošanas procedūru.

▼M5

8. pants

Komitoloģijas procedūra

1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom ( 5 ).

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK ( 6 ) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais periods ir trīs mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

▼B

9. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 3711/91.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.