02019R0787 — LV — 15.08.2022 — 002.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/787

(2019. gada 17. aprīlis)

par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS UN STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU KATEGORIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Ar šo regulu paredz noteikumus par: — stipro alkoholisko dzērienu definēšanu, aprakstu, noformējumu un marķējumu, kā arī ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsargāšanu, — etilspirtu un destilātiem, ko izmanto alkoholisko dzērienu ražošanā, un — stipro alkoholisko dzērienu juridisko nosaukumu lietošanu tādu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, kas nav stiprie alkoholiskie dzērieni.

2. Šo regulu piemēro produktiem, kas minēti 1. punktā un ko laiž Savienības tirgū, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti Savienībā vai trešās valstīs, kā arī produktiem, kas Savienībā ir ražoti eksportam.

3. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību šīs regulas III nodaļu piemēro arī precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā un nelaiž brīvā apgrozībā.

2. pants

Stipro alkoholisko dzērienu definīcija un prasības attiecībā uz tiem

Šajā regulā “stiprais alkoholiskais dzēriens” ir alkoholisks dzēriens, kas atbilst šādām prasībām:

a) tas ir paredzēts lietošanai pārtikā;

b) tam ir konkrētas organoleptiskās īpašības;

c) spirta tilpumkoncentrācija tajā ir ne mazāk kā 15 %, izņemot stipros alkoholiskos dzērienus, kas atbilst I pielikuma 39. kategorijas prasībām;

d) tas ir ražots vai nu: i) tieši, izmantojot jebkuru no šādām metodēm atsevišķi vai kombinācijā ar kādu citu metodi: — ar destilēšanu no raudzētiem produktiem, neatkarīgi no tā, vai tiem ir pievienoti aromatizētāji vai aromatizējoši pārtikas produkti, — ar augu izcelsmes materiālu macerēšanu vai līdzīgu apstrādi lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātos vai stiprajos alkoholiskajos dzērienos vai to kombinācijā, — ar viena vai vairāku šādu elementu, atsevišķi vai kombinācijā ar citiem elementiem, pievienošanu lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem: — aromatizētāji, ko izmanto saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1334/2008, — krāsvielas, ko izmanto saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, — citas atļautās sastāvdaļas, ko izmanto saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1333/2008 un (EK) Nr. 1334/2008, — saldinātāji produkti, — citi lauksaimniecības produkti, — pārtikas produkti; vai ii) tam pievienojot, atsevišķi vai kombinācijā ar citiem elementiem, jebkuru šādu elementu: — citi stiprie alkoholiskie dzērieni, — lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, — lauksaimnieciskas izcelsmes destilāti, — citi pārtikas produkti;

e) uz to neattiecas KN kodi 2203 , 2204 , 2205 , 2206 un 2207 ;

f) ja tā ražošanā tiek izmantots ūdens, kas var būt destilēts, demineralizēts, permutēts vai mīkstināts: i) minētā ūdens kvalitāte atbilst Padomes Direktīvai 98/83/EK ( 1 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/54/EK ( 2 ); un ii) spirta tilpumkoncentrācija stiprajā alkoholiskajā dzērienā pēc ūdens pievienošanas joprojām atbilst šā panta šā panta c) punktā minētajai spirta tilpumkoncentrācijai vai I pielikumā noteiktajai stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijai.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “juridiskais nosaukums” ir nosaukums, ar kuru stipro alkoholisko dzērienu laiž tirgū Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta n) apakšpunkta nozīmē;

2) “salikts apzīmējums” attiecībā uz alkoholiskā dzēriena aprakstu, noformējumu un marķējumu ir kombinācija, ko veido vai nu juridiskais nosaukums, kāds attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu ir paredzēts I pielikumā noteiktajās kategorijās, vai stiprā alkoholiskā dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, no kuras cēlies viss gatavajā produktā ietilpstošais alkohols, ar vienu vai vairākiem šādiem elementiem: a) viena vai vairāku tādu pārtikas produktu nosaukumu, kas nav alkoholiskie dzērieni un nav tie pārtikas produkti, kuri saskaņā ar I pielikumu izmantoti šā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanai, vai īpašības vārdiem, kas atvasināti no šiem nosaukumiem; b) terminu “liķieris” vai “krēms”;

▼M4

3) “pieminējums” ir tāda tieša vai netieša atsauce uz vienu vai vairākiem I pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju juridiskajiem nosaukumiem vai uz vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kura nav atsauce saliktā apzīmējumā vai 13. panta 2.–4. punktā minētajos sastāvdaļu sarakstos tādā aprakstā, noformējumā un marķējumā, kas attiecas uz: a) pārtikas produktu, kas nav stiprais alkoholiskais dzēriens, b) stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kategorijas prasībām, vai c) stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst 12. panta 3.a punktā paredzētajiem nosacījumiem;

▼B

4) “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde, kas nosaka, ka stiprā alkoholiskā dzēriena izcelsme ir kādas valsts teritorijā vai reģionā, vai kādā minētās teritorijas apvidū, kur konkrēta stiprā alkoholiskā dzēriena attiecīgā kvalitāte, reputācija vai citas raksturīgās īpašības būtiski saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi;

5) “produkta specifikācija” ir datne, kura pievienota pieteikumam par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, kurā noteikti tehniskie parametri, kādiem stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir jāatbilst, un kuru Regulā (EK) Nr. 110/2008 minēja kā “tehnisko dokumentāciju”;

6) “grupa” ir jebkura apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru galvenokārt veido tādi ražotāji vai pārstrādātāji, kuri strādā ar attiecīgajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem;

7) “par sugasvārdu kļuvis nosaukums” ir stiprā alkoholiskā dzēriena nosaukums, kas kļuvis par sugasvārdu un, kaut gan tas saistās ar vietu vai reģionu, kurā produkts sākotnēji tika ražots vai laists tirgū, tomēr tagad tas Savienībā kļuvis par minētā stiprā alkoholiskā dzēriena vispārpieņemtu nosaukumu;

8) “redzamības lauks” ir redzamības lauks saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta k) apakšpunktā minēto definīciju;

9) “jaukt” nozīmē kombinēt stipro alkoholisko dzērienu, kas pieder I pielikumā noteiktai stipro alkoholisko dzērienu kategorijai vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, ar vienu vai vairākiem šādiem elementiem: a) citiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri nepieder tai pašai stipro alkoholisko dzērienu kategorijai, kas minēta I pielikumā; b) lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem; c) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu;

10) “jauktais” ir tāds stiprais alkoholiskais dzēriens, kam veikta jaukšana;

11) “kupažēt” nozīmē kombinēt divus vai vairākus vienas kategorijas stipros alkoholiskos dzērienus, kuru sastāvs tikai mazliet atšķiras viena vai vairāku šādu faktoru dēļ: a) ražošanas metode; b) izmantotie destilatori; c) nogatavināšanas vai izturēšanas laiks; d) ražošanas ģeogrāfiskais apgabals; šādi ražots stiprais alkoholiskais dzēriens pieder pie tās pašas kategorijas, pie kuras pieder sākotnējie stiprie alkoholiskie dzērieni pirms kupažēšanas;

12) “kupāža” ir tāds stiprais alkoholiskais dzēriens, kam veikta kupažēšana.

4. pants

Tehniskās definīcijas un prasības

Šajā regulā piemēro šādas tehniskās definīcijas un prasības:

1) “apraksts” ir teksts, ko lieto stiprā alkoholiskā dzēriena marķējumā, noformējumā un uz tā iepakojuma, stiprā alkoholiskā dzēriena transportēšanas pavaddokumentos, tirdzniecības dokumentos, jo īpaši rēķinos un pavadzīmēs, un stiprā alkoholiskā dzēriena reklāmā;

2) “noformējums” ir apzīmējumi, ko izmanto produkta marķējumā un uz iepakojuma, reklāmās un noieta veicināšanas pasākumos, attēlos vai tamlīdzīgās vietās, kā arī uz traukiem, tostarp uz pudelēm un uz aizvākojuma, izmantotie apzīmējumi;

3) “marķējums” ir jebkurš vārds, norāde, preču zīme, zīmols, attēls vai simbols, kas saistīti ar produktu un atrodas uz jebkura šāda produkta iepakojuma, dokumenta, uzraksta, etiķetes, gredzena vai uzlīmes, kas pievienota šādam produktam vai attiecas uz to;

4) “etiķete” ir visu veidu birkas, zīmoli, atšķirības zīmes, ilustratīvs vai cits aprakstošs materiāls, kas uzrakstīts, uzdrukāts, uzkrāsots ar šablonu, iezīmēts, iespiests vai uzspiests uz pārtikas iepakojuma vai taras vai ir tai piestiprināts;

5) “iepakojums” ir aizsargājošs materiāls, kartona kārbas, kastes, konteineri vai pudeles, ko izmanto stipro alkoholisko dzērienu transportēšanai vai pārdošanai;

6) “destilēšana” ir termiskas atdalīšanas process, kas ietver vienu vai vairākus atdalīšanas etapus, kuri paredzēti noteiktu organoleptisko īpašību un/vai augstākas alkohola koncentrācijas sasniegšanai, neatkarīgi no tā, vai šādi posmi notiek normāla spiediena vai vakuuma apstākļos atkarībā no izmantotās destilēšanas iekārtas; turklāt ir iespējama vienkārša vai vairākkārtēja destilēšana vai atkārtota destilēšana;

7) “lauksaimnieciskas izcelsmes destilāts” ir alkoholisks šķidrums, ko iegūst, destilējot Līguma I pielikumā uzskaitītos lauksaimniecības produktus pēc to spirta rūgšanas, bet kam nav etilspirta īpašību un kas saglabā izmantoto izejvielu aromātu un garšu;

8) “saldināt” nozīmē, ka alkoholisko dzērienu ražošanā izmanto vienu vai vairākus saldinātājus produktus;

9) “saldinātāji produkti” ir: a) otrās šķiras baltais cukurs, baltais cukurs, augstākā labuma baltais cukurs, dekstroze, fruktoze, glikozes sīrups, cukura šķīdums, invertcukura šķīdums un invertcukura sīrups, kā noteikts Padomes Direktīvas 2001/111/EK ( 3 ) pielikuma A daļā; b) rektificēts koncentrēts nenorūdzis vīnogu vīns, koncentrēta vīnogu sula un svaiga vīnogu misa; c) karamelizēts cukurs, iegūts vienīgi no kontrolēti karsētas saharozes bez bāziskām vielām, neorganiskām skābēm vai citām ķīmiskām piedevām; d) medus, kā noteikts Padomes Direktīvas 2001/110/EK ( 4 ) I pielikuma 1. punktā; e) ceratoniju sīrups; f) jebkādas citas dabīgas vielas ar ogļhidrātiem, kuru iedarbība ir līdzīga a) līdz e) apakšpunktā minēto produktu iedarbībai;

10) “alkohola pievienošana” ir lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un/vai lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu pievienošana stiprajam alkoholiskajam dzērienam; šāda pievienošana neietver alkohola lietošanu tādu krāsvielu, aromatizētāju vai citu atļautu sastāvdaļu atšķaidīšanai vai šķīdināšanai, kuras izmanto stipro alkoholisko dzērienu ražošanā;

11) “nogatavināšana” vai “izturēšana” ir stiprā alkoholiskā dzēriena uzglabāšana attiecīgās tvertnēs noteiktu laiku, lai šajā stiprajā alkoholiskajā dzērienā notiktu dabiskas reakcijas, kas minētajam stiprajam alkoholiskajam dzērienam piešķir raksturīgas īpašības;

12) “aromatizēt” nozīmē alkoholisko dzērienu ražošanā izmantot vienu vai vairākus aromatizētājus vai aromatizējošus pārtikas produktus, veicot vienu vai vairākus šādus procesus: spirta pievienošana, infūzija, macerēšana, spirta rūgšana vai spirta destilācija aromatizētāju vai aromatizējošu pārtikas produktu klātbūtnē;

13) “aromatizētāji” ir produkti, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

14) “aromatizējošas vielas” ir vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

15) “dabīgas aromatizējošas vielas” ir vielas, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

16) “aromatizējoši preparāti” ir produkti, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā;

17) “citi aromatizētāji” ir aromatizētāji, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā;

18) “aromatizējoši pārtikas produkti” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 ( 5 ) 2. pantā definētie pārtikas produkti un kurus izmanto stipro alkoholisko dzērienu ražošanā ar galveno mērķi aromatizēt stipros alkoholiskos dzērienus;

19) “iekrāsot” nozīmē alkoholisko dzērienu ražošanā izmantot vienu vai vairākas krāsvielas;

20) “krāsvielas” ir vielas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 I pielikuma 2. punktā;

21) “karamele” ir pārtikas piedeva, kas atbilst E-numuriem E 150a, E 150b, E 150c vai E 150d un kas ir saistīta ar produktiem vairāk vai mazāk intensīvā brūnā krāsā, kuri ir paredzēti iekrāsošanai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma B daļā. Tas nav saldais aromātiskais produkts, ko iegūst cukuru karsēšanas rezultātā un ko izmanto aromatizēšanas vajadzībām;

22) “citas atļautas sastāvdaļas” ir pārtikas sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām, kas atļautas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1334/2008, un pārtikas piedevas, izņemot krāsvielas, kas atļautas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008;

23) “spirta tilpumkoncentrācija” ir tīra spirta tilpuma produktā 20 oC temperatūrā attiecība pret kopējo minētā produkta tilpumu tādā pašā temperatūrā;

24) “gaistošo vielu saturs” ir gaistošo vielu, izņemot etilspirta un metanola, daudzums, ko satur stiprais alkoholiskais dzēriens, kurš ražots vienīgi destilēšanas ceļā.

▼M5

5. pants

Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta definīcija un tam piemērojamās prasības

Šajā regulā lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts ir šķidrums, kas atbilst šādām prasībām:

a) tas iegūts vienīgi no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem spirta rūgšanas un tai sekojošas destilācijas procesā;

b) tam nav konstatējama nekāda cita garša, kā vien tā ražošanā izmantoto izejvielu garša;

c) tā minimālā spirta tilpumkoncentrācija ir 96,0 %;

d) tā atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi ir šādi: i) etilacetātam: 1,3 grami uz hektolitru 100 % tilp. spirta; ii) acetaldehīdam (etanāla un 1,1-dietoksietāna summa): 0,5 grami uz hektolitru 100 % tilp. spirta; iii) augstākajiem spirtiem (propan-1-ola, butan-1-ola, butan-2-ola, 2-metilpropan-1-ola, 2-metilbutan-1-ola un 3-metilbutan-1-ola summa): 0,5 grami uz hektolitru 100 % tilp. spirta; iv) metanolam: 30 grami uz hektolitru 100 % tilp. spirta; v) furfurolam: 0,5 grami uz hektolitru 100 % tilp. spirta.

▼B

6. pants

Stipro alkoholisko dzērienu ražošanā izmantojamais etilspirts un destilāti

1. Stipro alkoholisko dzērienu ražošanā izmantojamais etilspirts un destilāti ir vienīgi lauksaimnieciskas izcelsmes Līguma I pielikuma nozīmē.

2. Stipro alkoholisko dzērienu ražošanā izmantojamu krāsvielu, aromatizētāju vai citu atļautu sastāvdaļu atšķaidīšanai vai šķīdināšanai nedrīkst lietot nekādu citu alkoholu, kā vien lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu vai I pielikuma 1. līdz 14. kategorijas stipro alkoholisko dzērienu. Šādu alkoholu krāsvielu, aromatizētāju vai citu atļautu sastāvdaļu atšķaidīšanai vai šķīdināšanai izmanto tikai tādā daudzumā, kas noteikti vajadzīgs šim nolūkam.

3. Alkoholiski dzērieni nesatur sintētiskas izcelsmes alkoholu, kā arī cita veida alkoholu, kas nav lauksaimnieciskas izcelsmes Līguma I pielikuma nozīmē.

7. pants

Stipro alkoholisko dzērienu kategorijas

1. Stipros alkoholiskos dzērienus klasificē kategorijās saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem, kas noteikti šajā pantā, un īpašiem noteikumiem, kas noteikti I pielikumā.

2. Neskarot īpašos noteikumus par katru I pielikumā ietverto stipro alkoholisko dzērienu 1. līdz 14. kategoriju, tajās definētie stiprie alkoholiskie dzērieni atbilst šādām prasībām: a) tos ražo spirta rūgšanas un destilācijas ceļā tikai un vienīgi no tādām izejvielām, kas noteiktas atbilstošajā stipro alkoholisko dzērienu kategorijā I pielikumā; b) tiem nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu; c) tie nav aromatizēti; d) tiem nepievieno nekādu citu krāsvielu, izņemot karameli, ko izmanto tikai minēto stipro alkoholisko dzērienu krāsas pielāgošanai; e) tos nesaldina, izņemot nolūkā papildināt galaprodukta garšu; saldinātāju produktu invertcukura ekvivalentā izteiktais maksimālais saturs nepārsniedz robežvērtības, kas katrai kategorijai noteiktas I pielikumā; f) tie nesatur piemaisījumus, izņemot veselas un nepārstrādātas tās izejvielas, no kurām alkohols iegūts un ko izmanto galvenokārt dekoratīvos nolūkos.

3. Neskarot īpašos noteikumus par katru I pielikumā ietverto stipro alkoholisko dzērienu 15. līdz 44. kategoriju, tajās definētie stiprie alkoholiskie dzērieni atbilst šādām prasībām: a) tie var būt ražoti no visām Līguma I pielikumā uzskaitītajām lauksaimniecības izejvielām; b) tiem var būt pievienots spirts; c) to sastāvā var būt aromatizējošas vielas, dabīgas aromatizējošas vielas, aromatizējoši preparāti un aromatizējoši pārtikas produkti; d) tie var būt iekrāsoti; e) tie var būt saldināti.

4. Neskarot īpašos noteikumus, kas noteikti II pielikumā, citi stiprie alkoholiskie dzērieni, uz kuriem neattiecas īpašie noteikumi par katru I pielikumā ietverto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju, atbilst šādām prasībām: a) tie var būt ražoti no visām Līguma I pielikumā uzskaitītajām lauksaimniecības izejvielām, jebkādiem pārtikas produktiem vai abiem minētajiem; b) tiem var būt pievienots spirts; c) tie var būt aromatizēti; d) tie var būt iekrāsoti; e) tie var būt saldināti.

8. pants

Deleģētās un īstenošanas pilnvaras

1. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 46. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šo regulu, ieviešot grozījumus tehniskajās definīcijās un prasībās, kas noteiktas 2. panta f) punktā un 4. un 5. pantā.

Deleģētie akti, kas minēti pirmajā daļā, attiecas tikai un vienīgi uz apliecinātām vajadzībām, kas izriet no augošām patērētāju prasībām, tehnoloģiskā progresa vai vajadzības pēc produkta inovācijas.

Komisija pieņem atsevišķu deleģēto aktu attiecībā uz katru pirmajā daļā minēto tehnisko definīciju vai prasību.

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu un izņēmuma gadījumos, ja tas pieprasīts importējošās trešās valsts tiesību aktos, noteiktu atkāpes attiecībā uz 2. panta f) punkta un 4. un 5. panta noteikumiem, attiecībā uz prasībām, kas noteiktas stipro alkoholisko dzērienu kategorijām un paredzētas I pielikumā, un attiecībā uz dažu to stipro alkoholisko dzērienu īpašajiem noteikumiem, kuri paredzēti II pielikumā.

3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu, precizējot, kuras citas dabiskas vielas vai lauksaimniecības izejvielas ar līdzīgu iedarbību kā 4. panta 9. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem produktiem ir atļautas visā Savienībā kā saldinātājas vielas stipro alkoholisko dzērienu ražošanā.

4. Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt vienotus noteikumus par citu tādu dabīgo vielu vai lauksaimniecības izejvielu izmantošanu, kuras ar deleģētu aktu atļautas kā saldinātāji produkti stipro alkoholisko dzērienu ražošanā, kā minēts 3. punktā, jo īpaši nosakot attiecīgos saldinātāju pārrēķina koeficientus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.







II NODAĻA

STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU APRAKSTS, NOFORMĒJUMS UN MARĶĒJUMS UN STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU NOSAUKUMU IZMANTOŠANA CITU PĀRTIKAS PRODUKTU NOFORMĒJUMĀ UN MARĶĒJUMĀ

9. pants

Noformējums un marķējums

Stiprie alkoholiskie dzērieni, ko laiž Savienības tirgū, atbilst Regulā (ES) Nr. 1169/2011 noteiktajām noformējuma un marķējuma prasībām, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

10. pants

Stipro alkoholisko dzērienu juridiskie nosaukumi

1. Stiprā alkoholiskā dzēriena nosaukums ir tā juridiskais nosaukums.

Stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā ir to juridiskie nosaukumi.

Juridiskie nosaukumi ir skaidri redzami labi saskatāmā vietā uz etiķetes, un tos neaizstāj un negroza.

2. Stiprie alkoholiskie dzērieni, kas atbilst stipro alkoholisko dzērienu kategoriju prasībām, kas noteiktas I pielikumā, izmanto minētās kategorijas nosaukumu kā to juridisko nosaukumu, ja vien minētā kategorija neatļauj cita juridiskā nosaukuma izmantošanu.

3. Stiprais alkoholiskais dzēriens, kas neatbilst prasībām nevienai no stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas noteiktas I pielikumā, izmanto juridisko nosaukumu “stiprais alkoholiskais dzēriens”.

4. Stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst prasībām vairāk nekā vienai stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas noteiktas I pielikumā, var laist tirgū ar vienu vai vairākiem juridiskajiem nosaukumiem, kas I pielikumā paredzēti šīm kategorijām.

5. Neatkarīgi no šā panta 1. un 2. punkta stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu var: a) papildināt vai aizstāt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas minēta III nodaļā. Šādā gadījumā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var papildināt ar jebkuru apzīmējumu, ko atļauj attiecīgā produkta specifikācija ar noteikumu, ka patērētājs netiek maldināts; un b) aizstāt ar saliktu apzīmējumu, kas ietver terminus “liķieris” vai “krēms”, ar noteikumu, ka galaprodukts atbilst I pielikuma 33. kategorijas prasībām.

6. Neskarot Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un īpašos noteikumus, kas stipro alkoholisko dzērienu kategorijām paredzēti šīs regulas I pielikumā, stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu var papildināt ar: a) nosaukumu vai ģeogrāfisko norādi, kas paredzētas tās dalībvalsts piemērojamajos normatīvajos un administratīvajos aktos, kurā stiprais alkoholiskais dzēriens tiek laists tirgū, taču ar noteikumu, ka šādi nemaldina patērētāju; b) Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta o) apakšpunktā definēto pieņemto nosaukumu, ar noteikumu, ka šādi nemaldina patērētāju; c) saliktu apzīmējumu vai pieminējumu saskaņā ar 11. un 12. pantu; d) terminiem “kupāža”, “kupažēšana” vai “kupažēts” ar nosacījumu, ka stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir veikta kupažēšana; e) terminiem “jauktais”, “jaukts” vai “jaukts stiprais alkoholiskais dzēriens” ar nosacījumu, ka stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir veikta jaukšana; vai f) terminu “sausais” vai “dry”, izņemot attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas atbilst I pielikuma 2. kategorijas prasībām, turklāt neskarot I pielikuma 20. līdz 22. kategorijā noteiktās īpašās prasības, un ja stiprais alkoholiskais dzēriens nav saldināts pat garšas papildināšanai. Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, termins “sausais” vai “dry” var papildināt to stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu, kuri atbilst 33. kategorijas prasībām un kuri tādēļ ir saldināti.

▼M1

7. Neskarot 11., 12. pantu un 13. panta 2.–4. punktu, šā panta 2. punktā minētos juridiskos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir aizliegts izmantot jebkāda tāda dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kas neatbilst I pielikumā noteiktās attiecīgās kategorijas vai attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes prasībām. Minēto aizliegumu piemēro arī tad, ja šādus juridiskos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmanto kopā ar vārdiem vai frāzēm “līdzīgi”, “tips”, “stils”, “izgatavots”, “aromāts” vai jebkādiem citiem līdzīgiem apzīmējumiem.

▼B

Neskarot 12. panta 1. punktu, aromatizētājiem, kas imitē stipros alkoholiskos dzērienus vai to izmantošanu tāda pārtikas produkta ražošanā, kas nav dzēriens, to noformējumā un marķējumā var norādīt atsauces uz šā panta 2. punktā minētajiem juridiskajiem nosaukumiem, ja šie juridiskie nosaukumi ir papildināti ar terminu “aromāts” vai citiem līdzīgiem terminiem. Lai aprakstītu šādus aromatizētājus, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lietot nedrīkst.

11. pants

Salikti apzīmējumi

1. Alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā tā saliktā apzīmējuma vai juridiskā nosaukuma, kas paredzēts stipro alkoholisko dzērienu kategorijās, kas noteiktas I pielikumā, vai stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošana atļauta tikai ar nosacījumu, ka: a) alkoholu, ko izmanto alkoholisko dzērienu ražošanā, iegūst vienīgi no stiprā alkoholiskā dzēriena, uz kuru ir atsauce saliktajā apzīmējumā, izņemot alkoholu, kas var būt aromatizētājos, krāsvielās vai citās atļautās sastāvdaļās, ko lieto šā alkoholiskā dzēriena ražošanai; un b) stiprais alkoholiskais dzēriens nav, pievienojot vienīgi ūdeni, atšķaidīts tā, ka tā spirta tilpumkoncentrācija ir kļuvusi zemāka par minimālo stiprumu, kas paredzēts attiecīgajai stipro alkoholisko dzērienu kategorijai, kas noteiktas I pielikumā.

2. Neskarot 10. pantā minētos juridiskos nosaukumus, termini “alkohols”, “spirts”, “dzēriens”, “stiprais alkoholiskais dzēriens” un “ūdens” neietilpst saliktajā apzīmējumā, ar kuru apraksta alkoholisku dzērienu.

▼M3

3. Alkoholisku dzērienu aprakstošus saliktus apzīmējumus: a) norāda ar veida, izmēra un krāsas ziņā vienādiem burtiem; b) tajos neiestarpina nekādu teksta vai zīmējuma elementu, kas nav to daļa; c) tos nenorāda burtu izmērā, kas ir lielāks par alkoholiskā dzēriena nosaukumam izmantoto burtu izmēru; un d) gadījumos, kad alkoholiskais dzēriens ir stiprais alkoholiskais dzēriens, vienmēr pievieno stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu, ko norāda tajā pašā redzamības laukā, kur saliktais apzīmējums, ja vien juridiskais nosaukums nav aizstāts ar saliktu apzīmējumu saskaņā ar 10. panta 5. punkta b) apakšpunktu.

▼B

12. pants

Pieminējumi

1. Tādu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, kas nav alkoholiskie dzērieni, pieminējums attiecībā uz juridiskajiem nosaukumiem, kas noteikti saskaņā ar vienu vai vairākām I pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir atļauts ar nosacījumu, ka pārtikas produkta ražošanā izmantotais alkohols ir iegūts vienīgi no stiprā alkoholiskā dzēriena vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas norādīti attiecīgajā pieminējumā, izņemot attiecībā uz spirtu, kas var būt aromatizētājos, krāsvielās vai citās atļautās sastāvdaļās, ko izmanto minētā pārtikas produkta ražošanai.

2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 ( 6 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 251/2014 ( 7 ), alkoholiskā dzēriena, kas nav stiprais alkoholiskais dzēriens, aprakstā, noformējumā un marķējumā pieminējums attiecībā uz juridiskajiem nosaukumiem, kas noteikti saskaņā ar vienu vai vairākām šīs regulas I pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir atļauts ar nosacījumu, ka: a) pievienotā alkohola izcelsme ir vienīgi no stiprā alkoholiskā dzēriena vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ir norādīti pieminējumā; un b) katras alkohola sastāvdaļas proporcija tiek norādīta vismaz vienu reizi tajā pašā redzamības laukā, norādot izmantoto daudzumu dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā spirta tilpuma daudzumā.

3. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un 13. panta 4. punkta, stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kategorijas prasībām, aprakstā, noformējumā un marķējumā pieminējums attiecībā uz juridiskajiem nosaukumiem, kas noteikti saskaņā ar vienu vai vairākām tajā pašā pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir atļauts ar nosacījumu, ka: a) pievienotā alkohola izcelsme ir vienīgi no stiprā alkoholiskā dzēriena vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ir norādīti pieminējumā; b) katras alkohola sastāvdaļas proporcija tiek norādīta vismaz vienu reizi tajā pašā redzamības laukā, norādot izmantoto daudzumu dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā spirta tilpuma apjomā; un c) terminu “cream” nenorāda tāda stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskajā nosaukumā, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kategorijas prasībām, vai stiprā alkoholiskā dzēriena vai stipro alkoholisko dzērienu, kas ir norādīti pieminējumā, juridiskajā nosaukumā.

▼M4

3a. Atkāpjoties no 1. punkta, tāda stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā un marķējumā, kas nav I pielikuma 33. līdz 40. kategorijas prasībām atbilstošs dzēriens, ir atļauts pieminēt juridisko nosaukumu, kas paredzēts kādā no minētajā pielikumā uzskaitītajām stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, vai stiprā alkoholiskā dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ar nosacījumu, ka: a) pieminējumā norādītais stiprais alkoholiskais dzēriens: i) izmantots kā vienīgā spirta bāze tāda galīgā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā, kas atbilst I pielikumā noteiktas stipro alkoholisko dzērienu kategorijas prasībām, ii) netika kombinēts ar pārtikas produktiem, kas nav pārtikas produkti, kurus izmanto tā ražošanā vai galīgā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā saskaņā ar I pielikumu vai attiecīgo produkta specifikāciju, un iii) netika atšķaidīts ar ūdeni līdz tādam spirta saturam, kurš ir mazāks par minimālo spirta saturu, kas paredzēts tādu I pielikumā uzskaitīto kategoriju stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem vai noteikts tāda ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta specifikācijā, pie kura pieder stiprais alkoholiskais dzēriens, kas norādīts pieminējumā; vai b) stiprais alkoholiskais dzēriens visu vai daļēju nogatavināšanas laiku tika uzglabāts koka mucā, kura iepriekš izmantota pieminējumā norādītā stiprā alkoholiskā dzēriena nogatavināšanai, ar nosacījumu, ka: i) attiecīgā koka muca tika atbrīvota no tās iepriekšējā satura (to kategoriju stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, attiecībā uz kuriem atšķaidīta vai neatšķaidīta spirta pievienošana ir aizliegta), ii) pieminējums iekļauts tās mucas aprakstā, kura izmantota iegūtā stiprā alkoholiskā dzēriena nogatavināšanai, iii) pieminējums ir mazāk pamanāms nekā stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums vai jebkurš izmantotais saliktais apzīmējums un, iv) atkāpjoties no 4. punkta b) apakšpunkta, pieminējuma burtu izmērs nepārsniedz stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskā nosaukuma vai izmantotā salikta apzīmējuma burtu izmēru.

▼M4

4. Pieminējumus, kas minēti 2., 3. un 3.a punktā: ▼M2 a) nenorāda vienā rindā ar alkoholiskā dzēriena nosaukumu; b) norāda tādā burtu izmērā, kas nav lielāks par pusi no burtu izmēra, ko izmanto alkoholiskā dzēriena nosaukumam, un – ja izmanto saliktus apzīmējumus – burtu izmērā, kas nav lielāks par pusi no burtu izmēra, ko izmanto šādiem saliktajiem apzīmējumiem saskaņā ar 11. panta 3. punkta c) apakšpunktu; un c) attiecībā uz pieminējumiem stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā vienmēr pievieno stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu, ko norāda tajā pašā redzamības laukā, kur pieminējums.

▼B

13. pants

Papildu noteikumi par aprakstu, noformējumu un marķējumu

1. Stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta vai lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu ražošanā izmantotām izejvielām, ko izmanto minētā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā, var atsaukties tikai tad, ja minētais etilspirts vai minētie destilāti ir iegūti vienīgi no minētajām izejvielām. Šādā gadījumā visu veidu lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu vai lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu norāda izmantotā daudzuma dilstošā secībā pēc tīra spirta tilpuma.

2. Juridiskos nosaukumus, kas minēti 10. punktā, var iekļaut pārtikas produktu sastāvdaļu sarakstā ar noteikumu, ka saraksts atbilst Regulas (ES) Nr. 1169/2011 18.–22. pantam.

▼M1

3. Jauktu stipro alkoholisko dzērienu gadījumā juridiskos nosaukumus, kas paredzēti I pielikumā norādītajās stipro alkoholisko dzērienu kategorijās, vai stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var norādīt vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kur stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums.

Pirmajā daļā minētajā gadījumā alkoholisko sastāvdaļu sarakstam pievieno vismaz vienu no 10. panta 6. punkta e) apakšpunktā minētajiem terminiem. Gan alkoholisko sastāvdaļu saraksts, gan tam pievienotais termins ir tajā pašā redzamības laukā kā jauktā stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums, izmantojot tā paša šrifta un krāsas rakstzīmes un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskajā nosaukumā izmantotā burtu lieluma.

Turklāt alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sastāvdaļas proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un izmantotos daudzumus norāda dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina jauktā dzēriena tīrā spirta kopējā tilpumkoncentrācijā.

▼M1

3.a Kupāžētajam stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir juridiskais nosaukums, kas paredzēts attiecīgajā I pielikumā minētajā stipro alkoholisko dzērienu kategorijā.

Attiecībā uz kupāžām, ko iegūst, sajaucot ar dažādām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus vai sajaucot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētus stipros alkoholiskos dzērienus un stipros alkoholiskos dzērienus bez ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, piemēro šādus nosacījumus:

a) kupāžas aprakstā, noformējumā vai marķējumā var norādīt juridiskos nosaukumus, kas minēti I pielikumā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras atbilst kupažētajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ja minētie nosaukumi norādīti: i) vienīgi visu kupāžas alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kas izveidots ar tā paša šrifta un krāsas rakstzīmēm un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskajā nosaukuma izmantotā burtu izmēra; un ii) vismaz vienu reizi – tajā pašā redzamības laukā, kur kupāžas juridiskais nosaukums;

b) alkoholisko sastāvdaļu sarakstam pievieno vismaz vienu no 10. panta 6. punkta d) apakšpunktā minētajiem terminiem;

c) alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sastāvdaļas proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un izmantotos daudzumus norāda dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina kupāžas tīrā spirta kopējā tilpumkoncentrācijā.

▼B

4. Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, ja jauktais stiprais alkoholiskais dzēriens atbilst prasībām attiecībā uz kādu no I pielikumā minētajām stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, šim jauktajam stiprajam alkoholiskajam dzērienam lieto juridisko nosaukumu, kas paredzēts attiecīgajā kategorijā.

Pirmajā daļā minētajā gadījumā jauktā stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā var norādīt juridiskos nosaukumus, kas minēti I pielikumā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas atbilst stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri sajaukti, ja vien minētie nosaukumi norādīti:

a) vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, ko satur jauktais stiprais alkoholiskais dzēriens, norādot ar tā paša veida un krāsas rakstzīmēm un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskā nosaukuma burtu izmēra; un

b) vismaz vienu reizi – tajā pašā redzamības laukā, kur jauktā stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums.

Turklāt alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sastāvdaļas proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un norāda izmantoto daudzumu dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā spirta tilpuma apjomā.

5. Augu izejvielu nosaukumu izmantošana noteiktu stipro alkoholisko dzērienu juridiskajos nosaukumos neskar šo augu izejvielu nosaukumu izmantošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā. Šādu izejvielu nosaukumus var izmantot citu stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā vai marķējumā ar noteikumu, ka šāda izmantošana nemaldina patērētājus.

6. Ja stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā norāda nogatavināšanas periodu vai izturēšanas laiku, tad tam jāattiecas uz stiprā alkoholiskā dzēriena visjaunāko alkoholisko sastāvdaļu ar nosacījumu, ka visas darbības saistībā ar stiprā alkoholiskā dzēriena izturēšanu ir notikušas dalībvalsts nodokļu inspekcijas uzraudzībā vai līdzvērtīgas garantijas sniedzošā uzraudzībā. Komisija izveido publisku reģistru, kurā uzskaitītas izturēšanas procesa uzraudzības iestādes, ko izraudzījusies katra dalībvalsts.

7. Stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu norāda elektroniskajā administratīvajā dokumentā, kas minēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 684/2009 ( 8 ). Ja nogatavināšanas periods vai izturēšanas laiks ir minēts stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā, to norāda arī šajā administratīvajā dokumentā.

14. pants

Izcelsmes vietas norāde

1. Ja stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķējumā norāda izcelsmes vietu, kas nav ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai preču zīme, tā atbilst vietai vai reģionam, kur noticis ražošanas procesa posms, kas galarezultātā stiprajam alkoholiskajam dzērienam piešķir tā raksturīgās iezīmes un būtiskās galīgās īpašības.

2. Attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu svarīgāko sastāvdaļu netiek prasīts norādīt sastāvdaļu izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1169/2011.

15. pants

Stipro alkoholisko dzērienu nosaukumiem lietotā valoda

1. Ne stipro alkoholisko dzērienu marķējumā, ne aprakstā un noformējumā netulko I un II pielikumā minētos kursīvā rakstītos apzīmējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ražo Savienībā un kas ir paredzēti eksportam, 1. punktā minētajiem apzīmējumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm var pievienot tulkojumus, transkripcijas vai transliterācijas, ja vien šādi apzīmējumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes oriģinālvalodā nav slēptas.

16. pants

Savienības simbola ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm izmantošana

Savienības simbolu aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas izveidots, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 12. panta 7. punktu, var izmantot to stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā, kuru nosaukumi ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

17. pants

Svina kapsulu vai svinu saturošas folijas izmantošanas aizliegums

Stipros alkoholiskos dzērienus, ko paredzēts pārdot vai laist tirgū, neglabā traukos, kam aizdares ir klātas ar svinu saturošām kapsulām vai foliju.

18. pants

Savienības standartmetodes analīzei

1. Ja lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, lauksaimnieciskas izcelsmes destilāti vai stiprie alkoholiskie dzērieni jāanalizē, lai pārliecinātos, ka tie atbilst šai regulai, šāda analīze notiek saskaņā ar Savienības standartmetodēm analīžu veikšanai, lai noteiktu to ķīmisko un fizikālo sastāvu un organoleptiskās īpašības.

Laboratorijas direktora atbildībā ir atļautas citas analīzes metodes ar nosacījumu, ka to metožu pareizība un precizitāte (atkārtojamība un reproducējamība) ir vismaz vienāda ar attiecīgo Savienības analīžu standartmetožu pareizību un precizitāti.

2. Ja nav noteiktas Savienības standartmetodes kādā konkrētā alkoholiskajā dzērienā ietilpstošo vielu un to daudzuma noteikšanai, izmanto vienu vai vairākas šādas metodes: a) analīzes metodes, kas ir apstiprinātas starptautiski atzītās procedūrās un kas jo īpaši atbilst kritērijiem, kuri izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 ( 9 ) III pielikumā; b) analīzes metodes, kas atbilst Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) ieteiktiem standartiem; c) analīzes metodes, ko atzinusi un publicējusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija; vai d) gadījumā, ja nav tādu metožu, kā minēts a), b) vai c) punktā, tad, ievērojot apsvērumus attiecībā uz tālāk minētās konkrētās metodes precizitāti, atkārtojamību un reproducējamību, izmanto: — attiecīgās dalībvalsts apstiprinātu analīzes metodi, — vajadzības gadījumā – jebkuru citu piemērotu analīzes metodi.

19. pants

Deleģētās pilnvaras

1. Lai ņemtu vērā tradicionālo dinamisko izturēšanas procesu dalībvalstīs attiecībā uz brandy, kas pazīstams kā criaderas y solera vai solera e criaderas metode, kā noteikts III pielikumā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu: a) nosakot atkāpes no 13. panta 6. punkta attiecībā uz nogatavināšanas perioda vai izturēšanas laika norādīšanu šāda brandy aprakstā, noformējumā vai marķējumā; un b) nosakot atbilstošus kontroles mehānismus šādam brandy.

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz publiska reģistra izveidi ar to iestāžu uzskaitījumu, ko katra dalībvalsts iecēlusi izturēšanas procesu uzraudzībai, kā noteikts 13. panta 6. punktā.

20. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt:

a) vajadzīgos noteikumus, lai dalībvalstis varētu sniegt paziņojumus par iestādēm, kas ieceltas uzraudzīt nogatavināšanas procesus saskaņā ar 13. panta 6. punktu;

b) vienotus noteikumus izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanai stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kā minēts 14. pantā;

c) noteikumus par 16. pantā minētā Savienības simbola izmantošanas kārtību stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā;

d) sīki izstrādātus tehniskus noteikumus par Savienības standartmetodēm analīzei, kā minēts 18. pantā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.







III NODAĻA

ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES

21. pants

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība

1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā ar šo regulu, var lietot visi uzņēmēji, kas laiž tirgū stipro alkoholisko dzērienu, kurš ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai.

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā ar šo regulu, aizsargā pret: a) jebkādu reģistrēta nosaukuma tiešu vai netiešu komerciālu izmantošanu produktiem, uz kuriem reģistrācija neattiecas, ja minētie produkti ir salīdzināmi ar tiem produktiem, kuri reģistrēti ar šo nosaukumu, vai ja, lietojot nosaukumu, izmanto aizsargātā nosaukuma reputāciju, tostarp, ja minētie produkti tiek izmantoti kā sastāvdaļa; b) jebkādu neatļautu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos uz tiem, pat ja ir norādīta produktu vai pakalpojumu patiesā izcelsme vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots vai ir kopā ar tādu izteicienu kā “veids”, “tips”, “metode”, “kā ražots”, “imitācija”, “aromāts”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgu izteicienu, tostarp, ja minētie produkti tiek izmantoti kā sastāvdaļa; c) jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu produkta izcelsmes, cilmes, raksturīgo vai būtisko īpašību norādi produkta aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kas var radīt nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi; d) jebkādu cita veida praksi, kas varētu maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi.

3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā ar šo regulu, Savienībā nekļūst par sugasvārdiem.

4. Šā panta 2. punktā minēto aizsardzību attiecina arī uz precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā un nelaiž brīvā apgrozībā.

22. pants

Produkta specifikācija

1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kas tiek aizsargāta saskaņā ar šo regulu, atbilst specifikācijai, kurā ietilpst vismaz: a) nosaukums, kurš jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kā to lieto tirdzniecībā vai sarunvalodā, tikai valodās, kuras izmanto vai vēsturiski izmantoja, lai aprakstītu konkrētu produktu noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā, oriģinālrakstībā un latīņu burtu transkripcijā, ja tā atšķiras; b) stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija vai termins “stiprais alkoholiskais dzēriens”, ja stiprais alkoholiskais dzēriens neatbilst prasībām stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas noteiktas I pielikumā; c) stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts vai īpašības, ietverot, ja vajadzīgs, izejvielas, no kā tas ražots, kā arī galvenās produkta fiziskās, ķīmiskās vai organoleptiskās īpašības un specifiskās īpašības, salīdzinot ar tās pašas kategorijas stipro alkoholisko dzērienu; d) ģeogrāfiskā apgabala definīcija, kas noteikta attiecībā uz f) apakšpunktā minēto saikni; e) apraksts par stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metodi un – vajadzības gadījumā – par autentiskajām un nemainīgajām vietējām ražošanas metodēm; f) attiecīgā gadījumā – saikne starp stiprā alkoholiskā dzēriena konkrēto kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām un tā ģeogrāfisko izcelsmi; g) to kompetento iestāžu vai, ja pieejams, to struktūru nosaukums un adrese, kuras pārbauda produkta specifikācijas noteikumu ievērošanu saskaņā ar 38. pantu, un to konkrētie pienākumi; h) jebkādi attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes īpašie marķēšanas noteikumi.

Vajadzības gadījumā prasības par iepakojumu iekļauj produkta specifikācijā, pievienojot pamatojumu tam, kāpēc iepakošanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, lai saglabātu kvalitāti, garantētu izcelsmi vai nodrošinātu kontroli, ņemot vērā Savienības tiesību aktus, jo īpaši Savienības tiesību aktus par preču brīvu apriti un pakalpojumu brīvu sniegšanu.

2. Tehniskā dokumentācija, kas iesniegta kā daļa no jebkāda pieteikuma pirms 2019. gada 8. jūnija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, tiek uzskatīta par produkta specifikāciju saskaņā ar šo pantu.

23. pants

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma saturs

1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumā saskaņā ar 24. panta 5. vai 8. punktu iekļauj vismaz: a) pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukumu un adresi un to kompetento iestāžu vai, ja pieejams, to struktūru nosaukumu un adresi, kuras pārbauda produkta specifikācijas noteikumu ievērošanu; b) šīs regulas 22. pantā paredzēto produkta specifikāciju; c) vienotu dokumentu, kurā ietvertas šādas ziņas: i) produkta specifikācijas galvenie punkti, tostarp aizsargājamais nosaukums, kategorija, kurai stiprais alkoholiskais dzēriens pieder, vai termins “stiprais alkoholiskais dzēriens”, ražošanas metode, stiprā alkoholiskā dzēriena īpašību apraksts, ģeogrāfiskā apgabala kodolīga definīcija un, attiecīgā gadījumā, īpaši noteikumi attiecībā uz iepakojumu un marķējumu; ii) apraksts par stiprā alkoholiskā dzēriena saikni ar ģeogrāfiskās izcelsmes apgabalu, kā minēts 3. panta 4. punktā, tostarp, attiecīgā gadījumā, produkta apraksta vai ražošanas metodes īpašie elementi, kas pamato šo saikni.

Turklāt 24. panta 8. punktā minētajā pieteikumā iekļauj arī atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju un pierādījumus, ka produkta nosaukums ir aizsargāts tā izcelsmes valstī.

2. Pieteikuma dokumentācijā, kas minēta 24. panta 7. punktā, ietver: a) pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukumu un adresi; b) šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto vienoto dokumentu; c) dalībvalsts paziņojumu par to, ka tā pieteikumu uzskata par atbilstīgu šīs regulas prasībām un saskaņā ar to pieņemtajiem noteikumiem; d) atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju.

24. pants

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikums

1. Pieteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrēšanu saskaņā ar šo nodaļu var iesniegt tikai grupas, kas strādā ar stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuru nosaukumus tās prasa reģistrēt.

2. Dalībvalsts izraudzīta iestāde var tikt uzskatīta par grupu šīs nodaļas nolūkos, ja attiecīgajiem ražotājiem nav iespējams izveidot grupu to skaita, ģeogrāfisko atrašanās vietu vai organizatorisko īpatnību dēļ. Šādā gadījumā 23. panta 2. punktā minētajā pieteikuma dokumentācijā norāda attiecīgos iemeslus.

3. Vienu fizisku vai juridisku personu var uzskatīt par grupu šīs nodaļas nolūkos, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi: a) attiecīgā persona ir vienīgais ražotājs, kas vēlas iesniegt pieteikumu; un b) definētajam ģeogrāfiskajam apgabalam piemīt īpašības, kas ievērojami atšķiras no kaimiņos esošo teritoriju īpašībām, stiprā alkoholiskā dzēriena īpašības atšķiras no blakus esošajās teritorijās ražoto stipro alkoholisko dzērienu īpašībām, vai arī stiprajam alkoholiskajam dzērienam piemīt īpaša kvalitāte, reputācija vai citas īpašības, kas ir skaidri saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi.

4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē pārrobežu ģeogrāfisko apgabalu, vairākas grupas no dažādām dalībvalstīm vai trešām valstīm var iesniegt kopēju reģistrācijas pieteikumu.

Kopīga pieteikuma gadījumā to Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai pieteikuma iesniedzēja grupa no attiecīgās trešās valsts tieši vai ar trešās valsts iestāžu starpniecību un pēc apspriešanās ar visām iesaistītajām iestādēm un pieteikumu iesniedzējām grupām. Kopīgajā pieteikumā iekļauj deklarāciju, kas minēta 23. panta 2. punkta c) apakšpunktā, no visām attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas 23. pantā izklāstītās prasības tiek izpildītas visās attiecīgajās dalībvalstīs un trešās valstīs.

Kopēju pieteikumu gadījumā attiecīgās valsts iebildumu procedūras veic visās attiecīgajās dalībvalstīs.

5. Ja reģistrācijas pieteikums attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu kādā konkrētā dalībvalstī, to iesniedz minētās dalībvalsts iestādēm.

Dalībvalsts, izmantojot piemērotus līdzekļus, rūpīgi izskata pieteikumu, lai pārbaudītu, vai tas ir pamatots un atbilst šīs nodaļas prasībām.

6. Veicot šā panta 5. punkta otrajā daļā minēto izskatīšanu, dalībvalsts sāk valsts iebildumu procedūru, kas nodrošina 5. punktā minētā pieteikuma atbilstīgu publicēšanu un paredz pieņemamu laikposmu, kurā jebkura likumīgi ieinteresēta fiziska vai juridiska persona, kas ir tās pastāvīgais iedzīvotājs vai veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, var iesniegt iebildumu pret pieteikumu.

Dalībvalsts izskata ikviena iebilduma pieņemamību, kas saņemts saskaņā ar 28. pantā minētajiem kritērijiem.

7. Ja pēc saņemto iebildumu izvērtēšanas dalībvalsts uzskata, ka šīs nodaļas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu lēmumu un iesniegt pieteikuma dokumentāciju Komisijai. Šādā gadījumā tā informē Komisiju par pieņemamiem iesniegtajiem iebildumiem, kuri saņemti no fiziskām vai juridiskām personām, kas vismaz piecus gadus ilgā nepārtrauktā laikposmā pirms 6. punktā minētās publicēšanas dienas ir likumīgi tirgojušas attiecīgos produktus, izmantojot attiecīgos nosaukumus. Dalībvalstis arī informē Komisiju par jebkuru valsts tiesvedību, kas var ietekmēt reģistrācijas procedūru.

Dalībvalsts nodrošina, ka tad, kad tā pieņem labvēlīgu lēmumu, ievērojot pirmo daļu, minētais lēmums tiek publiskots un ka jebkurai likumīgi ieinteresētai fiziskajai vai juridiskajai personai ir iespēja to pārsūdzēt.

Dalībvalsts nodrošina, ka tiek publiskota produkta specifikācijas versija, uz ko pamatojas tās labvēlīgais lēmums, un nodrošina elektronisku piekļuvi produkta specifikācijai.

Dalībvalsts arī nodrošina, ka tiek publicēta produkta specifikācijas versija, par kuru Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 26. panta 2. punktu.

8. Ja pieteikums attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu, kas atrodas trešā valstī, pieteikumu Komisijai iesniedz vai nu tieši, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.

9. Šajā pantā minētie dokumenti, kas tiek nosūtīti Komisijai, ir vienā no Savienības oficiālajām valodām.

25. pants

Valsts līmeņa pagaidu aizsardzība

1. Dalībvalsts var vienīgi pagaidu kārtībā nosaukumam piešķirt šajā nodaļā paredzēto aizsardzību valsts līmenī, sākot no dienas, kad pieteikums iesniegts Komisijai.

2. Šāda valsts pagaidu aizsardzība beidzas dienā, kad pieņem lēmumu par reģistrāciju saskaņā ar šo nodaļu vai pieteikumu atsauc.

3. Ja nosaukums netiek reģistrēts saskaņā ar šo nodaļu, šādas valsts pagaidu aizsardzības radītās sekas ir vienīgi attiecīgās dalībvalsts atbildībā.

4. Pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar 1. punktu, rada sekas tikai valsts līmenī un neietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību vai starptautisko tirdzniecību.

26. pants

Komisijas veiktā rūpīgā izskatīšana un publikācija iebildumu sniegšanai

1. Komisija, izmantojot piemērotus līdzekļus, rūpīgi izskata ikvienu pieteikumu, ko tā saņem saskaņā ar 24. pantu, lai pārbaudītu, vai tas ir argumentēts, vai tas atbilst šīs nodaļas prasībām un vai ir ņemtas vērā ārpus pieteikuma iesniedzēju dalībvalsts esošo ieinteresēto personu intereses. Šāda izskatīšana balstās uz 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto vienoto dokumentu, tā paredz pārbaudi, ka pieteikumā nav acīmredzamu kļūdu, un parasti tā nav ilgāka par sešiem mēnešiem. Tomēr, ja šis laikposms tiek pārsniegts, Komisija nekavējoties pieteikuma iesniedzējam rakstveidā norāda aizkavēšanās iemeslus.

Komisija vismaz reizi mēnesī publisko to nosaukumu sarakstu, par kuriem tai ir iesniegti reģistrācijas pieteikumi, kā arī datumus, kad tie iesniegti. Sarakstā iekļauj arī tās dalībvalsts vai trešās valsts nosaukumu, no kuras iesniegts pieteikums.

2. Ja, pamatojoties uz 1. punkta pirmajā daļā paredzēto izskatīšanu, Komisija uzskata, ka ir izpildītas šīs nodaļas prasības, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto vienoto dokumentu un produkta specifikācijas publikācijas atsauci.

27. pants

Iebildumu procedūra

1. Trīs mēnešos pēc publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dalībvalsts vai trešās valsts iestādes vai arī likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura ir pastāvīgais iedzīvotājs vai kura veic uzņēmējdarbību trešā valstī, var iesniegt Komisijai paziņojumu par iebildumu.

Jebkura likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura ir pastāvīgais iedzīvotājs vai kura veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums, termiņā, kurā saskaņā ar pirmo daļu pieļaujams iesniegt iebildumus, var iesniegt paziņojumu par iebildumu dalībvalstij, kurā minētā persona ir pastāvīgais iedzīvotājs vai veic uzņēmējdarbību.

Paziņojumā par iebildumu iekļauj deklarāciju, ka pieteikums varētu pārkāpt šīs nodaļas prasības.

Paziņojums par iebildumu, kurā nav iekļauta šāda deklarācija, uzskatāms par nederīgu.

Komisija paziņojumu par iebildumu nekavējoties nosūta tai iestādei vai struktūrai, kas iesniegusi pieteikumu.

2. Ja paziņojumu par iebildumu iesniedz Komisijai un divos mēnešos pēc tam tiek iesniegts pamatots iebildumu paziņojums, Komisija pārbauda šā pamatotā iebildumu paziņojuma pieņemamību.

3. Divu mēnešu laikā pēc pieņemama pamatota iebildumu paziņojuma saņemšanas Komisija aicina iebildumu iesniegušo iestādi vai personu un pieteikumu iesniegušo iestādi vai struktūru saprātīgā laikposmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, veikt pienācīgu apspriešanos. Minētais termiņš sākas dienā, kad uzaicinājums ieinteresētajām personām ir elektroniski nosūtīts.

Iebildumu iesniegusī iestāde vai persona un pieteikumu iesniegusī iestāde vai struktūra bez liekas kavēšanās uzsāk šādu pienācīgu apspriešanos. Tās viena otrai iesniedz būtisku informāciju, lai izvērtētu, vai reģistrācijas pieteikums atbilst šīs nodaļas prasībām. Ja netiek panākta vienošanās, minēto informāciju iesniedz arī Komisijai.

Ja ieinteresētās personas panāk vienošanos, iestādes dalībvalstī vai trešā valstī, no kuras pieteikums iesniegts, paziņo Komisijai visus faktorus, kas ļāvuši panākt šo vienošanos, tostarp pieteikuma iesniedzēja atzinumus un dalībvalsts vai trešās valsts, vai citu tādu fizisku un juridisku personu atzinumus, kuras iesniegušas iebildumus.

Neatkarīgi no tā, vai ir panākta vienošanās, paziņojumu Komisijai sagatavo viena mēneša laikā pēc apspriešanās beigām.

Jebkurā brīdī minēto trīs mēnešu laikā Komisija var pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pagarināt apspriešanās termiņu ne vairāk kā par trim mēnešiem.

4. Ja pēc šā panta 3. punktā minētās pienācīgās apspriešanās saskaņā ar 26. panta 2. punktu publicētā informācija ir būtiski grozīta, Komisija atkārto 26. pantā minēto rūpīgo izskatīšanu.

5. Paziņojums par iebildumu, pamatots iebildumu paziņojums un saistītie dokumenti, kas Komisijai nosūtīti saskaņā ar šā panta 1.–4. punktu, ir vienā no Savienības oficiālajām valodām.

28. pants

Iebildumu pamatojums

1. Šīs regulas 27. panta 2. punktā minētais pamatotais iebildumu paziņojums ir pieņemams tikai tad, ja Komisija to ir saņēmusi minētajā pantā noteiktajā termiņā un ja tas liecina, ka: a) ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst 3. panta 4. punktā minētajai definīcijai vai 22. pantā minētajām prasībām; b) ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija būtu pretrunā 34. vai 35. pantam; c) ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 26. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas; vai d) nav izpildītas 31. un 32. pantā minētās prasības.

2. Iebildumu pamatojumu novērtē saistībā ar Savienības teritoriju.

29. pants

Pārejas laiks ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanai

1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka pārejas laiku līdz pieciem gadiem, lai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuru izcelsme ir dalībvalstī vai trešā valstī un kuru nosaukums ir pretrunā 21. panta 2. punktam, varētu turpināt lietot apzīmējumu, ar kuru tie tika tirgoti, ar nosacījumu, ka pieņemams iebildumu paziņojums saskaņā ar 24. panta 6. punktu vai 27. pantu liecina, ka tā reģistrācija apdraudētu: a) tāda pilnīgi identiska nosaukuma vai salikta nosaukuma pastāvēšanu, no kura kaut viens termins ir identisks reģistrējamajam nosaukumam; vai b) tādu citu nosaukumu pastāvēšanu, kas līdzinās reģistrējamajam nosaukumam, kurš attiecas uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas likumīgi ir bijuši tirgū vismaz piecus gadus pirms publikācijas dienas, kas paredzēta 26. panta 2. punktā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2. Neskarot 36. pantu, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem pienācīgi pamatotos gadījumos pagarina ar šā panta 1. punktu noteikto pārejas laiku līdz 15 gadiem vai ļauj turpināt izmantošanu līdz 15 gadiem, ar notikumu, ka: a) šā panta 1. punktā minētais nosaukums konsekventi un taisnīgi ir likumīgi izmantots vismaz 25 gadus, pirms nosaukuma aizsardzības pieteikums ticis iesniegts Komisijai; b) šā panta 1. punktā minētā nosaukuma izmantošanas mērķis nekad nav bijis gūt labumu no reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācijas; un c) patērētāji nav tikuši un nav varējuši tikt maldināti par produkta patieso izcelsmi.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3. Izmantojot 1. un 2. punktā minēto nosaukumu, marķējumā skaidri un redzami norāda izcelsmes valsti.

30. pants

Lēmums par reģistrāciju

1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 26. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās izskatīšanas, Komisija uzskata, ka nav izpildīti ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas nosacījumi, tā informē attiecīgo dalībvalsts vai trešās valsts pretendentu par noraidījuma iemesliem un dod divus mēnešus apsvērumu iesniegšanai. Ja Komisija nesaņem atbildi vai, neraugoties uz saņemto atbildi, tā joprojām uzskata, ka reģistrācijas nosacījumi nav izpildīti, tā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem noraida pieteikumu, ja vien tas jau nav atsaukts. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2. Ja Komisija nesaņem paziņojumu par iebildumu vai pieņemamus pamatotus iebildumu paziņojumus saskaņā ar 27. pantu, tā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem reģistrē nosaukumu, nepiemērojot 47. panta 2. punktā minēto procedūru.

3. Ja Komisija saņem pieņemamu pamatotu iebildumu paziņojumu, tā pēc 27. panta 3. punktā minētās pienācīgās apspriešanās un ņemot vērā tās rezultātus rīkojas šādi: a) ja ir panākta vienošanās – reģistrē nosaukumu, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti, nepiemērojot 47. panta 2. punktā minēto procedūru, un vajadzības gadījumā groza saskaņā ar 26. panta 2. punktu publicēto informāciju ar noteikumu, ka šie grozījumi nav būtiski; vai b) ja vienošanās nav panākta – pieņem īstenošanas aktus, izdarot lēmumu par reģistrāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4. Reģistrācijas aktus un lēmumus par noraidīšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Reģistrācijas akts piešķir aizsardzību 21. pantā minētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei.

31. pants

Produkta specifikācijas grozījums

1. Ikviena grupa, kurai ir likumīgas intereses, var iesniegt pieteikumu produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai.

Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus.

2. Produkta specifikācijas grozījumus klasificē divās kategorijās atkarībā no to nozīmīguma: a) Savienības līmeņa grozījumi, par kuriem ir nepieciešama iebildumu procedūra Savienības līmenī; b) standarta grozījumi, kas jāizskata dalībvalsts vai trešās valsts līmenī.

3. Grozījums ir Savienības līmeņa grozījums, ja tas: a) paredz izmaiņu saskaņā ar šo regulu reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukumā vai jebkuras tās daļas nosaukumā; b) paredz stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskā nosaukuma vai kategorijas maiņu; c) rada risku, ka tiks apdraudēta šā konkrētā stiprā alkoholiskā dzēriena attiecīgā kvalitāte, reputācija vai citas raksturīgās īpašības, kas būtiski saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi; vai d) paredz turpmākus produkta tirdzniecības ierobežojumus.

Jebkādi citi grozījumi ir standarta grozījumi.

Standarta grozījums ir arī pagaidu grozījums, kas attiecas uz produkta specifikācijā veicamām pagaidu izmaiņām, ja publiskās iestādes ir noteikušas obligātus sanitāros un fitosanitāros pasākumus, vai kas ir saistīti ar dabas katastrofām vai nelabvēlīgiem laika apstākļiem, ko oficiāli par tādiem atzinušas kompetentās iestādes.

4. Savienības līmeņa grozījumus apstiprina Komisija. Apstiprināšanas procedūra mutatis mutandis ir 24. pantā un 26. līdz 30. pantā noteiktā procedūra. Trešo valstu vai trešo valstu ražotāju iesniegtie pieteikumi veikt Savienības līmeņa grozījumu ietver pierādījumu, ka pieprasītais grozījums atbilst tiesību aktiem, kas minētajā trešā valstī piemērojami ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai.

5. Standarta grozījumus apstiprina dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas attiecīgā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals. Attiecībā uz trešām valstīm grozījumus apstiprina saskaņā ar attiecīgajā trešajā valstī piemērojamiem tiesību aktiem.

6. Pieteikuma izskatīšanā pievēršas vienīgi ierosinātajam grozījumam.

32. pants

Anulēšana

1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc jebkuras tādas fiziskas vai juridiskas personas pieprasījuma, kurai ir likumīgas intereses, var pieņemt īstenošanas aktus, lai anulētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju kādā no šādiem gadījumiem: a) ja vairs nav iespējams nodrošināt atbilstību produkta specifikācijas prasībām; b) ja neviens produkts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nav laists tirgū vismaz septiņus secīgus gadus.

Regulas 24., 26., 27., 28. un 30. pants mutatis mutandis attiecas uz anulēšanas procedūru.

2. Neskarot 1. punktu, Komisija pēc tādu ražotāju pieprasījuma, kuru stipro alkoholisko dzērienu tirgo ar reģistrēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem anulē attiecīgo reģistrāciju.

3. Abos gadījumos, kas minēti 1. un 2. punktā, Komisija pirms īstenošanas akta pieņemšanas apspriežas ar dalībvalsts iestādēm, trešās valsts iestādēm vai, ja iespējams, ar trešās valsts ražotāju, kurš sākotnēji bija iesniedzis pieteikumu attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai, izņemot gadījumus, kad šo anulēšanu tieši pieprasa sākotnējie pieteikuma iesniedzēji.

4. Šajā pantā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

33. pants

Stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs

1. Komisija līdz 2021. gada 8. jūnijam pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu, izveidojot publiski pieejamu elektronisku reģistru, kuru regulāri atjaunina, ar stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras ir atzītas saskaņā ar šo shēmu (“reģistrs”).

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukumu reģistrē tās oriģinālrakstībā. Ja oriģinālrakstība nav ar latīņu alfabēta burtiem, kopā ar nosaukumu oriģinālrakstībā reģistrē transkripciju ar latīņu alfabēta burtiem.

Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas saskaņā ar šo nodaļu, reģistrs nodrošina tiešu piekļuvi vienotajiem dokumentiem un ietver arī produkta specifikācijas publikācijas atsauci.

Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas pirms 2019. gada 8. jūnija, reģistrs nodrošina tiešu piekļuvi galvenajiem tehniskajiem parametriem tehniskajā dokumentācijā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 4. punktā.

Komisija saskaņā ar 46. pantu pieņem deleģētos aktus, lai papildinātu šo punktu, nosakot sīki izstrādātus papildu noteikumus par reģistra formu un saturu.

3. To stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuri ražoti trešās valstīs un kuri Savienībā ir aizsargāti saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kurā Savienība ir Līgumslēdzēja puse, var iekļaut reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

34. pants

Homonīmas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes

1. Nosaukumu, par ko ir iesniegts pieteikums un kas ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš jau ir reģistrēts saskaņā ar šo regulu, reģistrē, pienācīgi ņemot vērā vietējo un tradicionālo nosaukuma lietojumu un sajaukšanas iespējamību.

2. Homonīmu, kas maldina pircēju, liekot domāt, ka produkta izcelsme ir citur, nereģistrē, pat ja šis nosaukums ir pareizs attiecībā uz minēto produktu faktisko izcelsmes teritoriju, reģionu vai vietu.

3. Reģistrētu homonīmu nosaukumu var lietot vienīgi tad, ja vēlāk reģistrētais homonīmais nosaukums praksē ir pietiekami atšķirīgs no iepriekš reģistrētā nosaukuma, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un nemaldināt patērētāju.

4. Stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas minētas šīs regulas 21. pantā, aizsargā, neskarot jau aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un cilmes vietas nosaukumus produktiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un Regulā (ES) Nr. 251/2014.

35. pants

Konkrēti aizsardzības atteikuma pamatojuma elementi

1. Par sugasvārdu kļuvis nosaukums netiek aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

Lai noskaidrotu, vai nosaukums kļuvis par sugasvārdu, ņem vērā visus būtiskos faktorus, jo īpaši:

a) pašreizējo stāvokli Savienībā, jo īpaši patēriņa vietās;

b) attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus.

2. Nosaukums netiek aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja, ņemot vērā preču zīmes reputāciju un atpazīstamību, aizsardzība varētu maldināt patērētāju par stiprā alkoholiskā dzēriena patieso identitāti.

3. Nosaukumu aizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tikai tad, ja ražošanas posmi, kas stiprajam alkoholiskajam dzērienam piešķir kvalitāti, reputāciju vai citas raksturīgās īpašības, kas būtiski saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, notiek attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

36. pants

Preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu attiecības

1. Tādas preču zīmes reģistrāciju, kuras izmantošana atbilst vai atbilstu vienai vai vairākām 21. panta 2. punktā minētajām situācijām, atsaka vai atzīst par nederīgu.

2. Preču zīmi, kuras lietojums atbilst vienai vai vairākām no 21. panta 2. punktā minētajām situācijām un kuras reģistrācijas pieteikums ir iesniegts, kura ir reģistrēta vai iegūta lietojuma dēļ – ja tādu iespēju paredz attiecīgi tiesību akti – Savienības teritorijā godprātīgi pirms datuma, kad Komisijai tika iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības pieteikums, var izmantot arī turpmāk un atjaunot, neņemot vērā to, ka ir reģistrēta kāda ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja vien nav pamatojuma preču zīmi pasludināt par nederīgu vai to atsaukt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/2436 ( 10 ) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1001 ( 11 ).

37. pants

Esošās reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes

Stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir reģistrētas Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumā un tādējādi aizsargātas saskaņā ar šo regulu, automātiski tiek aizsargātas kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar šo regulu. Komisija tās ieraksta šīs regulas 33. pantā minētajā reģistrā.

38. pants

Atbilstības produkta specifikācijai pārbaude

1. Dalībvalstis izveido un regulāri atjaunina to uzņēmēju sarakstu, kuri ražo stipros alkoholiskos dzērienus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas reģistrēta saskaņā ar šo regulu.

2. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē Savienības izcelsmes stipros alkoholiskos dzērienus un kas reģistrētas saskaņā ar šo regulu, 22. pantā minētās produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū veic: a) viena vai vairākas 43. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes; vai b) tādas kontroles institūcijas Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. panta otrās daļas 5. punkta nozīmē, kuras darbojas kā produktu sertifikācijas struktūras.

Ja dalībvalsts piemēro 24. panta 2. punktu, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi nodrošina iestāde, kas nav tā, ko uzskata par grupu saskaņā ar minēto punktu.

Neatkarīgi no dalībvalstu valsts tiesību aktiem izdevumus par šādu produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi var segt uzņēmēji, kuru produktus pārbauda.

3. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē trešās valsts izcelsmes stipros alkoholiskos dzērienus un kas reģistrētas saskaņā ar šo regulu, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū veic: a) valsts kompetentā iestāde, ko izraudzījusies trešā valsts; vai b) produktu sertifikācijas iestāde.

4. Dalībvalstis publisko šā panta 2. punktā minēto kompetento iestāžu un struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski atjaunina.

Komisija publisko šā panta 3. punktā minēto kompetento iestāžu un struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski atjaunina.

5. Kontroles institūcijas, kas minētas 2. punkta b) apakšpunktā, un produktu sertifikācijas iestādes, kas minētas 3. punkta b) apakšpunktā, atbilst Eiropas standartam ISO/IEC 17065:2012 un ir akreditētas saskaņā ar to vai jebkādu tā turpmāku pārskatītu vai grozītu versiju.

6. Kompetentās iestādes, kas minētas 2. un 3. punktā un kas pārbauda ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko aizsargā saskaņā ar šo regulu, atbilstību tehniskajai dokumentācijai, ir objektīvas un taisnīgas. To rīcībā ir kvalificēts personāls un resursi, kas vajadzīgi uzdevumu veikšanai.

39. pants

Nosaukumu lietošanas tirgošanas vietā uzraudzība

1. Dalībvalstis, pamatojoties uz riska analīzi, veic pārbaudes attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kas reģistrētas saskaņā ar šo regulu, lietošanu tirgošanas vietā un veic visus vajadzīgos pasākumus gadījumā, ja tiek pārkāptas šīs nodaļas prasības.

2. Dalībvalstis veic atbilstīgus administratīvus un tiesiskus pasākumus, lai novērstu vai apturētu to produktu vai pakalpojumu nosaukumu nelikumīgu izmantošanu, kurus ražo vai tirgo to teritorijā un uz kuriem attiecas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas saskaņā ar šo regulu.

Šajā nolūkā dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir atbildīgas par minēto pasākumu īstenošanu, saskaņā ar katras atsevišķas dalībvalsts noteiktajām procedūrām.

Minētās iestādes sniedz atbilstīgas objektivitātes un taisnīguma garantijas, un to rīcībā ir kvalificēti darbinieki un resursi, kas vajadzīgi to uzdevumu veikšanai.

3. Dalībvalstis informē Komisiju par to kompetento iestāžu nosaukumiem un adresēm, kas atbild par kontrolēm attiecībā uz nosaukumu lietošanu tirgošanas vietā un kas izraudzītas saskaņā ar 43. pantu. Komisija publisko minēto iestāžu nosaukumus un adreses.

40. pants

Procedūra un prasības, un kontroles darbību plānošana un ziņojumi

1. Procedūras un Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktās prasības piemēro mutatis mutandis attiecībā uz pārbaudēm, kas paredzētas šīs regulas 38. un 39. pantā.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumus pienākumu kontrolei saskaņā ar šo nodaļu īpaši paredz atsevišķā valsts daudzgadu kontroles plānu iedaļā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 41.–43. pantam.

3. Gada ziņojumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 882/2004 44. panta 1. punktā, atsevišķā iedaļā iekļauj šajā noteikumā paredzēto informāciju attiecībā uz šajā regulā noteikto pienākumu kontroli.

41. pants

Deleģētās pilnvaras

1. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz papildu nosacījumiem, kas jāievēro, tostarp gadījumos, kad ģeogrāfiskais apgabals aptver vairāk nekā vienu valsti, attiecībā uz: a) pieteikumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai, kā minēts 23. un 24. pantā; un b) iepriekšējām valsts procedūrām, kā minēts 24. pantā, Komisijas veiktu rūpīgu pārbaudi, iebildumu procedūru un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes anulēšanu.

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot nosacījumus un prasības procedūrai attiecībā uz Savienības grozījumiem un standarta grozījumiem, tostarp pagaidu grozījumiem, 31. pantā minētajās produktu specifikācijās.

42. pants

Īstenošanas pilnvaras

1. Komisija var pieņem īstenošanas aktus, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par: a) šīs regulas 22. pantā minētās specifikācijas formu un pasākumiem attiecībā uz produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju par saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un galaproduktu, kā minēts 22. panta 1. punkta f) apakšpunktā; b) iebildumu procedūrām, formu un noformējumu, kā minēts 27. un 28. pantā; c) Savienības līmeņa grozījuma pieteikuma un standarta un pagaidu grozījuma paziņojuma formu un noformējumu, kā minēts attiecīgi 31. panta 4. un 5. punktā; d) anulēšanas procesa procedūrām un formu, kā minēts 32. pantā, kā arī par anulēšanas pieprasījumu noformējumu; un e) pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu, kā minēts 38. pantā.

2. Komisija vēlākais līdz 2021. gada 8. jūnijam pieņem īstenošanas aktus, kuros paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu, kā minēts 23. un 24. pantā, tostarp pieteikumiem, kas attiecas uz vairāk nekā vienas valsts teritoriju.

3. Šā panta 1. un 2. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.







IV NODAĻA

PĀRBAUDES, INFORMĀCIJAS APMAIŅA, DALĪBVALSTU TIESĪBU AKTI

43. pants

Stipro alkoholisko dzērienu pārbaudes

1. Dalībvalstis ir atbildīgas par stipro alkoholisko dzērienu pārbaudēm. Tās veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un izraugās kompetentās iestādes, kas atbild par atbilstības nodrošināšanu šai regulai.

2. Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, nodrošina šīs regulas vienādu piemērošanu un vajadzības gadījumā ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par administratīvām un fiziskām pārbaudēm, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz pienākumiem, kuri izriet no šīs regulas piemērošanas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

44. pants

Informācijas apmaiņa

1. Dalībvalstis un Komisija savstarpēji apmainās ar informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu šo regulu.

2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz apmaināmās informācijas raksturu un veidu un informācijas apmaiņas metodēm.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

45. pants

Dalībvalstu tiesību akti

1. Īstenojot kvalitātes politiku attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ražoti pašu teritorijā, un jo īpaši reģistrā ierakstītajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, dalībvalstis var pieņemt noteikumus par ražošanu, aprakstu, noformējumu un marķējumu, kas ir stingrāki nekā I un II pielikumā paredzētie, ciktāl minētie noteikumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem.

2. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis neaizliedz vai neierobežo tādu citās dalībvalstīs vai trešās valstīs ražotu stipro alkoholisko dzērienu importu, pārdošanu vai patēriņu, kas atbilst šai regulai.







V NODAĻA

PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI







1. IEDAĻA

Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi

46. pants

Deleģēšana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 8. un 19. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2019. gada 24. maija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Pilnvaras pieņemt 33. un 41. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 24. maija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

4. Pilnvaras pieņemt 50. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz sešu gadu laikposmu no 2019. gada 24. maija.

5. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8., 19., 33., 41. un 50. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

6. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

7. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

8. Saskaņā ar 8., 19., 33., 41. un 50. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

47. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Stipro alkoholisko dzērienu komiteja, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 1576/89. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.







2. IEDAĻA

Atkāpes, pārejas un nobeiguma noteikumi

48. pants

Atkāpe no Direktīvas 2007/45/EK prasībām par nominālajiem daudzumiem

Atkāpjoties no Direktīvas 2007/45/EK 3. panta un minētās direktīvas pielikuma 1. punkta sestās rindas, vienreizējas destilēšanas ceļā ar pot still veida destilatoru Japānā ražoto un pudelēs pildīto shochu ( 12 ) drīkst laist Savienības tirgū 720 ml un 1 800 ml lielos nominālajos daudzumos.

49. pants

Atcelšana

1. Neskarot 50. pantu, Regulu (EK) Nr. 110/2008 atceļ no 2021. gada 25. maija. Tomēr tās III nodaļu atceļ no 2019. gada 8. jūnija.

2. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem: a) Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 2. punktu turpina piemērot līdz 2021. gada 25. maijam; b) Regulas (EK) Nr. 110/2008 20. pantu un – neskarot citu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 716/2013 ( 13 ) noteikumu piemērojamību – minētās īstenošanas regulas 9. pantu turpina piemērot, kamēr tiek pabeigtas minētās īstenošanas regulas 9. pantā paredzētās procedūras, bet jebkurā gadījumā ne ilgāk kā līdz 2021. gada 25. maijam, un c) Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumu turpina piemērot līdz brīdim, kad ir izveidots šīs regulas 33. pantā minētais reģistrs.

3. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 110/2008 uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

50. pants

Pārejas pasākumi

▼C3

1. Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētos produktus, kas neatbilst šīs regulas prasībām, bet atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 110/2008, un bija saražoti pirms 2021. gada 25. maija, var turpināt laist tirgū, līdz krājumi ir iztukšoti.

▼B

2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, stipros alkoholiskos dzērienus, kuru apraksts, noformējums vai marķējums neatbilst šīs regulas 21. un 36. panta prasībām, bet kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 110/2008 16. un 23. pantā, un bija marķēti pirms 2019. gada 8. jūnija, var turpināt laist tirgū, līdz krājumi ir iztukšoti.

3. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 46. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu 3. panta 2., 3., 9., 10., 11. un 12. punktu, 10. panta 6. un 7. punktu un 11. pantu, 12. pantu un 13. pantu, vai lai papildinātu šo regulu, paredzot atkāpes no šiem noteikumiem līdz 2025. gada 25. maijam.

Pirmajā daļā minētie deleģētie akti attiecas tikai un vienīgi uz tirgus situācijas radītu apliecinātu vajadzību apmierināšanu.

Komisija pieņem atsevišķu deleģēto aktu attiecībā uz katru pirmajā daļā minētajā noteikumā ietvertu definīciju, tehnisko definīciju vai prasību.

4. Šīs regulas 22. līdz 26., 31. un 32. pantu nepiemēro reģistrācijas pieteikumiem vai grozījumu pieteikumiem, kā arī anulēšanas pieprasījumiem, kas 2019. gada 8. jūnijā vēl tiek izskatīti. Šādiem pieteikumiem un anulēšanas pieprasījumiem turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 4., 5. un 6. punktu un 18. un 21. pantu.

Noteikumus par iebildumu procedūru, kas minēta šīs regulas 27., 28. un 29. pantā, neattiecina uz reģistrācijas pieteikumiem vai grozījumu pieteikumiem, par kuriem, attiecīgi, tehniskās dokumentācijas vai grozījumu pieteikuma galvenie tehniskie parametri iebildumu izteikšanai jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2019. gada 8. jūnijā. Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 7. punktu turpina piemērot šādiem pieteikumiem.

Šīs regulas 27., 28. un 29. pantā minētos noteikumus par iebildumu procedūru nepiemēro anulēšanas pieprasījumam, kas vēl tiek izskatīts 2019. gada 8. jūnijā. Regulas (EK) Nr. 110/2008 18. pantu turpina piemērot šādiem anulēšanas pieprasījumiem.

5. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas saskaņā ar šīs regulas III nodaļu, un kuru reģistrācijas pieteikums vēl tiek izskatīts dienā, kad piemēro īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par 23. pantā minētam pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu, kā noteikts šīs regulas 42. panta 2. punktā, reģistrs var nodrošināt tiešu piekļuvi galvenajiem tehniskajiem parametriem tehniskajā dokumentācijā Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 4. punkta izpratnē.

6. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē minētās dalībvalsts iesniegto vienoto dokumentu. Minētajai publikācijai pievieno atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju, un tai neseko iebilduma procedūra.

51. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1. Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

To piemēro no 2021. gada 25. maija.

▼C2

2. Neatkarīgi no 1. punkta 14. panta 2. punktu, 16. pantu, 20. panta c) punktu, 21., 22. un 23. pantu, 24. panta 1., 2. un 3. punktu, 24. panta 4. punkta pirmo un otro daļu, 24. panta 8. un 9. punktu, 25. līdz 42. pantu, 46. un 47. pantu, 50. panta 1., 4. un 6. punktu, I pielikuma 39. punkta d) apakšpunktu un 40. punkta d) apakšpunktu un 3. pantā noteiktās definīcijas, kas attiecas uz minētajiem noteikumiem, piemēro no 2019. gada 8. jūnija.

▼B

3. Regulas 8., 19. un 50. pantā minētos deleģētos aktus, kas pieņemti saskaņā ar 46. pantu, un 8. panta 4. punktā, un 20., 43. un 44. pantā minētos īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar 47. pantu, piemēro no 2021. gada 25. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU KATEGORIJAS

1. Rums

a) Rums ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kuru ražo, vienīgi destilējot produktu, kas spirta rūgšanā iegūts no melases vai sīrupa, ko iegūst, ražojot cukurniedru cukuru, vai no pašas cukurniedru sulas, un kura destilātā spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka par 96 %, tāpēc destilātam ir īpašas, labi atšķiramas, rumam raksturīgas organoleptiskās īpašības; vai

b) spirta tilpumkoncentrācija rumā ir ne zemāka kā 37,5 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Rumu nearomatizē.

e) Rumam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Rumu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

g) Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir reģistrētas saskaņā ar šo regulu, ruma juridisko nosaukumu var papildināt ar: i) terminu “traditionnel” vai “tradicional” ar noteikumu, ka attiecīgais rums: — ražots, spirta tilpumkoncentrācijā, kas mazāka par 90 %, destilējot tādas spirta rūgšanā raudzētas alkohola izejvielas, kas cēlušās vienīgi no attiecīgās ražošanas vietas, un — tajā gaistošu vielu saturs ir 225 grami vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta, un — tas nav saldināts; ii) terminu “lauksaimniecības”, ar noteikumu, ka attiecīgais rums atbilst i) apakšpunktā minētajām prasībām un ir ražots vienīgi destilējot spirta rūgšanā raudzētu cukurniedru sulu. Terminu “lauksaimniecības” var izmantot tikai Francijas Aizjūras departamenta vai Madeiras autonomā reģiona ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. Šis punkts neskar termina “lauksaimniecības”, “traditionnel” vai “tradicional” lietojumu saistībā ar jebkādu citu produktu (saskaņā ar to īpašajiem kritērijiem), uz ko neattiecas šī kategorija.

2. Whisky jeb whiskey

a) Whisky jeb whiskey ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas ražots, vienīgi veicot visas turpmāk norādītās ražošanas darbības: i) graudu iesala misas destilēšanu, neatkarīgi no tā, vai tai ir pievienoti neiesalināti citu graudaugu graudi, un kas ir iegūta šādi: — pārvēršot cukurā, izmantojot diastāzi – neatkarīgi no tā, vai tas ir panākts ar citiem dabīgiem fermentiem vai bez tiem, — raudzēta, izmantojot raugu; ii) ikviena destilēšana tiek veikta ar spirta tilpumkoncentrāciju, kas mazāka par 94,8 %, lai destilātam būtu izmantoto izejvielu aromāts un garša; iii) iegūto destilāta galaproduktu vismaz trīs gadus nogatavinot koka mucās ar tilpumu, kas nepārsniedz 700 litrus. Destilāta galaprodukts, kam drīkst pievienot tikai ūdeni vai karameli (iekrāsošanai), saglabā krāsu, aromātu un garšu, ko iegūst i), ii) un iii) apakšpunktā aprakstītajā ražošanas procesā.

b) Spirta tilpumkoncentrācija whisky jeb whiskey ir ne zemāka kā 40 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Whisky jeb whiskey nesaldina un nearomatizē, pat garšas papildināšanai, un tā vienīgās piedevas ir karamele (E150a), ko lieto krāsas pielāgošanai.

e) Juridisko nosaukumu “whisky” jeb “whiskey” drīkst papildināt ar terminu “viens iesals” (“single malt”) tikai tad, ja tas ir destilēts vienīgi no iesalinātiem miežiem vienā spirta dedzinātavā.

3. Graudu spirts

a) Graudu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko iegūst, vienīgi destilējot raudzētu graudaugu pilngraudu misu, un kas organoleptiskās īpašības iegūst no izmantotajām izejvielām.

b) Spirta tilpumkoncentrācija graudu spirtā ir ne mazāk kā 35 %, vienīgais izņēmums ir Korn.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Graudu spirtu nearomatizē.

e) Graudu spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Graudu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

g) Graudu spirta juridiskais nosaukums var būt “graudu brendijs”, ja tas ir ražots, destilējot no raudzētas graudaugu pilngraudu misas, ar spirta tilpumkoncentrāciju, kas mazāka par 95 %, un tā organoleptiskajām īpašībām jābūt iegūtām no izmantotajām izejvielām.

h) Juridiskajā nosaukumā “graudu spirts” vai “graudu brendijs” vārdu “graudu” var aizstāt ar tās labības nosaukumu, kura vienīgā izmantota stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā.

4. Vīna spirts

a) Vīna spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām prasībām: ▼C2 i) to ražo, vienīgi destilējot vīnu, destilēšanas vajadzībām stiprinātu vīnu vai vīna destilātu līdz spirta tilpumkoncentrācijai, kas mazāka par 86 %; ▼B ii) gaistošu vielu saturs tajā ir 125 grami vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta; iii) maksimālais metanola saturs tajā ir 200 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta.

b) Spirta tilpumkoncentrācija vīna spirtā ir ne zemāka kā 37,5 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Vīna spirtu nearomatizē. Tas neizslēdz tradicionālas ražošanas metodes.

e) Vīna spirtam drīkst pievienot karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Vīna spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

g) Ja vīna spirts ir nogatavināts, to joprojām var laist tirgū kā “vīna spirtu” ar noteikumu, ka tas ir nogatavināts tik ilgi, vai ilgāk par nogatavināšanas periodu, kas paredzēts 5. kategorijā definētiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem.

h) Šī regula neskar termina “Branntwein” izmantošanu kombinācijā ar terminu “essig” etiķa noformējumā un marķējumā.

5. Brandy jeb Weinbrand

a) Brandy jeb Weinbrand ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām prasībām: i) to ražo no vīna spirta, kuram var pievienot vīna destilātu, ja šo vīna destilātu destilē ar spirta tilpumkoncentrāciju, kas zemāka par 94,8 %, un tā saturs galaproduktā nepārsniedz 50 % no spirta satura galaproduktā; ii) tas nogatavināts vismaz: — vienu gadu ozolkoka tvertnēs ar vismaz 1 000 litru tilpumu katrā vai — sešus mēnešus ozolkoka mucās, kuru tilpums ir mazāks par 1 000 litriem katrai; iii) gaistošu vielu saturs tajā ir 125 grami vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta, un to iegūst, vienīgi destilējot izmantotās izejvielas; iv) maksimālais metanola saturs tajā ir 200 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta.

b) Spirta tilpumkoncentrācija brandy jeb Weinbrand ir ne zemāka kā 36 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Brandy jeb Weinbrand nearomatizē. Tas neizslēdz tradicionālas ražošanas metodes.

e) Brandy jeb Weinbrand drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Brandy jeb Weinbrand var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 35 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

6. Vīnogu čagu spirts jeb vīnogu čagu degvīns

a) Vīnogu čagu spirts jeb vīnogu čagu degvīns ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām prasībām: i) to ražo vienīgi no raudzētām vīnogu čagām, ko destilē vai nu tieši, ar ūdens tvaikiem, vai pēc ūdens pievienošanas, un tiek ievēroti divi šādi nosacījumi; — ikvienu destilēšanu veic līdz spirta tilpumkoncentrācijai, kas mazāka par 86 %, — pirmā destilēšana notiek vīnogu čagu klātbūtnē; ii) vīnogu čagām var pievienot mazliet vīna nogulu – ne vairāk kā 25 kg nogulu pie 100 kg izmantoto vīnogu čagu; iii) no nogulām iegūtā alkohola saturs galaproduktā nav augstāks par 35 % no visa alkohola satura; iv) gaistošu vielu saturs tajā ir 140 gramu vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta, un maksimālais metanola saturs tajā ir 1 000 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta.

b) Spirta tilpumkoncentrācija vīnogu čagu spirtā jeb vīnogu čagu degvīnā ir ne zemāka kā 37,5 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Vīnogu čagu spirtu jeb vīnogu čagu degvīnu nearomatizē. Tas neizslēdz tradicionālas ražošanas metodes.

e) Vīnogu čagu spirtam jeb vīnogu čagu degvīnam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Vīnogu čagu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

7. Augļu čagu spirts

a) Augļu čagu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām prasībām: i) to ražo, vienīgi raudzējot un destilējot augļu čagas, kas nav vīnogu čagas, un ievērojot abus turpmāk minētos nosacījumus: — ikvienu destilēšanu veic līdz spirta tilpumkoncentrācijai, kas mazāka par 86 %, — pirmā destilēšana notiek čagu klātbūtnē; ii) gaistošu vielu saturs tajā ir ne mazāk kā 200 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta; iii) maksimālais metanola saturs tajā ir 1 500 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta; iv) kauleņu čagu spirtā ciānūdeņražskābes daudzums vienā hektolitrā 100 tilp. % spirta nav lielāks par 7 gramiem.

b) Spirta tilpumkoncentrācija augļu čagu spirtā ir ne zemāka kā 37,5 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Augļu čagu spirtu nearomatizē.

e) Augļu čagu spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Augļu čagu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

g) Juridiskā nosaukumā ir augļa nosaukums ģenitīvā, pēc tā rakstīts: “čagu spirts”. Ja izmanto dažādu augļu čagas, juridiskais nosaukums ir “augļu čagu spirts”, un to var papildināt ar katra augļa nosaukumu dilstošā secībā pēc izmantotā daudzuma.

8. Rozīņu spirts jeb raisin brandy

a) Rozīņu spirts jeb raisin brandy ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo vienīgi destilējot produktu, kuru iegūst, spirta rūgšanā raudzējot žāvētu “Corinth Black” vai “Moscatel of the Alexandria” šķirnes vīnogu ekstraktu, ar spirta tilpumkoncentrāciju destilātā, kas zemāka par 94,5 %, lai destilātam būtu izmantoto izejvielu aromāts un garša.

b) Spirta tilpumkoncentrācija rozīņu spirtā jeb raisin brandy ir ne zemāka kā 37,5 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Rozīņu spirtu jeb raisin brandy nearomatizē.

e) Rozīņu spirtam jeb raisin brandy drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.

f) Rozīņu spirtu jeb raisin brandy var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

9. Augļu spirts

a) Augļu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām prasībām: i) to ražo, vienīgi spirta rūgšanā raudzējot un destilējot svaigus un mīkstus augļus ar vai bez kauliņiem, tajā skaitā banānus, vai tādu augļu, ogu vai dārzeņu misu; ii) ikviena destilēšana tiek veikta ar spirta tilpumkoncentrāciju, kas mazāka par 86 %, lai destilātam būtu no destilētajām izejvielām iegūts aromāts un garša; iii) gaistošu vielu saturs tajā ir 200 grami vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta; iv) ja stiprais alkoholiskais dzēriens ir iegūts no kauleņiem, ciānūdeņražskābes daudzums vienā hektolitrā 100 % spirta nav lielāks par 7 gramiem.

b) Augļu spirta maksimālais metanola saturs ir 1 000 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta, izņemot; i) ja augļu spirtu ražots no turpmāk minētajiem augļiem vai ogām un kura maksimālais metanola saturs ir 1 200 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta: — āboliem ( Malus domestica Borkh.), — aprikozēm ( Prunus armeniaca L.), — plūmēm ( Prunus domestica L.), — cvečēm ( Prunus domestica L.), — mirabelēm ( Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), — persikiem ( Prunus persica L.) Batsch), — bumbieriem ( Pyrus communis L.), izņemot “Williams” šķirnes bumbieriem ( Pyrus communis L. cv “Williams”), — kazenēm ( Rubus sect. Rubus), — avenēm ( Rubus idaeus L.); ii) ja augļu spirtu ražo no turpmāk minētajiem augļiem vai ogām un kura maksimālais metanola saturs ir 1 350 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta: — cidonijām ( Cydonia oblonga Mill.), — kadiķogām ( Juniperus communis L. vai Juniperus oxicedrus L.), — “Williams” šķirnes bumbierim ( Pyrus communis L. cv “Williams”), — upenēm ( Ribes nigrum L.), — sarkanajām jāņogām ( Ribes rubrum L.), — mežrozītes ( Rosa canina L.), — melnā plūškoka ogām ( Sambucus nigra L.), — pīlādžogām ( Sorbus aucuparia L.), — mājas pīlādža ogām ( Sorbus domestica L.), — miecvielu pīlādža ogām ( Sorbus torminalis (L.) Crantz).

c) Spirta tilpumkoncentrācija augļu spirtā ir ne zemāka kā 37,5 %.

d) Augļu spirtu neiekrāso.

e) Neatkarīgi no šīs kategorijas d) apakšpunkta un atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 14.2.6. pārtikas produktu kategorijas, karameli var izmantot, lai pielāgotu to augļu spirtu krāsu, kuri vismaz vienu gadu gatavināti saskarē ar koksni.

f) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

g) Augļu spirtu nearomatizē.

h) Augļu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 18 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.

i) Augļu spirta juridiskais nosaukums ir “spirts”, ko var papildināt ar attiecīgo augļu, ogu vai dārzeņu nosaukumu. Bulgāru, čehu, grieķu, horvātu, poļu, rumāņu, slovāku un slovēņu valodā šo juridisko nosaukumu var darināt, attiecīgā augļa, ogas vai dārzeņa nosaukumam pievienojot sufiksu. Alternatīvi: i) pirmajā daļā minētais juridiskais nosaukums var būt “wasser”, ko lieto kopā ar augļa nosaukumu; vai ii) šādos gadījumos var izmantot šādus juridiskos nosaukumus: — “ kirsch ” ķiršu spirtam ( Prunus avium (L.) L.)”, — “plum”, “quetsch” vai “slivovitz” plūmju spirtam ( Prunus domestica L.), — “mirabelle” mirabelles spirtam ( Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), — “fruit of arbutus” lielaugļu zemeņkoka augļu spirtam ( Arbutus unedo L.), — “Golden Delicious” ābolu spirtam ( Malus domestica var. “Golden Delicious”), — “ Obstler ” augļu spirtam, ko iegūst no augļiem, ar ogām vai bez tām, ar nosacījumu, ka vismaz 85 % misas iegūst no dažādām ābolu un/vai bumbieru šķirnēm. Nosaukumu “Williams” vai “williams” var lietot, tikai laižot tirgū tādu bumbieru spirtu, kas ir ražots vienīgi no “Williams” šķirnes bumbieriem. Ja pastāv varbūtība, ka galapatērētāji nesaprot kādu no šajā punktā minētajiem juridiskajiem nosaukumiem, kuros nav ietverts vārds “spirts”, tad aprakstā, noformējumā un marķējumā iekļauj vārdu “spirts”, ko var papildināt ar paskaidrojumu.

j) Ja kopā destilē divu vai vairāku tipu augļus, ogas vai dārzeņus, produktu laiž tirgū ar juridisko nosaukumu: — “augļu spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ražo, destilējot vienīgi augļus un/vai ogas, vai — “dārzeņu spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ražo, destilējot vienīgi dārzeņus, vai — “augļu un dārzeņu spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ražo, destilējot augļu, ogu un dārzeņu kombināciju. Juridisko nosaukumu var papildināt ar visu augļu, ogu vai dārzeņu nosaukumu – dilstošā secībā, pirmos uzrādot to augļu, ogu vai augu nosaukumus, kuri izmantoti visvairāk.

10. Sidra spirts, sidra un bumbieru sidra spirts un bumbieru sidra spirts

a) Sidra spirts, sidra un bumbieru sidra spirts un bumbieru sidra spirts ir stiprie alkoholiskie dzērieni, kuri atbilst šādām prasībām: i) tos ražo, vienīgi destilējot sidru vai bumbieru sidru līdz spirta tilpumkoncentrācijai, kas mazāka par 86 %, lai destilātam būtu augļu aromāts un garša; ii) gaistošu vielu saturs tajos ir 200 grami vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta; iii) maksimālais metanola saturs tajos ir 1 000 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta.

b) Spirta tilpumkoncentrācija sidra spirtā, sidra un bumbieru sidra spirtā un bumbieru sidra spirtā ir ne mazāka par 37,5 %.

c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.

d) Ne sidra spirtu, ne sidra un