02005L0065 — LV — 26.07.2019 — 002.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2005/65/EK

(2005. gada 26. oktobris)

par ostu aizsardzības pastiprināšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1. pants

Priekšmets

1. Šīs direktīvas galvenais mērķis ir ieviest Kopienas pasākumus, lai pastiprinātu ostu aizsardzību, ņemot vērā ar aizsardzību saistītu incidentu draudus.

Šī direktīva arī nodrošina, ka aizsardzības pasākumi, kuri pieņemti, piemērojot Regulu (EK) Nr. 725/2004, darbojas vēl veiksmīgāk, pateicoties pastiprinātai ostu aizsardzībai.

2. Pasākumus, kuri minēti 1. punktā, veido:

c) piemēroti atbilstības uzraudzības mehānismi.

2. pants

Darbības joma

1. Ar šo direktīvu nosaka aizsardzības pasākumus, kas jāievēro ostās. Dalībvalstis var piemērot šo direktīvu ar ostu saistītajās zonās.

2. Šajā direktīvā noteiktos pasākumus piemēro jebkurai ostai, kura ir dalībvalsts teritorijā un kurā ir kaut viena no ostas iekārtām, uz ko attiecas apstiprināts ostas iekārtu aizsardzības plāns saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004. Šī direktīva neattiecas uz militārām iekārtām ostās.

3. Šīs direktīvas piemērošanas nolūkā dalībvalstis nosaka katras ostas robežas, attiecīgi ņemot vērā no ostas aizsardzības novērtējuma iegūtos datus.

4. Ja dalībvalsts ir noteikusi, ka ostas iekārtas robežas Regulas (EK) Nr 725/2004 nozīmē būtībā aptver visu ostu, attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 725/2004 noteikumiem ir prioritāte pār šīs direktīvas noteikumiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

2. “Kuģa/ostas saskarsme” ir mijiedarbība, kas notiek, kad kuģi tieši un nekavējoties ietekmē darbības, kas ietver personu un preču apriti vai ostas pakalpojumu sniegšanu kuģim vai no tā.

3. “Ostas iekārta” ir vieta, kur notiek kuģu/ostas saskarsme; tā atkarībā no konkrētā gadījuma ietver enkurvietas, uzgaidāmās piestātnes un piekļuvi tām no jūras.

4. “Ostu aizsardzības kontaktiestāde” ir katras dalībvalsts iecelta struktūra, ko Komisija un citas dalībvalstis var izmantot par kontaktpunktu un kas veicina un pārrauga šajā direktīvā noteikto ostu aizsardzības pasākumu piemērošanu un sniedz informāciju par to.

4. pants

Saskaņošana ar pasākumiem, kuri pieņemti, piemērojot Regulu (EK) Nr. 725/2004

Dalībvalstis nodrošina, ka ar šo direktīvu ieviestie ostu aizsardzības pasākumi tiek cieši saskaņoti ar pasākumiem, kuri tiek veikti, piemērojot Regulu (EK) Nr. 725/2004.

5. pants

Ostas aizsardzības iestāde

1. Dalībvalstis ieceļ ostas aizsardzības iestādi katrai ostai, uz kuru attiecas šī direktīva. Viena ostas aizsardzības iestāde var tikt iecelta vairākām ostām.

2. Ostas aizsardzības iestāde ir atbildīga par ostas aizsardzības plānu sagatavošanu un īstenošanu, pamatojoties uz ostas aizsardzības novērtējuma rezultātu.

3. Dalībvalstis par ostas aizsardzības iestādi drīkst iecelt “jūras satiksmes drošības kompetento iestādi”, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 725/2004.

6. pants

Ostas aizsardzības novērtējums

1. Dalībvalstis nodrošina, ka tām ostām, uz kurām attiecas šī direktīva, veic ostas aizsardzības novērtējumus. Šādos novērtējumos pienācīgi ņem vērā dažādu ostas sektoru īpatnības un, ja dalībvalsts attiecīgā iestāde to uzskata par vajadzīgu, arī blakus esošo teritoriju īpatnības, ja tās var ietekmēt ostas aizsardzību, kā arī ņem vērā ostas iekārtu novērtējumus to robežās, kurus veic, piemērojot Regulu (EK) Nr. 725/2004.

2. Visus ostas aizsardzības novērtējumus veic, ņemot vērā vismaz sīki izstrādātās prasības, kas izklāstītas direktīvas I pielikumā.

3. Ostas aizsardzības novērtējumu var veikt atzīta aizsardzības organizācija, kā minēts 11. pantā.

4. Dalībvalsts apstiprina ostas aizsardzības novērtējumus.

7. pants

Ostas aizsardzības plāns

1. Ievērojot ostas aizsardzības novērtējumu rezultātus, dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti, uzturēti spēkā un atjaunināti ostas aizsardzības plāni. Ostas aizsardzības plānos pienācīgi ņem vērā ostas dažādo sektoru īpatnības, un tajos ir iekļauti ostas iekārtu aizsardzības plāni to robežās, kas noteiktas, piemērojot Regulu (EK) Nr. 725/2004.

2. Ostas aizsardzības plāni katram atsevišķam aizsardzības līmenim, kā minēts 8. pantā, nosaka:

c) darbības, kuras jāuzsāk.

3. Visos ostas aizsardzības plānos ņem vērā vismaz sīki izstrādātās prasības, kas izklāstītas II pielikumā. Atbilstīgos gadījumos un attiecīgā mērā ostas aizsardzības plānā it īpaši iekļauj aizsardzības pasākumus, kas jāpiemēro attiecībā uz pasažieriem un transportlīdzekļiem, kuri paredzēti uzvešanai uz jūras kuģiem, kas pārvadā pasažierus un transportlīdzekļus. Attiecībā uz starptautiskiem jūras satiksmes pakalpojumiem attiecīgās dalībvalstis sadarbojas aizsardzības novērtēšanā.

4. Ostas aizsardzības plānu var izstrādāt atzīta aizsardzības organizācija, kā minēts 11. pantā.

5. Dalībvalsts ostas aizsardzības plānus apstiprina pirms to īstenošanas.

6. Dalībvalstis nodrošina, ka ostas aizsardzības plānu īstenošana tiek uzraudzīta. Uzraudzību saskaņo ar citām ostā veiktām kontroles darbībām.

7. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veiktas piemērotas mācības, ņemot vērā aizsardzības mācību pamatprasības, kuras uzskaitītas III pielikumā.

8. pants

Aizsardzības līmeņi

1. Dalībvalstis ievieš ostu vai ostu daļu aizsardzības līmeņu sistēmu.

2. Ir trīs aizsardzības līmeņi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 725/2004:

— “2. aizsardzības līmenis” ir līmenis, kurā kādu laiku tiek piemēroti atbilstoši papildu aizsardzības aizsargpasākumi, darot to ar aizsardzību saistīta incidenta paaugstināta riska dēļ,

3. Dalībvalstis nosaka katrā ostā vai ostas daļā piemērojamas aizsardzības līmeņus. Katrā aizsardzības līmenī dalībvalsts drīkst noteikt, ka atšķirīgās ostas daļās jāīsteno dažādi aizsardzības pasākumi atkarībā no ostas aizsardzības novērtējuma rezultāta.

4. Dalībvalstis atbilstīgajai personai vai personām dara zināmu katrā ostā vai ostas daļā spēkā esošo aizsardzības līmeni, kā arī jebkādas izmaiņas tajā.

9. pants

Par ostas aizsardzību atbildīgā amatpersona

1. Attiecīgā dalībvalsts katrai ostai apstiprina par ostas aizsardzību atbildīgo amatpersonu. Katrai ostai, ja iespējams, ir atsevišķa par ostas aizsardzību atbildīgā amatpersona, taču, ja vajadzīgs, var būt kopēja par aizsardzību atbildīgā amatpersona.

2. Par ostas aizsardzību atbildīgā amatpersona veic kontaktpersonas pienākumus ar ostas aizsardzību saistītajos jautājumos.

3. Ja par ostas aizsardzību atbildīgā amatpersona nav par ostas iekārtas aizsardzību atbildīgā amatpersona saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004, viņu starpā nodrošina ciešu sadarbību.

10. pants

Pārskatīšana

1. Dalībvalstis nodrošina, ka vajadzības gadījumā ostas aizsardzības novērtējumus un ostas aizsardzības plānus pārskata. Tos pārskata vismaz reizi piecos gados.

2. Pārskatīšanas darbības joma ir attiecīgi 6. vai 7. pantā norādītā darbības joma.

11. pants

Atzīta aizsardzības organizācija

Dalībvalstis šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem var iecelt atzītas aizsardzības organizācijas. Atzītām aizsardzības organizācijām jāatbilst IV pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

12. pants

Ostu aizsardzības kontaktiestāde

Dalībvalstis ieceļ kontaktiestādi attiecībā uz ostu aizsardzības aspektiem. Dalībvalstis var ostu aizsardzības aspektiem izraudzīties kontaktiestādi, kas iecelta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004. Ostu aizsardzības kontaktiestāde dara zināmu Komisijai to ostu sarakstu, uz kurām attiecas šī direktīva, un informē Komisiju par jebkurām izmaiņām minētajā sarakstā.

13. pants

Īstenošana un atbilstības pārbaude

1. Dalībvalstis izveido sistēmu, lai nodrošinātu pietiekamu un regulāru ostas aizsardzības plānu un to īstenošanas pārraudzību.

2. Komisija sadarbībā ar 12. pantā minētajām kontaktiestādēm uzrauga, kā dalībvalstis īsteno šo direktīvu.

3. Šo uzraudzību veic kopā ar inspekcijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 725/2004 9. panta 4. punktā.

▼M2

14. pants

Grozījumi I–IV pielikumā

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14.a pantu, lai grozītu I–IV pielikumu nolūkā tos pielāgot to īstenošanā gūtajai pieredzei, nepaplašinot šīs direktīvas darbības jomu.

Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ I–IV pielikuma pielāgošanai vajadzīgo grozījumu gadījumā, 14.b pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

▼M2

14.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 26. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ( 1 ).

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

14.b pants

Steidzamības procedūra

1. Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 14.a panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus.

▼M2 —————

▼B

16. pants

Konfidencialitāte un informācijas izplatīšana

1. Piemērojot šo direktīvu, Komisija saskaņā ar Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom ( 2 ) pieņem atbilstīgos pasākumus, lai aizsargātu informāciju, uz kuru attiecas konfidencialitātes prasības un kura ir pieejama Komisijai vai kuru tai ir darījušas zināmu dalībvalstis.

Dalībvalstis pieņem līdzvērtīgus pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

2. Visiem darbiniekiem, kuri veic aizsardzības inspekcijas vai rīkojas ar konfidenciālu informāciju, kas saistīta ar šo direktīvu, ir jāiziet atbilstoša līmeņa aizsardzības pārbaude, ko veic dalībvalsts, kuras valstspiederīgais ir attiecīgais darbinieks.

17. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nodrošina efektīvu, samērīgu un preventīvu sankciju ieviešanu par to valsts noteikumu pārkāpšanu, kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai.

18. pants

Īstenošana

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā 2007. gada 15. jūnijā. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savus tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

19. pants

Novērtējuma ziņojums

Vēlākais 2008. gada 15. decembrī un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija iesniedz novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties cita starpā uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 13. pantu. Minētajā ziņojumā Komisija analizē, vai dalībvalstis ievēro šīs direktīvas prasības, kā arī veikto pasākumu efektivitāti. Vajadzības gadījumā tā iesniedz priekšlikumus papildu pasākumiem.

20. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

21. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm, kurās ir ostas, kā norādīts 2. panta 2. punktā.

I PIELIKUMS

OSTAS AIZSARDZĪBAS NOVĒRTĒJUMS

Ostas aizsardzības novērtējums ir pamats ostas aizsardzības plānam un tā īstenošanai. Ostas aizsardzības novērtējums aptvers vismaz šo:

— iespējamo draudu līdzekļiem un infrastruktūrai un to iespējamības noteikšana, lai paredzētu aizsardzības pasākumus un noteiktu to prioritāti,

— pretpasākumu un procedurālo izmaiņu, kā arī to efektivitātes līmeņa attiecībā uz ievainojamības samazināšanu noteikšana, izvēle un prioritātes noteikšana,

Šim nolūkam novērtējumā vismaz:

— noteiks aizsardzības jautājumus, kuri izriet no ostas iekārtu aizsardzības pasākumu un citu ostas aizsardzības pasākumu mijiedarbības,

— noteiks, uz kuriem ostas darbiniekiem to darbības dēļ augsta riska zonās attiecinās iepriekšējās darbības pārbaudes un/vai aizsardzības pārbaudes,

— ja nepieciešams, sadalīs ostu apakšzonās saskaņā ar aizsardzību ietekmējošu incidentu iespējamību. Zonas tiks vērtētas, ievērojot ne tikai to tiešās iespējas būt par potenciālu mērķi, bet arī to potenciālās pārejas lomas, ja par mērķi kļūst blakusesošās zonas,

— noteiks pasākumus, procedūras un darbības, kas domātas, lai samazinātu kritiski vājās puses. Īpašu uzmanību pievērsīs pieejamības kontroles vai ierobežojumu nepieciešamībai un to izpildes līdzekļiem visā ostā vai konkrētā ostas daļā, tai skaitā pasažieru, ostas darbinieku vai citu strādnieku, apmeklētāju un kuģu apkalpju identificēšanai, prasībām uzraudzībai attiecībā uz zonām vai darbībām, kravas un bagāžas kontrolei. Pasākumi, procedūras un darbības būs saskaņā ar saskatīto apdraudējumu, kas var atšķirties katrā ostas zonā,

II PIELIKUMS

OSTAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS

Ostas aizsardzības plāns nosaka ostas aizsardzības pasākumus. Tas būs pamatots uz ostas aizsardzības novērtējumā iegūtiem datiem un skaidri izklāstīs sīki izstrādātus pasākumus. Plānā būs ietverts kontroles mehānisms, kas ļauj, ja nepieciešams, veikt attiecīgus korektīvus pasākumus.

Ostas aizsardzības plāns tiks pamatots uz šādiem vispārīgiem aspektiem:

— noteikt visas ostas aizsardzībai svarīgās zonas. Atkarībā no ostas aizsardzības novērtējuma, pasākumi, procedūras un darbības var atšķirties katrā atsevišķā apakšzonā, jo dažās apakšzonās var būt nepieciešami spēcīgāki profilakses pasākumi nekā citās apakšzonās. Īpaša uzmanība jāpievērš apakšzonu mijiedarbībai, kā noteikts ostas aizsardzības novērtējumā,

Pamatojoties uz minētajiem vispārīgajiem aspektiem, ostas aizsardzības plāns piešķirs uzdevumus un noteiks darba plānus šādās jomās:

— pieejamības prasības. Dažās zonās prasības stājas spēkā tikai no brīža, kad aizsardzības līmeņi pārsniedz minimālo slieksni. Visas prasības un sliekšņi būs visaptveroši iekļauti ostas aizsardzības plānā,

— personu apliecību, bagāžas un kravas kontroles prasības. Šīs prasības var attiekties uz apakšzonu un var arī neattiekties; prasības var attiekties pilnībā uz atšķirīgām apakšzonām un var arī neattiekties pilnībā. Personas, kuras ienāk vai atrodas apakšzonā, var tikt pakļautas kontrolei. Ostas aizsardzības plāns attiecīgi reaģēs uz datiem, kas iegūti no ostas aizsardzības novērtējuma, kurš ir instruments, ar kuru tiks noteiktas katras apakšzonas aizsardzības prasības katrā aizsardzības līmenī. Kad ostas aizsardzības nolūkiem tiks izstrādātas īpašas personas apliecības, tiks izstrādātas skaidras noformēšanas, lietošanas kontroles un šādu dokumentu atgriešanas procedūras. Šādās procedūrās ņems vērā ostas lietotāju konkrētu grupu īpatnības, kas pieļauj īpašus pasākumus, lai samazinātu pieejamības kontroles prasības negatīvo ietekmi. Kategorijās iekļaus vismaz jūrniekus, iestāžu ierēdņus, cilvēkus, kuri pastāvīgi strādā ostās vai apmeklē tās, ostā dzīvojošus iedzīvotājus un cilvēkus, kuri laiku pa laikam strādā ostās vai apmeklē tās,

— zīmes/norādes. Zonas ar jebkurām pieejamības un/vai kontroles prasībām būs pienācīgi apzīmētas un norādītas. Kontroles un pieejamības prasībās attiecīgi ņems vērā visus attiecīgos spēkā esošos tiesību aktus un praksi. Darbību uzraudzība norādīs attiecīgi, ja to pieprasa valsts tiesību akti,

— paziņojumi un aizsardzības pārbaude. Visu attiecīgo aizsardzības informāciju pienācīgi paziņos saskaņā ar aizsardzības pārbaudes standartiem, kas ietverti plānā. Ņemot vērā, ka noteikta informācija ir jutīga saistībā ar aizsardzību, paziņojumi pamatos uz “vajadzību pēc informācijas”, bet vajadzības gadījumā plānā tiks iekļautas procedūras attiecībā uz paziņojumiem, kas adresēti plašai sabiedrībai. Aizsardzības pārbaudes standarti veidos daļu no plāna, un to mērķis ir aizsargāt no nesankcionētas atklāšanas informāciju, kas ir jutīga saistībā ar aizsardzību,