02012R1268 — LV — 01.01.2018 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1268/2012

(2012. gada 29. oktobris)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem







PIRMĀ DAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI







I

SADAĻA

PRIEKŠMETS

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (turpmāk “Finanšu regula”) piemērošanas noteikumus.







II

SADAĻA

BUDŽETA PRINCIPI







1.

NODAĻA

Vienotības un budžeta precizitātes principi

2. pants

Priekšfinansējuma nesto procentu uzskaite

(Finanšu regulas 8. panta 4. punkts)

Ja budžetā ir iemaksājami procenti, līgums, kas noslēgts ar Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) līdz viii) punktā uzskaitītajām vienībām vai personām, paredz, ka priekšfinansējums tiek iemaksāts banku kontos vai subkontos, kas ļauj iezīmēt līdzekļus un ar tiem saistītos procentus. Pretējā gadījumā saņēmēju vai starpnieku uzskaites metodēm jānodrošina iespēja iezīmēt Savienības maksātos līdzekļus un šo līdzekļu nestos procentus vai citu peļņu.

Šīs regulas noteikumi par priekšfinansējuma procentiem neskar iepriekšējā finansējuma iekļaušanu finanšu pārskatu aktīvos saskaņā ar uzskaites noteikumiem, kas minēti Finanšu regulas 143. pantā.







2.

NODAĻA

Gada pārskata princips

3. pants

Apropriācijas finanšu gadam

(Finanšu regulas 11. panta 3. punkts)

Saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, kas atļautas par finanšu gadu, veido:

a) apropriācijas, kas paredzētas budžetā, ieskaitot budžeta grozījumos paredzētās apropriācijas;

b) pārnestās apropriācijas;

c) apropriācijas, kas no jauna padarītas pieejamas saskaņā ar Finanšu regulas 178. un 182. pantu;

d) apropriācijas, ko rada priekšfinansējuma maksājumi, kas ir atmaksāti saskaņā ar Finanšu regulas 177. panta 3. punktu;

e) apropriācijas, kas paredzētas pēc to ieņēmumu saņemšanas, kuri piešķirti finanšu gada laikā vai iepriekšējos finanšu gados un nav izlietoti.

4. pants

Apropriāciju atcelšana un pārnešana

(Finanšu regulas 13. panta 2. punkts)

1. Saistību apropriācijas un nediferencētās apropriācijas saistībā ar būvniecības projektiem, kas minētas Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā, var pārnest vienīgi tad, ja ar kredītrīkotāju nesaistītu iemeslu dēļ nav bijis iespējams uzņemties saistības līdz finanšu gada 31. decembrim un ja sagatavošanas posmi jau pavirzījušies pietiekami tālu, lai būtu pamats uzskatīt, ka saistību uzņemšanās notiks vēlākais līdz nākamā gada 31. martam vai būvniecības projektiem – līdz 31. decembrim.

2. Sagatavošanas posmi, kas minēti Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā un kas jāpabeidz līdz finanšu gada 31. decembrim, lai varētu izdarīt pārnešanu uz nākamo gadu, ir šādi:

a) vispārējām saistībām Finanšu regulas 85. panta nozīmē – finansējuma lēmuma pieņemšana vai arī pārrunu pabeigšana līdz šim datumam ar katras iestādes attiecīgajām struktūrvienībām par šā lēmuma pieņemšanu;

b) atsevišķām saistībām Finanšu regulas 85. panta nozīmē – iespējamos līgumslēdzēju, saņēmēju, godalgu saņēmēju vai deleģēto personu atlases pabeigšana.

3. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu un kas nav piesaistītas līdz nākamā finanšu gada 31. martam vai summām par būvniecības projektiem – līdz nākamā gada 31. decembrim, automātiski atceļ.

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šādā veidā atceltajām apropriācijām viena mēneša laikā pēc atcelšanas saskaņā ar punkta pirmo daļu.

4. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu, var izlietot līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim.

5. Uzskaitē identificē apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar 1. līdz 4. punktu.







3.

NODAĻA

Norēķinu vienības princips

5. pants

Pārrēķina kurss starp euro un citām valūtām

(Finanšu regulas 19. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot nozaru regulas, pārrēķinus starp euro un citu valūtu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs, izdara pēc euro dienas valūtas maiņas kursa, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Ja pārrēķini starp euro un citu valūtu ir jāveic līgumslēdzējiem vai saņēmējiem, piemēro īpašus pārrēķina noteikumus, kas iekļauti iepirkuma līgumos, dotāciju nolīgumos vai finansēšanas līgumos.

2. Lai novērstu valūtas pārrēķinu operāciju būtisku ietekmi uz Savienības līdzfinansējuma līmeni vai kaitīgu ietekmi uz Savienības budžetu, īpaši noteikumi par 1. punktā minētajiem pārrēķiniem paredz, ka piemērotos gadījumos kursu euro pārrēķiniem citās valūtās aprēķina, izmantojot vidējo dienas maiņas kursu noteiktā laikposmā.

3. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts euro dienas valūtas maiņas kurss pret attiecīgo valūtu, atbildīgais kredītrīkotājs izmanto norēķinu kursu, kas minēts 4. punktā.

4. Finanšu regulas 151.–156. pantā minētās uzskaites nolūkā un saskaņā ar šīs regulas 240. pantu pārrēķinus starp euro un citu valūtu izdara, izmantojot euro mēneša norēķinu kursu. Norēķina valūtas maiņas kursu nosaka Komisijas grāmatvedis, izmantojot jebkādus informācijas avotus, ko viņš uzskata par ticamiem, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu priekšpēdējā darba dienā mēnesī, kurš ir pirms mēneša, kuram tiek noteikts kurss.

5. Šā panta 4. punktā minēto valūtas operāciju rezultātus ieraksta attiecīgās iestādes uzskaites atsevišķā pozīcijā.

Šā punkta pirmo daļu mutatis mutandis piemēro Finanšu regulas 208. pantā minētajām struktūrām.

6. pants

Lietojamais pārrēķina kurss starp euro un citām valūtām

(Finanšu regulas 19. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot noteiktas nozaru regulas vai noteiktus publiskā iepirkuma līgumus, dotāciju nolīgumus vai dotāciju lēmumus un finansēšanas līgumus, kurss, kas jāizmanto pārrēķiniem starp euro un citām valūtām, ja pārrēķinu veic atbildīgais kredītrīkotājs, ir tās dienas kurss, kurā kredītrīkotāja struktūrvienība sastādījusi maksājuma rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu.

2. Euro avansu kontu gadījumā kursu, kas jāizmanto pārrēķiniem starp euro un citām valūtām, nosaka atbilstoši dienai, kurā banka veikusi maksājumu.

3. Lai pārvērstu avansu kontus valstu valūtās, kā noteikts Finanšu regulas 19. pantā, tad pārrēķiniem starp euro un citām valūtām jāizmanto tā mēneša kurss, kurā no attiecīgā avansu konta izdarīti izdevumu maksājumi.

4. Vienoti noteiktas likmes izdevumu atmaksāšanai vai izdevumu saistībā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (turpmāk “Civildienesta noteikumi”) atmaksāšanai, kam ir noteiktas maksimālās robežas un kas tiek maksāti citā valūtā kā euro, izmanto kursu, kas ir spēkā dienā, kad rodas šīs tiesības.







4.

NODAĻA

Universāluma princips

7. pants

Struktūra piešķirto ieņēmumu un atbilstošo apropriāciju piešķiršanas kārtošanai

(Finanšu regulas 21. pants)

1. Neskarot 9. un 10. pantu, struktūru, kas paredzēta piešķirto ieņēmumu kārtošanai budžetā, veido:

a) katras iestādes budžeta iedaļas ieņēmumu tāmē – budžeta pozīcija ieņēmumu saņemšanai;

b) izdevumu tāmē ar budžeta piezīmēm, tostarp vispārējām piezīmēm, norāda, kuras pozīcijas var saņemt piešķirtajiem ieņēmumiem atbilstošas apropriācijas, kas ir darītas pieejamas.

Pirmās daļas a) punktā minētajā gadījumā pievieno atgādinājumu “pro memoria” un iespējamos ieņēmumus informācijas nolūkos norāda piezīmēs.

2. Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, dara pieejamas automātiski gan kā saistību apropriācijas, gan kā maksājumu apropriācijas, ja ieņēmumus saņēmusi iestāde, izņemot turpmāk minētos gadījumos:

a) gadījumos, kas paredzēti Finanšu regulas 181. panta 2. punktā un 183. panta 2. punktā;

b) gadījumā, kas paredzēts Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunktā dalībvalstīm, kuru iemaksas līgums ir izteikts euro.

Gadījumā, kas minēts pirmās daļas b) punktā, saistību apropriācijas var darīt pieejamas pēc tam, kad dalībvalsts ir parakstījusi iemaksas līgumu.

8. pants

Dalībvalstu iemaksas zinātniskās izpētes programmām

(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta a) apakšpunkts)

1. Dalībvalstu iemaksas, lai finansētu dažas pētniecības papildprogrammas, kas paredzētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 ( 1 ) 5. pantā, iemaksā šādi:

a) septiņas divpadsmitdaļas no summas, kas iekļauta budžetā, samaksā vēlākais līdz kārtējā finanšu gada 31. janvārim;

b) atlikušās piecas divpadsmitdaļas samaksā vēlākais līdz kārtējā finanšu gada 15. jūlijam.

2. Ja līdz finanšu gada sākumam budžets nav pieņemts galīgajā variantā, 1. punktā noteiktās iemaksas pamatojas uz summu, kas iekļauta budžetā par iepriekšējo finanšu gadu.

3. Jebkādu iemaksu vai papildu maksājumu, ko dalībvalstis ir parādā budžetam, iekļauj Komisijas pārskatā vai pārskatos trīsdesmit kalendāra dienu laikā pēc pieprasījuma iemaksāt līdzekļus.

4. Izdarītos maksājumus iekļauj pārskatā, kas paredzēts Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, un tiem piemēro minētajā regulā paredzētos nosacījumus.

9. pants

Piešķirtie ieņēmumi no EBTA dalībvalstu līdzdalības dažās Savienības programmās

(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunkts)

1. Budžeta struktūra, lai kārtotu Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu (turpmāk “EBTA dalībvalstis”) līdzdalību dažās Savienības programmās, ir šāda:

a) ieņēmumu tāmē iekļauj pozīciju ar atgādinājumu “pro memoria”, lai kārtotu EBTA dalībvalstu visu iemaksu summu par attiecīgo finanšu gadu;

b) izdevumu tāmē:

i) piezīmēs par katru pozīciju, kas attiecas uz Savienības darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis, norāda gaidāmo līdzdalības summu “informācijai”;

ii) pielikumā, kas ir budžeta sastāvdaļa, norāda visas pozīcijas, kas attiecas uz Savienības darbībām, kurās piedalās EBTA dalībvalstis.

Pirmās daļas a) punkta nolūkiem aprēķināto summu norāda budžeta piezīmēs.

Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā minētais pielikums atspoguļo un ir sastāvdaļa struktūrai, kas paredzēta, lai kārtotu šādai līdzdalībai atbilstošās apropriācijas, kā noteikts 2. punktā, un lai ļautu īstenot izdevumus.

2. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 82. pantu EBTA dalībvalstu ikgadējā līdzdalība, kā Eiropas Ekonomikas zonas Apvienotā komiteja apliecinājusi Komisijai saskaņā ar EEZ līgumam pievienotā 32. protokola 1. panta 5. punktu, rada pamatu tam, lai finanšu gada sākumā tiktu paredzētas pilnīgi visas summas atbilstošajām saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.

3. Ja finanšu gada laikā budžeta pozīcijās paredz papildu apropriācijas ar EBTA dalībvalstu līdzdalību, bet EBTA dalībvalstis šā gada laikā nespēj attiecīgi koriģēt savas iemaksas, lai ievērotu EEZ līguma 82. pantā noteikto “proporcionalitātes faktoru”, Komisija var kā pagaidu un izņēmuma pasākumu izlietot savas skaidrās naudas rezerves, lai finansētu EBTA dalībvalstu daļu. Visos gadījumos, kad tiek paredzētas šādas papildu apropriācijas, Komisija, cik ātri vien iespējams, pieprasa attiecīgās iemaksas no EBTA dalībvalstīm. Komisija katru gadu informē Eiropas Parlamentu un Padomi par ikvienu šādu lēmumu.

Priekšfinansējumu, cik ātri vien iespējams, noformē nākamā finanšu gada budžetā.

4. Saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) apakšpunktu EBTA dalībvalstu finanšu iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus. Grāmatvedis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti no šīm iemaksām, un atbilstošo apropriāciju izlietojumu uzrauga atsevišķi.

Finanšu regulas 150. panta 2. punktā noteiktajā pārskatā Komisija atsevišķi norāda īstenošanas posmu gan ieņēmumu, gan izdevumu sadaļā atbilstoši EBTA dalībvalstu līdzdalībai.

10. pants

Ieņēmumi no sankcijām, kas piemērotas dalībvalstīm, kurās ir pārmērīgs deficīts

(Finanšu regulas 21. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

Budžeta struktūra, lai kārtotu ieņēmumus no sankcijām, kas paredzētas Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 ( 2 ) 4. iedaļā, ir šāda:

a) ieņēmumu tāmē iekļauj budžeta pozīciju ar atgādinājumu “pro memoria”, lai kārtotu procentus par šādām summām;

b) tajā pašā laikā un neskarot Finanšu regulas 77. pantu, šo summu iekļaušana ieņēmumu tāmē rada pamatu tam, lai izdevumu tāmē paredzētu saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.

Pirmās daļas b) punktā minētās apropriācijas īsteno saskaņā ar Finanšu regulas 20. pantu.

11. pants

Izmaksas, ko ietver dāvinājumu pieņemšana par labu Savienībai

(Finanšu regulas 22. pants)

Finanšu regulas 22. panta 2. punktā minētā Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojuma nolūkos Komisija aprēķina un pienācīgi izskaidro finansiālās izmaksas, tostarp pārraudzības izmaksas, ko ietver dāvinājumu pieņemšana par labu Savienībai.

12. pants

Atgūstamo nodokļu konti

(Finanšu regulas 23. panta 3. punkts)

Jebkurus nodokļus, ko Savienība segusi saskaņā ar Finanšu regulas 23. panta 2. punktu un 3. punkta a) apakšpunktu, iekļauj pagaidu kontā, līdz attiecīgās valstis tos atmaksā.







5.

NODAĻA

Specifikācijas princips

13. pants

Noteikumi par iestāžu, izņemot Komisiju, pārvietojumu procentuālo daļu aprēķināšanu

(Finanšu regulas 25. pants)

1. Finanšu regulas 25. pantā minētās procentuālās daļas aprēķina brīdī, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums, atsaucoties uz budžetā, tostarp budžeta grozījumos, paredzētajām apropriācijām.

2. Summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.

Nav jāņem vērā summa, kas atbilst pārvietojumiem, ko attiecīgā iestāde var veikt autonomi bez Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma.

14. pants

Noteikumi par Komisijas pārvietojumu procentuālo daļu aprēķināšanu

(Finanšu regulas 26. pants)

1. Finanšu regulas 26. panta 1. punktā minētās procentuālās daļas aprēķina brīdī, kad iesniegts pārvietošanas pieprasījums, atsaucoties uz budžetā, tostarp budžeta grozījumos, paredzētajām apropriācijām.

2. Summa, kas jāņem vērā, ir paredzamā pārvietojumu summa pozīcijā, no kuras vai uz kuru tiek izdarīti pārvietojumi, ņemot vērā korekcijas pēc iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.

Nav jāņem vērā summa, kas atbilst pārvietojumiem, ko Komisija var veikt autonomi bez Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma.

15. pants

Administratīvie izdevumi

(Finanšu regulas 26. pants)

Izdevumi, kas minēti Finanšu regulas 26. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, katrā politikas jomā attiecas uz posteņiem, kuri minēti Finanšu regulas 44. panta 3. punktā.

16. pants

Pamatojums apropriāciju pārvietošanas pieprasījumiem

(Finanšu regulas 25. un 26. pants)

Pārvietošanas priekšlikumiem un visām ziņām, kuras Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz par pārvietojumiem, ko izdara saskaņā ar Finanšu regulas 25. un 26. pantu, pievieno atbilstošus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros atspoguļota apropriāciju īstenošana un pieprasījumu tāmes līdz finanšu gada beigām gan par pozīcijām, uz kurām apropriācijas paredzēts pārvietot, gan par tām, no kurām tās paredzēts izņemt.

17. pants

Pamatojums pārvietošanas pieprasījumiem no rezerves ārkārtas palīdzībai

(Finanšu regulas 29. pants)

Pārvietošanas priekšlikumiem, lai ļautu izlietot ārkārtas palīdzības rezerves, kas minētas Finanšu regulas 29. pantā, pievieno attiecīgus un detalizētus apliecinošos dokumentus, kuros norāda:

a) par pozīciju, uz kuru paredzēts izdarīt pārvietošanu, – visjaunākās rīcībā esošās ziņas par apropriāciju īstenošanu un pieprasījumu tāmi līdz finanšu gada beigām;

b) par visām pozīcijām, kuras attiecas uz ārējiem darījumiem, – apropriāciju īstenošanu līdz iepriekšējā mēneša beigām pirms pārvietošanas pieprasījuma iesniegšanas un pieprasījumu tāmi līdz finanšu gada beigām, ieskaitot salīdzinājumu ar sākotnējo tāmi;

c) analīzi par iespējām pārdalīt apropriācijas.







6.

NODAĻA

Pareizas finanšu pārvaldības princips

18. pants

Novērtēšana

(Finanšu regulas 30. pants)

1. Visiem priekšlikumiem par programmām vai darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus, piemēro ex ante novērtējumu, kurā aplūko:

a) vajadzības, kas jāapmierina īsākā vai ilgākā termiņā;

b) Savienības līdzdalības pievienoto vērtību;

c) politikas un pārvaldības mērķus, kas jāsasniedz un kas ietver pasākumus, kuri ir nepieciešami Savienības finanšu interešu aizsardzībai krāpšanas novēršanas un atklāšanas, izmeklēšanas, atlīdzināšanas un sankciju jomā;

d) iespējamos politikas risinājumus, ieskaitot risku saistībā ar tiem;

e) paredzamos rezultātus un ietekmi, jo īpaši ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, un rādītājus, un novērtēšanas noteikumus, kas vajadzīgi to izvērtēšanai;

f) vispiemērotāko metodi labākā(-o) risinājuma(-u) īstenošanai;

g) ierosinātās programmas vai darbības iekšējo saskaņotību un saistību ar citiem līdzīgiem dokumentiem;

h) apropriāciju apjomu, cilvēkresursus un citus administratīvos izdevumus, kas jāatvēl, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderības principu;

i) agrāk līdzīgos gadījumos gūto pieredzi.

2. Priekšlikumā nosaka uzraudzības, ziņojumu sniegšanas un novērtējuma kārtību, pienācīgi ņemot vērā ierosinātās programmas vai darbības īstenošanā iesaistāmās valdības visu līmeņu attiecīgos pienākumus.

3. Visas programmas vai darbības, ieskaitot izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, kur iesaistītie resursi pārsniedz EUR 5 000 000 , pakļauj starpposma un/vai ex post novērtēšanai attiecībā uz piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem, kā arī iegūtajiem rezultātiem, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem, novērtēšanu izdarot šādi:

a) daudzgadu programmu izpildes laikā iegūtos rezultātus regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, kas ļauj izvērtēšanas secinājumus ņemt vērā, pieņemot jebkādu lēmumu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu;

b) to darbību rezultātus, kurām piešķir gada finansējumu, izvērtē vismaz reizi sešos gados.

Pirmās daļas a) un b) apakšpunktu nepiemēro visiem projektiem vai darbībām, ko veic minēto darbību robežās, par kurām šī prasība var tikt izpildīta ar nobeiguma ziņojumiem, ko nosūta struktūras, kuras veikušas šo darbību.

4. Novērtējumiem, kas ir minēti 1. un 3. punktā, ir jābūt proporcionāliem iesaistītajiem resursiem un attiecīgās programmas vai darbības ietekmei.

19. pants

Finanšu pārskats

(Finanšu regulas 31. pants)

Finanšu pārskats ietver finanšu un saimnieciskos datus, lai likumdevēja iestāde var novērtēt Savienības darbības nepieciešamību. Tas sniedz attiecīgu informāciju par saskanīgumu ar citām Savienības darbībām un jebkādu iespējamo sinerģiju.

Daudzgadu darbību gadījumā finanšu pārskatos iekļauj paredzamo gada pieprasījumu grafiku apropriāciju un amatu, tostarp ārējo darbinieku, izteiksmē un to finansiālās ietekmes novērtējumu vidējā termiņā.







7.

NODAĻA

Pārredzamības princips

20. pants

Budžeta provizoriska publicēšana

(Finanšu regulas 34. pants)

Tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā četras nedēļas pēc budžeta galīgās pieņemšanas, iestāžu interneta vietnē pēc Komisijas iniciatīvas visās valodās publicē budžetā paredzētās galīgās detalizētās summas pirms to oficiālas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

21. pants

Informācijas publicēšana par Savienības līdzekļu vērtību un saņēmējiem

(Finanšu regulas 35. pants)

1. Informāciju par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas piešķirti tiešā pārvaldībā, publicē Savienības iestāžu interneta vietnē līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko finanšu gadam, kurā līdzekļi tika piešķirti.

Papildus pirmajā daļā minētajai publikācijai informāciju noteiktajā standartformā iespējams publicēt ar citiem piemērotiem līdzekļiem.

2. Ja vien šajā regulā un nozaru noteikumos nav norādīts citādi, publicē šādu informāciju, ņemot vērā Finanšu regulas 35. panta 3. punktā norādītos kritērijus:

a) saņēmēja vārds/nosaukums;

b) saņēmēja atrašanās vieta;

c) piešķirtā summa;

d) pasākuma būtība un mērķis.

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkiem “atrašanās vieta” ir:

i) saņēmēja adrese, ja tas ir juridiska persona;

ii) reģions NUTS 2 līmenī, ja saņēmējs ir fiziska persona.

Ja personas dati ir fiziskas personas dati, publicēto informāciju dzēš pēc diviem gadiem pēc tā finanšu gada beigām, kad līdzekļi tika piešķirti. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas.

3. Šā panta 2. punktā minēto informāciju publicē tikai par godalgām, dotācijām un līgumiem, kas ir piešķirti konkursu, dotāciju piešķiršanas vai publiskā iepirkuma procedūru rezultātā. Šo informāciju nepublicē par:

a) stipendijām fiziskām personām un cita veida tiešo atbalstu, ko izmaksā fiziskām personām, kurām tas visvairāk nepieciešams, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 4. punkta c) apakšpunktā;

b) līgumiem, kuru summa nepārsniedz šīs regulas 137. panta 2. punktā minēto.

4. Šo informāciju nepublicē, ja tās atklāšana rada risku, ka tiek apdraudētas attiecīgo personu tiesības un brīvības, kuras aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai arī, ja tas varētu kaitēt saņēmēju likumīgajām komerciālajām interesēm.

22. pants

Saite uz informācijas publikāciju par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas piešķirti netiešā pārvaldībā

(Finanšu regulas 35. pants)

Ja Savienības līdzekļu pārvaldība ir deleģēta Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām iestādēm un struktūrām, deleģēšanas nolīgumos paredz, ka 21. panta 2. un 3. punktā minēto informāciju standartformā publicē pilnvarotās iestādes un struktūras savās tīmekļa vietnēs.

Savienības iestāžu interneta vietnē iekļauj atsauci vismaz uz tās tīmekļa vietnes adresi, kurā atrodama šī informācija, izņemot gadījumus, kad to publicē tieši Savienības iestāžu interneta vietnes īpašā vietā.

Papildus pirmajā daļā minētajai publikācijai informāciju noteiktajā standartformā iespējams publicēt ar jebkuriem citiem piemērotiem līdzekļiem.

Panta pirmajā daļā minētajai publikācijai piemēro 21. panta 2. līdz 4. punkta noteikumus.







III

SADAĻA

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

23. pants

Finanšu plānojums

(Finanšu regulas 38. pants)

Finanšu regulas 38. pantā minēto finanšu plānojumu strukturē pa izdevumu kategorijām, politikas jomām un budžeta pozīcijām. Pilnīgs finanšu plānojums ietver visas izdevumu kategorijas, izņemot lauksaimniecību, kohēzijas politiku un administrāciju, par ko sniedz tikai kopsavilkuma datus.

24. pants

Budžeta grozījumu projekts

(Finanšu regulas 41. panta 1. punkts)

Budžeta grozījumu projektam pievieno pārskatus par pamatojumu un informāciju par budžeta izpildi iepriekšējā un kārtējā finanšu gadā, kas pieejama šo grozījumu izstrādes laikā.

25. pants

Budžeta nomenklatūra

(Finanšu regulas 44. pants)

Budžeta nomenklatūra atbilst specifikācijas, pārredzamības un pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tā nodrošina budžeta procesam nepieciešamo skaidrību un pārredzamību, sekmējot galveno mērķu noteikšanu, kā paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos, dodot iespēju noteikt politiskās prioritātes un nodrošināt efektīvu un lietderīgu īstenošanu.

26. pants

Faktiskie izdevumi pēdējā finanšu gadā, par kuru konti ir noslēgti

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punkts)

Budžeta izveides nolūkā faktiskos izdevumus pēdējā finanšu gadā, kura konti ir noslēgti, nosaka šādi:

a) saistību sadaļā: saistības, kas finanšu gada laikā iekļautas pārskatos no apropriācijām tam pašam finanšu gadam, kā noteikts 3. pantā;

b) maksājumu sadaļā: maksājumus, kas izdarīti finanšu gada laikā – tas ir, par kuriem bankai nosūtīts maksājuma rīkojums, – no apropriācijām tam pašam finanšu gadam, kā noteikts 3. pantā.

27. pants

Budžeta piezīmes

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) punkts)

Budžeta piezīmēs ietilpst:

a) atsauces uz pamatdokumentu, ja tāds ir;

b) visi attiecīgie paskaidrojumi par apropriāciju raksturu un mērķi.

28. pants

Štata plāns

(Finanšu regulas 49. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts)

Komisijas štata plānā atsevišķi uzrāda Sagādes aģentūras personālu.







IV

SADAĻA

BUDŽETA IZPILDE







1.

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

29. pants

Informācija par personas datu nosūtīšanu revīzijas nolūkos

(Finanšu regulas 53. pants)

Izsakot uzaicinājumus saistībā ar dotācijām, iepirkumiem vai godalgām, ko īsteno ar tiešas pārvaldības starpniecību, iespējamos saņēmējus, kandidātus, pretendentus un dalībniekus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 ( 3 ) informē par to, ka Savienības finansiālo interešu aizsardzības nolūkos to personas dati var tikt nosūtīti iekšējās revīzijas dienestiem, Eiropas Revīzijas palātai, Finanšu pārkāpumu komisijai vai Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (turpmāk “OLAF”) un ar tiem var apmainīties Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji.

30. pants

Sagatavošanas pasākumi kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkts)

Finansējums pasākumiem, kurus apstiprinājusi Padome, lai sagatavotos Savienības krīzes pārvarēšanas operācijām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, ietver papildu izmaksas, kas tieši rodas, izvietojot konkrētā teritorijā pārstāvniecību vai vienību, kuras sastāvā ietilpst arī Savienības iestāžu personāls, tostarp augstas pakāpes riska apdrošināšana, ceļa un uzturēšanās izdevumi un dienas naudas maksājumi.

31. pants

Komisijas īpašās pilnvaras saskaņā ar Līgumiem

(Finanšu regulas 54. panta 2. punkta d) apakšpunkts)

1. Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:

a) Līguma 154. pants (sociālais dialogs);

b) Līguma 156. pants (pētījumi, atzinumi un apspriedes par sociāliem jautājumiem);

c) Līguma 159. un 161. pants (īpašie ziņojumi par sociāliem jautājumiem);

d) Līguma 168. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt veselības aizsardzības jautājumus);

e) Līguma 171. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem);

f) Līguma 173. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt jautājumus, kas attiecas uz rūpniecību);

g) Līguma 175. panta otrā daļa (ziņojums par virzību, lai sasniegtu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju);

h) Līguma 181. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attiecībā uz pētniecību un tehnoloģijas attīstību);

i) Līguma 190. pants (ziņojums par pētniecību un tehnoloģijas attīstību);

j) Līguma 210. panta 2. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt koordināciju attīstības sadarbības politikas jomā);

k) Līguma 214. panta 6. punkts (iniciatīvas, kuru mērķis ir koordinēt humānās palīdzības pasākumus).

2. Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “Euratom līgums”) panti, kas tieši piešķir īpašas pilnvaras Komisijai, ir šādi:

a) Euratom līguma 70. pants (finansiāls atbalsts programmu izpētei dalībvalstīs, ņemot vērā budžetā noteiktos ierobežojumus);

b) Euratom līguma 77. līdz 85. pants.

3. Budžeta projekta izklāstā sarakstiem, kas norādīti 1. un 2. punktā, var pievienot tuvākas ziņas, norādot attiecīgos pantus un iesaistītās summas.

32. pants

Darbības, kuras iespējami ir skāris interešu konflikts, un procedūra

(Finanšu regulas 57. pants)

1. ►M1 Darbības, kuras var skart interešu konflikts Finanšu regulas 57. panta 2. punkta nozīmē, var cita starpā izpausties vienā no turpmāk minētajiem veidiem, neskarot to kvalificēšanu par nelikumīgām darbībām saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 1. punkta d) apakšpunktu: ◄

a) nepamatotu tiešu vai netiešu priekšrocību piešķiršana sev vai citiem;

b) attiekšanās piešķirt saņēmējam tiesības vai priekšrocības, kuras šim saņēmējam pienākas;

c) nepamatotu vai neatļautu darbību veikšana vai obligāti veicamu darbību neveikšana.

Citas darbības, kuras iespējami ir saistītas ar interešu konfliktu, ir tādas, kas var ietekmēt personas pienākumu neatkarīgu un objektīvu izpildi, kā, piemēram, cita starpā dalība publiskā iepirkuma vai dotāciju procedūras vērtēšanas komitejā, ja persona tieši vai netieši var gūt finansiālu labumu no šo procedūru iznākuma.

2. Uzskata, ka interešu konflikts pastāv tad, ja pieteikuma iesniedzējs, kandidāts vai pretendents ir darbinieks, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi, ja vien tā priekšnieks nav devis tam iepriekšēju atļauju piedalīties procedūrā.

3. Interešu konflikta gadījumā deleģētais kredītrīkotājs veic piemērotus pasākumus, lai novērstu attiecīgās personas nelabvēlīgo ietekmi uz konkrēto procesu vai procedūru.







2.

NODAĻA

Izpildes paņēmieni







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

33. pants

Pārvaldības veids

(Finanšu regulas 58. pants)

Komisijas grāmatvedības sistēma nosaka pārvaldības veidu un katrā pārvaldības veidā – vienības vai personas veidu, kas uzskaitītas Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā un kam uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

Attiecībā uz Komisijas tiešo pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunktu uzskaites sistēmā pārvaldību iedala šādi:

a) Komisijas struktūrvienības;

b) izpildaģentūras;

c) Savienības delegāciju vadītāji;

d) ieguldījumu fondi, kas minēti Finanšu regulas 187. pantā.







2.

iedaļa

Tieša pārvaldība

34. pants

Tieša pārvaldība

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

Ja Komisija izpilda budžetu tieši tās struktūrvienībās, tad izpildes uzdevumus izpilda finanšu dalībnieki Finanšu regulas 64.–75. panta nozīmē, ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus.

35. pants

Izpildaģentūrām deleģēto pilnvaru īstenošana

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 62. pants)

1. Ar lēmumiem deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām tās tiek pilnvarotas kā deleģētie kredītrīkotāji īstenot apropriācijas, kas attiecas uz Savienības programmu, kuras pārvaldība tām ir uzticēta.

2. Komisijas izdotajā deleģēšanas dokumentā iekļauj vismaz tos pašus noteikumus, kas uzskaitīti 40. panta a) līdz d) punktā un h) punktā. Izpildaģentūras uzdevumā to oficiāli pieņem direktors rakstveidā.

36. pants

Atbilstība publiskā iepirkuma piešķiršanas noteikumiem

(Finanšu regulas 63. pants)

Ja Komisija uztic uzdevumus privātām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 63. panta 2. punktu, tā noslēdz līgumus saskaņā ar Finanšu regulas pirmās daļas V sadaļas un otrās daļas IV sadaļas III nodaļas noteikumiem.







3.

iedaļa

Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm

37. pants

Īpaši noteikumi dalītai pārvaldībai ar dalībvalstīm – pasākumi, lai veicinātu labāko praksi

(Finanšu regulas 59. pants)

Komisija izveido reģistru par struktūrām, kas atbildīgas par pārvaldības, apliecināšanas un revīzijas pasākumiem saskaņā ar nozaru noteikumiem.

Lai veicinātu labāko praksi struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Zivsaimniecības fonda īstenošanas jomā, Komisija informācijas nolūkos var darīt pieejamu struktūrām, kas ir atbildīgas par pārvaldības un kontroles pasākumiem, metodisko rokasgrāmatu, iekļaujot tajā savu kontroles stratēģiju un pieeju, tostarp pārbaudes punktu sarakstus un labākās prakses piemērus. Šo rokasgrāmatu atjauno pēc vajadzības.







4.

iedaļa

Netiešā pārvaldība

38. pants

Sistēmu, noteikumu un procedūru līdzvērtība netiešajā pārvaldībā

(Finanšu regulas 60. pants)

1. Komisija var piekrist, ka iepirkuma noteikumi un procedūras ir līdzvērtīgas tās pašas noteikumiem un procedūrām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) tie atbilst pretendentu plašas konkurences principam, lai iegūtu labāko cenu, un pārrunu procedūras aprobežojas ar pamatotām summām vai ir pienācīgi pamatotas;

b) tie nodrošina pārredzamību ar iepriekšēju publikāciju, jo īpaši gadījumos, kad notiek piedāvājumu konkurss, un atbilstīgi publicē informāciju par līgumslēdzējiem;

c) tie nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, proporcionalitāti un nediskrimināciju;

d) tie novērš interešu konfliktus visas iepirkuma procedūras laikā.

Dalībvalstu vai trešo valstu tiesību aktus, ar kuriem transponē Direktīvu 2004/18/EK, uzskata par līdzvērtīgiem noteikumiem, kurus iestādes piemēro saskaņā ar Finanšu regulu.

2. Komisija var piekrist, ka dotācijas noteikumi un procedūras ir līdzvērtīgas tās pašas noteikumiem un procedūrām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) tie atbilst proporcionalitātes, pareizas finanšu pārvaldības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem;

b) tie nodrošina pārredzamību ar piemērotām publikācijām par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, tiešās piešķiršanas procedūras ir ierobežotas līdz saprātīgām summām vai ir pienācīgi pamatotas, turklāt pēc procedūras tiek publicēta informācija par saņēmējiem, ņemot vērā proporcionalitātes principu;

c) tie novērš interešu konfliktus visas dotāciju piešķiršanas procedūras laikā;

d) tie nosaka, ka dotācijas nevar būt kumulatīvas, tās nevar piešķirt ar atpakaļejošu datumu, tām parasti jābūt saistītām ar līdzfinansējumu, un to mērķis vai sekas nevar būt peļņas radīšana saņēmējam.

3. Komisija var pieņemt, ka grāmatvedības sistēmas un iekšējās kontroles sistēmas, ko izmanto struktūras un personas, kurām ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi Komisijas vārdā, nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni Savienības finanšu interesēm un pamatotu ticamību pārvaldības mērķu sasniegšanai, ja tie atbilst Finanšu regulas 32. pantā noteiktajiem principiem.

39. pants

Vienību un personu noteikumu un procedūru ex ante netiešā pārvaldībā

(Finanšu regulas 61. panta 1. punkts)

Iepriekšējās novērtēšanas nolūkā saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punktu atbildīgais kredītrīkotājs var paļauties uz cita kredītrīkotāja veiktu iepriekšēju novērtējumu, ja tā secinājumi par uzticamo uzdevumu īpašajiem riskiem, jo īpaši par to veidu un iesaistītajām summām, attiecas uz lietas būtību.

Atbildīgais kredītrīkotājs var uzticēties citu līdzekļu devēju veiktajam iepriekšējam novērtējumam, ja tas ir sagatavots, ievērojot nosacījumus, kas ir līdzvērtīgi netiešās pārvaldības nosacījumiem, kuri ir izklāstīti Finanšu regulas 60. pantā.

▼M1

40. pants

Tā līguma saturs, ar kuru budžeta izpildes uzdevumus uztic vienībām un personām

(Finanšu regulas 60. panta 3. punkts un 61. panta 3. punkts)

▼B

Deleģēšanas nolīgumi ietver sīki izstrādātu kārtību, ar kuru nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un veikto darbību pārredzamību. Tie ietver vismaz šādu informāciju:

a) uzdoto uzdevumu skaidra definīcija un to robežas, jo īpaši attiecībā uz uzticēto uzdevumu izmaiņām, atteikšanos no parādiem, atmaksāto vai neizlietoto līdzekļu izlietojumu;

b) uzdevumu izpildes nosacījumi un sīki izstrādāta kārtība, pienākumi un veicamās kontroles organizēšana, tostarp programmu novērtēšana;

c) nosacījumi Savienības iemaksas maksājumiem, tostarp to izmaksu atlīdzināšana, kas radušās saistībā ar izpildi, kā arī atlīdzība pilnvarotajai vienībai, kopā ar noteikumiem par to, kādi pierādījuma dokumenti ir nepieciešami, lai pamatotu maksājumus;

d) noteikumi par to, kā jāziņo Komisijai par uzdevumu izpildi, gaidāmajiem rezultātiem, pārkāpumiem, kas radās, un veiktajiem pasākumiem, nosacījumiem, kuriem iestājoties maksājumus var atlikt vai pārtraukt, kā arī nosacījumiem, kuriem iestājoties uzdevumu izpildi izbeidz;

e) datums, līdz kuram ir jānoslēdz atsevišķie līgumi un nolīgumi, ar ko īsteno deleģēšanas līgumu, tam ir jābūt atbilstošam uzticēto uzdevumu būtībai;

▼M1

f) noteikumi, kas ļauj vienībai vai personai no dalības iepirkuma, dotāciju vai godalgas piešķiršanas procedūrās vai no līgumu, dotāciju vai godalgu piešķiršanas izslēgt uzņēmējus, kas ir Finanšu regulas 106. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā un 107. panta b) punktā minētajā situācijā, un noteikumi, kas paredz, ka vienība vai persona var piemērot minētajiem uzņēmējiem finansiālas sankcijas;

▼B

g) sīki izstrādāta kārtība Komisijas pārbaudēm, kā arī noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai piešķir piekļuvi informācijai, kas tiem ir nepieciešama savu pienākumu izpildīšanai, kā arī pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas, tostarp pārbaudes uz vietas;

h) kārtība, kas nosaka:

▼M1

i) pilnvarotās vienības apņemšanos nekavējoties informēt Komisiju par Finanšu regulas 106. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā minēto krāpšanu vai pārkāpumiem, kas notiek saistībā ar Savienības līdzekļu pārvaldību, un par veiktajiem pasākumiem;

▼B

ii) kā tiek izraudzīta kontaktpersona, kurai ir atbilstīgas pilnvaras sadarboties tieši ar OLAF, lai sekmētu OLAF operatīvo darbību;

i) noteikumi, ar kuriem regulē bankas kontu un saņemto procentu izmantošanu, kā paredzēts Finanšu regulas 8. panta 4. punktā;

j) noteikumi, ar kuriem garantē Savienības darbības pārredzamību saistībā ar struktūras pārējām darbībām.

▼M1

Attiecībā uz pirmās daļas f) punktu Finanšu regulas 106. panta 5. punkta nolūkā par trešās valsts bezdarbību cita starpā var uzskatīt situāciju, kad tās tiesību akti neļauj izslēgt uzņēmēju no visām ES finansētajām līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām Finanšu regulas 106. panta nozīmē. Deleģēšanas nolīgumos precizē gadījumus, kad trešo valstu rīcība tiek uzskatīta par bezdarbību.

Pirmās daļas h) punkta i) apakšpunkta nolūkā attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām ar šo kārtību saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 3. punktu precizē gadījumus, kad trešā valsts un starptautiskā organizācija novērš, atklāj, labo un paziņo pārkāpumus un krāpšanu.

▼B

41. pants

Pārvaldības deklarācija un atbilstības atzinums

(Finanšu regulas 60. panta 5. punkts)

Ja darbības beidzas pirms attiecīgā finanšu gada beigām, pilnvarotās vienības vai personas nobeiguma ziņojums par šo darbību var aizstāt vadības sagatavoto ticamības deklarāciju, kas minēta Finanšu regulas 60. panta 5. punkta b) apakšpunktā, ja tā iesniegta līdz tā gada 15. februārim, kas seko attiecīgajam finanšu gadam.

Ja starptautiskās organizācijas un trešās valstis īsteno daudzgadu darbības, kuru ilgums nepārsniedz 18 mēnešus, Finanšu regulas 60. panta 5. punktā minēto atbilstības atzinumu var iekļaut nobeiguma ziņojumā.

42. pants

Procedūras, ar kurām pārbauda un apstiprina kontus un izslēdz no Savienības finansējuma izdevumus, kas veikti, pārkāpjot spēkā esošos netiešās pārvaldības noteikumus

(Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunkts)

1. Neskarot nozaru noteikumu īpašos nosacījumus, Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktā minētās procedūras ietver:

a) Komisijas veiktas dokumentu pārbaudes un vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas;

b) Komisijas veiktu tādu izdevumu konstatāciju, kuri atzīti kā pieņemami pēc pretrunu procedūras, ja tāda ir vajadzīga, ar iestādēm un struktūrām, un pēc tam, kad šīs iestādes un struktūras ir informētas;

c) vajadzības gadījumā Komisijas veiktus aprēķinus par finanšu korekcijām;

d) Komisijas veiktu tāda saldo atgūšanu vai atmaksāšanu, kas rodas no starpības starp pieņemtajiem izdevumiem un summām, kuras jau samaksātas iestādēm vai struktūrām.

Šā punkta d) apakšpunkta nolūkiem Komisija atgūst maksājamās summas, vēlams ar ieskaitu, kā noteikts 87. pantā.

2. Ja budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti vienībai, kas īsteno daudzu līdzekļu devēju finansētu darbību, Finanšu regulas 60. panta 6. punkta b) un c) apakšpunktā minētās procedūras ietver pārbaudi par to, ka summu, kas atbilst summai, kuru Komisija samaksājusi par attiecīgo darbību, vienība ir izlietojusi darbībai, un ka izdevumi ir radušies atbilstīgi pienākumiem, kuri noteikti līgumā, kas parakstīts ar šo vienību.

Šīs regulas nolūkiem daudzu līdzekļu devēju finansēta darbība ir jebkura darbība, kuras finansēšanai Savienības līdzekļi ir apvienoti ar vēl vismaz viena līdzekļu devēja līdzekļiem.

▼M1

43. pants

Īpaši noteikumi par netiešu pārvaldību ar starptautiskām organizācijām

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkts un 188. pants)

1. Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētās starptautiskās organizācijas ir starptautiskas publiskā sektora organizācijas, kas izveidotas ar starptautiskiem līgumiem, un specializētas iestādes, ko izveidojušas šādas organizācijas.

Pirms Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus, pirmajā daļā minētos līgumus iesniedz kredītrīkotājam, kas atbild par 39. pantā minēto ex ante novērtējumu.

2. Starptautiskām organizācijām tiek pielīdzinātas šādas organizācijas:

a) Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja;

b) Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija.

3. Komisija var pieņemt pienācīgi pamatotu lēmumu, ar kuru bezpeļņas organizāciju pielīdzina starptautiskai organizācijai, ar nosacījumu, ka bezpeļņas organizācija atbilst šādiem nosacījumiem:

a) tā ir juridiska persona ar neatkarīgu pārvaldības struktūru;

b) tā ir izveidota, lai pildītu īpašus uzdevumus ar vispārēju starptautisko nozīmi;

c) šīs bezpeļņas organizācijas biedru sastāvā ir vismaz sešas dalībvalstis;

d) tā sniedz pietiekamas finanšu garantijas;

e) tā darbojas, pamatojoties uz pastāvīgu struktūru un saskaņā ar sistēmām, noteikumiem un procedūrām, kas var tikt novērtētas saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punktu.

4. Ja Komisija izpilda budžetu, īstenojot netiešu kopīgu pārvaldību ar starptautiskajām organizācijām, līgumiem, kas noslēgti ar šīm organizācijām, piemēro pārbaudi.

▼B

44. pants

Publisko tiesību struktūru vai privāttiesību struktūru, kas veic publiska dienesta uzdevumus, iecelšana

(Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) un vi) punkts)

1. Valstu publisko tiesību struktūrām un privāttiesību struktūrām, kuras pilda publisku dienestu uzdevumus, piemēro dalībvalsts tiesību aktus vai tās valsts tiesību aktus, kurā tās ir izveidotas.

2. Ja pārvaldību īsteno ar iestāžu tīkla palīdzību, kura dēļ dalībvalstij vai attiecīgajai valstij jāieceļ vismaz viena struktūra vai vienība, dalībvalsts vai attiecīgā valsts ieceļ šo struktūru vai vienību saskaņā ar pamatdokumentu.

Visos pārējos gadījumos Komisija šādas struktūras vai vienības ieceļ, vienojoties ar dalībvalstīm vai attiecīgajām valstīm.







3.

NODAĻA

Finanšu dalībnieki







1.

iedaļa

Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi

45. pants

Finanšu dalībnieku tiesības un pienākumi

(Finanšu regulas 64. pants)

1. Katra iestāde piešķir ikvienam finanšu dalībniekam resursus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei, un izstrādā hartu, kurā sīki aprakstīti viņa uzdevumi, tiesības un pienākumi.

2. Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, ievēro Komisijas pieņemtu hartu par to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti.







2.

iedaļa

Kredītrīkotājs

46. pants

Palīgi kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

(Finanšu regulas 65. pants)

Atbildīgajam kredītrīkotājam viņa pienākumu izpildē var palīdzēt pilnvaroti darbinieki, un viņa pārraudzībā veikt konkrētas darbības, kas vajadzīgas budžeta izpildei, kā arī finanšu un pārvaldības informācijas sagatavošanai. Lai novērstu jebkādus interešu konfliktus, uz personālu, kas palīdz kredītrīkotājam, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, attiecina Finanšu regulas 57. pantā noteiktos pienākumus.

Savienības delegāciju vadītājiem, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, viņu pienākumu izpildē var palīdzēt Komisijas darbinieki.

47. pants

Iekšējie noteikumi par deleģēšanu

(Finanšu regulas 65. pants)

Ikviena iestāde saskaņā ar Finanšu regulu un šo regulu savos iekšējos noteikumos nosaka tādus pasākumus apropriāciju pārvaldīšanai, kādus uzskata par vajadzīgiem savas budžeta iedaļas pareizai izpildei.

Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti, ievēro Komisijas iekšējos noteikumus.

48. pants

Kredītrīkotāja veicamā apliecinošo dokumentu kārtošana

(Finanšu regulas 66. panta 2. punkts)

Kredītrīkotājs izveido papīra vai elektroniskas sistēmas apliecinošo dokumentu oriģinālu kārtošanai saistībā ar budžeta izpildi un budžeta izpildes pasākumiem un pēc tam. Sistēmas nodrošina, ka:

a) šie dokumenti tiek numurēti;

b) šādi dokumenti ir datēti;

c) tiek kārtots reģistrs, kas var būt datorizēts un ar kuru var noteikt šādu dokumentu precīzu atrašanās vietu;

d) šādus dokumentus uzglabā vismaz piecus gadus no dienas, kad Eiropas Parlaments ir apstiprinājis budžeta izpildi par gadu, uz kuru šie dokumenti attiecas;

e) tiek glabāti dokumenti, kuri attiecas uz priekšfinansējuma garantiju iestādei, un kārtots žurnāls, lai varētu šādas garantijas pienācīgi uzraudzīt.

Dokumentus, kuri attiecas uz darbībām, kas nav pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, nekā noteikts pirmās daļas d) punktā, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbības pabeigšanas.

Apliecinošos dokumentos iekļautos personas datus svītro, ja iespējams tad, kad šie dati vairs nav vajadzīgi budžeta izpildes, kontroles un revīzijas nolūkos. Attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

49. pants

Ex ante kontrole un ex post kontrole

(Finanšu regulas 66. panta 5. un 6. punkts)

1. Ar darbības uzsākšanu saprot visas darbības, kuras parasti veic 46. pantā minētais personāls, lai sagatavotu tādu dokumentu pieņemšanu, ar kuriem atbildīgais kredītrīkotājs izpilda budžetu.

2. Ar darbības ex ante pārbaudi saprot visas ex ante pārbaudes, ko ieviesis atbildīgais kredītrīkotājs, lai pārbaudītu tās darbības un finansiālos aspektus.

3. Ar ex ante kontroli pārbauda saskaņotību starp pieprasītiem apliecinošiem dokumentiem un jebkuru citu pieejamo informāciju.

Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka atbildīgais kredītrīkotājs, ņemot vērā riska un izmaksu efektivitātes apsvērumus. Šaubu gadījumā par attiecīgā maksājuma apstiprināšanu atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai iegūtu pamatotu pārliecību ex ante kontroles ietvaros.

Ex ante kontroles mērķis ir pārliecināties, ka:

a) izdevumi un ieņēmumi ir kārtībā un atbilst piemērojamiem noteikumiem, jo īpaši budžeta noteikumiem un attiecīgajām regulām un jebkādiem dokumentiem, kas pieņemti, īstenojot Līgumus vai regulas un attiecīgos gadījumos līgumu noteikumus;

b) ir piemērots pareizas finanšu pārvaldības princips, kas noteikts Finanšu regulas pirmās daļas II sadaļas 7. nodaļā.

Kontroles nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.

4. Ex post kontroli var veikt, pamatojoties uz dokumentiem, un vajadzības gadījumā – uz vietas.

Pēckontrolē pārbauda, vai darbības, kuras finansē no budžeta, ir pareizi īstenotas, jo īpaši – vai ir ievēroti kritēriji, kas noteikti 3. punktā.

Ex post kontroles rezultātus deleģētais kredītrīkotājs pārskata vismaz reizi gadā, lai konstatētu iespējamas sistēmiskas problēmas. Deleģētais kredītrīkotājs veic pasākumus, lai risinātu šīs problēmas.

Finanšu regulas 66. panta 6. punktā minēto riska analīzi pārskata, ņemot vērā kontroles rezultātus un citu attiecīgo informāciju.

Daudzgadu programmu gadījumā deleģētais kredītrīkotājs izveido daudzgadu kontroles stratēģiju, kurā precizē kontroles veidu un apmēru perioda laikā un veidu, kā rezultāti jānovērtē gadu pēc gada, īstenojot ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu.

50. pants

Profesionālo standartu kodekss

(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 5. punkts)

1. Personālu, kuru atbildīgais kredītrīkotājs ieceļ pārbaudīt finanšu operācijas, izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašu kvalifikāciju, ko apliecina diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai arī pēc atbilstošas mācību programmas.

2. Katra iestāde sastāda profesionālo standartu kodeksu, kurā attiecībā uz iekšējās kontroles jautājumiem nosaka:

a) tehnisko un finansiālo zināšanu līmeni, kas vajadzīgs 1. punktā minētajiem darbiniekiem;

b) šāda personāla pienākumu turpināt mācības;

c) tiem noteiktos uzdevumus, lomu un pienākumus;

d) profesionālās ētikas normas, jo īpaši ētikas un integritātes standartus, kas tiem jāievēro, un tiesības, kuras tiem ir.

3. Savienības delegāciju vadītāji, kas rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz to finanšu pārvaldības uzdevumu īstenošanu, kas viņiem ir pastarpināti uzticēti, ievēro Komisijas profesionālo standartu kodeksu.

4. Katra iestāde izveido atbilstošas struktūras, lai izplatītu kredītrīkotājām struktūrvienībām un regulāri atjauninātu informāciju par kontroles standartiem un paņēmieniem, kā arī metodēm, kas šim nolūkam pieejamas.

51. pants

Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība

(Finanšu regulas 66. panta 8. punkts)

Deleģētā kredītrīkotāja bezdarbība, kā noteikts Finanšu regulas 66. panta 8. punktā, nozīmē, ka, ievērojot lietas apstākļus, saprātīgā termiņā nav sniegta atbilde un jebkurā gadījumā šāda atbilde nav sniegta, ilgākais, mēneša laikā.

52. pants

Finanšu un pārvaldības informācijas pārsūtīšana grāmatvedim

(Finanšu regulas 66. pants)

Deleģētais kredītrīkotājs saskaņā ar grāmatveža pieņemtiem normatīviem nosūta grāmatvedim finanšu un pārvaldības informāciju, kas vajadzīga grāmatveža pienākumu izpildei.

Kredītrīkotājs regulāri un vismaz kontu slēgšanas brīdī informē grāmatvedi par fiduciāro bankas kontu attiecīgajiem finanšu datiem, lai Savienības līdzekļu izlietojumu varētu atspoguļot Savienības pārskatos.

▼M1

53. pants

Pārskats par sarunu procedūrām

(Finanšu regulas 66. pants)

Deleģētais kredītrīkotājs par katru finanšu gadu fiksē līgumus, kas noslēgti saskaņā ar šīs regulas 134. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā un 266. pantā minētajām sarunu procedūrām. Ja sarunu procedūru īpatsvars attiecībā pret līgumu skaitu, kurus piešķīris viens un tas pats deleģētais kredītrīkotājs, salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir ievērojami palielinājies vai ja šis īpatsvars ir izteikti augstāks, nekā fiksēts vidēji iestādē, atbildīgais kredītrīkotājs par to ziņo iestādei, norādot, kādi pasākumi veikti, lai mainītu šo tendenci. Katra iestāde nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par sarunu procedūrām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.

▼B







3.

iedaļa

Grāmatvedis

54. pants

Grāmatveža iecelšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Katra iestāde ieceļ grāmatvedi no to ierēdņu vidus, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi.

Iestāde izraugās grāmatvedi, pamatojoties uz viņa īpašajām zināšanām, ko apliecina diplomi vai līdzvērtīga profesionālā pieredze.

2. Divas vai vairāk iestādes vai struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi.

Tādā gadījumā tas veic nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no interešu konflikta.

55. pants

Grāmatveža pienākumu pildīšanas izbeigšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīta izmēģinājuma bilance.

2. Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt pienākumus, vai, ja tas nav iespējams, jebkurš ierēdnis struktūrvienībā, kurā strādā šis grāmatvedis, nosūta izmēģinājuma bilanci kopā ar nodošanas atskaiti jaunajam grāmatvedim.

Jaunais grāmatvedis paraksta izmēģinājuma bilances pieņemšanu viena mēneša laikā no pārsūtīšanas dienas, un viņš var tajā iekļaut atrunas.

Nodošanas atskaitē ietver arī izmēģinājuma bilances rezultātu un visas atrunas.

3. Katra iestāde vai struktūra, kas minēta Finanšu regulas 208. pantā, divu nedēļu laikā ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijas grāmatvedim par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.

56. pants

Grāmatvedības un inventāra uzskaites sistēmu apstiprināšana

(Finanšu regulas 68. pants)

Atbildīgais kredītrīkotājs paziņo grāmatvedim par visiem pilnveidojumiem vai būtiskām modifikācijām finanšu pārvaldības sistēmā, inventāra uzskaites sistēmā vai aktīvu un saistību novērtēšanas sistēmā, ja tā nodrošina datus iestādes pārskatiem vai tiek izmantota to datu pamatošanai, lai grāmatvedis var pārbaudīt atbilstību apstiprināšanas kritērijiem.

Grāmatvedis jebkurā laikā var atkārtoti pārbaudīt jau apstiprinātu finanšu pārvaldības sistēmu. Ja grāmatvedis neapstiprina vai vairs neapstiprina kredītrīkotāja izveidotu finanšu pārvaldības sistēmu, atbildīgais kredītrīkotājs izveido rīcības plānu, lai laikus izlabotu nepilnības, kuru dēļ ir noraidīts apstiprinājums.

Atbildīgais kredītrīkotājs ir atbildīgs par grāmatvedim nosūtītās informācijas pilnīgumu.

57. pants

Finanšu līdzekļu pārvalde

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Grāmatvedis nodrošina, ka iestādei, kurā viņš strādā, ir pietiekami līdzekļi, lai apmierinātu prasības pēc skaidras naudas, kuras rodas, izpildot budžetu.

2. Šā panta 1. punktā minētajām vajadzībām grāmatvedis izveido naudas pārvaldības sistēmas, kas ļauj viņam sastādīt naudas plūsmas prognozes.

3. Komisijas grāmatvedis sadala līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

58. pants

Bankas kontu pārvaldīšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Finanšu līdzekļu pārvaldes vajadzībām grāmatvedis var iestādes vārdā atvērt kontus finanšu iestādēs vai valstu centrālajās bankās vai arī uzdot atvērt šādus kontus. Pienācīgi pamatotos apstākļos grāmatvedis var atvērt kontus citās valūtās, kas nav euro.

2. Grāmatvedis ir atbildīgs par 1. punktā minēto kontu slēgšanu un par nodrošināšanu, ka šādi konti tiek slēgti.

3. Grāmatvedis kopā ar finanšu iestādēm nosaka 1. punktā minēto kontu darbības noteikumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības, efektivitātes un piedāvājumu konkursa principiem.

4. Grāmatvedis vismaz reizi piecos gados no jauna atsāk piedāvājumu konkursu starp finanšu iestādēm, kurās varētu atvērt kontus saskaņā ar 1. punktu.

Ja to atļauj vietējie banku darbības apstākļi, ar avansu saistītiem bankas kontiem, kas atvērti finanšu iestādēs, kuras atrodas ārpus Savienības, regulāri veic apsekojumu. Šādu apsekojumu veic vismaz reizi piecos gados pēc avansa konta turētāja iniciatīvas, kurš tad iesniedz grāmatvedim pamatotu priekšlikumu bankas atlasei uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus.

5. Grāmatvedis nodrošina, ka tiek stingri ievēroti finanšu iestādēs saskaņā ar 1. punktu atvērto kontu darbības noteikumi.

Ar avansu saistītiem bankas kontiem, kas atvērti finanšu iestādēs, kuras atrodas ārpus Savienības, avansa konta turētājs uzņemas šo atbildību, ņemot vērā tiesību aktus, kas ir piemērojami valstī, kurā šis turētājs pilda savu mandātu.

6. Komisijas grāmatvedis informē grāmatvežus no citām iestādēm un struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā, par finanšu iestādēs atvērto kontu darbības noteikumiem. Grāmatveži no citām iestādēm un struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā, saskaņo ar minētajiem darbības noteikumiem viņu atvērto kontu darbības noteikumus.

59. pants

Paraksti uz kontiem

(Finanšu regulas 68. pants)

Atkarībā no iekšējās kontroles prasībām noteikumos par kontu atvēršanu, darbību un izmantošanu paredz, ka čekus, banku pārskaitījuma rīkojumus vai jebkādas citas banku operācijas jāparaksta vienam vai vairākiem pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem. Manuālas instrukcijas paraksta vismaz divi pienācīgi pilnvaroti darbinieki vai grāmatvedis personīgi.

Pirmās daļas nolūkiem katras iestādes grāmatvedis paziņo visām finanšu iestādēm, kurās attiecīgā iestāde ir atvērusi kontus, pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniedz tām viņu parakstu paraugus.

60. pants

Kontu atlikumu pārvaldīšana

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Grāmatvedis nodrošina, ka atlikumi banku kontos, kuri paredzēti 58. pantā, ievērojami nenovirzās no naudas plūsmas prognozēm, kas minētas 57. panta 2. punktā, un jebkurā gadījumā nodrošina, ka:

a) nevienā no šiem kontiem nav debeta;

b) kontu atlikumus, ko glabā citās valūtās, regulāri konvertē euro.

2. Grāmatvedis nedrīkst turēt atlikumus ārvalstu valūtu kontos, kas varētu radīt iestādei pārmērīgus zaudējumus valūtas maiņas kursa svārstību rezultātā.

61. pants

Pārskaitījumi un konversijas pasākumi

(Finanšu regulas 68. pants)

Neskarot 69. pantu, grāmatvedis izdara pārskaitījumus starp kontiem, kurus viņš iestādes vārdā atvēris finanšu iestādēs, un izdara valūtas pārrēķinu operācijas.

62. pants

Maksāšanas veidi

(Finanšu regulas 68. pants)

Maksājumus veic ar bankas pārskaitījumu, čeku vai ar debetkarti no avansa kontiem saskaņā ar 67. panta 4. punktu.

63. pants

Juridisko personu kartotēka

(Finanšu regulas 68. pants)

1. Grāmatvedis var izdarīt maksājumus ar bankas pārskaitījumu vienīgi tad, ja saņēmēja bankas konta rekvizīti un informācija, kas apstiprina saņēmēja personību, vai tās izmaiņas vispirms ir iekļautas iestādes kopējā kartotēkā.

Saņēmēja bankas konta un juridiskos rekvizītus vai izmaiņas šajos rekvizītos iekļauj kartotēkā, pamatojoties uz apliecinošu dokumentu, kura formu nosaka grāmatvedis.

2. Lai izdarītu maksājumu ar bankas pārskaitījumu, kredītrīkotājs var uzņemties saistības pret trešo personu savas iestādes vārdā tikai tad, ja šī trešā persona ir iesniegusi dokumentus, kas vajadzīgi tās ierakstīšanai kartotēkā.

Kredītrīkotāji informē grāmatvedi par jebkurām izmaiņām bankas konta un juridiskajos rekvizītos, kurus tiem paziņojis saņēmējs, un pārbauda, vai šie rekvizīti ir spēkā, pirms tiek veikts maksājums.

Saistībā ar pirmspievienošanās atbalstu atsevišķas saistības ar publiskām institūcijām valstīs, kas pieteikušas pievienošanos Eiropas Savienībai, var noslēgt bez iepriekšējas iekļaušanas trešo personu kartotēkā. Šādos gadījumos kredītrīkotājs pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka iekļaušanu kartotēkā veic, cik ātri vien iespējams. Nolīgumos nosaka, ka saņēmēja bankas konta rekvizītu paziņošana Komisijai ir nosacījums, kas jāizpilda, pirms var izdarīt pirmo maksājumu.

64. pants

Grāmatveža veicamā apliecinošo dokumentu glabāšana

(Finanšu regulas 68. pants)

Grāmatvedības sistēmas apliecinošie dokumenti un apliecinošie dokumenti, kas vajadzīgi Finanšu regulas 141. pantā minēto pārskatu sastādīšanai, glabājami vismaz piecus gadus no dienas, kurā Eiropas Parlaments apstiprina tā budžeta gada budžeta izpildi, uz kuru šie dokumenti attiecas.

Tomēr dokumentus, kas attiecas uz darbībām, kuras nav vēl pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbību pabeigšanas. Attiecībā uz informācijas plūsmas datu saglabāšanu piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 37. panta 2. punktu.

Katra iestāde izlemj, kurā struktūrvienībā apliecinošie dokumenti jāglabā.

65. pants

Personas, kas pilnvarotas pārvaldīt kontus

(Finanšu regulas 69. pants)

Katra iestāde paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem darbinieki, ko tā iecēlusi un pilnvarojusi pārvaldīt kontus vietējās vienībās, kas noteiktas 72. pantā, ir pilnvaroti paziņot vārdus un iesniegt parakstu paraugus vietējām finanšu iestādēm.







4.

iedaļa

Avansu pārzinis

66. pants

Avansu kontu izmantošanas nosacījumi

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Ja ierobežoto summu dēļ maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, šādu izdevumu nomaksai var izveidot avansu kontus.

2. Avansu pārzinis, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumos sīki noteikto kārtību, var provizoriski apzināt un nomaksāt izdevumus. Šajos norādījumos precizē noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek veikta provizoriskā apstiprināšana un maksājumi, un, ja vajadzīgs, noteikumus juridisku saistību parakstīšanai 97. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.

3. Lēmumu par avansu konta izveidošanu un avansu pārziņa iecelšanu pieņem grāmatvedis pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma. Lēmumā nosaka avansu pārziņa un kredītrīkotāja attiecīgo kompetenci un pienākumus.

Grozījumus avansu kontu darbības noteikumos arī pieņem ar grāmatveža lēmumu pēc atbildīgā kredītrīkotāja pienācīgi pamatota priekšlikuma.

4. Savienības delegācijās izdevumu apmaksāšanai izveido avansa kontus, kas ietver līdzekļus no Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (turpmāk “EĀDD”) budžeta iedaļas, pilnībā nodrošinot izdevumu izsekojamību.

67. pants

Izveides un nomaksas nosacījumi

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Lēmumā par avansu kontu izveidi un avansu pārziņu iecelšanu un lēmumā, ar kuru groza avansu kontu darbības noteikumus, jo īpaši nosaka:

a) maksimālo apmēru, ko sākotnēji var izsniegt kā avansu, un tā mērķi;

b) vai iestādes vārdā jāatver bankas konts vai pasta pārveduma konts;

c) raksturu un maksimālo apmēro katram izdevumu postenim, ko avansu pārzinis var maksāt trešām personām vai iekasēt no tām;

d) cik bieži jāuzrāda apliecinošie dokumenti, to uzrādīšanas procedūru un noteikumus šo dokumentu pārsūtīšanai kredītrīkotājam norēķinu veikšanai;

e) procedūru, kā rīkoties, ja avanss ir jāpapildina;

f) ka kredītrīkotājs nokārto avansa darījumu ne vēlāk kā nākamā mēneša beigās, lai grāmatvedības atlikumu un bankas atlikumu var saskaņot;

g) termiņu pilnvarojumam, ko grāmatvedis piešķīris avansu pārzinim;

h) ieceltā avansu pārziņa identitāti.

2. Priekšlikumos pieņemt lēmumus par avansu kontu izveidi atbildīgais kredītrīkotājs nodrošina, ka:

a) priekšroka tiek dota budžeta procedūru izmantošanai, ja ir piekļuve centrālajai datorizētajai grāmatvedības sistēmai;

b) avansu kontus izmanto vienīgi pamatotos gadījumos.

Maksimālais apmērs, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, nedrīkst pārsniegt EUR 60 000 par katru izdevuma posteni.

3. Avansu pārzinis var izdarīt maksājumus trešām personām ar tādu pamatojumu un tādās robežās kā:

a) iepriekšējās budžeta un juridiskās saistības, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs;

b) pozitīvs avansu konta atlikums skaidrā naudā vai bankā.

4. Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, izmantojot tostarp arī Finanšu regulas 89. pantā minēto tiešā debeta sistēmu, čeku vai citu maksājuma līdzekli, tostarp debetkartes, atbilstoši grāmatveža dotajiem norādījumiem.

5. Maksājumus izdara pēc oficiāla galīgā apstiprinājuma lēmuma pieņemšanas un/vai maksājuma rīkojumu izdošanas, ko parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs.

68. pants

Avansu pārziņu izraudzīšanās

(Finanšu regulas 70. pants)

Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, ja vajadzīgs un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, no citu darbinieku vidus. Avansu pārziņus izraugās, pamatojoties uz viņu zināšanām, prasmēm un īpašo kvalifikāciju, ko pierāda diplomi vai attiecīga profesionāla pieredze, vai pēc īpašas mācību programmas.

69. pants

Līdzekļu iemaksa avansu kontos

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Grāmatvedis izdara maksājumus, ar kuriem iemaksā līdzekļus avansu kontos, un uzrauga šos kontus no banku kontu atvēršanas un paraksta tiesību deleģēšanas viedokļa, kā arī izdarot pārbaudes uz vietas un pārbaudot centralizētos pārskatus. Grāmatvedis piešķir līdzekļus avansu kontiem. Avansus iemaksā bankas kontos, kas atvērti avansu vajadzībām.

Līdzekļus avansu kontiem var piešķirt arī tieši no dažādiem vietējiem ieņēmumiem kā ieņēmumus, kas gūti no:

a) aprīkojuma pārdošanas;

b) publikācijām;

c) dažādiem atmaksājumiem;

d) procentiem.

Avansu kārto izdevumu vai dažādu vai piešķirto ieņēmumu veidā saskaņā ar lēmumu, ar kuru izveido avansu kontu, kas noteikts 67. pantā, un Finanšu regulas noteikumiem. Kredītrīkotājs ietur attiecīgās summas, kad tas turpmāk papildina attiecīgos avansu kontus.

2. Lai izvairītos no zaudējumiem apmaiņas rezultātā, avansu pārzinis var izdarīt pārskaitījumus starp dažādiem banku kontiem, kuri attiecas uz vienu un to pašu avansu.

70. pants

Kredītrīkotāju un grāmatvežu veiktās pārbaudes

(Finanšu regulas 70. pants)

1. Avansu pārzinis kārto uzskaiti par viņa rīcībā esošajiem līdzekļiem skaidrā naudā un bankā, kā arī par maksājumiem un saņemtajām summām saskaņā ar noteikumiem un pamatojoties uz grāmatveža norādījumiem. Šīs uzskaites pārskati jebkurā laikā ir pieejami atbildīgajam kredītrīkotājam, un avansu pārzinis vismaz reizi mēnesī sastāda darījumu sarakstu un nākamajā mēnesī nosūta atbildīgajam kredītrīkotājam kopā ar apliecinošiem dokumentiem avansu operāciju nokārtošanai.

2. Grāmatvedis izdara vai uzdod īpaši šim nolūkam pilnvarotam darbiniekam no struktūrvienības, kurā viņš strādā, vai no kredītrīkotājas struktūrvienības izdarīt pārbaudes, kādas parasti ir jāizdara uz vietas un bez brīdinājuma, lai pārbaudītu avansu pārziņiem piešķirto līdzekļu esību un grāmatvedību un lai pārbaudītu, vai avansu darījumi ir nokārtoti noteiktajā termiņā. Grāmatvedis ziņo atbildīgajam kredītrīkotājam par šādas pārbaudes rezultātiem.

71. pants

Publiskā iepirkuma procedūra

(Finanšu regulas 70. pants)

Maksājumus, ko izdara no avansu kontiem, var 137. panta 3. punktā noteiktajās robežās veikt, vienkārši apmaksājot izmaksas par uzrādītajām faktūrām bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas.

72. pants

Avansu kontu izveide

(Finanšu regulas 70. pants)

Noteiktas kategorijas izdevumu apmaksai var vietējā vienībā ārpus Savienības izveidot vienu vai vairākus avansu kontus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu. Vietējā vienība ir, piemēram, Savienības delegācija, birojs vai biroja filiāle trešā valstī.

Lēmumā, ar kuru izveido šādu avansu kontu, iekļauj tā darbības noteikumus saskaņā ar Finanšu regulas 70. pantu un pamatojoties uz katras vietējās vienības īpašajām vajadzībām.

73. pants

Avansu pārziņi un personas, kas pilnvarotas pārvaldīt kontus Savienības delegācijās

(Finanšu regulas 70. pants)

Ārkārtējos apstākļos un darbības nepārtrauktības nodrošināšanai EĀDD avansu pārziņu Savienības delegācijās pienākumus var veikt Komisijas darbinieki. Tādos pašos apstākļos EĀDD darbinieki var tikt iecelti par Komisijas avansu pārziņiem Savienības delegācijās.

Savienības delegācijās šā panta pirmajā daļā izklāstītos noteikumus un nosacījumus piemēro to personu iecelšanai, kurus grāmatvedis ir pilnvarojis veikt bankas operācijas.







4.

NODAĻA

Finanšu dalībnieku atbildība







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

74. pants

Krāpšanas jautājumos kompetentās struktūras

(Finanšu regulas 66. panta 8. punkts un 72. panta 2. punkts)

Iestādes un struktūras, kas minētas Finanšu regulas 66. panta 8. punktā un 72. panta 2. punktā, ir struktūras, kas ieceltas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Savienības iestāžu lēmumiem par noteikumiem iekšējai izmeklēšanai attiecībā uz krāpšanas, korupcijas un citu tādu nelikumīgu darbību novēršanu, kuras kaitē Savienības interesēm.







2.

iedaļa

Noteikumi par kredītrīkotājiem, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras

75. pants

Finanšu pārkāpumi

(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 6. punkts)

Neskarot pilnvaras, kas piešķirtas OLAF, 29. pantā minētā Finanšu pārkāpumu komisija (turpmāk “komisija”) ir kompetenta izskatīt visus Finanšu regulas noteikumu vai finanšu pārvaldības noteikumu pārkāpumus un veikt tādu darbību pārbaudi, kas saistītas ar darbinieka darbību vai bezdarbību.

76. pants

Finanšu pārkāpumu komisija

(Finanšu regulas 66. panta 7. punkts un 73. panta 6. punkts)

1. Finanšu regulas 73. panta 6. punkta otrajā daļā minētā iestāde, kas ieceļ amatā, nodod šīs regulas 75. pantā minētās finanšu pārkāpumu lietas komisijai atzinuma sniegšanai.

Ja Savienības delegāciju vadītāji rīkojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām saskaņā ar Finanšu regulas 56. panta 2. punktu, atbildīgais kredītrīkotājs var tieši vērsties pie komisijas, lai saņemtu atzinumu par finanšu pārkāpumu lietām, kā noteikts šīs regulas 75. pantā.

Deleģētais kredītrīkotājs var nodot lietu komisijai, ja viņš uzskata, ka ir izdarīts finanšu pārkāpums. Komisija sniedz atzinumu, izvērtējot, vai ir izdarīti pārkāpumi 75. panta nozīmē, cik tie ir nopietni un kādas varētu būt to sekas. Ja komisijas analīze liecina, ka tai nodotā lieta ir OLAF kompetencē, tā nekavējoties nosūta materiālus atpakaļ iestādei, kas ieceļ amatā, un tūlīt informē OLAF.

Ja darbinieks tieši informē komisiju par lietu saskaņā ar Finanšu regulas 66. panta 8. punktu, tā nodod materiālus iestādei, kas ieceļ amatā, un par to attiecīgi informē šo darbinieku. Iestāde, kas ieceļ amatā, var lūgt komisijas atzinumu šajā lietā.

2. Katra iestāde vai kopīgas komisijas gadījumā iesaistītās iestādes atkarībā no tās vai to iekšējās uzbūves nosaka komisijas darbības procedūru un tās sastāvu, kurā iekļauj ārēju dalībnieku ar vajadzīgo kvalifikāciju un pieredzi.

77. pants

Norādījumu apstiprināšana

(Finanšu regulas 73. panta 3. punkts)

1. Kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, kurš saņēmis saistošu norādījumu, kuru viņš uzskata par nepareizu vai pretēju pareizas finanšu pārvaldības principam, jo īpaši tāpēc, ka šo norādījumu nevar izpildīt ar viņam piešķirtajiem līdzekļiem, rakstiski informē par to iestādi, kas viņam tieši vai pastarpināti deleģējusi pilnvaras. Ja norādījums ir rakstiski apstiprināts un apstiprinājums saņemts saprātīgā termiņā, un ir pietiekami skaidrs tādā nozīmē, ka tas tieši norāda uz punktiem, kurus kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, apšaubījis, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības; viņš izpilda norādījumu, ja vien tas nav nepārprotami nelikumīgs vai attiecīgo drošības standartu pārkāpums.

2. Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumos, ja kredītrīkotājs saistoša norādījuma izpildes gaitā uzzina, ka lietas apstākļi var izraisīt pārkāpumu.

Atbildīgais deleģētais kredītrīkotājs fiksē jebkuru norādījumu, kas apstiprināts Finanšu regulas 73. panta 3. punktā noteiktajos apstākļos, un iekļauj to savā gada darbības pārskatā.







5.

NODAĻA

Ieņēmumu operācijas







1.

iedaļa

Pašu resursi

78. pants

Noteikumi par pašu resursiem

(Finanšu regulas 76. pants)

Kredītrīkotājs sastāda sarakstu, kurā norāda, kad pašu resursi, kas noteikti ar Lēmumu par Savienības pašu resursu sistēmu, būs padarīti pieejami Komisijai.

Pašu resursus konstatē un iekasē saskaņā ar noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar pirmajā daļā minēto lēmumu.







2.

iedaļa

Debitoru parādu tāme

79. pants

Debitoru parādu tāme

(Finanšu regulas 77. pants)

1. Debitoru parādu tāmē norāda ieņēmumu veidu un budžeta posteni, kurā tie jāiegrāmato, un, cik iespējams, ziņas par parādnieku un paredzamo summu.

Sastādot debitoru parādu tāmi, atbildīgais kredītrīkotājs jo īpaši pārbauda, vai:

a) ieņēmumi ir iegrāmatoti pareizajā budžeta postenī;

b) tāme ir sastādīta pareizi un atbilstoši piemērojamiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principam.

2. Ievērojot Finanšu regulas 181. panta 2. punktu un 183. panta 2. punktu un šīs regulas 7. panta 2. punktu, debitoru parādu tāme nedara pieejamas saistību apropriācijas. Gadījumos, kas minēti Finanšu regulas 21. pantā, apropriācijas var padarīt pieejamas tikai pēc tam, kad Savienība faktiski atguvusi tai pienākošās summas.







3.

iedaļa

Debitoru parādu konstatācija

80. pants

Procedūra

(Finanšu regulas 78. pants)

1. Atbildīgais kredītrīkotājs konstatē debitoru parādus, atzīstot Savienības tiesības attiecībā pret parādnieku un konstatējot prasījuma tiesības pieprasīt, lai parādnieks samaksā parādu.

2. Iekasēšanas rīkojums ir darbība, ar kuru atbildīgais kredītrīkotājs dod norādījumu grāmatvedim atgūt konstatēto summu.

3. Ar parādzīmi parādnieku informē, ka:

a) Savienība ir konstatējusi debitoru parādu;

b) ja parāda atmaksa tiek veikta pirms termiņa, kavējuma procenti netiek aprēķināti;

c) ja parāda atmaksa nav izdarīta b) apakšpunktā minētajā termiņā, par parādu jāmaksā procenti atbilstoši likmei, kas minēta 83. pantā, neskarot piemērojamos īpašos noteikumus;

d) ja maksājums nav izdarīts b) apakšpunktā minētajā termiņā, iestāde īsteno atgūšanu, izmantojot vai nu ieskaitu, vai jebkādu garantiju, kas iemaksāta iepriekš;

e) grāmatvedis var īstenot atgūšanu ar ieskaitu pirms b) apakšpunktā minētā termiņa, ja ir nepieciešams aizsargāt Savienības finansiālās intereses, ja viņam ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Komisijai, varētu neatgūt pēc tam, kad parādnieks ir informēts par ieskaita iemesliem un datumu;

f) ja pēc tam, kad izdarīti visi pasākumi, kas noteikti šī punkta a) līdz e) apakšpunktā, summas nav atgūtas pilnā apmērā, iestāde īsteno atgūšanu, izpildot lēmumu, kas nodrošināts saskaņā ar Finanšu regulas 79. panta 2. punktu, vai arī uzsākot tiesvedību.

Kredītrīkotājs sagatavo parādzīmi un nosūta to parādniekam. Grāmatvedis tiek informēts par minēto nosūtīšanu ar finanšu informācijas sistēmas starpniecību.

81. pants

Debitoru parādu konstatācija

(Finanšu regulas 78. pants)

Lai konstatētu debitoru parādus, atbildīgais kredītrīkotājs pārliecinās, ka:

a) parādprasība ir droša, kas nozīmē, ka uz to neattiecas nekādi nosacījumi;

b) parādprasības summa ir noteikta un ir precīzi izteikta naudas izteiksmē;

c) parādprasības atmaksas termiņš ir pienācis un uz to neattiecas nekāds termiņa pagarinājums;

d) ziņas par parādnieku ir pareizas;

e) atgūstamā summa ir iegrāmatota pareizajā budžeta postenī;

f) apliecinošie dokumenti ir pareizi; un

g) ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips, jo īpaši attiecībā uz 91. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

82. pants

Apliecinošie dokumenti debitoru parādu konstatēšanai

(Finanšu regulas 78. pants)

1. Debitoru parādus konstatē, pamatojoties uz apliecinošiem dokumentiem, kuri apstiprina Savienības prasījumus.

2. Pirms debitoru parāda konstatēšanas atbildīgais kredītrīkotājs personīgi pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību nodrošina šādu pārbaudi.

3. Kredītrīkotājs glabā apliecinošos dokumentus saskaņā ar 48. pantu.

83. pants

Kavējuma procenti

(Finanšu regulas 78. pants)

1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot īpašus nozaru noteikumus, par jebkuru debitoru parādu, kas nav atmaksāts termiņā, kurš minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, jāmaksā procenti saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu.

2. Procentu likme par debitoru parādiem, kas nav samaksāti termiņā, kurš minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām kapitāla refinansēšanas operācijām, kā publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā ir atmaksas termiņš, palielinot šo likmi par:

a) astoņiem procentu punktiem, ja notikums, kas rada pienākumu, ir publisks piegādes un pakalpojumu līgums, kas paredzēts V sadaļā;

b) trīsarpus procentu punktiem visos pārējos gadījumos.

3. Procentus aprēķina no nākamās kalendārās dienas pēc 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, kas ir norādīts parādzīmē, līdz kalendārajai dienai, kurā parāds ir pilnīgi atmaksāts.

Iekasēšanas rīkojumu atbilstīgi kavējuma procentu summai izdod tad, kad šie procenti ir faktiski saņemti.

4. Naudassoda gadījumā, ja parādnieks dod finansiālu garantiju, ko grāmatvedis ir pieņēmis maksājuma vietā, procentu likme, kāda jāpiemēro no 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, ir likme, kas paredzēta šī panta 2. punktā kā spēkā esoša tā mēneša pirmajā dienā, kurā ir pieņemts lēmums par naudassoda uzlikšanu, un kura palielināta tikai par pusotru procentu punktu.







4.

iedaļa

Atgūšanas pilnvarojums

84. pants

Iekasēšanas rīkojuma izveide

(Finanšu regulas 79. pants)

1. Iekasēšanas rīkojumā norāda:

a) finanšu gadu, par kuru ieņēmums jāiegrāmato;

b) atsauces uz tiesību aktu vai juridisko saistību, kas ir parāda avots un rada pamatu atgūšanas prasījumam;

c) budžeta pantu un jebkādu apakšnodalījumu, kas var būt jāpiemēro, kā arī vajadzības gadījumā atsauces uz atbilstošām budžeta saistībām;

d) atgūstamo summu, kas izteikta euro;

e) parādnieka vārdu vai nosaukumu un adresi;

f) termiņu, kas minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā;

g) iespējamo atgūšanas paņēmienu, jo īpaši atgūšanu ar ieskaitu vai garantijas ieturēšanu.

2. Iekasēšanas rīkojumu datē un paraksta atbildīgais kredītrīkotājs, un pēc tam to nosūta grāmatvedim.

3. Katras iestādes grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām. Savienības prasījumus sagrupē sarakstā atbilstoši iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Šo sarakstu viņš nosūta Komisijas grāmatvedim.

Komisijas grāmatvedis sagatavo konsolidētu sarakstu, norādot maksājamās summas dalījumā pa iestādēm un iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Šo sarakstu pievieno Komisijas pārskatam par budžeta un finanšu pārvaldību.

4. Lai pastiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija izveido sarakstu par summām, kas pienākas Savienībai, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar Tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav veikts neviens vai neviens nozīmīgs maksājums. Sarakstu publicē, pienācīgi ņemot vērā personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 prasībām.

Attiecībā uz fizisko personu datiem publicēto informāciju dzēš, tiklīdz parāda summa ir pilnībā atmaksāta. Šo noteikumu piemēro arī attiecībā uz personas datiem saistībā ar juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā ir norādītas viena vai vairākas fiziskās personas.

Lēmumu iekļaut parādnieku Savienībai pienākošos summu sarakstā pieņem saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo īpaši ņemot vērā summas nozīmīgumu.

85. pants

Piespiedu kārtā izpildāms lēmums citu iestāžu labā

(Finanšu regulas 79. panta 2. punkts)

1. Finanšu regulas 79. panta 2. punktā minētie ārkārtas apstākļi ir iestājušies, ja attiecīgā iestāde ir izsmēlusi iespējas saņemt brīvprātīgu maksājumu un atgūt parādu ar ieskaitu, kā tas paredzēts Finanšu regulas 80. panta 1. punktā, un parāda summa ir nozīmīga.

2. Šā panta 1. punktā minētajā gadījumā attiecīgā iestāde, kas nav LESD 299. pantā minēta iestāde, var pieprasīt, lai Komisija pieņem piespiedu kārtā izpildāmu lēmumu.

3. Piespiedu kārtā izpildāmā lēmumā visos gadījumos norāda pieprasītās summas, kas jāiekļauj budžeta sadaļā, kura paredzēta attiecīgajai iestādei, kura rīkojas kā kredītrīkotājs. Ieņēmumus iekļauj vispārīgajos ieņēmumos, ja vien tie nav īpaši piešķirtie ieņēmumi, kā paredzēts Finanšu regulas 21. panta 3. punktā.

4. Iestāde, kas izsaka pieprasījumu, informē Komisiju par visiem notikumiem, kas var ietekmēt atgūšanu, un rīkojas, lai atbalstītu Komisiju, ja piespiedu kārtā izpildāmais lēmums tiek pārsūdzēts.

5. Komisija un attiecīgā iestāde vienojas par šī panta īstenošanas praktisko darba kārtību.







5.

iedaļa

Atgūšana

86. pants

Iekasēšanas formalitātes

(Finanšu regulas 80. pants)

1. Atgūstot debitoru parādu, grāmatvedis to iegrāmato uzskaitē un informē par to atbildīgo kredītrīkotāju.

2. Par visiem skaidras naudas maksājumiem grāmatvedim vai avansu pārzinim izraksta kvītis.

3. Tāda parādnieka veikta daļēja atmaksa, kam piemēroti vairāki iekasēšanas rīkojumi, vispirms tiek attiecināta uz vecāko prasījumu, ja vien parādnieks nav noteicis citādi.

Jebkuri daļēji maksājumi vispirms sedz procentus.

87. pants

Atgūšana ar ieskaitu

(Finanšu regulas 80. pants)

1. Ja debitoram ir tāds nepārprotams prasījums pret Savienību, kā noteikts 81. panta a) punktā, kura summa ir noteikta, atmaksas termiņš ir pienācis un kurš attiecas uz summu, kas konstatēta ar maksājuma rīkojumu, grāmatvedis pēc 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa beigām atgūst konstatētos debitoru parādus ar ieskaitu.

Ārkārtas apstākļos, ja ir jāaizsargā Savienības finansiālās intereses, ja grāmatvedim ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Savienībai, varētu neatgūt, grāmatvedis īsteno atgūšanu ar ieskaitu pirms 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa.

Grāmatvedis veic arī atgūšanu ar ieskaitu pirms 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa, ja parādnieks tam piekrīt.

2. Pirms atgūšanas uzsākšanas saskaņā ar 1. punktu grāmatvedis apspriežas ar atbildīgo kredītrīkotāju un informē attiecīgos debitorus.

Ja debitors ir valsts iestāde vai kāda tās administratīva vienība, grāmatvedis vismaz 10 darbadienas iepriekš informē arī attiecīgo dalībvalsti par nolūku veikt atgūšanu ar ieskaitu. Tomēr, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti vai administratīvo vienību, grāmatvedis var veikt ieskaitu pirms minētā termiņa beigām.

3. Ieskaitam, kas minēts 1. punktā, ir tāds pats efekts kā maksājumam, un tas atbrīvo Savienību par parāda summu un attiecīgos gadījumos par aprēķinātiem procentiem.

88. pants

Atgūšanas procedūra, ja maksājums netiek izdarīts brīvprātīgi

(Finanšu regulas 79. un 80. pants)

1. Neskarot 87. pantu, ja visa summa nav atgūta līdz 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētam termiņam, kas ir norādīts parādzīmē, grāmatvedis informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru, lai izdarītu atgūšanu ar jebkādiem tiesību aktos atļautiem paņēmieniem, vajadzības gadījumā izmantojot arī visas iepriekš sniegtās garantijas.

2. Neskarot 87. pantu, ja šā panta 1. punktā izmantoto atgūšanas paņēmienu nevar izmantot un parādnieks nav samaksājis pēc oficiāla paziņojuma, kuru nosūtījis grāmatvedis, tad grāmatvedis izpilda nodrošināto atgūšanas lēmumu vai nu saskaņā ar Finanšu regulas 79. panta 2. punktu, vai uzsākot tiesvedību.

89. pants

Maksājumu termiņu pagarinājums

(Finanšu regulas 80. pants)

Grāmatvedis, sadarbojoties ar atbildīgo kredītrīkotāju, var piešķirt maksājumu termiņu pagarinājumu vienīgi pēc parādnieka rakstiska pieprasījuma, kurā pienācīgi norādīti iemesli, un ja ievēroti šādi divi nosacījumi:

a) parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no termiņa, kas minēts 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā, atbilstoši likmei, kas noteikta 83. pantā;

b) lai aizsargātu Savienības tiesības, parādnieks dod finansiālu garantiju, kas nosedz neatmaksāto parādu gan par pamatsummu, gan procentiem un kuru pieņem iestādes grāmatvedis.

Pirmās daļas b) punktā minēto garantiju var aizvietot ar solidāru trešās personas galvojumu, kuru apstiprina iestādes grāmatvedis.

Ārkārtas gadījumos pēc debitora pieprasījuma grāmatvedis var atteikties no prasības par pirmās daļas b) punktā minēto garantiju, ja grāmatvedis novērtē, ka debitors vēlas un ir spējīgs veikt maksājumu termiņa pagarinājumā, taču nespēj iemaksāt šādu garantiju, un debitora situācija ir sarežģīta.

90. pants

Naudassodu un citu sodu atgūšana

(Finanšu regulas 80. un 83. pants)

1. Ja Eiropas Savienības Tiesā ir ierosināta lieta pret Komisijas lēmumu uzlikt naudassodu vai citus sodus saskaņā ar LESD vai Euratom līgumu un līdz tam laikam ir izsmelti visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, parādnieks vai nu provizoriski iemaksā attiecīgās summas grāmatveža norādītajā bankas kontā, vai iesniedz grāmatvedim pieņemamu finansiālu garantiju. Pieprasītajai garantijai ir jābūt neatkarīgai no pienākuma maksāt naudassodu, periodisku kavējuma naudu vai citus sodus, un tā ir izpildāma pēc pirmās prasības. Tai ir jāietver prasības pamatsumma un aprēķinātie procenti, kā noteikts 83. panta 4. punktā.

2. Komisija nodrošina provizoriski iekasētās summas, ieguldot tās finanšu aktīvos, tādējādi garantējot naudas drošību un likviditāti, vienlaikus arī cenšoties saņemt pozitīvus ienākumus.

3. Ja visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti un naudassods vai sods ir apstiprināts, veic kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:

a) provizoriski iekasētās summas un no tām uzkrātos procentus un citas summas iegrāmato budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 83. pantu vēlākais tā finanšu gada laikā, kas seko gadam, kurā visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti;

b) ja ir iesniegta finanšu garantija, to realizē un attiecīgās summas iegrāmato budžetā.

Ja Tiesa ir palielinājusi naudassoda vai soda summu, pirmās daļas a) un b) apakšpunktu piemēro līdz Komisijas lēmumā noteiktajām summām, un grāmatvedis iekasē palielinājumam atbilstošo summu, kuru iegrāmatos budžetā.

4. Ja visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti un naudassods vai sods ir atcelts vai samazināts, veic kādu no turpmāk norādītajiem pasākumiem:

a) nepamatoti iekasētās summas kopā ar uzkrātajiem procentiem atmaksā attiecīgajai trešai personai. Ja par attiecīgo periodu kopējais ienesīgums ir bijis negatīvs, atmaksā nepareizi iekasēto summu nominālo vērtību;

b) ja ir iesniegta finanšu garantija, to atbilstīgi atbrīvo.

91. pants

Konstatēta debitoru parāda atgūšanas atcelšana

(Finanšu regulas 80. pants)

1. Atbildīgais kredītrīkotājs var atcelt atgūšanu attiecībā uz visu vai daļu no konstatētā debitoru parāda vienīgi šādos gadījumos:

a) ja paredzamās atgūšanas izmaksas pārsniegtu atgūstamās summas un atcelšana nekaitētu Savienības reputācijai;

b) ja debitoru parādu nevar atgūt, ņemot vērā tā senumu vai parādnieka maksātnespēju;

c) ja atgūšana ir pretrunā proporcionalitātes principam.

2. Gadījumā, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, atbildīgais kredītrīkotājs rīkojas saskaņā ar iepriekš noteiktām procedūrām, kas izveidotas katrā iestādē, un piemēro šādus kritērijus, kuri ir obligāti un ir jāievēro jebkuros apstākļos:

a) faktus, kas attiecas uz tā pārkāpuma smagumu, kurš rada pamatu debitoru parāda konstatēšanai (krāpšana, atkārtots pārkāpums, nodoms, pieliktās pūles, laba ticība, nepārprotama kļūda);

b) ietekme, kāda atgūšanas atcelšanai būtu uz Savienības darbību un tās finanšu interesēm (iesaistītās summas, precedenta radīšanas risks, likuma autoritātes apdraudējums).

Atkarībā no lietas apstākļiem atbildīgajam kredītrīkotājam var būt arī jāņem vērā šādi papildu kritēriji:

a) jebkurš konkurences izkropļojums, kuru radītu atgūšanas atcelšana;

b) saimnieciskais un sociālais kaitējumus, kāds rastos, ja parāds būtu jāatgūst pilnīgi.

3. Atcelšanas lēmums, kas minēts Finanšu regulas 80. panta 2. punktā, ir pamatots un atsaucas uz pūlēm, kas pieliktas, lai nodrošinātu atgūšanu, un likuma punktiem un faktiem, uz kuriem atcelšana pamatojas. Atbildīgais kredītrīkotājs atceļ atgūšanu saskaņā ar 84. pantu.

4. Iestāde nevar deleģēt konstatēta debitoru parāda atgūšanas atcelšanu jebkurā no turpmāk norādītajiem gadījumiem:

a) ja atceļamā summa ir EUR 1 000 000 vai vairāk;

b) ja atceļamā summa ir EUR 100 000 vai vairāk un veido 25 % vai vairāk no konstatētā debitoru parāda.

Par summām, kas zemākas par robežlielumiem, kuri norādīti pirmajā daļā, katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras atcelt konstatēta debitoru parāda atgūšanu.

5. Katra iestāde ik gadu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par šā panta 1.–4. punktā minēto atcelšanu, kas saistīta ar EUR 100 000 un lielākām summām. Komisijas gadījumā šo pārskatu pievieno gada darbības pārskatu kopsavilkumam, kas minēts Finanšu regulas 66. panta 9. punktā.

92. pants

Konstatēta debitoru parāda atcelšana

(Finanšu regulas 80. pants)

1. Ja ir bijusi kļūda, atbildīgais kredītrīkotājs pilnīgi vai daļēji atceļ konstatēto debitoru parādu saskaņā ar 82. un 84. pantu un norāda atbilstošus iemeslus.

2. Katra iestāde savos iekšējos noteikumos paredz nosacījumus un procedūras, lai deleģētu pilnvaras atcelt konstatētu debitoru parādu.

93. pants

Noteikumi par noilguma termiņu

(Finanšu regulas 81. pants)

1. Noilguma termiņš Savienības prasījumiem attiecībā uz trešām personām sākas nākamajā dienā pēc tam, kad beidzies ar 80. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto parādzīmi parādniekam paziņotais termiņš.

Noilguma termiņš trešo personu prasījumiem attiecībā uz Savienību sākas dienā, kad iestājas trešās personas prasījuma atmaksāšanas termiņš atbilstoši attiecīgajām juridiskajām saistībām.

2. Noilguma termiņu Savienības prasījumiem attiecībā uz trešām personām pārtrauc iestādes lēmums vai dalībvalsts, rīkojoties pēc iestādes lūguma, kas tiek darīts zināms trešai personai ar mērķi atgūt parādu.

Noilguma termiņu trešo personu prasījumiem attiecībā uz Savienību pārtrauc lēmums, ko trešo personu kreditori vai kreditoru vārdā dara zināmu Savienībai ar mērķi atgūt parādu.

3. Jauns piecu gadu noilguma termiņš sākas nākamajā dienā pēc 2. punktā minētā pārtraukuma.

4. Jebkura tiesvedība attiecībā uz debitoru parādu, kā minēts šā panta 1. punktā, tostarp prasības pieteikuma iesniegšana tiesā, kura vēlāk paziņo, ka šī prasība neietilpst tās jurisdikcijā, pārtrauc noilguma termiņu. Jauns piecu gadu noilguma termiņš nesākas, kamēr nav pieņemts spriedums ar res judicata spēku vai kamēr pastāv ārpustiesas vienošanās starp pusēm par vienu un to pašu prasību.

5. Ja grāmatvedis parādniekam piešķir maksājuma termiņa pagarinājumu saskaņā ar 89. pantu, to uzskata par noilguma termiņa pārtraukumu. Jauns piecu gadu noilguma termiņš sākas nākamajā dienā pēc maksājumam piešķirtā termiņa pagarinājuma beigām.

6. Prasījumus nevar atgūt pēc 1. līdz 5. punktā paredzētā noilguma termiņa beigām.







6.

NODAĻA

Izdevumu operācijas

94. pants

Finansēšanas lēmums

(Finanšu regulas 84. pants)

1. Finansēšanas lēmumā nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta.

2. Finansēšanas lēmumā jo īpaši norāda šādu informāciju:

a) attiecībā uz dotācijām:

i) atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;

ii) gada prioritātes, izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti ar finanšu gadā piešķirtajām apropriācijām;

iii) būtiskie tiesīguma, atlases un piešķiršanas kritēriji, kas jāizmanto, atlasot priekšlikumus;

iv) līdzfinansējuma iespējamā maksimālā likme un, ja iespējamas dažādas likmes, tad kritēriji, kas jāpiemēro katrai likmei;

v) priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu laika grafiks un paredzamais apjoms;

b) attiecībā uz publisko iepirkumu:

i) publiskiem iepirkumiem paredzētais kopējais budžeta apjoms gada laikā;

ii) paredzamais līgumu skaits, to veidi un, ja iespējams, to vispārējs līguma priekšmets;

iii) paredzamais laika grafiks iepirkumu procedūru uzsākšanai;

c) attiecībā uz ieguldījumu fondiem, kas minēti Finanšu regulas 187. pantā:

i) atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;

ii) apropriācijas, kas rezervētas ieguldījumu fondam gadā, kopā ar summām, kuras plānotas tā darbības ilgumā;

iii) ieguldījumu fonda mērķi un tā darbības ilgums;

iv) ieguldījumu fonda pārvaldības noteikumi;

v) iespējas uzticēt budžeta izpildes uzdevumus vienībām un personām, kas minētas Finanšu regulas 187. panta 2. punktā;

d) attiecībā uz godalgām:

i) atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;

ii) izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti;

iii) būtiski nosacījumi dalībai un piešķiršanas kritēriji;

iv) konkursa grafiks un godalgas vai godalgu summa;

e) attiecībā uz finanšu instrumentiem:

i) atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju;

ii) izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti;

iii) finanšu instrumentam iedalītā summa;

iv) indikatīvais īstenošanas grafiks.

3. Ja Finanšu regulas 128. pantā minētā darba programma satur šā panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto informāciju, tā pieņemšanas lēmums ir uzskatāms par finansēšanas lēmumu dotācijām, ko finansē no finanšu gada apstiprinātajām dotācijām.

Attiecībā uz iepirkumu, ieguldījumu fondiem, godalgām un finanšu instrumentiem, ja darba programma satur šā panta 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā norādīto informāciju un paredz finanšu gadam apstiprināto saistīto apropriāciju īstenošanu, darba programmas pieņemšanas lēmumu uzskata arī par saistīto iepirkumu, ieguldījumu fondu, godalgu un finanšu instrumentu finansēšanas lēmumu.

Ja darba programma nesatur šādu informāciju par vienu vai vairākām darbībām, tā atbilstoši jāgroza vai jāpieņem īpašs finansēšanas lēmums par attiecīgajām darbībām.

4. Neskarot īpašos pamatdokumenta noteikumus, jebkuras būtiskas izmaiņas pieņemtajā finansēšanas lēmumā tiek veiktas, ievērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējam lēmumam.







1.

iedaļa

Izdevumu saistības

95. pants

Vispārējas un provizoriskas saistības

(Finanšu regulas 85. pants)

1. Vispārējās budžeta saistības īsteno, noslēdzot finansēšanas līgumu, kurā paredzēta turpmāka vienas vai vairāku juridisku saistību noslēgšana, vai noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības.

Finansēšanas līgumi par tiešo finansiālo palīdzību trešām valstīm, tostarp budžeta atbalstu, kuri veido juridiskas saistības, var radīt pamatu maksājumiem, nenoslēdzot citas juridiskas saistības.

2. Provizoriskas budžeta saistības īsteno, vai nu noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības, kuras rada pamatu turpmāku maksājumu prasījumiem, vai tieši izdarot maksājumus gadījumos, kas attiecas uz personāla pārvaldības izdevumiem vai iestāžu izdevumiem par saziņu nolūkā ziņot par Savienības notikumiem.

96. pants

Vispārējo saistību uzņemšanās

(Finanšu regulas 85. pants)

1. Vispārējās saistības uzņemas, pamatojoties uz lēmumu par finansējumu.

Vispārējās saistības uzņemas ne vēlāk kā brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par saņēmēju izraudzīšanos, un, ja attiecīgo apropriāciju īstenošana saistīta ar darba programmas pieņemšanu 188. panta nozīmē, ne agrāk kā pēc programmas pieņemšanas.

2. Ja vispārējās saistības īsteno, noslēdzot finansēšanas līgumu, 1. punkta otro daļu nepiemēro.

97. pants

Viens parakstītājs

(Finanšu regulas 85. pants)

1. No noteikuma, ka budžeta saistību un atbilstošo juridisko saistību paraksta viena persona, var atkāpties tikai šādos gadījumos:

a) ja saistības ir provizoriskas;

b) ja vispārējās saistības attiecas uz finansēšanas līgumiem ar trešām valstīm;

c) ja iestādes lēmums veido juridisko saistību;

d) ja vispārējo saistību īsteno ar vairākām juridiskām saistībām, par kurām atbildīgi dažādi kredītrīkotāji;

e) ja saistībā ar avansu kontiem, kas pieejami ārējiem darījumiem, juridiskās saistības jāparaksta darbiniekiem, kas strādā vietējās vienībās, kuras minētas 72. pantā, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumu, kurš tomēr saglabā pilnu atbildību par pamatā esošajiem darījumiem;

f) ja iestāde ir deleģējusi kredītrīkotāja pilnvaras starpiestāžu Eiropas biroja direktoram saskaņā ar Finanšu regulas 199. panta 1. punktu.

2. Ja atbildīgais kredītrīkotājs, kurš parakstījis budžeta saistības, nav pieejams un ir nepieejams ilgāku laiku, kas nav savienojams ar termiņiem juridiskās saistības noslēgšanai, tad juridisko saistību noslēdz persona, kas iecelta saskaņā ar vietniecības noteikumiem, ko pieņēmusi katra iestāde, ar nosacījumu, ka šai personai ir kredītrīkotāja statuss saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 3. punktu.

98. pants

Administratīvie izdevumi, uz kuriem attiecas provizoriskas saistības

(Finanšu regulas 85. pants)

Posteņi, kurus uzskata par parastajiem administratīvajiem izdevumiem un kuri var radīt pamatu provizoriskām saistībām, ir šādi:

a) izdevumi par personālu neatkarīgi no tā, vai uz to attiecas Civildienesta noteikumi vai ne, par citiem cilvēku resursiem un pensijām, un ekspertu atalgojumam;

b) izdevumi, kas attiecas uz iestādes locekļiem;

c) mācību izdevumi;

d) izdevumi par konkursiem, izraudzīšanos un pieņemšanu darbā;

e) komandējumu izdevumi;

f) reprezentācijas izdevumi;

g) izdevumi par sanāksmēm;

h) ārštata tulki un tulkotāji;

i) ierēdņu apmaiņa;

j) regulārā nomas maksa par kustamu vai nekustamu īpašumu vai regulāri maksājumi par būvdarbu līgumiem šīs regulas 121. panta nozīmē, vai aizdevuma daļu maksa saskaņā ar Finanšu regulas 203. panta 8. punktu;

k) dažāda apdrošināšana;

l) tīrīšana, uzturēšana un drošība;

m) labklājības un medicīniskie izdevumi;

n) sakaru pakalpojumu izmantošana;

o) finansiālas izmaksas;

p) tiesvedības izdevumi;

q) kaitējuma atlīdzināšana, ieskaitot procentus;

r) darba aprīkojums;

s) ūdens, gāze un elektroenerģija;

t) publikācijas, kas drukātas uz papīra vai elektroniskās versijās;

u) iestāžu saziņas darbības nolūkā ziņot par Savienības notikumiem.

99. pants

Atsevišķu juridisko saistību reģistrēšana

(Finanšu regulas 86. pants)

Vispārējo budžeta saistību gadījumā, kam seko viena vai vairākas atsevišķas juridiskas saistības, atbildīgais kredītrīkotājs reģistrē šīs vai secīgo atsevišķo juridisko saistību summas centrālajā uzskaitē.

Reģistrējot uzskaitē, norāda atsauci uz vispārējām saistībām, par kurām iegrāmato atsevišķās saistības.

Atbildīgais kredītrīkotājs reģistrē summas pārskatos pirms atbilstošās atsevišķās juridiskās saistības parakstīšanas, izņemot Finanšu regulas 86. panta 4. punkta ceturtajā daļā minētajos gadījumos.

Visos gadījumos atbildīgais kredītrīkotājs pārbauda, vai kopsumma nepārsniedz vispārējās saistības summu, kura uz tām attiecas.







2.

iedaļa

Izdevumu apzināšana

100. pants

Apzināšana un “nodošana samaksai”

(Finanšu regulas 88. pants)

1. Jebkuru izdevumu apzināšana pamatojas uz apliecinošiem dokumentiem 110. panta nozīmē, kuri apliecina kreditora prasījumu, pamatojoties uz pārskatu par faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, faktiski izpildītajām piegādēm vai faktiski veiktajiem būvdarbiem vai pamatojoties uz citiem dokumentiem, kas pamato maksājumu, tostarp regulāriem maksājumiem par abonementiem vai mācību kursiem.

2. Atbildīgais kredītrīkotājs, pirms pieņem lēmumu, ar kuru apzina izdevumus, personiski pārbauda apliecinošos dokumentus vai uz savu atbildību nodrošina, ka tiek veikta to pārbaude.

3. Apzināšanas lēmumu pieņem, atbildīgajam kredītrīkotājam vai citam tehniski kompetentam darbiniekam, kas pienācīgi pilnvarots ar oficiālu kredītrīkotāja lēmumu un uz viņa atbildību saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 5. punktu, parakstot kvīti “nodots samaksai”. Šādus pilnvarojuma lēmumus saglabā, lai nākotnē varētu uz tiem atsaukties.

101. pants

“Apstiprināts kā pareizs” priekšfinansējuma maksājumiem

(Finanšu regulas 88. pants)

Priekšfinansējuma maksājumiem atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, ko pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs, ar vīzu “apstiprināts kā pareizs” apliecina, ka juridiskajā saistībā prasītie nosacījumi iepriekšēja finansējuma maksājumam ir izpildīti.

102. pants

Publiskā iepirkuma līgumu nodošana samaksai starpposma un atlikuma maksājumiem

(Finanšu regulas 88. pants)

Attiecībā uz starpposma un atlikuma maksājumiem, kas atbilst publiskā iepirkuma līgumiem, vīza “nodots samaksai” apliecina, ka:

a) iestāde ir saņēmusi un oficiāli reģistrējusi līgumslēdzēja sastādīto rēķinu;

b) pats rēķins vai iekšējais dokuments, kas pievienots saņemtajam rēķinam, ir vizēts ar “apstiprināts kā pareizs”, un to parakstījis atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs;

c) atbildīgais kredītrīkotājs ir pārbaudījis visus rēķina aspektus vai šī pārbaude veikta uz viņa atbildību, jo īpaši, lai noteiktu maksājamo summu un maksājuma likumīgumu parāda dzēšanai.

Vīza “apstiprināts kā pareizs”, kas minēta pirmās daļas b) punktā, apliecina, ka līgumā paredzētie pakalpojumi ir pienācīgi sniegti vai ka līgumā paredzētās piegādes ir pienācīgi veiktas, vai ka līgumā paredzētie būvdarbi ir pienācīgi izpildīti. Ierēdnis vai cits tehniski kompetents darbinieks sastāda provizorisku pieņemšanas aktu par piegādēm un būvdarbiem un pēc līgumā paredzētā garantijas termiņa beigām – galīgo pieņemšanas aktu. Abus aktus uzskata par vīzu “apstiprināts kā pareizs”.

Attiecībā uz regulāriem maksājumiem, tostarp maksājumiem par abonementiem vai mācību kursiem, vīza “apstiprināts kā pareizs” apliecina, ka kreditora prasījums ir saskaņā ar attiecīgajiem dokumentiem, kas pamato maksājumu.

103. pants

Dotāciju nodošana samaksai starpposma un atlikuma maksājumiem

(Finanšu regulas 88. pants)

Attiecībā uz starpposma un atlikuma maksājumiem, kas atbilst dotācijām, vīza “nodots samaksai” apliecina, ka:

a) iestāde ir saņēmusi un oficiāli reģistrējusi saņēmēja sastādīto maksājuma pieprasījumu;

b) pats maksājuma pieprasījums vai iekšējais dokuments, kas pievienots saņemtajam izmaksu pārskatam, ir vizēts ar “apstiprināts kā pareizs” un to parakstījis ierēdnis vai cits tehniski kompetents darbinieks,