1995R3051 — LV — 19.12.2002 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 3051/95

(1995. gada 8. decembris)

par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 84. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ),

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ),

saskaņā ar Līguma 189.c pantā norādīto procedūru ( 3 ),

tā kā Kopiena ir nopietni norūpējusies par tādiem negadījumiem uz jūras, kuros gājuši bojā cilvēki;

tā kā Starptautiskais drošības vadības kodekss, kas paredz kuģu drošu darbību un piesārņojuma novēršanu, še turpmāk “ISM kodekss”, ko dalībvalstu klātbūtnē ar 1993. gada. 4. novembra asamblejas Rezolūciju A.741(18) pieņēma Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO), iekļaujot to 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, no 1998. gada 1. jūliju attieksies uz ro-ro pasažieru kuģiem;

tā kā šis ir viens no pasākumiem, lai uzlabotu drošību uz jūras; tā kā ISM kodekss vēl ir rekomendējošs, nevis obligāts dokuments;

tā kā cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras var efektīvi palielināt, strikti un kā obligātu piemērojot ISM kodeksu;

tā kā Kopiena visvairāk ir norūpējusies par ro-ro pasažieru prāmju drošības vadību; tā kā vienota un saskaņota ISM kodeksa ieviešana visās dalībvalstīs ir solis uz pasažieru ro-ro prāmju drošības vadību;

tā kā 1994. gada 22. decembra Rezolūcijā par pasažieru ro-ro prāmju drošību ( 4 ) Padome aicināja Komisiju saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem iesniegt priekšlikumu par ātrāku obligātu ISM kodeksa piemērošanu visiem tādiem pasažieru ro-ro prāmjiem, kas regulāri kursē uz Eiropas ostām vai no tām;

tā kā precīza un obligāta ISM kodeksa piemērošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kas izmanto jūras pasažieru ro-ro prāmjus, gan prāmju, gan uzņēmumu līmenī izveidotu un pienācīgi pārvaldītu drošības vadības sistēmas;

tā kā Kopienas līmenī var vislabāk nodrošināt ISM kodeksa noteikumu ātrāku ieviešanu un to piemērošanas efektīvu kontroli, izvairoties no konkurences izkropļojumiem starp dažādām Kopienas ostām un ro-ro prāmjiem; tā kā šādu ieviešanu var nodrošināt tikai tieši piemērojama regula; tā kā ātrākas ieviešanas dēļ Regulai jāstājas spēkā no 1996. gada 1. jūlija;

tā kā ātrāka obligāta ISM kodeksa ieviešana attiecībā uz visiem ro-ro prāmjiem neatkarīgi no to karoga ir saistīta arī ar SJO Rezolūcijas A.741(18) 2. punktā iekļauto aicinājumu, kurā valdībām stingri pieprasa pēc iespējas ātrāk ieviest kodeksu, dodot priekšroku inter alia pasažieru kuģiem;

tā kā, pirmkārt, par kuģa drošību atbild karoga valstis; tā kā dalībvalstis var nodrošināt, ka prāmji, kas kuģo ar to karogu, un uzņēmumi, kas minētos prāmjus izmanto, ievēro attiecīgus drošības noteikumus; tā kā vienīgais veids, lai neatkarīgi no karoga nodrošinātu drošību visiem tādiem ro-ro prāmjiem, kuri kursē vai vēlas regulāri kursēt no to ostām, ir tāds, ka dalībvalstis kā nosacījumu regulārai satiksmei no to ostām izvirza efektīvu atbilstību drošības noteikumiem;

tā kā uzņēmumu, kas savus ro-ro prāmjus izmanto tikai satiksmei piekrastes ūdeņos starp vienas un tās pašas dalībvalsts ostām, iespējamais apdraudējums ir mazāks un tiem būs jāuzņemas proporcionāli lielāks administratīvais darbs neka citiem uzņēmumiem, tāpēc šiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro pagaidu izņēmums;

tā kā jāizklāsta prasības, saskaņā ar kurām piemēro ISM kodeksu, kā arī jāparedz nosacījumi, lai izsniegtu un verificētu atbilstības dokumentu un drošības vadības sertifikātu;

tā kā dalībvalstis, lai izpildītu saistības saskaņā ar šo regulu, iespējams, deleģēs vai izvēlēsies īpašas iestādes; tā kā attiecīgais veids, lai nodrošinātu vienādu un pienācīgu kontroli, ir pieprasīt, ka minētajām iestādēm būtu jāatbilst Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvas 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā ( 5 ), prasībām;

tā kā jebkurai dalībvalstij vajadzētu būt iespējamam apturēt noteiktu ro-ro prāmju satiksmi no tās ostām, ja tā uzskata, ka ir apdraudēta cilvēku dzīvība, īpašums vai apkārtējā vide, ievērojot lēmumu, kas jāpieņem regulatīvai komitejai un kam dalībvalstīm jāpakļaujas;

tā kā, lai grozītu šo regulu, ņemot vērā attīstību starptautiskā līmenī, ir vajadzīga vienkāršota procedūra, ko īsteno regulatīvā komiteja;

tā kā šo drošības noteikumu strauja ieviešana rada īpašas tehniskas un administratīvas problēmas Grieķijai, jo Grieķijā ir reģistrēts ļoti daudz uzņēmumu, kas izmanto prāmjus, kuri kuģo ar Grieķijas karogu un veic reisus tikai starp Grieķijas ostām; tā kā tāpēc, lai pārvaldītu šo situāciju, uz laiku būtu jāpiešķir pagaidu izņēmuma statuss, ņemot vērā arī to, ka līdz 2004. gada 1. janvārim uz regulāro pasažieru prāmju satiksmi starp Grieķijas ostām neattiecas pakalpojumu sniegšanas brīvība, kas piešķirta ar Padomes 1992. gada 7. decembra Regulu (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) ( 6 ),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.