02017R1485 — LV — 15.03.2021 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1485 (2017. gada 2. augusts), ar ko izveido elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 220, 25.8.2017., 1. lpp)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1485

(2017. gada 2. augusts),

ar ko izveido elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I DAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Lai aizsargātu darbības drošību, frekvences kvalitāti un nodrošinātu starpsavienotās sistēmas un resursu darbības efektīvu izmantojumu, šī regula nosaka detalizētas vadlīnijas:

a) prasībām un principiem, kas attiecas uz darbības drošību;

b) noteikumiem un atbildībai par koordināciju un datu apmaiņu starp PSO, starp PSO un SSO un starp PSO vai SSO un NTL darbības plānošanā un darbībā tuvu reāllaikam;

c) sistēmas operatora darbinieku apmācības un sertifikācijas noteikumiem;

d) atvienojumu koordinācijas prasībām;

e) prasībām, kā sastādāmi grafiki starp PSO kontroles zonām; un

f) noteikumiem ar mērķi izveidot Savienības satvaru slodzes/frekvences kontrolei un rezervēm.

2. pants

Darbības joma

1. Šīs regulas noteikumus un prasības piemēro šādiem NTL: a) esošiem un jauniem elektroenerģijas ražošanas moduļiem, kas ir vai tiktu klasificēti kā B, C un D tipa moduļi saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2016/631 ( 1 ) 5. pantā izklāstītajiem kritērijiem; b) esošām un jaunām pārvades sistēmai pieslēgtām pieprasījumietaisēm; c) esošām un jaunām pārvades sistēmai pieslēgtām slēgtām sadales sistēmām; d) esošām un jaunām pieprasījumietaisēm, slēgtām sadales sistēmām un trešām personām, ja tās nodrošina pieprasījumreakciju tieši PSO saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2016/1388 ( 2 ) 27. pantā izklāstītajiem kritērijiem; e) elektroenerģijas ražošanas moduļu vai pieprasījumietaišu pārdispečēšanas nodrošinātājiem, kas izmanto agregēšanu, un aktīvās jaudas rezervju piegādātājiem saskaņā ar šīs regulas IV daļas 8. sadaļu un f) esošām un jaunām augstsprieguma līdzstrāvas (HVDC) sistēmām saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2016/1447 ( 3 ) 3. panta 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

2. Šo regulu piemēro visām pārvades sistēmām, sadales sistēmām un starpsavienojumiem Savienībā un reģionālajiem drošības koordinatoriem, izņemot pārvades sistēmas un sadales sistēmas, kuras izvietotas uz salām un kuras nedarbojas sinhroni ar Kontinentālās Eiropas (CE), Lielbritānijas (GB), Ziemeļu, Īrijas un Ziemeļīrijas (IE/NI) vai Baltijas sinhrono zonu, vai šādu pārvades sistēmu un šādu sadales sistēmu daļas.

3. Ja dalībvalstī ir vairāki PSO, šo regulu piemēro visiem PSO šajā dalībvalstī. Ja PSO nav funkcijas, kas attiektos uz vienu vai vairākiem šajā regulā paredzētajiem pienākumiem, dalībvalstis saskaņā ar valsts regulatīvo režīmu var noteikt, ka PSO atbildība izpildīt vienu, dažus vai visus šajā regulā paredzētos pienākumus tiek uzticēta vienam vai vairākiem konkrētiem PSO.

4. Lietuvas, Latvijas un Igaunijas PSO, kamēr un ciktāl tie darbojas sinhronā režīmā sinhronā zonā, kurā ne visām valstīm ir saistoši Savienības tiesību akti, ir atbrīvoti no šīs regulas I pielikumā uzskaitīto noteikumu piemērošanas, ja vien 13. pantā minētajā sadarbības līgumā ar trešo valstu PSO, kas veido pamatu to sadarbībai drošas sistēmas darbības jautājumos, nav paredzēts citādi.

5. Ja prasības saskaņā ar šo regulu jānosaka attiecīgam sistēmas operatoram, kas nav PSO, dalībvalstis var paredzēt, ka tā vietā par attiecīgo prasību noteikšanu ir atbildīgs PSO.

3. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 714/2009 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) 2015/1222 ( 4 ) 2. pantā, Regulas (ES) 2016/631 2. pantā, Regulas (ES) 2016/1388 2. pantā, Regulas (ES) 2016/1447 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) 2016/1719 ( 5 ) 2. pantā, Komisijas Regulas (ES) Nr. 543/2013 ( 6 ) par datu iesniegšanu un publicēšanu elektroenerģijas tirgos 2. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK ( 7 ) 2. pantā.

2. Papildus piemēro šādas definīcijas: 1) “darbības drošība” ir pārvades sistēmas spēja saglabāt normālu stāvokli vai atgriezties normālā stāvoklī, cik drīz vien iespējams, un to raksturo darbības drošības robežas; 2) “apgrūtinājums” ir situācija, kad ir nepieciešams sagatavot un aktivizēt korektīvu pasākumu, lai tiktu ievērotas darbības drošības robežas; 3) “N-situācija” ir situācija, kad bojājumsituācijas dēļ nav nepieejams neviens pārvades sistēmas elements; 4) “bojājumsituāciju saraksts” ir saraksts, kurā uzskaitītas bojājumsituācijas, kas jāsimulē, lai pārbaudītu atbilstību darbības drošības robežām; 5) “normāls stāvoklis” ir stāvoklis, kad sistēma N-situācijā un pēc jebkuras bojājumsituāciju sarakstā minētas bojājumsituācijas iestāšanās darbojas darbības drošības robežās, ņemot vērā pieejamos korektīvos pasākumus; 6) “frekvences noturēšanas rezerves (FCR)” ir aktīvās jaudas rezerves, kas pieejamas, lai noturētu sistēmas frekvenci pēc tam, kad iestājies nebalanss; 7) “frekvences atjaunošanas rezerves (FRR)” ir aktīvās jaudas rezerves, kas pieejamas, lai sistēmas frekvenci atgrieztu līdz nominālajai frekvencei, un sinhronajā zonā, ko veido vairākas LFC zonas, – aktīvās jaudas rezerves, kas pieejamas, lai jaudas balansu atgrieztu līdz grafikā paredzētajai vērtībai; 8) “aizvietošanas rezerves (RR)” ir aktīvās jaudas rezerves (ieskaitot elektroenerģijas ražošanas rezerves), kas pieejamas, lai atjaunotu vai palīdzētu saglabāt prasīto FRR līmeni nolūkā sagatavoties papildu nebalansam sistēmā; 9) “rezervju piegādātājs” ir juridiska persona, kam ir juridisks vai līgumisks pienākums piegādāt FCR, FRR vai RR no vismaz vienas rezervju piegādātājvienības vai rezervju piegādātājgrupas; 10) “rezervju piegādātājvienība” ir viens tāds elektroenerģijas ražošanas modulis vai pieprasījumvienība vai elektroenerģijas ražošanas moduļu un/vai pieprasījumvienību agregāts, kas pieslēgts kopīgā pieslēgumpunktā un kas izpilda prasības FCR, FRR vai RR piegādei; 11) “rezervju piegādātājgrupa” ir elektroenerģijas ražošanas moduļu, pieprasījumvienību un/vai rezervju piegādātājvienību agregāts, kas pieslēgts vairākos pieslēgumpunktos un kas izpilda prasības FCR, FRR vai RR piegādei; 12) “slodzes/frekvences kontroles zona” jeb “LFC zona” ir sinhronās zonas daļa vai visa sinhronā zona, ko fiziski iezīmē mērīšanas punkti starpsavienotājos ar citām LFC zonām un ko pārvalda viens vai vairāki PSO, kuri pilda slodzes/frekvences kontroles pienākumus; 13) “frekvences atjaunošanas laiks” ir maksimālais sagaidāmais laiks, kurā pēc tāda momentāna jaudas nebalansa iestāšanās, kas mazāks par vai vienāds ar atsauces incidentu, sistēmas frekvence atgriežas frekvences atjaunošanas diapazonā sinhronajām zonām, kurās ir tikai viena LFC zona, bet sinhronajās zonās, kurās ir vairākas LFC zonas, – maksimālais sagaidāmais laiks, kurā pēc LFC zonas momentāna jaudas nebalansa iestāšanās nebalanss tiek kompensēts; 14) “(N-1) kritērijs” ir noteikums, saskaņā ar kuru elementi, kas PSO kontroles zonā pēc bojājumsituācijas iestāšanās turpina darboties, spēj pielāgoties jaunajam darbības stāvoklim, nepārkāpjot darbības drošības robežas; 15) “(N-1) situācija” ir situācija pārvades sistēmā, kad iestājusies bojājumsituāciju sarakstā minēta bojājumsituācija; 16) “aktīvās jaudas rezerve” ir balansēšanas rezerves, kas pieejamas frekvences uzturēšanai; 17) “trauksmes stāvoklis” ir sistēmstāvoklis, kad sistēma darbojas darbības drošības robežās, bet ir konstatēta bojājumsituāciju sarakstā minēta bojājumsituācija un tās iestāšanās gadījumā pieejamie korektīvie pasākumi nav pietiekami, lai uzturētu normālu stāvokli; 18) “slodzes/frekvences kontroles bloks” jeb “LFC bloks” ir sinhronās zonas daļa vai visa sinhronā zona, ko fiziski iezīmē mērīšanas punkti starpsavienotājos ar citiem LFC blokiem, ko veido viena vai vairākas LFC zonas un ko pārvalda viens vai vairāki PSO, kuri pilda slodzes/frekvences kontroles pienākumus; 19) “zonas kontroles kļūda (ACE)” ir jaudas kontroles kļūdas (ΔP) (reāllaika atšķirība starp izmērīto konkrētas LFC zonas vai LFC bloka faktisko reāllaika elektroenerģijas apmaiņas vērtību (P) un kontroles programmu (P0)) un frekvences kontroles kļūdas (K*Δf) (konkrētās LFC zonas vai LFC bloka K-faktora un frekvences novirzes reizinājums) summa, proti, zonas kontroles kļūdu izsaka formula ΔP+K*Δf; 20) “kontroles programma” ir iestatījumu vērtību sekvence LFC zonas vai LFC bloka neto elektroenerģijas apmaiņai caur maiņstrāvas starpsavienotājiem; 21) “sprieguma kontrole” ir manuālas vai automātiskas kontroles darbības ražošanas mezglā, maiņstrāvas līniju vai HVDC sistēmu galamezglos, vai transformatoros, vai citi līdzekļi, kuru mērķis ir uzturēt iestatīto sprieguma līmeni vai iestatīto reaktīvās jaudas vērtību; 22) “nodzisuma stāvoklis” ir sistēmstāvoklis, kad ir pilnībā vai daļēji izbeigta pārvades sistēmas darbība; 23) “iekšēja bojājumsituācija” ir bojājumsituācija PSO kontroles zonā, tostarp starpsavienotājos; 24) “ārēja bojājumsituācija” ir bojājumsituācija ārpus PSO kontroles zonas (neskaitot starpsavienotājus), kuras ietekmes faktors ir lielāks par bojājumsituācijas ietekmes slieksni; 25) “ietekmes faktors” ir skaitliska vērtība, ko izmanto, lai kvantitatīvi izteiktu ārpus PSO kontroles zonas (neskaitot starpsavienotājus) esoša pārvades sistēmas elementa atvienojuma vislielāko ietekmi, ko saprot kā konkrētā atvienojuma izraisītas jaudas plūsmu vai sprieguma izmaiņas jebkurā pārvades sistēmas elementā. Jo lielāka vērtība, jo lielāka ietekme; 26) “bojājumsituācijas ietekmes slieksnis” ir skaitliska robežvērtība, ar kuru salīdzina ietekmes faktorus un pēc kuras nosaka, vai bojājumsituāciju, kas iestājusies ārpus PSO kontroles zonas un kam ietekmes faktors ir lielāks par bojājumsituācijas ietekmes slieksni, ir atzīstama par tādu, kurai ir nozīmīga ietekme uz PSO kontroles zonu, ieskaitot starpsavienotājus; 27) “bojājumsituāciju analīze” ir bojājumsituāciju sarakstā minētu bojājumsituāciju datorizēta simulācija; 28) “kritiskais bojājuma novēršanas laiks” ir maksimālais bojājuma ilgums, kurā saglabājas stabila pārvades sistēmas darbība; 29) “bojājums” ir visu veidu īsslēgumi (vienfāzes, divfāžu un trīsfāžu, ar zemējumu un bez tā), bojāts vads, pārtraukta ķēde vai pārtraukumains pieslēgums, kā rezultātā skartais pārvades sistēmas elements ilgstoši nav pieejams; 30) “pārvades sistēmas elements” ir jebkura pārvades sistēmas sastāvdaļa; 31) “traucējums” ir neplānots notikums, kas var izraisīt pārvades sistēmas novirzīšanos no normālā stāvokļa; 32) “dinamiskā stabilitāte” ir vispārīgs apzīmējums, kas apzīmē rotora leņķa stabilitāti, frekvences stabilitāti un sprieguma stabilitāti; 33) “dinamiskās stabilitātes novērtējums” ir darbības drošības novērtējums dinamiskās stabilitātes ziņā; 34) “frekvences stabilitāte” ir pārvades sistēmas spēja saglabāt stabilu frekvenci N-situācijā un pēc traucējuma; 35) “sprieguma stabilitāte” ir pārvades sistēmas spēja saglabāt pieņemamu spriegumu visos pārvades sistēmas mezglos N-situācijā un pēc traucējuma; 36) “sistēmstāvoklis” ir pārvades sistēmas darbības stāvoklis attiecībā pret darbības drošības robežām, un tam var būt šādi veidi: normāls stāvoklis, trauksmes stāvoklis, ārkārtas stāvoklis, nodzisuma stāvoklis un atjaunošanas stāvoklis; 37) “ārkārtas stāvoklis” ir sistēmstāvoklis, kad ir pārkāpta viena vai vairākas darbības drošības robežas; 38) “atjaunošanas stāvoklis” ir sistēmstāvoklis, kurā visas darbības pārvades sistēmā ir vērstas uz sistēmas darbības atjaunošanu un darbības drošības uzturēšanu pēc nodzisuma stāvokļa vai ārkārtas stāvokļa; 39) “izņēmuma bojājumsituācija” ir situācija, kad vienlaikus iestājas vairākas bojājumsituācijas, kam ir kopīgs cēlonis; 40) “frekvences novirze” ir starpība starp faktisko un sinhronās zonas nominālo frekvenci, un tā var būt negatīva vai pozitīva; 41) “sistēmas frekvence” ir sistēmas elektriskā frekvence, ko var izmērīt visās sinhronās zonas daļās, pieņemot, ka šī vērtība sekunžu ilgā laika sprīdī sistēmā ir konsekventa un dažādās mērīšanas vietās tā atšķiras pavisam nedaudz; 42) “frekvences atjaunošanas process (FRP)” ir process, kura mērķis ir frekvenci atgriezt līdz nominālajai frekvencei, un sinhronajās zonās, kurās ir vairākas LFC zonas, – process jaudas balansa atjaunošanai līdz grafikā paredzētajai vērtībai; 43) “frekvences atjaunošanas kontroles kļūda (FRCE)” ir FRP kontroles kļūda, un tā ir vienāda ar LFC zonas ACE vai ar frekvences novirzi, ja LFC zona ģeogrāfiski atbilst sinhronajai zonai; 44) “grafiks” ir atsauces vērtību kopa, kas raksturo elektroenerģijas ražošanu, patēriņu vai apmaiņu konkrētā laika periodā; 45) “LFC zonas vai LFC bloka K-faktors” ir vērtība, kas izteikta megavatos uz vienu hercu (“MW/Hz”) un kas ir praktiski pēc iespējas tuvāka vai lielāka par elektroenerģijas ražošanas autoregulācijas, slodzes pašregulācijas un frekvences noturēšanas rezerves devuma summu, kura dalīta ar maksimālo stacionārā režīma frekvences novirzi; 46) “lokālas ietekmes stāvoklis” ir trauksmes, ārkārtas vai nodzisuma stāvokļa kvalifikācija, ko piešķir, ja nepastāv risks, ka ietekme varētu pārsniegt kontroles zonas robežas, ieskaitot starpsavienotājus, kas pieslēgti šai kontroles zonai; 47) “maksimālā stacionārā režīma frekvences novirze” ir tāda maksimālā sagaidāmā frekvences novirze pēc tam, kad iestājies nebalanss, kas vienāds ar vai mazāks par atsauces incidentu, pie kuras sistēmas frekvenci pēc projekta vajadzētu varēt stabilizēt; 48) “novērošanas zona” ir paša PSO pārvades sistēma un sadales sistēmu un kaimiņos esošo PSO pārvades sistēmu attiecīgās daļas, attiecībā uz ko konkrētais PSO īsteno reāllaika monitoringu un modelēšanu ar mērķi uzturēt darbības drošību savā kontroles zonā, ieskaitot starpsavienotājus; 49) “kaimiņos esošie PSO” ir PSO, kas tieši savienoti ar vismaz vienu maiņstrāvas vai līdzstrāvas starpsavienotāju; 50) “darbības drošības analīze” aptver visas datorizētās, manuālās un automātiskās darbības, ko veic, lai novērtētu pārvades sistēmas darbības drošību un izvērtētu korektīvos pasākumus, kas vajadzīgi darbības drošības uzturēšanai; 51) “darbības drošības rādītāji” ir rādītāji, ko PSO izmanto, lai monitorētu darbības drošību attiecībā uz sistēmstāvokļiem, kā arī bojājumiem un traucējumiem, kas ietekmē darbības drošību; 52) “darbības drošības ranžējums” ir ranžējums, kas balstās uz darbības drošības rādītājiem un ko PSO izmanto, lai monitorētu darbības drošību; 53) “darbības testi” ir testi, ko veic PSO vai SSO sakarā ar uzturēšanu, sistēmas darbības prakses un apmācību izstrādi, kā arī lai iegūtu informāciju par pārvades sistēmas darbošanos anomālos sistēmas darbības apstākļos, un testi, ko līdzīgos nolūkos veic NTL attiecībā uz savām ietaisēm; 54) “parasta bojājumsituācija” ir viena atzara vai pievadījuma bojājumsituācijas iestāšanās; 55) “neraksturīga bojājumsituācija” ir situācija, kad vienlaikus iestājas vairākas bojājumsituācijas, kam nav viens un tas pats cēlonis, vai elektroenerģijas ražošanas moduļu zudums ar tādu kopējo elektroenerģijas ražošanas jaudas zudumu, kas pārsniedz atsauces incidentu; 56) “rampveida izmaiņu ātrums” ir ātrums, ar kādu elektroenerģijas ražošanas modulis, pieprasījumietaise vai HVDC sistēma izmaina aktīvo jaudu; 57) “reaktīvās jaudas rezerve” ir reaktīvā jauda, kas pieejama sprieguma uzturēšanai; 58) “atsauces incidents” ir maksimālā pozitīvā vai negatīvā jaudas novirze, kas notiek vienlaikus starp elektroenerģijas ražošanu un pieprasījumu sinhronā zonā un ko ņem vērā FCR dimensionēšanā; 59) “rotora leņķa stabilitāte” ir sinhrono mašīnu spēja N-situācijā un pēc traucējuma saglabāt sinhronismu; 60) “drošības plāns” ir plāns, kurā ietverts PSO kritisko aktīvu riska novērtējums attiecībā uz fizisku draudu un kiberdraudu scenārijiem un novērtēta iespējamā ietekme; 61) “stabilitātes robežas” ir atļautās robežas pārvades sistēmas darbībai, kas nozīmē sprieguma stabilitātes, rotora leņķa stabilitātes un frekvences stabilitātes robežu ievērošanu; 62) “plašas ietekmes stāvoklis” ir trauksmes, ārkārtas vai nodzisuma stāvokļa kvalifikācija, ko piešķir, ja pastāv risks, ka varētu tikt ietekmētas arī starpsavienotās pārvades sistēmas; 63) “sistēmas aizsardzības plāns” ir tehniskie un organizatoriskie pasākumi, kas jāveic, lai novērstu traucējuma izplatīšanos vai saasināšanos pārvades sistēmā, nolūkā izvairīties no plašas ietekmes stāvokļa traucējuma un nodzisuma stāvokļa; 64) “topoloģija” ir dati, kas attiecas uz dažādo pārvades sistēmas vai sadales sistēmas elementu pieslēdzamību apakšstacijā un kas ietver elektrisko konfigurāciju un jaudas slēdžu un izolatoru pozīciju; 65) “īslaicīgi pieļaujamās pārslodzes” ir pārvades sistēmas elementu pagaidu pārslodzes, kas atļautas ierobežotu laiku un kas nerada fiziskus bojājumus pārvades sistēmas elementiem, kamēr netiek pārsniegts noteiktais ilgums un robežvērtības; 66) “virtuāla starpsistēmu līnija” ir iesaistīto LFC zonu kontrolleru papildu devums, kam ir tāda pati ietekme kā fiziska starpsavienotāja mērījumu vērtībai un kas ļauj starp attiecīgajām zonām apmainīties ar elektroenerģiju; 67) “elastīgas maiņstrāvas pārvades sistēmas (FACTS)” ir aprīkojums elektroenerģijas pārvadīšanai maiņstrāvas formā ar mērķi panākt labāku kontrolējamību un lielāku aktīvās jaudas pārvades spēju; 68) “pietiekamība” ir pievadīto jaudu spēja nodrošināt atbilstību slodzei konkrētajā zonā; 69) “agregēts neto ārējais grafiks” ir grafiks, kas atspoguļo visu ārējo PSO grafiku un ārējās komerctirdzniecības grafiku neto agregātu starp divām grafika sastādīšanas zonām vai starp grafika sastādīšanas zonu un citu grafika sastādīšanas zonu grupu; 70) “pieejamības plāns” ir būtiska aktīva visu plānoto pieejamības statusu kombinācija konkrētam periodam; 71) “pieejamības statuss” ir elektroenerģijas ražošanas moduļa, tīkla elementa vai pieprasījumietaises spēja sniegt pakalpojumu konkrētu laika periodu neatkarīgi no tā, vai tas/tā darbojas; 72) “tuvu reālaikam” ir laika nobīde, kas nepārsniedz 15 minūtes no pēdējā tekošās dienas enerģijas tirgus slēgšanas laika līdz reāllaikam; 73) “patēriņa grafiks” ir grafiks, kas atspoguļo pieprasījumietaises vai pieprasījumietaišu grupas patēriņu; 74) “ENTSO-E darbības plānošanas datu vide” ir lietojumprogrammas un aprīkojums, kas izstrādāti PSO savstarpējo darbības plānošanas procesu datu glabāšanai, apmaiņai un pārvaldībai; 75) “ārējās komerctirdzniecības grafiks” ir grafiks, kas atspoguļo elektroenerģijas komercapmaiņu starp tirgus dalībniekiem dažādās grafika sastādīšanas zonās; 76) “ārējais PSO grafiks” ir grafiks, kas atspoguļo elektroenerģijas apmaiņu starp PSO dažādās grafika sastādīšanas zonās; 77) “piespiedu atvienojums” ir būtiska aktīva neplānota izņemšana no ekspluatācijas jebkura tāda steidzama iemesla dēļ, kas nav konkrētā būtiskā aktīva operatora darbības kontrolē; 78) “elektroenerģijas ražošanas grafiks” ir grafiks, kas atspoguļo elektroenerģijas ražošanas moduļa vai elektroenerģijas ražošanas moduļu grupas veiktu elektroenerģijas ražošanu; 79) “iekšējās komerctirdzniecības grafiks” ir grafiks, kas atspoguļo elektroenerģijas komercapmaiņu vienā grafika sastādīšanas zonā starp dažādiem tirgus dalībniekiem; 80) “būtisks iekšējais aktīvs” ir būtisks aktīvs, kas ietilpst PSO kontroles zonā, vai būtisks aktīvs, kas atrodas sadales sistēmā, tostarp slēgtā sadales sistēmā, un kas ir tieši vai netieši pieslēgts konkrētā PSO kontroles zonai; 81) “zonas maiņstrāvas neto pozīcija” ir kādas zonas visu maiņstrāvas ārējo grafiku neto agregāts; 82) “atvienojumu koordinācijas reģions” ir to kontroles zonu kombinācija, attiecībā uz kurām PSO nosaka procedūras, ar ko monitorē un vajadzības gadījumā koordinē būtisko aktīvu pieejamības statusu visos laikposmos; 83) “būtiska pieprasījumietaise” ir pieprasījumietase, kura piedalās atvienojumu koordinācijā un kuras pieejamības statuss ietekmē pārrobežu darbības drošību; 84) “būtisks aktīvs” ir būtiska pieprasījumietaise, būtisks elektroenerģijas ražošanas modulis vai būtisks tīkla elements, kas piedalās atvienojumu koordinācijā; 85) “būtisks tīkla elements” ir pārvades sistēmas, ieskaitot starpsavienotājus, vai sadales sistēmas, ieskaitot slēgtas sadales sistēmas, sastāvdaļa, piemēram, viena līnija, viena shēma, viens transformators, viens fāzgriezes transformators vai sprieguma kompensācijas iekārta, kura piedalās atvienojumu koordinācijā un kuras pieejamības statuss ietekmē pārrobežu darbības drošību; 86) “atvienojumu plānošanas nesaderība” ir stāvoklis, kurā viena vai vairāku būtisku tīkla elementu, būtisku elektroenerģijas ražošanas moduļu un/vai būtisku pieprasījumietaišu pieejamības statusa un prognozētās elektrotīkla situācijas labākās aplēses kombinācija noved pie darbības drošības robežu pārkāpuma, ņemot vērā korektīvos bezmaksas pasākumus, kas ir PSO rīcībā; 87) “atvienojumu plānotājs” ir struktūra, kuras uzdevums ir plānot būtiska elektroenerģijas ražošanas moduļa, būtiskas pieprasījumietaises vai būtiska tīkla elementa pieejamības statusu; 88) “būtisks elektroenerģijas ražošanas modulis” ir elektroenerģijas ražošanas modulis, kurš piedalās atvienojumu koordinācijā un kura pieejamības statuss ietekmē pārrobežu darbības drošību; 89) “reģionālais drošības koordinators (RDK)” ir struktūra vai struktūras (vienā vai vairākos jaudas aprēķināšanas reģionos), kas pieder vai ko kontrolē PSO un kas veic uzdevumus, kuri saistīti ar PSO reģionālo koordināciju; 90) “grafiku sastādītājs” ir struktūra vai struktūras, kuru uzdevums ir sastādīt grafikus no tirgus dalībniekiem līdz PSO vai attiecīgā gadījumā trešām personām; 91) “grafiku sastādīšanas zona” ir zona, kurā sakarā ar operatīvām vai organizatoriskām vajadzībām ir piemērojami PSO pienākumi attiecībā uz grafiku sastādīšanu; 92) “nākamā nedēļa” ir nedēļa pirms darbības kalendārās nedēļas; 93) “nākamais gads” ir gads pirms darbības kalendārā gada; 94) “skartais PSO” ir PSO, kuram darbības drošības analīzei un uzturēšanai ir vajadzīga informācija par rezervju apmaiņu un/vai to kopīgošanu, un/vai nebalansa ieskaita procesu, un/vai pārrobežu aktivizācijas procesu; 95) “rezerves jauda” ir FCR, FRR vai RR apjoms, kam jābūt pieejamam PSO; 96) “rezervju apmaiņa” ir iespēja PSO piekļūt rezerves jaudai, kas pieslēgta citai LFC zonai, LFC blokam vai sinhronajai zonai, lai izpildītu savas rezervju prasības, kas izriet no šā PSO FCR, FRR vai RR rezervju dimensionēšanas procesa, ja minētā rezerves jauda ir paredzēta tikai un vienīgi konkrētajam PSO un to neņem vērā neviens cits PSO, lai izpildītu rezervju prasības, kas izriet no to attiecīgajiem rezervju dimensionēšanas procesiem; 97) “rezervju kopīgošana” ir mehānisms, kurā vairāki PSO vienu un to pašu rezerves jaudu (FCR, FRR vai RR) ņem vērā, lai izpildītu savas attiecīgās rezerves prasības, kas izriet no rezervju dimensionēšanas procesiem; 98) “trauksmes stāvokļa palaides laiks” ir laiks, pirms ir aktivizēts trauksmes stāvoklis; 99) “automātiskā FRR” ir FRR, ko var aktivizēt automātiska kontrolierīce; 100) “automātiskās FRR aktivizācijas aizkave” ir periods no brīža, kad frekvences atjaunošanas kontrolleris iestata jaunu iestatījuma vērtību, līdz fiziskas automātiskās FRR piegādes sākumam; 101) “automātiskās FRR pilnīgas aktivizācijas laiks” ir periods no brīža, kad frekvences atjaunošanas kontrolleris iestata jaunu iestatījuma vērtību, līdz attiecīgajai automātiskās FRR aktivizācijai vai dezaktivizācijai; 102) “vidējie FRCE dati” ir datu kopums, ko veido LFC zonas vai LFC bloka reģistrētās momentānās FRCE vidējā vērtība konkrētā izmērītā laika periodā; 103) “kontroles spēju nododošais PSO” ir PSO, kas palaiž savas rezerves jaudas aktivizāciju kontroles spēju saņemošajam PSO saskaņā ar rezervju kopīgošanas līguma nosacījumiem; 104) “kontroles spēju saņemošais PSO” ir PSO, kas aprēķina rezerves jaudu, ņemot vērā to rezerves jaudu, kas ir pieejama ar kontroles spēju nododošā PSO palīdzību saskaņā ar rezervju kopīgošanas līguma nosacījumiem; 105) “kritēriju piemērošanas process” ir process, kurā aprēķina mērķparametrus sinhronajai zonai, LFC blokam un LFC zonai, balstoties uz datiem, kas iegūti datu vākšanas un iesniegšanas procesā; 106) “datu vākšanas un iesniegšanas process” ir process, kurā vāc datus, kas vajadzīgi, lai piemērotu frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritērijus; 107) “pārrobežu FRR aktivizācijas process” ir process, par ko vienojušies PSO, kuri piedalās procesā, kas ļauj aktivizēt citai LFC zonai pieslēgtu FRR, attiecīgi koriģējot iesaistīto FRP devumu; 108) “pārrobežu RR aktivizācijas process” ir process, par ko vienojušies PSO, kuri piedalās procesā, kas ļauj aktivizēt citai LFC zonai pieslēgtu RR, attiecīgi koriģējot iesaistīto RRP devumu; 109) “dimensionēšanas incidents” ir lielākais sagaidāmais momentānais aktīvās jaudas nebalanss LFC blokā gan pozitīvā, gan negatīvā virzienā; 110) “elektriskā laika novirze” ir laika starpība starp sinhrono laiku un koordinēto universālo laiku (UTC); 111) “FCR pilnīgas aktivizācijas frekvences novirze” ir frekvences novirzes nominālā vērtība, pie kuras FCR sinhronajā zonā ir pilnībā aktivizēta; 112) “FCR pilnīgas aktivizācijas laiks” ir laika periods starp brīdi, kad notiek atsauces incidents, un attiecīgās FCR pilnīgas aktivizācijas brīdi; 113) “FCR pienākums” ir tā visas FCR daļa, par ko atbildīgs PSO; 114) “frekvences noturēšanas process (FCP)” ir process, kura mērķis ir stabilizēt sistēmas frekvenci, ar atbilstošu rezervju palīdzību kompensējot nebalansu; 115) “frekvences sasaistīšanas process” ir process, par kuru vienojušies visi divu sinhrono zonu PSO un kurš ļauj sasaistīt FCR aktivizāciju, pielāgojot HVDC plūsmas starp sinhronajām zonām; 116) “frekvences kvalitāti definējoši parametri” ir galvenie sistēmas frekvences mainīgie, kas nosaka frekvences kvalitātes principus; 117) “frekvences kvalitātes mērķparametrs” ir galvenais sistēmas frekvences mērķrādītājs, uz kura pamata normālā stāvoklī izvērtē FCR, FRR un RR aktivizācijas procesu darbošanos; 118) “frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritēriji” ir aprēķini, kuros izmantoti sistēmas frekvences mērījumi un kuri ļauj izvērtēt sistēmas frekvences kvalitāti, salīdzinot to ar frekvences kvalitātes mērķparametriem; 119) “frekvences kvalitātes izvērtēšanas dati” ir dati, kas ļauj aprēķināt frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritērijus; 120) “frekvences atgūšanas diapazons” ir sistēmas frekvences diapazons, kurā pēc tāda nebalansa iestāšanās, kas vienāds ar vai mazāks par atsauces incidentu, frekvences atgūšanas laikā vajadzētu atgriezties sistēmas frekvencei GB un IE/NI sinhronajā zonā; 121) “frekvences atgūšanas laiks” ir maksimālais laiks, kurā GB un IE/NI sinhronajā zonā pēc tāda nebalansa iestāšanās, kas ir mazāks par vai vienāds ar atsauces incidentu, sistēmas frekvencei vajadzētu atkal iekļauties maksimālajā stacionārā režīma frekvences novirzē; 122) “frekvences atjaunošanas diapazons” ir sistēmas frekvences diapazons, kurā pēc tāda nebalansa iestāšanās, kas vienāds ar vai mazāks par atsauces incidentu, frekvences atjaunošanas laikā vajadzētu atgriezties sistēmas frekvencei GB, IE/NI un Ziemeļu sinhronajā zonā; 123) “FRCE mērķparametri” ir LFC bloka galvenie mērķa mainīgie, uz kuru pamata nosaka un izvērtē LFC bloka FRR un RR dimensionēšanas kritērijus un kuru izmanto, lai atspoguļotu LFC bloka darbošanos normālos darbības apstākļos; 124) “elektroenerģijas apmaiņa frekvences atjaunošanai” ir elektroenerģija, ar ko apmainās starp LFC zonām pārrobežu FRR aktivizācijas procesā; 125) “frekvences iestatījums” ir frekvences mērķvērtība, ko izmanto FRP un kas ir summa, kuru veido nominālā sistēmas frekvence un kompensācijas vērtība, kas vajadzīga, lai samazinātu elektriskā laika novirzi; 126) “FRR pieejamības prasības” ir prasības, ko nosaka LFC bloka PSO attiecībā uz FRR pieejamību; 127) “FRR dimensionēšanas noteikumi” ir LFC bloka FRR dimensionēšanas procesa specifikācijas; 128) “nebalansa ieskaita process” ir process, par ko vienojušies PSO un kas ļauj izvairīties no vienlaicīgas FRR aktivizācijas pretējos virzienos, ņemot vērā attiecīgās FRCE un aktivizēto FRR un attiecīgi koriģējot iesaistīto FRP devumu; 129) “elektroenerģijas apmaiņa nebalansa ieskaitam” ir elektroenerģija, ar ko apmainās starp LFC zonām nebalansa ieskaita procesā; 130) “sākotnējais FCR pienākums” ir FCR apjoms, kas piešķirts PSO, pamatojoties uz kopīgošanas atslēgu; 131) “momentānās frekvences dati” ir vispārējās sistēmas frekvences datu mērījumu kopas, kuras attiecas uz sinhrono zonu, kuru mērīšanas periods ir vienāds ar vai īsāks par vienu sekundi un kuras izmanto sistēmas frekvences kvalitātes izvērtēšanai; 132) “momentānās frekvences novirze” ir kopējo sistēmas frekvences noviržu datu mērījumu kopas, kuras attiecas uz sinhrono zonu, kuru mērīšanas periods ir vienāds ar vai īsāks par vienu sekundi un kuras izmanto sistēmas frekvences kvalitātes izvērtēšanai; 133) “momentānās FRCE dati” ir LFC bloka FRCE datu kopas, kuru mērīšanas periods ir vienāds ar vai īsāks par 10 sekundēm un kuras izmanto sistēmas frekvences kvalitātes izvērtēšanai; 134) “1. līmeņa FRCE diapazons” ir pirmais diapazons, kuru izmanto sistēmas frekvences kvalitātes izvērtēšanai LFC bloka līmenī un kurā FRCE jānotur konkrētu procentuālu daļu laika; 135) “2. līmeņa FRCE diapazons” ir otrais diapazons, kuru izmanto sistēmas frekvences kvalitātes izvērtēšanai LFC bloka līmenī un kurā FRCE jānotur konkrētu procentuālu daļu laika; 136) “LFC bloka darbības līgums” ir daudzpusējs līgums starp visiem LFC bloka PSO, ja LFC bloku pārvalda vairāki PSO, un LFC bloka darbības metodika, kas attiecīgajam PSO jāpieņem vienpusēji, ja LFC bloku pārvalda tikai viens PSO; 137) “elektroenerģijas apmaiņa aizvietošanai” ir elektroenerģija, ar ko apmainās starp LFC zonām pārrobežu RR aktivizācijas procesā; 138) “LFC bloka nebalansi” ir summa, ko veido FRCE, FRR aktivizācija un RR aktivizācija LFC blokā un elektroenerģijas apmaiņa nebalansa ieskaitam, elektroenerģijas apmaiņa frekvences atjaunošanai un elektroenerģijas apmaiņa aizvietošanai starp konkrēto LFC bloku un citiem LFC blokiem; 139) “LFC bloka monitors” ir PSO, kas atbildīgs par frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritēriju datu vākšanu un frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritēriju piemērošanu LFC blokā; 140) “slodzes/frekvences kontroles struktūra” ir pamatstruktūra, kurā ņemti vērā visi būtiskie slodzes/frekvences kontroles aspekti, jo īpaši attiecīgā atbildība un pienākumi, kā arī aktīvās jaudas rezervju veidi un mērķis; 141) “procesa atbildības struktūra” ir struktūra, ar ko nosaka atbildību un pienākumus attiecībā uz aktīvās jaudas rezervēm, balstoties uz sinhronās zonas kontroles struktūru; 142) “procesa aktivizācijas struktūra” ir struktūra, ar ko procesus, kuri attiecas uz dažādu veidu aktīvās jaudas rezervēm, kategorizē pēc to mērķa un aktivizācijas; 143) “manuālās FRR pilnīgas aktivizācijas laiks” ir laika periods starp iestatījuma izmaiņām un attiecīgo manuālās FRR aktivizāciju vai dezaktivizāciju; 144) “maksimālā momentānās frekvences novirze” ir tāda momentānās frekvences novirzes maksimālā sagaidāmā absolūtā vērtība pēc tam, kad iestājies nebalanss, kas vienāds ar vai mazāks par atsauces incidentu, pēc kuras pārsnieguma aktivizē ārkārtas pasākumus; 145) “monitoringa zona” ir sinhronās zonas daļa vai visa sinhronā zona, ko fiziski iezīmē mērīšanas punkti starpsavienotājos ar citām monitoringa zonām un ko pārvalda viens vai vairāki PSO, kuri pilda monitoringa zonas pienākumus; 146) “pirmskvalifikācija” ir process, ar ko pārbauda rezervju piegādātājvienības vai rezervju piegādātājgrupas atbilstību PSO noteiktajām prasībām; 147) “rampveida izmaiņu periods” ir laika periods, ko definē fiksēts sākumpunkts un laiks, kurā palielina vai samazina ieejas un/vai izejas aktīvo jaudu; 148) “rezerves instruējošais PSO” ir PSO, kas atbildīgs par instrukciju došanu rezervju piegādātājvienībai vai rezervju piegādātājgrupai attiecībā uz FRR un/vai RR aktivizāciju; 149) “rezerves pieslēdzošais SSO” ir SSO, kas atbildīgs par sadales tīklu, kuram pieslēgta rezervju piegādātājvienība vai rezervju piegādātājgrupa, kas nodrošina rezerves PSO; 150) “rezerves pieslēdzošais PSO” ir PSO, kas atbildīgs par monitoringa zonu, kurai pieslēgta rezervju piegādātājvienība vai rezervju piegādātājgrupa; 151) “rezerves saņemošais PSO” ir PSO, kas iesaistīts apmaiņā ar rezerves pieslēdzošo PSO un/vai rezervju piegādātājvienību vai rezervju piegādātājgrupu, kas pieslēgta citai monitoringa vai LFC zonai; 152) “rezervju aizvietošanas process” jeb “RRP” ir process, ar ko atjauno aktivizēto FRR un – papildus GB un IE/NI sinhronajā zonā – ar ko atjauno aktivizēto FCR; 153) “RR pieejamības prasības” ir prasības, ko nosaka LFC bloka PSO attiecībā uz RR pieejamību; 154) “RR dimensionēšanas noteikumi” ir LFC bloka RR dimensionēšanas procesa specifikācijas; 155) “standarta frekvences diapazons” ir noteikts simetrisks intervāls ap nominālo frekvenci, kurā vajadzētu iekļauties sinhronās zonas sistēmas frekvencei; 156) “standarta frekvences novirze” ir frekvences novirzes absolūtā vērtība, kas iezīmē standarta frekvences diapazona robežas; 157) “stacionārā režīma frekvences novirze” ir frekvences novirzes absolūtā vērtība pēc nebalansa iestāšanās tad, kad ir stabilizēta sistēmas frekvence; 158) “sinhronās zonas monitors” ir PSO, kas atbildīgs par frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritēriju datu vākšanu un frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritēriju piemērošanu sinhronajā zonā; 159) “laika kontroles process” ir laika kontroles process, kurā laika kontrole ir kontroles darbība, ko veic, lai elektriskā laika novirze starp sinhronās zonas laiku un UTC laiku atkal būtu vienāda ar nulli.

4. pants

Mērķi un regulatīvie aspekti

1. Šīs regulas mērķis ir: a) noteikt kopīgas darbības drošības prasības un principus; b) noteikt kopīgus starpsavienotās sistēmas darbības plānošanas principus; c) noteikt kopīgus slodzes/frekvences kontroles procesus un kontroles struktūras; d) nodrošināt apstākļus darbības drošības uzturēšanai visā Savienībā; e) nodrošināt apstākļus visu sinhrono zonu frekvences kvalitātes līmeņa uzturēšanai visā Savienībā; f) veicināt sistēmas darbības koordināciju un darbības plānošanu; g) nodrošināt un uzlabot pārvades sistēmas darbības informācijas pārredzamību un uzticamību; h) sekmēt elektroenerģijas pārvades sistēmas un elektroenerģijas sektora efektīvu darbību un attīstību Savienībā.

2. Piemērojot šo regulu, dalībvalstis, kompetentās iestādes un sistēmu operatori: a) piemēro samērīguma un nediskriminācijas principu; b) nodrošina pārredzamību; c) piemēro principu par visām iesaistītajām personām optimāla līdzsvara panākšanu starp visaugstāko vispārējo efektivitāti un viszemākajām kopējām izmaksām; d) nolūkā nodrošināt tīkla drošību un stabilitāti nodrošina, ka PSO pēc iespējas izmanto tirgū balstītus mehānismus; e) respektē attiecīgajam PSO uzticēto atbildību, lai nodrošinātu sistēmas drošību, tostarp atbilstīgi valstu tiesību aktos noteiktajam; f) apspriežas ar attiecīgajiem sadales sistēmu operatoriem (SSO) un ņem vērā iespējamo ietekmi uz to sistēmu; un g) ņem vērā apstiprinātos Eiropas standartus un tehniskās specifikācijas.

▼M1

5. pants

PSO noteikumi vai metodikas

1. PSO šajā regulā noteiktajos attiecīgajos termiņos izstrādā šajā regulā prasītos noteikumus vai metodikas un iesniedz tos apstiprināšanai Aģentūrai saskaņā ar 6. panta 2. punktu, kompetentajām regulatīvajām iestādēm saskaņā ar 6. panta 3. punktu vai dalībvalsts ieceltai struktūrai saskaņā ar 6. panta 4. un 5. punktu. Ārkārtas apstākļos, proti, gadījumos, kad no PSO neatkarīgu apstākļu dēļ termiņu ievērot nav iespējams, noteikumu vai metodiku termiņus var pagarināt Aģentūra procedūrās saskaņā ar 6. panta 2. punktu, visas kompetentās regulatīvās iestādes kopīgi procedūrās saskaņā ar 6. panta 3. punktu vai kompetentā regulatīvā iestāde procedūrās saskaņā ar 6. panta 4. un 5. punktu.

2. Ja priekšlikums par noteikumiem vai metodikām saskaņā ar šo regulu jāizstrādā un jāapstiprina vairākiem PSO, iesaistītie PSO cieši sadarbojas. PSO ar ENTSO-E palīdzību regulāri informē regulatīvās iestādes un Aģentūru par minēto noteikumu vai metodiku izstrādē panākto progresu.

3. Ja PSO, lemjot par 6. panta 2. punktā uzskaitītajiem noteikumu vai metodiku priekšlikumiem, nespēj vienoties, tie lēmumu pieņem kvalificēta vairākuma balsošanā. Kvalificētam balsu vairākumam par priekšlikumiem saskaņā ar 6. panta 2. punktu ir nepieciešams šādu balsu vairākums: a) PSO, kas pārstāv vismaz 55 % no dalībvalstīm; un b) PSO, kas pārstāv dalībvalstis, kurās dzīvo vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem.

4. Bloķējošo mazākumu attiecībā uz lēmumiem par 6. panta 2. punktā uzskaitītajiem noteikumu vai metodiku priekšlikumiem veido PSO, kas pārstāv vismaz četras dalībvalstis, pretējā gadījumā uzskata, ka kvalificētais balsu vairākums ir panākts.

5. Ja PSO, lemjot par noteikumu vai metodiku priekšlikumiem saskaņā ar 6. panta 3. punktu, nespēj vienoties un ja attiecīgos reģionus veido vairāk nekā piecas dalībvalstis, tie lēmumu pieņem kvalificēta vairākuma balsošanā. Kvalificētam balsu vairākumam par priekšlikumiem saskaņā ar 6. panta 3. punktu ir nepieciešams šādu balsu vairākums: a) PSO, kas pārstāv vismaz 72 % no iesaistītajām dalībvalstīm; un b) PSO, kas pārstāv dalībvalstis, kurās dzīvo vismaz 65 % no attiecīgā reģiona iedzīvotājiem.

6. Bloķējošo mazākumu attiecībā uz lēmumiem par 6. panta 3. punktā uzskaitītajiem noteikumu vai metodiku priekšlikumiem veido vismaz minimālais skaits to PSO, kuri pārstāv vairāk nekā 35 % iesaistīto dalībvalstu iedzīvotāju, un PSO, kas pārstāv vismaz vēl vienu iesaistīto dalībvalsti, pretējā gadījumā uzskata, ka kvalificētais balsu vairākums ir panākts

7. PSO, lemjot par noteikumu vai metodiku priekšlikumiem saskaņā ar 6. panta 3. punktu, attiecībā uz reģioniem, ko veido ne vairāk kā piecas dalībvalstis, lēmumu pieņem vienprātīgi.

8. Kad PSO pieņem lēmumus par noteikumu vai metodiku priekšlikumiem saskaņā ar 3. un 5. punktu, katrai dalībvalstij ir viena balss. Ja dalībvalsts teritorijā ir vairāki PSO, dalībvalsts sadala balsošanas pilnvaras starp šiem PSO.

9. Ja PSO šajā regulā noteiktajos termiņos neiesniedz noteikumu vai metodiku sākotnējo vai grozīto priekšlikumu regulatīvajām iestādēm vai Aģentūrai saskaņā ar 6. un 7. pantu vai dalībvalstu ieceltajām struktūrām saskaņā ar 6. panta 4. punktu, tie ieceltajai struktūrai, kompetentajām regulatīvajām iestādēm un Aģentūrai iesniedz attiecīgos noteikumu vai metodiku projektus un paskaidro, kāpēc nav panākta vienošanās. Aģentūra, visas kompetentās regulatīvās iestādes kopīgi vai kompetentā ieceltā struktūra veic attiecīgos pasākumus, lai pieņemtu vajadzīgos noteikumus vai metodikas saskaņā ar 6. pantu, piemēram, pieprasa izdarīt grozījumus vai pārskata un pabeidz projektus saskaņā ar šo punktu, arī gadījumos, kad nekādi projekti nav iesniegti, un apstiprina tos.

6. pants

PSO noteikumu vai metodiku apstiprināšana

1. Katra regulatīvā iestāde vai – attiecīgā gadījumā – Aģentūra apstiprina noteikumus vai metodikas, ko PSO izstrādājuši saskaņā ar 2. un 3. punktu. Dalībvalsts ieceltā struktūra apstiprina noteikumus vai metodikas, ko PSO izstrādājuši saskaņā ar 4. punktu. Ieceltā struktūra ir regulatīvā iestāde, ja vien dalībvalsts nav paredzējusi citādi. Pirms noteikumu vai metodiku apstiprināšanas regulatīvā iestāde, Aģentūra vai ieceltā struktūra vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar attiecīgajiem PSO pārskata priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst šīs regulas mērķim un veicina tirgus integrāciju, diskriminācijas novēršanu, efektīvu konkurenci un tirgus pienācīgu darbību.

2. Aģentūras apstiprinājums ir nepieciešams šādiem noteikumu vai metodiku priekšlikumiem un to grozījumiem, par kuriem dalībvalsts attiecīgajai regulatīvajai iestādei var sniegt atzinumu: a) galvenās organizatoriskās prasības, lomas un atbildība ar darbības drošību saistītās datu apmaiņas jomā saskaņā ar 40. panta 6. punktu; b) kopējo tīkla modeļu izveides metodika saskaņā ar 67. panta 1. punktu un 70. pantu; c) metodika darbības drošības analīzes koordinēšanai saskaņā ar 75. pantu.

3. Visu attiecīgā reģiona regulatīvo iestāžu apstiprinājums ir nepieciešams šādiem noteikumu vai metodiku priekšlikumiem un to grozījumiem, par kuriem dalībvalsts attiecīgajai regulatīvajai iestādei var sniegt atzinumu: a) metodika katrai sinhronajai zonai minimālās inerces noteikšanai saskaņā ar 39. panta 3. punkta b) apakšpunktu; b) kopīgi noteikumi katram jaudas aprēķināšanas reģionam reģionālajai darbības drošības koordinēšanai saskaņā ar 76. pantu; c) metodika vismaz katrai sinhronajai zonai aktīvu būtiskuma novērtēšanai atvienojumu koordinācijas ziņā saskaņā ar 84. pantu; d) metodikas, nosacījumi un vērtības, kas iekļauti sinhronās zonas darbības līgumos saskaņā ar 118. pantu un kas attiecas uz: i) frekvences kvalitāti definējošajiem parametriem un frekvences kvalitātes mērķparametriem saskaņā ar 127. pantu; ii) FCR dimensionēšanas noteikumiem saskaņā ar 153. pantu; iii) FCR papildu īpašībām saskaņā ar 154. panta 2. punktu; iv) GB un IE/NI sinhronajām zonām – pasākumiem, kā nodrošināt enerģijas rezervuāru atgūšanu saskaņā ar 156. panta 6. punkta b) apakšpunktu; v) CE un Ziemeļu sinhronajām zonām – minimālais aktivizācijas periods, kas jānodrošina FCR piegādātājiem, saskaņā ar 156. panta 10. punktu; vi) CE un Ziemeļu sinhronajām zonām – pieņēmumi un metodika izmaksu un ieguvumu analīzei saskaņā ar 156. panta 11. punktu; vii) attiecīgā gadījumā sinhronajām zonām, kas nav CE sinhronā zona, – ierobežojumiem FCR apmaiņai starp PSO saskaņā ar 163. panta 2. punktu; viii) GB un IE/NI sinhronajām zonām – metodiku, kā noteikt minimālo FCR rezerves jaudas nodrošinājumu starp sinhronajām zonām, ko nosaka saskaņā ar 174. panta 2. punkta b) apakšpunktu; ix) ierobežojumiem FRR apmaiņai starp sinhronajām zonām, kas noteikta saskaņā ar 176. panta 1. punktu, un ierobežojumiem FRR kopīgošanai starp sinhronajām zonām, kas noteikta saskaņā ar 177. panta 1. punktu; x) ierobežojumiem RR apmaiņai starp sinhronajām zonām, kas noteikta saskaņā ar 178. panta 1. punktu, un ierobežojumiem RR kopīgošanai starp sinhronajām zonām, kas noteikta saskaņā ar 179. panta 1. punktu; e) metodikas un nosacījumi, kas iekļauti LFC bloka darbības līgumos saskaņā ar 119. pantu un kas attiecas uz: i) rampveida izmaiņu ierobežojumi aktīvajai izejas jaudai saskaņā ar 137. panta 3. un 4. punktu; ii) koordinācijas pasākumiem ar mērķi samazināt FRCE, kā noteikts 152. panta 14. punktā; iii) pasākumiem, kā samazināt FRCE, pieprasot izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļu un pieprasījumvienību aktīvās jaudas ražošanā vai patēriņā saskaņā ar 152. panta 16. punktu; iv) FRR dimensionēšanas noteikumiem saskaņā ar 157. panta 1. punktu; f) mīkstinoši pasākumi katrai sinhronajai zonai vai LFC blokam saskaņā ar 138. pantu; g) kopīgs priekšlikums katrai sinhronajai zonai LFC bloku noteikšanai saskaņā ar 141. panta 2. punktu.

4. Ja vien dalībvalsts nav noteikusi citādi, dalībvalsts saskaņā ar 1. punktu ieceltā struktūra individuāli apstiprina šādus noteikumus vai metodikas un to grozījumus: a) GB un IE/NI sinhronajām zonām – katra PSO priekšlikums, kurā norādīts pieprasījuma zudums, pie kāda pārvades sistēmu uzskata par nodzisuma stāvoklī esošu; b) tvērums datu apmaiņai ar SSO un nozīmīgajiem tīkla lietotājiem saskaņā ar 40. panta 5. punktu; c) papildu prasības FCR piegādātājgrupām saskaņā ar 154. panta 3. punktu; d) FCR piegādātājgrupu izslēgšana no FCR piegādes saskaņā ar 154. panta 4. punktu; e) CE un Ziemeļu sinhronajām zonām – PSO priekšlikums attiecībā uz pagaidu minimālo aktivizācijas periodu, kas jānodrošina FCR piegādātājiem, saskaņā ar 156. panta 9. punktu; f) FRR tehniskās prasības, ko PSO noteicis saskaņā ar 158. panta 3. punktu; g) FRR piegādātājgrupu izslēgšana no FRR piegādes saskaņā ar 159. panta 7. punktu; h) tehniskās prasības RR piegādātājvienību un RR piegādātājgrupu pieslēgšanai, ko PSO noteicis saskaņā ar 161. panta 3. punktu; un i) RR piegādātājgrupu izslēgšana no RR piegādes saskaņā ar 162. panta 6. punktu.

5. Ja atsevišķam attiecīgam sistēmas operatoram vai PSO ir uzdots vai atļauts saskaņā ar šo regulu norādīt vai vienoties par prasībām, uz kurām neattiecas 4. punkts, dalībvalstis var prasīt, lai kompetentā regulatīvā iestāde šīs prasības un jebkādus to grozījumus iepriekš apstiprina.

6. Noteikumu vai metodiku priekšlikumā iekļauj ierosināto īstenošanas laika grafiku un aprakstu par to sagaidāmo ietekmi uz šīs regulas mērķu izpildi. Noteikumu vai metodiku priekšlikumus, kuri jāapstiprina vairākām regulatīvajām iestādēm saskaņā 3. punktu, Aģentūrai iesniedz vienas nedēļas laikā pēc to iesniegšanas regulatīvajām iestādēm. Noteikumu vai metodiku priekšlikumus, kuri jāapstiprina ieceltajai struktūrai saskaņā 4. punktu, Aģentūrai var iesniegt viena mēneša laikā pēc to iesniegšanas ieceltajai struktūrai pēc ieceltās struktūras ieskatiem, vai, ja Aģentūra uzskata, ka priekšlikumam ir pārrobežu ietekme, tos iesniedz pēc Aģentūras informācijas pieprasījuma saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 3. panta 2. punktu. Pēc kompetento regulatīvo iestāžu pieprasījuma Aģentūra par noteikumu vai metodiku priekšlikumiem trīs mēnešu laikā sniedz atzinumu.

7. Ja lēmums par noteikumu vai metodiku apstiprināšanu saskaņā ar 3. punktu vai grozījumu apstiprināšanu saskaņā ar 7. pantu jāpieņem vairākām regulatīvajām iestādēm saskaņā ar 3. punktu, kompetentās regulatīvās iestādes cita ar citu apspriežas, cieši sadarbojas un savstarpēji koordinē savas darbības, lai panāktu vienošanos. Ja Aģentūra sniedz atzinumu, kompetentās regulatīvās iestādes to ņem vērā. Regulatīvās iestādes vai Aģentūra, ja tas ir tās kompetencē, lēmumus par iesniegtajiem noteikumiem vai metodikām saskaņā ar 2. un 3. punktu pieņem sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Aģentūra vai regulatīvā iestāde vai, attiecīgā gadījumā pēdējā iesaistītā regulatīvā iestāde saņēmusi noteikumus vai metodikas. Šis periods sākas nākamajā dienā pēc priekšlikuma iesniegšanas Aģentūrai saskaņā ar 2. punktu vai pēdējai iesaistītajai regulatīvajai iestādei saskaņā ar 3. punktu.

8. Ja regulatīvās iestādes nav spējušas vienoties 7. punktā minētajā termiņā vai ja tās iesniedz kopīgu pieprasījumu, vai ja Aģentūra iesniedz pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 5. panta 3. punkta trešo daļu, par iesniegtajiem noteikumu vai metodiku priekšlikumiem sešu mēnešu laikā lēmumu pieņem Aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 5. panta 3. punktu un 6. panta 10. punkta otro daļu.

9. Ja noteikumu vai metodiku apstiprinājumam vajadzīgs vienas ieceltās struktūras lēmums saskaņā ar 4. punktu vai kompetentās regulatīvās iestādes lēmums saskaņā ar 5. punktu, ieceltā struktūra vai kompetentā regulatīvā iestāde lēmumu pieņem 6 mēnešu laikā no noteikumu vai metodiku saņemšanas. Šis periods sākas nākamajā dienā pēc priekšlikuma iesniegšanas ieceltajai struktūrai saskaņā ar 4. punktu vai kompetentajai regulatīvajai iestādei saskaņā ar 5. punktu.

10. Puses regulatīvajai iestādei var iesniegt sūdzību par attiecīgo sistēmas operatoru vai PSO saistībā ar attiecīgā sistēmas operatora vai PSO pienākumiem vai lēmumiem, ko paredz šī regula, un tā – rīkojoties kā strīdu izšķiršanas iestāde – pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc sūdzības saņemšanas. Šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem, ja regulatīvā iestāde lūdz papildu informāciju. Šo pagarināto termiņu var vēl pagarināt, ja tam piekrīt sūdzības iesniedzējs. Regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs, ja vien un kamēr tas netiek atcelts pārsūdzības kārtībā.

7. pants

PSO noteikumu vai metodiku grozīšana

1. Ja Aģentūra vai visas kompetentās regulatīvās iestādes kopīgi apstiprināšanas sakarā pieprasa, lai noteikumos vai metodikās, kas iesniegti apstiprināšanai saskaņā ar 6. panta 2. un 3. punktu, tiktu izdarīti grozījumi, attiecīgie PSO divu mēnešu laikā pēc tam, kad Aģentūra vai regulatīvās iestādes to pieprasījušas, iesniedz apstiprināšanai grozīto noteikumu vai metodiku priekšlikumu. Aģentūra vai kompetentās regulatīvās iestādes lēmumu par grozītajiem noteikumiem vai metodikām pieņem divu mēnešu laikā pēc to iesniegšanas.

2. Ja ieceltā struktūra apstiprināšanas sakarā pieprasa, lai noteikumos vai metodikās, kas iesniegti saskaņā ar 6. panta 4. punktu, tiktu izdarīti grozījumi, vai kompetentā regulatīvā iestāde apstiprināšanas sakarā pieprasa, lai prasībās, kas iesniegtas saskaņā ar 6. panta 5. punktu tiktu izdarīti grozījumi, attiecīgais PSO divu mēnešu laikā pēc tam, kad ieceltā struktūra vai kompetentā regulatīvā iestāde to pieprasījusi, iesniedz apstiprināšanai grozīto noteikumu vai metodiku priekšlikumu. Ieceltā struktūra vai kompetentā regulatīvā iestāde lēmumu par grozītajiem noteikumiem vai metodikām pieņem divu mēnešu laikā pēc to iesniegšanas.

3. Ja kompetentās regulatīvās iestādes divu mēnešu termiņā nav spējušas vienoties par noteikumiem vai metodikām saskaņā ar 6. panta 2. un 3. punktu vai ja tās iesniedz kopīgu pieprasījumu, vai ja Aģentūra iesniedz pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 5. panta 3. punkta trešo daļu, par grozītajiem noteikumiem vai metodikām sešu mēnešu laikā lēmumu pieņem Aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) 2019/942 5. panta 3. punktu un 6. panta 10. punkta otro daļu. Ja attiecīgie PSO neiesniedz priekšlikumu par grozītajiem noteikumiem vai metodikām, piemēro 5. panta 9. punktā paredzēto procedūru.

4. Aģentūra vai regulatīvās iestādes, vai ieceltās struktūras, ja tās ir atbildīgas par noteikumu vai metodiku pieņemšanu saskaņā ar 6. panta 2., 3., un 4. punktu, var attiecīgi pieprasīt iesniegt priekšlikumus par šo noteikumu vai metodiku grozījumiem un noteikt šo priekšlikumu iesniegšanas termiņu. PSO, kas atbildīgi par noteikumu vai metodiku priekšlikuma izstrādi, var regulatīvajām iestādēm vai Aģentūrai ierosināt grozījumus. Noteikumu vai metodiku grozījumu priekšlikumu attiecīgā gadījumā iesniedz apspriešanai saskaņā ar 11. pantā izklāstīto procedūru un apstiprina saskaņā ar 5. un 6. pantā izklāstīto procedūru.

8. pants

Noteikumu vai metodiku publicēšana internetā

1. PSO, kas atbildīgi par noteikumu vai metodiku izstrādi saskaņā ar šo regulu, publicē tos internetā pēc tam, kad tos ir apstiprinājusi Aģentūra vai attiecīgās regulatīvās iestādes, vai, ja šāds apstiprinājums nav nepieciešams, pēc to izstrādes, izņemot, ja šāda informācija saskaņā ar 12. pantu ir uzskatāma par konfidenciālu.

2. Publicēšanas prasība attiecas arī uz: a) uzlabojumiem tīkla darbības rīkos saskaņā ar 55. panta e) punktu; b) FRCE mērķparametriem saskaņā ar 128. pantu; c) rampveida izmaiņu ierobežojumiem sinhronās zonas līmenī saskaņā ar 137. panta 1. punktu; d) rampveida izmaiņu ierobežojumiem LFC bloka līmenī saskaņā ar 137. panta 3. punktu; e) pasākumiem, kas veikti trauksmes stāvoklī sakarā ar nepietiekamām aktīvās jaudas rezervēm, saskaņā ar 152. panta 11. punktu; un f) rezerves pieslēdzošā PSO pieprasījumu FCR piegādātājam darīt informāciju pieejamu reāllaikā saskaņā ar 154. panta 11. punktu.

▼B

9. pants

Izmaksu atgūšana

1. Izmaksas, ko sedz sistēmu operatori, uz kuriem attiecas tīkla tarifu regulācija, un kas rodas no šajā regulā noteikto pienākumu izpildes, izvērtē attiecīgās regulatīvās iestādes. Izmaksas, kas novērtētas kā pieņemamas, lietderīgas un samērīgas, atlīdzina, izmantojot tīkla tarifus vai citus piemērotus mehānismus.

2. Ja attiecīgās regulatīvās iestādes to pieprasa, 1. punktā minētie sistēmu operatori trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu radušos izmaksu izvērtēšanu.

10. pants

Ieinteresēto personu līdzdalība

Aģentūra, cieši sadarbojoties ar ENTSO-E, organizē ieinteresēto personu līdzdalību sistēmas drošā darbībā un citos šīs regulas īstenošanas aspektos. Tas paredz regulāras sanāksmes ar ieinteresētajām personām, lai apzinātu problēmas un ierosinātu uzlabojumus, kas attiecas uz sistēmas drošu darbību.

11. pants

Sabiedriskā apspriešana

1. PSO, kas atbildīgi par noteikumu vai metodiku vai to grozījumu priekšlikumu iesniegšanu saskaņā ar šo regulu, par 6. panta 2. un 3. punktā uzskaitīto noteikumu vai metodiku priekšlikumu projektu apspriežas ar ieinteresētajām personām (tostarp katras dalībvalsts attiecīgajām iestādēm). Apspriešanās periods ilgst vismaz vienu mēnesi.

2. Noteikumu vai metodiku priekšlikumus, ko PSO iesnieguši Savienības līmenī, publicē un iesniedz sabiedriskajai apspriešanai Savienības līmenī. Priekšlikumus, ko PSO iesnieguši reģionālā līmenī, iesniedz sabiedriskajai apspriešanai vismaz reģionālā līmenī. Puses, kas iesniedz priekšlikumus divpusējā vai daudzpusējā līmenī, sabiedrisko apspriešanu notur vismaz iesaistītajās dalībvalstīs.

3. PSO, kas atbildīgi par noteikumu vai metodiku priekšlikuma izstrādi, pienācīgi ņem vērā apspriešanā paustos ieinteresēto personu viedokļus, pirms priekšlikumu iesniedz regulatīvo iestāžu apstiprinājuma saņemšanai. Visos gadījumos kopā ar priekšlikumu iesniedz argumentētu pamatojumu tam, kāpēc apspriešanā paustie viedokļi tiks vai netiks ņemti vērā, un to savlaicīgi publicē pirms noteikumu vai metodiku priekšlikuma publicēšanas vai vienlaikus ar to.

12. pants

Konfidencialitātes ievērošanas pienākumi

1. Uz jebkādu konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta atbilstīgi šai regulai, attiecas 2., 3. un 4. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi.

2. Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums ir piemērojams visām personām, uz kurām attiecas šīs regulas noteikumi.

3. Konfidenciālu informāciju, ko, pildot savus pienākumus, saņēmušas 2. punktā minētās personas vai regulatīvās iestādes, nedrīkst izpaust nevienai citai personai vai iestādei, neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas valstu tiesību akti, pārējie šīs regulas noteikumi vai citi attiecīgi Savienības tiesību akti.

4. Neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas valstu vai Savienības tiesību akti, regulatīvās iestādes, struktūras vai personas, kas saņem konfidenciālu informāciju atbilstoši šai regulai, to var izmantot tikai šajā regulā minēto pienākumu izpildei.

13. pants

Līgumi ar PSO, kam šī regula nav saistoša

Ja sinhronajā zonā darbojas gan Savienības, gan trešo valstu PSO, 18 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā visi Savienības PSO konkrētajā sinhronajā zonā cenšas noslēgt ar tiem trešo valstu PSO, kam šī regula nav saistoša, līgumu, kurš veidos pamatu to sadarbībai sistēmas drošas darbības jautājumos un kurā būs noteikta kārtība, kādā trešo valstu PSO jāizpilda šajā regulā noteiktie pienākumi.

14. pants

Uzraudzība

1. ENTSO-E uzrauga šīs regulas īstenošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. panta 8. punktu. Uzraudzība aptver vismaz šādus aspektus: a) darbības drošības rādītāji saskaņā ar 15. pantu; b) slodzes/frekvences kontrole saskaņā ar 16. pantu; c) reģionālās koordinācijas novērtējums saskaņā ar 17. pantu; d) jebkādu atšķirību apzināšana šīs regulas īstenošanā valstīs attiecībā uz noteikumiem vai metodikām, kas uzskaitīti 6. panta 3. punktā; e) 55. panta a) un b) punktā paredzēto rīku un pakalpojumu papildu uzlabojumu apzināšanu papildus uzlabojumiem, ko apzinājuši PSO saskaņā ar 55. panta e) punktu; f) tādu uzlabojumu apzināšana incidentu klasifikācijas skalas gada ziņojumā saskaņā ar 15. pantu, kas vajadzīgi, lai palīdzētu nodrošināt ilgtspējīgu darbības drošību ilgtermiņā; un g) tādu grūtību apzināšana, kas skar sadarbību ar trešo valstu PSO drošas sistēmas darbības jautājumā.

2. Aģentūra sadarbībā ar ENTSO-E 12 mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā sagatavo sarakstu ar attiecīgu informāciju, kas ENTSO-E jāpaziņo Aģentūrai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. panta 9. punktu un 9. panta 1. punktu. Attiecīgās informācijas saraksts var tikt atjaunināts. ENTSO-E uztur visaptverošu, standartizēta formāta digitālo datu arhīvu, kurā ir Aģentūras pieprasītā informācija.

3. Attiecīgie PSO iesniedz ENTSO-E informāciju, kas vajadzīga, lai tas varētu izpildīt uzdevumus saskaņā ar 1. un 2. punktu.

4. Pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma SSO iesniedz PSO 2. punktā minēto informāciju, ja vien regulatīvajām iestādēm, Aģentūrai vai ENTSO-E tā jau nav pieejama sakarā ar to attiecīgajiem īstenošanas uzraudzības uzdevumiem – lai izvairītos no informācijas dublēšanās.

15. pants

Darbības drošības rādītāju gada ziņojums

1. ENTSO-E līdz 30. septembrim publicē gada ziņojumu, kas balstās uz incidentu klasifikācijas skalu, kura pieņemta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Aģentūra var sniegt atzinumu par gada ziņojuma formātu, tostarp paziņoto incidentu ģeogrāfisko tvērumu, PSO kontroles zonu savstarpējo elektrisko atkarību un jebkādu relevantu vēsturisko informāciju.

2. Katras dalībvalsts PSO līdz 1. martam iesniedz ENTSO-E datus un informāciju, kas vajadzīgi, lai sagatavotu 1. punktā minētos gada ziņojumus, kuri balstās uz incidentu klasifikācijas skalu. PSO iesniegtajiem datiem jāaptver iepriekšējais gads.

3. 1. punktā minētie gada ziņojumi ietver vismaz šādus darbības drošības rādītājus, kas attiecas uz darbības drošību: a) atslēgto pārvades sistēmas elementu skaits gadā katram PSO; b) atslēgto elektroenerģijas ražošanas ietaišu skaits gadā katram PSO; c) sakarā ar pieprasījumietaišu grafikā neparedzētu atslēgšanu nepiegādātā enerģija gadā katram PSO; d) trauksmes un ārkārtas stāvokļa situāciju skaits un ilgums katram PSO; e) tādu apzināto notikumu ilgums un skaits, kuros trūka rezervju, katram PSO; f) ilgums un skaits sprieguma novirzēm, kas pārsniedza II pielikuma 1. un 2. tabulā noteiktos diapazonus, katram PSO; g) ārpus standarta frekvenču diapazona pavadīto minūšu skaits un ārpus 50 % no maksimālās stacionārā režīma frekvences novirzes pavadīto minūšu skaits katrai sinhronajai zonai; h) sistēmnodalījumu vai vietējo nodzisuma stāvokļu skaits; un i) tādu nodzisumu skaits, kuros iesaistīti vismaz divi PSO.

4. 1. punktā minētajā gada ziņojumā ietver šādus darbības drošības rādītājus, kas attiecas uz darbības plānošanu: a) tādu notikumu skaits, kuros bojājumsituāciju sarakstā iekļauts incidents izraisīja sistēmas darbības stāvokļa pasliktināšanos; b) tādu a) apakšpunktā minēto notikumu skaits, kuros sistēmas darbības apstākļu pasliktināšanos izraisīja negaidīta nesakritība ar slodzes vai elektroenerģijas ražošanas prognozēm; c) tādu notikumu skaits, kuros sistēmas darbības apstākļi pasliktinājās izņēmuma bojājumsituācijas dēļ; d) tādu c) apakšpunktā minēto notikumu skaits, kuros sistēmas darbības apstākļu pasliktināšanos izraisīja negaidīta nesakritība ar slodzes vai elektroenerģijas ražošanas prognozēm; un e) tādu notikumu skaits, kuri noveda pie sistēmas darbības apstākļu pasliktināšanās aktīvās jaudas rezervju trūkuma dēļ.

5. Gada ziņojumos iekļauj paskaidrojumus par to incidentu iemesliem, kam saskaņā ar ENTSO-E pieņemto incidentu klasifikācijas skalu piešķirta darbības drošības ranžējuma 2. vai 3. pakāpe. Šiem paskaidrojumiem jābūt balstītiem uz PSO veiktu incidentu izmeklēšanu, kuras procedūra ir noteikta incidentu klasifikācijas skalā. PSO attiecīgās regulatīvās iestādes par izmeklēšanu informē laikus, proti, pirms tās uzsākšanas. Izmeklēšanā var iesaistīties regulatīvās iestādes un Aģentūras pēc to pieprasījuma.

16. pants

Gada ziņojums par slodzes/frekvences kontroli

1. ENTSO-E līdz 30. septembrim publicē gada ziņojumu par slodzes/frekvences kontroli, kas balstās uz informāciju, kuru snieguši PSO saskaņā ar 2. punktu. Gada ziņojumā par slodzes/frekvences kontroli par katru dalībvalsti iekļauj 2. punktā minēto informāciju.

2. No 2018. gada 14. septembra katras dalībvalsts PSO līdz katra gada 1. martam paziņo ENTSO-E šādu informāciju par iepriekšējo gadu: a) LFC bloku, LFC zonu un monitoringa zonu identifikācija konkrētajā dalībvalstī; b) tādu LFC bloku identifikācija, kuri neatrodas konkrētajā dalībvalstī un kuros ietilpst LFC zonas un monitoringa zonas, kas atrodas konkrētajā dalībvalstī; c) to sinhrono zonu identifikācija, kurām katra dalībvalsts pieder; d) dati, kas attiecas uz frekvences kvalitātes izvērtēšanas kritērijiem katrai sinhronajai zonai un katram LFC blokam, kuri minēti a), b) un c) apakšpunktā, aptverot katru mēnesi vismaz pēdējos divos kalendārajos gados; e) katra konkrētajā dalībvalstī darbojošā PSO FCR pienākums un sākotnējais FCR pienākums, aptverot katru mēnesi vismaz pēdējos divos kalendārajos gados; un f) tādu mīkstinošu pasākumu un rampveida izmaiņu prasību apraksts un īstenošanas datums, kuri īstenoti nenovēršamu frekvences noviržu atvieglošanai iepriekšējā kalendārajā gadā saskaņā ar 137. un 138. pantu un kuros bijuši iesaistīti konkrētās dalībvalsts PSO.

3. PSO iesniegtajiem datiem jāaptver iepriekšējais gads. Informāciju, kas attiecas uz a), b) un c) apakšpunktā minētajām sinhronajām zonām, LFC blokiem, LFC zonām un monitoringa zonām, paziņo vienu reizi. Ja minētās zonas mainās, minēto informāciju paziņo līdz nākamā gada 1. martam.

4. Attiecīgā gadījumā visi sinhronās zonas vai LFC bloka PSO sadarbojas 2. punktā minēto datu vākšanā.

17. pants

Gada ziņojums par reģionālās koordinācijas novērtējumu

1. ENTSO-E līdz 30. septembrim publicē gada ziņojumu par reģionālās koordinācijas novērtējumu, kas balstās uz gada ziņojumiem par reģionālās koordinācijas novērtējumu, kurus iesnieguši reģionālie drošības koordinatori saskaņā ar 2. punktu, novērtē sadarbspējas problēmjautājumus un ierosina izmaiņas ar mērķi uzlabot sistēmas drošības koordinācijas efektivitāti un lietderīgumu.

2. Katrs reģionālais drošības koordinators līdz 1. martam sagatavo gada ziņojumu un iesniedz to ENTSO-E, sniedzot šādu informāciju par uzdevumiem, ko tas pilda: a) tādu notikumu skaits, vidējais ilgums un iemesli, kad PSO nav spējis izpildīt savas funkcijas; b) statistika par apgrūtinājumiem, tostarp to ilgumu, lokāciju un iestāšanās gadījumu skaitu, kā arī informācija par saistītajiem aktivizētajiem korektīvajiem pasākumiem un to izmaksām, ja tādas radušās; c) tādu gadījumu skaits, kad PSO atteikušies īstenot reģionālā drošības koordinatora ieteiktos korektīvos pasākumus, un attiecīgie iemesli; d) saskaņā ar 80. pantu konstatēto pārtrauču nesaderības gadījumu skaits; un e) apraksts par gadījumiem, kad ir novērots reģionālās pietiekamības trūkums, un apraksts par veiktajiem mīkstinošajiem pasākumiem.

3. Datiem, ko reģionālie drošības koordinatori iesniedz ENTSO-E , jāaptver iepriekšējais gads.







II DAĻA

DARBĪBAS DROŠĪBA







1. SADAĻA

DARBĪBAS DROŠĪBAS PRASĪBAS







1. NODAĻA

Sistēmstāvokļi, korektīvie pasākumi un darbības drošības robežas

18. pants

Sistēmstāvokļu klasifikācija

1. Pārvades sistēma darbojas normālā stāvoklī, ja izpildās visi šie nosacījumi: a) spriegums un jaudas plūsmas nepārsniedz darbības drošības robežas, kas noteiktas saskaņā ar 25. pantu; b) frekvence atbilst šādiem kritērijiem: i) stacionārā stāvokļa sistēmas frekvences novirze nepārsniedz standarta frekvences diapazonu; vai ii) stacionārā stāvokļa sistēmas frekvences novirzes absolūtā vērtība nav lielāka par maksimālo stacionārā stāvokļa frekvences novirzi un nav sasniegtas sistēmas frekvences robežas, kas noteiktas trauksmes stāvoklim; c) aktīvās un reaktīvās jaudas rezerves ir pietiekamas, lai izturētu bojājumsituācijas, kas uzskaitītas saskaņā ar 33. pantu izveidotajā bojājumsituāciju sarakstā, un netiek pārkāptas darbības drošības robežas; d) pēc tam, kad sakarā ar bojājumsituāciju, kas uzskaitīta saskaņā ar 33. pantu izveidotajā bojājumsituāciju sarakstā, aktivizēti korektīvie pasākumi, attiecīgā PSO kontroles zona darbojas un darbosies darbības drošības robežās.

2. Pārvades sistēma darbojas trauksmes stāvoklī, ja: a) sprieguma un jaudas plūsmas nepārsniedz darbības drošības robežas, kas noteiktas saskaņā ar 25. pantu, un b) PSO rezervju jauda ir samazinājusies par vairāk nekā 20 % ilgāk nekā 30 minūtes un nav tādu līdzekļu, ar ko kompensēt šādu samazinājumu sistēmas reāllaika darbībā; vai c) frekvence atbilst šādiem kritērijiem: i) stacionārā stāvokļa sistēmas frekvences novirzes absolūtā vērtība nav lielāka par maksimālo stacionārā stāvokļa frekvences novirzi; un ii) stacionārā stāvokļa sistēmas frekvences novirzes absolūtā vērtība ir pastāvīgi pārsniegusi 50 % no maksimālās stacionārā stāvokļa frekvences novirzes uz laika periodu, kas ilgāks par trauksmes stāvokļa palaides laiku, vai standarta frekvences diapazonu uz laika periodu, kas ilgāks par frekvences atjaunošanas laiku; vai d) vismaz viena bojājumsituācija, kas uzskaitīta saskaņā ar 33. pantu noteiktajā bojājumsituāciju sarakstā, rada PSO darbības drošības robežu pārkāpumu pat pēc tam, kad aktivizēti korektīvie pasākumi.

3. Pārvades sistēma darbojas ārkārtas stāvoklī, ja izpildās vismaz viens no šādiem nosacījumiem: a) ir pārkāpta vismaz viena no PSO darbības drošības robežām, kas noteiktas saskaņā ar 25. pantu; b) frekvence neatbilst normāla un trauksmes stāvokļa kritērijiem, kas noteikti saskaņā ar 1. un 2. punktu; c) ir aktivizēts vismaz viens no PSO sistēmas aizsardzības plāna pasākumiem; d) saskaņā ar 24. panta 1. punktu noteikto rīku, līdzekļu un ietaišu darbībā ir atteice, kā rezultātā šie rīki, līdzekļi un ietaises nav pieejami ilgāk par 30 minūtēm.

4. Pārvades sistēma darbojas nodzisuma stāvoklī, ja izpildās vismaz viens no šādiem nosacījumiem: a) vairāk nekā 50 % pieprasījuma zudums attiecīgā PSO kontroles zonā; b) pilnīgs sprieguma trūkums vismaz trīs minūtes attiecīgā PSO kontroles zonā, kā rezultātā tiek palaisti atjaunošanas plāni.

GB un IE/NI sinhrono zonu PSO var izstrādāt priekšlikumu, kurā norādīts pieprasījuma zudums, pie kura pārvades sistēmai jābūt nodzisuma stāvoklī. Šādā gadījumā GB un IE/NI sinhrono zonu PSO par to paziņo ENTSO-E.

5. Pārvades sistēma darbojas atjaunošanas stāvoklī, kad PSO, darbojoties ārkārtas vai nodzisuma stāvoklī, ir sācis aktivizēt atjaunošanas plānā iekļautos pasākumus.

19. pants

Sistēmstāvokļu monitorings un noteikšana, ko veic PSO

1. Katrs PSO reāllaika darbībā nosaka savas pārvades sistēmas sistēmstāvokli.

2. Katrs PSO reāllaikā savā kontroles zonā monitorē šādus pārvades sistēmas parametrus, kas balstās uz reāllaika telemetrijas mērījumiem vai uz aprēķinātām vērtībām no savas novērošanas zonas, ņemot vērā strukturālos un reāllaika datus saskaņā ar 42. pantu: a) aktīvās un reaktīvās jaudas plūsmas; b) kopnes spriegumi; c) savas LFC zonas frekvences un frekvences atjaunošanas kontroles kļūda; d) aktīvās un reaktīvās jaudas rezerves; un e) elektroenerģijas ražošana un slodze.

3. Lai noteiktu sistēmstāvokli, katrs PSO veic bojājumsituāciju analīzi vismaz reizi 15 minūtēs, monitorējot saskaņā ar 2. punktu definētos pārvades sistēmas parametrus, attiecībā pret darbības drošības robežām, kas noteiktas saskaņā ar 25. pantu, un sistēmstāvokļu kritērijiem, kas noteikti saskaņā ar 18. pantu. Katrs PSO arī monitorē pieejamo rezervju līmeni attiecībā pret rezervju jaudu. Veicot bojājumsituāciju analīzi, katrs PSO ņem vērā korektīvo pasākumu efektu un sistēmas aizsardzības plāna pasākumus.

4. Ja pārvades sistēmas nedarbojas normālā stāvoklī un ja sistēmstāvoklis kvalificēts kā plašas ietekmes stāvoklis, PSO: a) informē visus PSO par savas pārvades sistēmas sistēmstāvokli, izmantojot IT rīku reāllaika datu apmaiņai Eiropas līmenī; un b) par saviem pārvades sistēmas elementiem, kas ietilpst citu PSO novērošanas zonā, sniedz šiem PSO papildu informāciju.

20. pants

Korektīvie pasākumi sistēmas darbībā

1. Katrs PSO cenšas nodrošināt, lai tā pārvades sistēma paliktu normālā stāvoklī, un ir atbildīgs par darbības drošības pārkāpumu pārvaldību. Lai sasniegtu šo mērķi, katrs PSO izstrādā, sagatavo un aktivizē korektīvus pasākumus, ņemot vērā to pieejamību, laiku un resursus, kas vajadzīgi to aktivizācijai, un jebkādus citus ar pārvades sistēmu iekšēji nesaistītus nosacījumus, kas ir relevanti katram korektīvajam pasākumam.

2. Korektīvajiem pasākumiem, ko PSO izmanto sistēmas darbībā saskaņā ar 1. punktu un ar šīs regulas 21.–23. pantu, jābūt saskanīgiem ar korektīvajiem pasākumiem, kas ņemti vērā jaudas aprēķināšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1222 25. pantu.

21. pants

Korektīvajiem pasākumiem piemērojamie principi un kritēriji

1. Katrs PSO, aktivizējot un koordinējot korektīvos pasākumus saskaņā ar 23. pantu, piemēro šādus principus: a) attiecībā uz darbības drošības pārkāpumiem, kas nav jārisina koordinēti, PSO izstrādā, sagatavo un aktivizē korektīvos pasākumus no 22. pantā noteiktajām kategorijām, kas paredzēti, lai atgrieztu sistēmu normālā stāvoklī un novērstu trauksmes vai ārkārtas stāvokļa izplatīšanos ārpus PSO kontroles zonas robežām; b) attiecībā uz koordinēti risināmajiem darbības drošības pārkāpumiem PSO, koordinējoties ar citiem iesaistītajiem PSO, izstrādā, sagatavo un aktivizē korektīvos pasākumus, vadoties pēc korektīvo pasākumu koordinētas sagatavošanas metodikas saskaņā ar 76. panta 1. punkta b) apakšpunktu un ņemot vērā reģionālā drošības koordinatora ieteikumu saskaņā ar 78. panta 4. punktu.

2. Izvēloties atbilstošos korektīvos pasākumus, katrs PSO piemēro šādus kritērijus: a) aktivizē visiedarbīgākos un ekonomiski efektīvākos korektīvos pasākumus; b) aktivizē korektīvos pasākumus pēc iespējas tuvāk reāllaikam, ņemot vērā paredzamo aktivizācijas laiku un steidzamību konkrētajā sistēmas darbības situācijā, ko iecerēts atrisināt; c) ņem vērā atteiču riskus pieejamo korektīvo pasākumu piemērošanā un šo pasākumu ietekmi uz darbības drošību, piemēram: i) topoloģijas izmaiņu radītas atteices vai īsslēguma riskus; ii) tādu atvienojumu riskus, ko izraisījušas aktīvās vai reaktīvās jaudas izmaiņas elektroenerģijas ražošanas moduļos vai pieprasījumietaisēs; un iii) aparatūras darbošanās izraisītu darbības traucējumu riskus; d) dod priekšroku korektīvajiem pasākumiem, kas jaudas piešķiršanai dara pieejamu lielāko starpzonu jaudu, vienlaikus iekļaujoties visās darbības drošības robežās.

22. pants

Korektīvo pasākumu kategorijas

1. Katrs PSO izmanto šādus korektīvos pasākumus: a) maina plānota atvienojuma ilgumu vai laiku, kādā pārvades sistēmas elementi jāatgriež ekspluatācijā, lai panāktu šo pārvades sistēmas elementu operatīvo pieejamību; b) aktīvi ietekmē jaudas plūsmas, izmantojot: i) spēka transformatoru tinuma atzarojumu pārslēgšanu; ii) fāzgriezes transformatoru tinuma atzarojumu pārslēgšanu; iii) topoloģiju modifikāciju; c) kontrolē spriegumu un vada reaktīvo jaudu, izmantojot: i) spēka transformatoru tinuma atzarojumu pārslēgšanu; ii) kondensatoru un reaktoru komutāciju; iii) sprieguma un reaktīvās jaudas vadībai izmantoto energoelektronisko ierīču komutāciju; iv) instruē pārvades sistēmai pieslēgtos SSO un NTL bloķēt transformatoru automātisko sprieguma un reaktīvās jaudas kontroli vai to ietaisēs aktivizēt i)–iii) apakšpunktā izklāstītos korektīvos pasākumus, ja sprieguma samazināšanās apdraud darbības drošību vai draud pārvades sistēmā izraisīt sprieguma nosēšanos; v) pieprasa izmainīt pārvades sistēmai pieslēgto sinhrono elektroenerģijas ražošanas moduļu reaktīvo izejas jaudu vai sprieguma iestatījumu; vi) pieprasa izmainīt pārvades sistēmai pieslēgto asinhrono elektroenerģijas ražošanas moduļu pārveidotāju reaktīvo izejas jaudu; d) pārrēķina nākamās dienas un tekošās dienas starpzonu jaudu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1222; e) pārdispečē PSO kontroles zonā pārvades vai sadales sistēmai pieslēgtos sistēmas lietotājus starp diviem vai vairākiem PSO; f) veic kompensācijas tirdzniecību starp divām vai vairākām tirdzniecības zonām; g) koriģē aktīvās jaudas plūsmas caur HVDC sistēmām; h) aktivizē frekvences novirzes pārvaldības procedūras; i) samazina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 16. panta 2. punktu jau piešķirto starpzonu jaudu ārkārtas situācijā, kad piešķirtās jaudas izmantošana apdraudētu darbības drošību, visi PSO konkrētā starpsavienotājā piekrīt šādai korekcijai un pārdispečēšana vai kompensācijas tirdzniecība nav iespējama; un j) attiecīgā gadījumā, tostarp normālā vai trauksmes stāvoklī, izmanto manuāli kontrolējamu atslogošanu.

2. Pamatotā vajadzības gadījumā, lai uzturētu darbības drošību, katrs PSO var sagatavot un aktivizēt papildu korektīvos pasākumus. Pēc papildu korektīvo pasākumu aktivizācijas PSO vismaz reizi gadā paziņo un pamato savu rīcību attiecīgajai regulatīvajai iestādei vai attiecīgā gadījumā dalībvalstij. Attiecīgos ziņojumus un pamatojumu arī publicē. Ja papildu korektīvie pasākumi ietekmē kaimiņos esošu pārvades sistēmu, Eiropas Komisija vai Aģentūra var pieprasīt, lai attiecīgā regulatīvā iestāde iesniedz papildu informāciju par šo pasākumu aktivizāciju.

23. pants

Korektīvo pasākumu sagatavošana, aktivizācija un koordinācija

1. Katrs PSO, balstoties uz turpmāk minētajiem elementiem, sagatavo un aktivizē korektīvos pasākumus saskaņā ar 21. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, lai novērstu sistēmstāvokļa pasliktināšanos: a) sistēmstāvokļu monitorings un noteikšana saskaņā ar 19. pantu; b) bojājumsituāciju analīze reāllaika darbībā saskaņā ar 34. pantu un c) bojājumsituāciju analīze darbības plānošanā saskaņā ar 72. pantu.

2. Gatavojot un aktivizējot tādu korektīvo pasākumu (tostarp pārdispečēšanu vai kompensācijas tirdzniecību saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1222 25. un 35. pantu) vai PSO sistēmas aizsardzības plāna procedūru, kas ietekmē citus PSO, attiecīgais PSO, koordinējoties ar iesaistītajiem PSO, novērtē šāda pasākuma ietekmi savā kontroles zonā un ārpus tās robežām saskaņā ar 75. panta 1. punktu, 76. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 78. panta 1., 2. un 4. punktu un sniedz iesaistītajiem PSO informāciju par šo ietekmi.

3. Gatavojot un aktivizējot korektīvos pasākumus, kas ietekmē pārvades sistēmai pieslēgtos NTL un SSO, katrs PSO, ja tā pārvades sistēma ir normālā vai trauksmes stāvoklī, novērtē šādu korektīvo pasākumu ietekmi, koordinējoties ar skartajiem NTL un SSO, un izvēlas tādus korektīvos pasākumus, kas palīdz uzturēt normālu stāvokli un drošu darbību visām iesaistītajām pusēm. Katrs skartais NTL un SSO iesniedz konkrētajam PSO visu informāciju, kas vajadzīga šādai koordinācijai.

4. Gatavojot un aktivizējot korektīvos pasākumus, katrs PSO, ja tā pārvades sistēma nav normālā vai trauksmes stāvoklī, šādus korektīvos pasākumus pēc iespējas koordinē ar skartajiem pārvades sistēmai pieslēgtajiem NTL un SSO, lai uzturētu darbības drošību un pārvades sistēmas integritāti.

Kad PSO aktivizē korektīvo pasākumu, katrs skartais pārvades sistēmai pieslēgtais NTL un SSO izpilda konkrētā PSO instrukcijas.

5. Ja apgrūtinājumi ietekmē tikai lokālās ietekmes stāvokli, nepārsniedzot konkrētā PSO kontroles zonas robežas, un darbības drošības pārkāpums nav jārisina koordinēti, par pārkāpuma risināšanu atbildīgais PSO var nolemt neaktivizēt korektīvos maksas pasākumus to novēršanai.

24. pants

PSO līdzekļu, rīku un ietaišu pieejamība

1. Katrs PSO nodrošina šādu elementu pieejamību, uzticamību un pārumību: a) pārvades sistēmas sistēmstāvokļa monitoringa ietaises, tostarp stāvokļa aplēšanas rīki un slodzes/frekvences kontroles ietaises; b) jaudas slēdžu, sajūgslēdžu, atzarojumu pārslēgu un cita tāda aprīkojuma pārslēgšanas kontroles līdzekļi, ko izmanto pārvades sistēmas elementu kontrolēšanai; c) līdzekļi saziņai ar citu PSO un reģionālo drošības koordinatoru kontroles telpām; d) darbības drošības analīzes rīki; un e) rīki un saziņas līdzekļi, kas PSO vajadzīgi, lai atvieglotu pārrobežu tirgus darbības.

2. Ja PSO rīki, līdzekļi un ietaises, kas minēti 1. punktā, ietekmē tos pārvades sistēmai pieslēgtos SSO vai NTL, kuri iesaistīti balansēšanas vai palīgpakalpojumu nodrošināšanā, sistēmas aizsardzībā vai atjaunošanā vai reāllaika darbības datu piegādē saskaņā ar 44., 47., 50., 51. un 52. pantu, attiecīgais PSO un šādi SSO un NTL sadarbojas un koordinējas, lai noteiktu un nodrošinātu šo rīku, līdzekļu un ietaišu pieejamību, uzticamību un pārumību.

3. 18 mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā katrs PSO pieņem darbības nepārtrauktības plānu, kurā izklāsta savu reakciju uz kritisko rīku, līdzekļu un ietaišu zudumu un paredz noteikumus par to uzturēšanu, nomaiņu un attīstīšanu. Katrs PSO vismaz reizi gadā izskata savu darbības nepārtrauktības plānu un vajadzības gadījumā to atjaunina, un jebkurā gadījumā dara to pēc būtiskām izmaiņām kritiskajos rīkos, līdzekļos un ietaisēs vai attiecīgajos sistēmas darbības apstākļos. PSO dalās ar SSO un NTL darbības nepārtrauktības plāna daļās, kas skar šos SSO un NTL.

25. pants

Darbības drošības robežas

1. Katrs PSO norāda darbības drošības robežas katram pārvades sistēmas elementam, ņemot vērā vismaz šādas fizikālās īpatnības: a) sprieguma robežas saskaņā ar 27. pantu; b) īsslēguma strāvas robežas saskaņā ar 30. pantu un c) strāvas robežas siltumizolācijas ziņā, tostarp īslaicīgi pieļaujamās pārslodzes.

2. Nosakot darbības drošības robežas, katrs PSO ņem vērā NTL spējas novērst to, ka sprieguma diapazoni un frekvences robežas normālā un trauksmes stāvoklī noved pie to atslēgšanas.

3. Katrs PSO validē un vajadzības gadījumā atjaunina darbības drošības robežas, ja ir izmaiņas kādā no tā pārvades sistēmas elementiem.

4. Attiecībā uz katru starpsavienotāju katrs PSO vienojas ar kaimiņos esošo PSO par kopīgām darbības drošības robežām saskaņā ar 1. punktu.

26. pants

Drošības plāns kritiskās infrastruktūras aizsardzībai

1. Katrs PSO, ņemot vērā Padomes Direktīvas 2008/114/EK ( 8 ) 5. pantu, sagatavo konfidenciālu drošības plānu, kurā ietilpst PSO īpašumā vai ekspluatācijā esošo aktīvu riska novērtējums, kas aptver dalībvalsts apzināto lielu fizisku draudu vai kiberdraudu scenārijus.

2. Drošības plānā ņem vērā iespējamo ietekmi uz Eiropas savstarpsavienotajām pārvades sistēmām un ietver organizatoriskus un fiziskus pasākumus, kuru mērķis ir apzināto risku mīkstināšana.

3. Katrs PSO drošības plānu regulāri izskata, lai reaģētu uz izmaiņām draudu scenārijos un atspoguļotu izmaiņas pārvades sistēmā.







2. NODAĻA

Sprieguma kontrole un reaktīvās jaudas vadība

27. pants

Visu PSO pienākumi attiecībā uz sprieguma robežām

1. Saskaņā ar 18. pantu katrs PSO cenšas nodrošināt, lai normālā stāvoklī spriegums pārvades sistēmas pieslēgumpunktos paliktu stacionārā režīmā un nepārsniegtu II pielikuma 1. un 2. tabulā noteikto diapazonu robežas.

2. Ja attiecīgais PSO Spānijā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/631 16. panta 2. punktu pieprasa, lai elektroenerģijas ražošanas moduļi, kas pieslēgti pie nominālā sprieguma diapazonā no 300 līdz 400 kV, paliktu pieslēgti sprieguma diapazonā no 1,05–1,0875 p. u . neierobežotu laiku, attiecīgais PSO Spānijā šo papildu sprieguma diapazonu ņem vērā, izpildot 1. punkta prasību.

3. Katrs PSO nosaka sprieguma bāzi relatīvās vienības ( p. u .) vērtību noteikšanai.

4. Katrs PSO cenšas nodrošināt, ka normālā stāvoklī un pēc bojājumsituācijas rašanās spriegums nepārsniedz plašākos sprieguma diapazonus uz ierobežotiem darbības periodiem, ja par šiem plašākiem sprieguma diapazoniem ir vienošanās ar pārvades sistēmai pieslēgtajiem SSO, elektroenerģijas ražošanas ietaišu īpašniekiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/631 16. panta 2. punktu vai HVDC sistēmu īpašniekiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1447 18. pantu.

5. Katrs PSO vienojas ar pārvades sistēmai pieslēgtajiem SSO un pārvades sistēmai pieslēgtajiem NTL par sprieguma diapazoniem pieslēgumpunktos ar spriegumu zem 110 kV, ja šie sprieguma diapazoni ir nozīmīgi tam, lai netiktu pārkāptas darbības drošības robežas. Katrs PSO cenšas nodrošināt, ka normālā stāvoklī un pēc bojājumsituācijas rašanās spriegums nepārsniedz apstiprināto diapazonu.

28. pants

NTL pienākumi attiecībā uz sprieguma kontroli un reaktīvās jaudas vadību sistēmas darbībā

1. 3 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā visi NTL, kas ir pārvades sistēmai pieslēgti elektroenerģijas ražošanas moduļi, uz kuriem neattiecas Regulas (ES) 2016/631 16. pants, vai kas ir HVDC sistēmas, uz kurām neattiecas Regulas (ES) 2016/1447 18. pants, informē savu PSO par savām spējām attiecībā pret sprieguma prasībām Regulas (ES) 2016/631 16. pantā un Regulas (ES) 2016/1447 18. pantā, proti, paziņo, kādas ir to spriegumspējas un kādu laiku tie spēj izturēt bez atslēgšanās.

2. NTL, kas ir pieprasījumietaises, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2016/1388 3. pants, 27. pantā minētajos sprieguma diapazonos nedrīkst atslēgties traucējuma dēļ. 3 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā NTL, kas ir pārvades sistēmai pieslēgtas pieprasījumietaises, uz kurām neattiecas Regulas (ES) 2016/1388 3. pants, informē savu PSO par savām spējām attiecībā pret sprieguma prasībām Regulas (ES) 2016/1388 II pielikumā, proti, paziņo, kādas ir to spriegumspējas un kādu laiku tie spēj izturēt bez atslēgšanās.

3. Katrs NTL, kas ir pārvades sistēmai pieslēgta pieprasījumietaise, uztur reaktīvās jaudas iestatījumus, jaudas koeficienta diapazonus un sprieguma iestatījumus sprieguma kontrolei diapazonā, par kādu tas vienojies ar savu PSO saskaņā ar 27. pantu.

29. pants

Visu PSO pienākumi attiecībā uz sprieguma kontroli un reaktīvās jaudas vadību sistēmas darbībā

1. Ja spriegums pārvades sistēmas pieslēgumpunktā pārsniedz šīs regulas II pielikuma 1. un 2. tabulā noteiktos diapazonus, katrs PSO piemēro sprieguma kontroles un reaktīvās jaudas vadības korektīvos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 22. panta 1. punkta c) apakšpunktu, lai spriegumu pieslēgumpunktos atgrieztu II pielikumā norādītajā diapazonā un laika diapazonā, kas norādīts Regulas (ES) 2016/631 16. pantā un Regulas (ES) 2016/1388 13. pantā.

2. Katrs PSO savā darbības drošības analīzē ņem vērā sprieguma vērtības, pie kurām pārvades sistēmai pieslēgtie NTL, uz kuriem neattiecas Regulas (ES) 2016/631 vai Regulas (ES) 2016/1388 prasības, var atslēgties.

3. Katrs PSO nodrošina reaktīvās jaudas rezervi (ar pietiekamu apjomu un reakcijas laiku), lai spriegumus savā kontroles zonā un starpsavienotājos uzturētu II pielikumā noteiktajos diapazonos.

4. PSO, kas starpsavienoti ar maiņstrāvas starpsavienotājiem, kopīgi norāda adekvātu sprieguma kontroles režīmu, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas kopīgās darbības drošības robežas, kas noteiktas saskaņā ar 25. panta 4. punktu.

5. Katrs PSO vienojas ar katru pārvades sistēmai pieslēgto SSO par reaktīvās jaudas iestatījumiem, jaudas koeficienta diapazoniem un sprieguma iestatījumiem sprieguma kontrolei pieslēgumpunktā starp PSO un SSO saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1388 15. pantu. Lai nodrošinātu minēto parametru vērtību uzturēšanu, katrs pārvades sistēmai pieslēgtais SSO izmanto savus reaktīvās jaudas resursus un ir tiesīgs dot sprieguma kontroles instrukcijas sadales sistēmai pieslēgtajiem NTL.

6. Katrs PSO ir pilnvarots izmantot visas pieejamās pārvades sistēmai pieslēgtās reaktīvās jaudas spējas savā kontroles zonā, lai īstenotu efektīvu reaktīvās jaudas vadību un spriegumu uzturētu šīs regulas II pielikuma 1. un 2. tabulā noteiktajos sprieguma diapazonos.

7. Katrs PSO tieši vai netieši, attiecīgā gadījumā koordinējoties ar pārvades sistēmai pieslēgto SSO, pārvalda reaktīvās jaudas resursus savā kontroles zonā, un tas ietver transformatoru automātiskās sprieguma/reaktīvās jaudas kontroles bloķēšanu, sprieguma samazināšanu un pieprasījuma atslēgšanu pie zema sprieguma, lai netiktu pārsniegtas darbības drošības robežas un lai novērstu pārvades sistēmas sprieguma nosēšanos.

8. Katrs PSO nosaka sprieguma kontroles pasākumus, koordinējoties ar pārvades sistēmai pieslēgtajiem NTL un SSO un kaimiņos esošajiem PSO.

9. Ja tas ir būtiski no pārvades sistēmas sprieguma kontroles un reaktīvās jaudas vadības viedokļa, tad PSO, koordinējoties ar SSO, var pieprasīt, lai sadales sistēmai pieslēgts NTL izpilda sprieguma kontroles instrukcijas.







3. NODAĻA

Īsslēguma strāvas vadība

30. pants

Īsslēguma strāva

Katrs PSO nosaka:

a) maksimālo īsslēguma strāvu, pie kuras ir pārsniegta jaudas slēdžu un cita aprīkojuma nominālā jauda; un

b) minimālo īsslēguma strāvu pareizai aizsardzības aprīkojuma darbībai.

31. pants

Īsslēguma strāvas aprēķināšana un saistītie pasākumi

1. Katrs PSO veic īsslēguma strāvas aprēķinus, lai izvērtētu kaimiņos esošo PSO, pārvades sistēmai pieslēgto NTL un pārvades sistēmai pieslēgto sadales sistēmu (tostarp slēgto sadales sistēmu) ietekmi uz īsslēguma strāvas līmeņiem pārvades sistēmā. Ja pārvades sistēmai pieslēgtā sadales sistēma (tostarp slēgtā sadales sistēma) ietekmē īsslēguma strāvas līmeņus, to iekļauj pārvades sistēmas īsslēguma strāvas aprēķinos.

2. Veicot īsslēguma strāvas aprēķinus, katrs PSO: a) izmanto visprecīzākos un visaugstākās kvalitātes datus, kas pieejami; b) ņem vērā starptautiskos standartus; un c) maksimālās īsslēguma strāvas aprēķinu balsta uz tādiem darbības apstākļiem, kuri nodrošina visaugstāko iespējamo īsslēguma strāvas līmeni, ieskaitot īsslēguma strāvu no citām pārvades un sadales sistēmām, tostarp slēgtām sadales sistēmām.

3. Katrs PSO piemēro operatīvos vai citus pasākumus, lai visos laikposmos un attiecībā uz visu aizsardzības aprīkojumu novērstu novirzes no minimālajām un maksimālajām īsslēguma strāvas robežām, kas minētas 30. pantā. Ja rodas šāda novirze, katrs PSO aktivizē korektīvos pasākumus vai piemēro citus pasākumus, lai nodrošinātu atgriešanos 30. pantā minētajās robežās. Novirzes no minētajām robežām ir atļautas tikai komutācijas sekvenču laikā.







4. NODAĻA

Jaudas plūsmu vadība

32. pants

Jaudas plūsmu robežas

1. Katrs PSO uztur jaudas plūsmas darbības drošības robežās, kas noteiktas normālam stāvoklim un stāvoklim pēc tādas bojājumsituācijas iestāšanās, kas uzskaitīta 33. panta 1. punktā minētajā bojājumsituāciju sarakstā.

2. (N-1) situācijā normālā stāvoklī katrs PSO, sagatavojis korektīvos pasākumus, kas piemērojami un izpildāmi laikposmā, kurš paredzēts īslaicīgi pieļaujamajām pārslodzēm, uztur jaudas plūsmas īslaicīgi pieļaujamo pārslodžu robežās, kas minētas 25. panta 1. punkta c) apakšpunktā.







5. NODAĻA

Bojājumsituāciju analīze un risināšana

33. pants

Bojājumsituāciju saraksts

1. Katrs PSO sagatavo bojājumsituāciju sarakstu, kurā ietver iekšējās un ārējās bojājumsituācijas savā novērošanas zonā, izvērtējot, vai kāda no šīm bojājumsituācijām apdraud PSO kontroles zonas darbības drošību. Bojājumsituāciju sarakstā iekļauj gan parastās bojājumsituācijas, gan izņēmuma bojājumsituācijas, kas apzinātas, izmantojot saskaņā ar 75. pantu izstrādāto metodiku.

2. Sastādot bojājumsituāciju sarakstu, katrs PSO katru bojājumsituāciju klasificē, pamatojoties uz to, vai tā ir parasta, izņēmuma vai neraksturīga bojājumsituācija, ņemot vērā iestāšanās varbūtību un šādus principus: a) katrs PSO klasificē bojājumsituācijas savai kontroles zonai; b) ja operatīvie apstākļi vai laikapstākļi būtiski palielina izņēmuma bojājumsituācijas varbūtību, katrs PSO šo izņēmuma bojājumsituāciju iekļauj bojājumsituācijas sarakstā; un c) lai ņemtu vērā izņēmuma bojājumsituācijas, kas būtiski ietekmē paša vai kaimiņos esošās pārvades sistēmas, katrs PSO šādas bojājumsituācijas iekļauj savā sarakstā.

3. Katrs pārvades sistēmai pieslēgtais SSO un NTL, kas ir elektroenerģijas ražošanas ietaise, iesniedz visu informāciju, kura svarīga bojājumsituācijas analīzei, kā prasījis PSO, tostarp prognozētos un reāllaika datus ar iespējamu datu agregēšanu saskaņā ar 50. panta 2. punktu.

4. Katrs PSO bojājumsituāciju sarakstu saskanības nolūkā koordinē savus bojājumsituāciju analīzi vismaz ar PSO tā novērošanas zonā saskaņā ar 75. pantu.

5. Katrs PSO informē PSO savā novērošanas zonā par ārējām bojājumsituācijām, kas iekļautas tā bojājumsituāciju sarakstā.

6. Katrs PSO savlaicīgi informē iesaistītos PSO savā novērošanas zonā par visām plānotajām topoloģiskajām izmaiņām savos pārvades sistēmas elementos, kas iesaistīto PSO bojājumsituāciju sarakstos minētas kā ārējas bojājumsituācijas.

7. Katrs PSO nodrošina, ka reāllaika dati ir pietiekami precīzi, lai tiktu nodrošināta bojājumsituāciju analīzē veikto slodzes-plūsmas aprēķinu konverģence.

34. pants

Bojājumsituāciju analīze

1. Katrs PSO savā novērošanas zonā veic bojājumsituāciju analīzi, lai apzinātu bojājumsituācijas, kas apdraud vai var apdraudēt darbības drošību tā kontroles zonā, un korektīvos pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi šādu bojājumsituāciju novēršanai, tostarp izņēmuma bojājumsituāciju radītu seku mīkstināšanas pasākumus.

2. Katrs PSO nodrošina, ka bojājumsituāciju analīzē apzinātie iespējamie darbības drošības robežu pārkāpumi tā kontroles zonā neapdraud pārvades sistēmas vai starpsavienoto pārvades sistēmu darbības drošību.

3. Katrs PSO veic bojājumsituāciju analīzi, balstoties uz prognozētajiem un reāllaika darbības datiem no tā novērošanas zonas. Bojājumsituāciju analīzes izejas punkts N-situācijā ir pārvades sistēmas attiecīgā topoloģija, un te ietilpst darbības plānošanas posmos ieplānotie atvienojumi.

35. pants

Bojājumsituāciju risināšana

1. Katrs PSO novērtē ar bojājumsituācijām saistītos riskus pēc tam, kad ir veikta katras tā bojājumsituāciju sarakstā iekļautās bojājumsituācijas simulācija, un pēc tam, kad ir novērtēts, vai tas (N-1) situācijā spēj noturēt savu pārvades sistēmu darbības drošības robežās.

2. Ja saskaņā ar PSO novērtējumu ar bojājumsituāciju saistītie riski ir tik lieli, ka tas var nespēt savlaicīgi sagatavot un aktivizēt korektīvos pasākumus, lai novērstu neatbilstību (N-1) kritērijam, vai ja saskaņā ar novērtējumu pastāv risks, ka traucējums varētu izplatīties un sasniegt savstarpēji savienoto pārvades sistēmu, PSO sagatavo un aktivizē korektīvos pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk tiktu panākta atbilstība (N-1) kritērijam.

3. Ja traucējuma dēļ iestājas (N-1) situācija, katrs PSO aktivizē korektīvu pasākumu, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēma pēc iespējas drīzāk atgriežas normālā stāvoklī un ka šī (N-1) situācija kļūst par jauno n-situāciju.

4. PSO nav jānodrošina atbilstība (N-1) kritērijam šādās situācijās: a) komutācijas sekvenču laikā; b) periodā, kas vajadzīgs korektīvo pasākumu sagatavošanai un aktivizācijai.

5. Ja vien dalībvalsts nav noteikusi citādi, PSO nav pienākuma ievērot (N-1) kritēriju, ciktāl sekas PSO kontroles zonā ir tikai lokālas.







6. NODAĻA

Aizsardzība

36. pants

Vispārīgas prasības attiecībā uz aizsardzību

1. Katrs PSO ekspluatē savu pārvades sistēmu ar aizsardzības un rezerves aizsardzības aprīkojumu, lai automātiski novērstu tādu traucējumu izplatīšanos, kas var apdraudēt paša PSO pārvades sistēmu un savstarpēji savienoto sistēmu.

2. Vismaz reizi piecos gados katrs PSO izskata savu aizsardzības stratēģiju un koncepcijas un vajadzības gadījumā tos atjaunina, lai nodrošinātu aizsardzības aprīkojuma pareizu darbību un tiktu uzturēta darbības drošība.

3. Pēc tādas aizsardzības darbības, kuras ietekme pārsniegusi PSO kontroles zonas (ieskaitot starpsavienotājus) robežas, konkrētais PSO novērtē, vai aizsardzības aprīkojums tā kontroles zonā darbojās, kā plānots, un vajadzības gadījumā veic attiecīgas korekcijas.

4. Katrs PSO norāda savas pārvades sistēmas aizsardzības aprīkojuma iestatījumus, kas nodrošina bojājumu uzticamu, ātru un selektīvu novēršanu, tostarp rezerves aizsardzību bojājumu novēršanai gadījumam, ja primārās aizsardzības sistēmas darbība ir kļūmīga.

5. Pirms aizsardzības un rezerves aizsardzības aprīkojuma nodošanas ekspluatācijā vai pēc jebkādām modifikācijām katrs PSO vienojas ar kaimiņos esošajiem PSO par aizsardzības iestatījumu noteikšanu starpsavienotājiem un pirms šo iestatījumu izmainīšanas koordinējas ar šiem PSO.

37. pants

Īpašās aizsardzības shēmas

Ja PSO izmanto īpašu aizsardzības shēmu, tas:

a) nodrošina to, ka katra īpašā aizsardzības shēma darbojas selektīvi, uzticami un efektīvi;

b) izstrādājot īpašo aizsardzības shēmu, izvērtē, kā tās kļūmīgas darbības gadījumā tā varētu iespaidot pārvades sistēmu, ņemot vērā ietekmi uz iesaistītajiem PSO;

c) pārliecinās, ka īpašās aizsardzības shēmas uzticamība ir līdzvērtīga aizsardzības sistēmām, ko izmanto pārvades sistēmas elementu primārajai aizsardzībai;

d) ekspluatē pārvades sistēmu ar īpašo aizsardzības shēmu darbības drošības robežās, kas noteiktas saskaņā ar 25. pantu; un

e) īpašas aizsardzības shēmas funkcijas, aktivizācijas principus un iestatījumus koordinē ar kaimiņos esošajiem PSO un skartajiem pārvades sistēmai pieslēgtajiem SSO, tostarp slēgtajām sadales sistēmām un skartajiem pārvades sistēmai pieslēgtajiem NTL.

38. pants

Dinamiskās stabilitātes monitorings un novērtēšana

1. Katrs PSO monitorē pārvades sistēmas dinamisko stabilitāti ar bezsaistē veiktiem pētījumiem saskaņā ar 6. punktu. Katrs PSO apmainās ar pārējiem PSO sinhronajā zonā ar datiem, kas būtiski pārvades sistēmas dinamiskās stabilitātes monitoringam.

2. Katrs PSO vismaz reizi gadā veic dinamiskās stabilitātes novērtējumu, lai noskaidrotu stabilitātes robežas un apzinātu iespējamās stabilitātes problēmas savā pārvades sistēmā. Visi katras sinhronās zonas PSO koordinē dinamiskās stabilitātes novērtējumus, kas aptver visu sinhrono zonu vai tās daļas.

3. Veicot koordinētus dinamiskās stabilitātes novērtējumus, iesaistītie PSO nosaka: a) koordinētā dinamiskās stabilitātes novērtējuma tvērumu vismaz attiecībā uz kopēju tīkla modeli; b) datu kopas, ar kurām iesaistītajiem PSO jāapmainās, lai veiktu koordinētu dinamiskās stabilitātes novērtējumu; c) kopīgi apstiprinātus scenārijus, kas attiecas uz koordinētu dinamiskās stabilitātes novērtējumu; un d) kopīgi apstiprinātas bojājumsituācijas vai traucējumus, kuru ietekmi novērtē ar koordinētu dinamiskās stabilitātes novērtējumu.

4. Ja vāji slāpētu starpzonu svārstību dēļ rodas stabilitātes problēmas, kas skar vairākus PSO sinhronajā zonā, katrs PSO, cik drīz vien iespējams, piedalās koordinētā dinamiskās stabilitātes novērtējumā sinhronās zonas līmenī un sniedz datus, kas vajadzīgi šā novērtējuma veikšanai. Šādu novērtējumu iniciē un veic iesaistītie PSO vai ENTSO-E .

5. Ja PSO konstatē iespējamu ietekmi uz citu starpsavienoto pārvades sistēmu sprieguma, rotora leņķa vai frekvences stabilitāti, attiecīgie PSO koordinē metodes, ko izmanto dinamiskās stabilitātes novērtējumā, sniedzot nepieciešamos datus un plānojot kopīgus korektīvos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot stabilitāti, tostarp PSO sadarbības procedūras.

6. Lemjot par dinamiskās stabilitātes novērtējumā izmantojamajām metodēm, katrs PSO ievēro šādus noteikumus: a) ja bojājumsituāciju saraksta kontekstā stacionārā režīma robežas tiek sasniegtas pirms stabilitātes robežām, PSO dinamiskās stabilitātes novērtējumu balsta tikai uz bezsaistes stabilitātes pētījumiem, kas veikti ilgtermiņa darbības plānošanas posmā; b) ja bojājumsituāciju saraksta kontekstā plānota atvienojuma apstākļos stacionārā režīma robežas un stabilitātes robežas ir ļoti tuvas viena otrai vai stabilitātes robežas tiek sasniegtas pirms stacionārā režīma robežām, PSO veic dinamiskās stabilitātes novērtējumu nākamās dienas darbības plānošanas posmā, kamēr šie apstākļi saglabājas. PSO plāno korektīvos pasākumus, kas vajadzības gadījumā izmantojami reāllaika darbībā; un c) ja bojājumsituāciju saraksta kontekstā pārvades sistēma ir N-situācijā un stabilitātes robežas tiek sasniegtas pirms stacionārā režīma robežām, PSO veic dinamiskās stabilitātes novērtējumu visos darbības plānošanas posmos un atkārtoti novērtē stabilitātes robežas, cik drīz vien iespējams pēc tam, kad konstatētas būtiskas izmaiņas N-situācijā.

39. pants

Dinamiskās stabilitātes vadība

1. Ja dinamiskās stabilitātes novērtējums rāda, ka ir pārkāptas stabilitātes robežas, tas PSO, kura kontroles zonā tās pārkāptas, izstrādā, sagatavo un aktivizē korektīvos pasākumus pārvades sistēmas stabilitātes saglabāšanai. Šie korektīvie pasākumi var aptvert arī NTL.

2. Katrs PSO nodrošina, bojājuma novēršanas laiks bojājumiem, kas var novest pie pārvades sistēmas plašas ietekmes stāvokļa nestabilitātes, ir īsāks nekā kritiskais bojājuma novēršanas laiks, ko PSO aprēķinājis savā dinamiskās stabilitātes novērtējumā, kurš veikts saskaņā ar 38. pantu.

3. Attiecībā uz minimālās inerces prasībām, kas attiecas uz frekvences stabilitāti sinhronās zonas līmenī: a) ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā par katru sinhrono zonu šīs zonas visi PSO veic kopīgu pētījumu, kurā, ņemot vērā izmaksas un ieguvumus, kā arī iespējamās alternatīvas, noskaidro, vai ir jānosaka minimālā inerce. Visi PSO par saviem pētījumiem paziņo savām regulatīvajām iestādēm. Visi PSO šos pētījumus periodiski izskata un reizi divos gados tos atjaunina; b) ja a) apakšpunktā minētie pētījumi rāda, ka ir vajadzība noteikt minimālo inerci, visi konkrētās sinhronās zonas PSO kopīgi izstrādā metodiku tādas minimālās inerces noteikšanai, kas vajadzīga, lai uzturētu darbības drošību un novērstu stabilitātes robežu pārkāpšanu. Minētajā metodikā ievēro efektivitātes un proporcionalitātes principus, to izstrādā sešu mēnešu laikā pēc a) apakšpunktā minēto pētījumu pabeigšanas un to atjaunina sešu mēnešu laikā pēc tam, kad pētījumi atjaunināti un darīti pieejami; un c) katrs PSO reāllaika darbībā savā kontroles zonā ievieš minimālo inerci saskaņā ar b) apakšpunktā noteikto metodiku un attiecīgi iegūtajiem rezultātiem.







2. SADAĻA

DATU APMAIŅA







1. NODAĻA

Vispārīgās prasības attiecībā uz datu apmaiņu

40. pants

Datu apmaiņas organizēšana, lomas, atbildība un kvalitāte

1. Datu un informācijas apmaiņai un sniegšanai saskaņā ar šo sadaļu pēc iespējas jāatspoguļo reālā un prognozētā pārvades sistēmas situācija.

2. Katrs PSO ir atbildīgs par augstas kvalitātes datu un informācijas sniegšanu un izmantošanu.

3. Katrs PSO apkopo turpmāk minēto informāciju par savu novērošanas zonu un ar šiem datiem apmainās ar visiem pārējiem PSO, ciktāl nepieciešams, lai veiktu darbības drošības analīzi saskaņā ar 72. pantu: a) elektroenerģijas ražošana; b) patēriņš; c) grafiki; d) balansa pozīcijas; e) plānotie atvienojumi un apakšstaciju topoloģija un f) prognozes.

4. Katrs PSO 3. punktā minēto informāciju atspoguļo kā pievadījumus un atvilkumus katrā mezglā PSO atsevišķajā tīkla modelī, kas minēts 64. pantā.

5. Koordinējoties ar SSO un NTL, katrs PSO nosaka datu apmaiņas piemērojamību un tvērumu, balstoties uz šādām kategorijām: a) strukturālie dati saskaņā ar 48. pantu; b) grafiku un prognožu dati saskaņā ar 49. pantu; c) reāllaika dati saskaņā ar 44., 47. un 50. pantu un d) noteikumi saskaņā ar 51., 52. un 53. pantu.

6. Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā visi PSO kopīgi vienojas par galvenajām organizatoriskajām prasībām, lomām un atbildību attiecībā uz datu apmaiņu. Attiecībā uz šīm organizatoriskām prasībām, lomām un atbildību ir ņemti vērā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/1222 16. pantu izstrādātās elektroenerģijas ražošanas un slodzes datu metodikas darbības nosacījumi, un vajadzības gadījumā tie cits citu papildina. Tie attiecas uz visiem šīs sadaļas datu apmaiņas noteikumiem un ietver organizatoriskās prasības, lomas un pienākumus attiecībā uz šādiem elementiem: a) PSO ir pienākums nekavējoties paziņot visiem kaimiņos esošajiem PSO par jebkādām izmaiņām aizsardzības iestatījumos, termālajās robežās un tehniskajā jaudā starpsavienotājos, kas savieno to kontroles zonas; b) pārvades sistēmai tieši pieslēgtajiem SSO ir pienākums apstiprinātajā termiņos informēt tos PSO, kuriem tie pieslēgti, par jebkādām izmaiņām datos un informācijā, kas noteikti atbilstīgi šai sadaļai; c) blakus esošajiem SSO un/vai lejupējiem SSO un augšupējiem SSO ir pienākums apstiprinātajos termiņos informēt citam citu par jebkādām izmaiņām datos un informācijā saskaņā ar šo sadaļu; d) NTL ir pienākums apstiprinātajos termiņos informēt savu PSO vai SSO par jebkādām relevantām izmaiņām datos un informācijā, kas noteikti atbilstīgi šai sadaļai; e) detalizēts atbilstīgi šai sadaļai noteikto datu un informācijas saturs, tostarp galvenie principi, datu veids, saziņas līdzekļi, izmantojamais formāts un standarti, termiņi un atbildība; f) to no SSO un NTL prasīto datu un informācijas laikapzīmogošana un iesniegšanas biežums, ko PSO izmantos dažādajos termiņos. Nosaka informācijas apmaiņas biežumu reāllaika datiem un grafiku datiem un strukturālo datu atjauninā