1993R3680 — LV — 05.05.1994 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 3680/93

(1993. gada 20. decembris),

ar ko nosaka konkrētus zivsaimniecības resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus pārvaldes rajonā, kas noteikts Konvencijā par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 20. decembra Regulu (EEK) Nr. 3760/92 ( 1 ), ar ko izveido Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras sistēmu, un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā Kopiena ir parakstījusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kurā noteikti principi un noteikumi attiecībā uz dzīvo resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu krasta valstu ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās un atklātā jūrā; tā kā Konvenciju par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā, turpmāk – NAFO Konvencija, Padome apstiprināja ar Regulu (EEK) Nr. 3179/78 ( 2 ), kura stājās spēkā 1979. gada 1. janvārī; tā kā noteiktais pārvaldes rajons ir Konvencijas rajona daļa, kas atrodas ārpus rajoniem, kuros krasta valstis īsteno zvejas jurisdikciju; tā kā NAFO Konvencija ievieš atbilstīgu sistēmu pārvaldes rajona zvejas resursu racionālai saglabāšanai un apsaimniekošanai, lai sasniegtu to optimālu izmantošanu; tā kā šajā nolūkā līgumslēdzējas puses apņemas veikt kopīgus pasākumus; tā kā, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, būtu jāierobežo konkrētu sugu zivju nozveja noteiktās pārvaldes rajona vietās; tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 8. pantu Padomei pa krājumiem vai krājumu grupām jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (TAC), Kopienai pieejamā daļa un īpašie zvejas nosacījumi, kā arī Kopienas daļa jāsadala starp dalībvalstīm; tā kā, lai nodrošinātu zvejas resursu saglabāšanu un to līdzsvarotu izmantošanu, jāizstrādā tehniskie aizsardzības pasākumi, inter alia precizējot tīklu acs izmērus, piezvejas lielumu un atļautos zivju izmērus; tā kā, lai varētu kontrolēt nozveju pārvaldes rajonā, kamēr papildina Regulā (EEK) Nr. 2847/93 ( 3 ) noteiktos kontroles pasākumus, jānosaka īpaši kontroles pasākumi inter alia attiecībā uz nozvejas deklarāciju, informācijas sniegšanu, neatļautu tīklu turēšanu un palīdzību lomu uzglabāšanā un apstrādē, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Piemērošanas joma

1. Kopienas kuģi, kas darbojas pārvaldes rajonā un tur uz klāja zivis no šā rajona resursiem, sekmē NAFO Konvencijas mērķu un principu īstenošanu.

2. Lai, līgumslēdzējām pusēm veicot kopīgus pasākumus pārvaldes rajonā, nodrošinātu zvejas resursu racionālu saglabāšanu un apsaimniekošanu nolūkā sasniegt to optimālu izmantošanu, šī regula nosaka:

— nozvejas ierobežojumus,

— tehniskos saglabāšanas pasākumus,

— starptautiskos kontroles pasākumus,

— noteikumus par zinātnes un statistikas datu apstrādi un pārsūtīšanu.

2. pants

Kopienas līdzdalība

1. Vismaz 30 dienas pirms paredzētās zvejas uzsākšanas vai atkarībā no apstākļiem ne vēlāk kā 20. dienā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis nosūta Komisijai visu to kuģu sarakstu, kuri ir reģistrēti to ostās vai kuri peld ar to karogu, un ar kuriem paredzēts veikt zveju pārvaldes rajonā. Nosūtītajā informācijā iekļauj:

a) kuģa nosaukumu;

b) oficiālo kuģa reģistrācijas numuru, ko piešķīrušas valsts kompetentās iestādes;

c) kuģa piederības ostu;

d) kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārdu;

e) paziņojumu, ka kapteiņa rīcībā ir pārvaldes rajonā spēkā esošo noteikumu kopija;

f) galvenās sugas, ko kuģis zvejo pārvaldes rajonā;

g) apakšrajonus, kuros paredzams, ka kuģis veiks zveju.

3. pants

Nozvejas ierobežojumi

Zvejas kuģiem, kas reģistrēti dalībvalstu ostās vai kas peld ar to karogu, I pielikumā norādīto sugu nozveja 1994. gadā ir ierobežota atbilstīgi kvotām, kuras norādītas minētajā pielikumā attiecībā uz uzskaitītajām pārvaldes rajona zonām.

4. pants

Tehniskie pasākumi

1. Tīkla acs izmēri

Šīs regulas II pielikumā minēto sugu zivju tiešai zvejai aizliegts izmantot trali, kam jebkurā vietā acs izmēri ir mazāki par 130 mm. Lai veiktu īsspuru kalmāru tiešu zveju, acs izmēru samazina līdz 60 mm.

Tomēr līdz 1994. gada 1. jūnijam II pielikumā minēto sugu zivju zvejai atļauts izmantot no kaņepēm, poliamīda šķiedrām vai poliestera šķiedrām izgatavotu trali vai tā posmu, kam acs minimālais izmērs ir 120 mm.

▼M1

Tīkliem, kas izgatavoti no poliamīdu šķiedras, minimālais acu izmērs ir 120 mm. Kuģiem, kas izmanto šos materiālus, uz klāja ir karoga dalībvalsts izdotas apliecības, kuras apliecina, ka izmantotie tīkli izgatavoti no poliamīda.

▼B

Garneļu (Pandalus borealis) zvejai kuģi izmanto tīklus ar acs minimālo izmēru 40 mm.

2. Tīklu aprīkojums

Aizliegts izmantot šajā nodaļā neaprakstītus līdzekļus vai ierīces, kam acis ir aizsprostotas vai kā citādi samazināts acs izmērs.

Pie āmja apakšējās daļas drīkst piestiprināt buruaudeklu, linumu vai jebkuru citu materiālu ar nolūku novērst vai samazināt bojājumus.

Āmja augšējā daļā drīkst piestiprināt ierīces ar noteikumu, ka tās neaizsprosto āmja acis. Āmja augšpuses apvalkiem var izmantot tikai tās ierīces, kuras norādītas III pielikumā.

Kuģi garneļu (Pandalus borealis) zvejai izmanto šķirojamos režģus ar maksimālo atstarpi starp acīm 28 mm.

3. Piezveja

To I pielikumā uzskaitīto zivju sugu piezveja, kuru zvejai pārvaldes rajona daļā Kopiena nav noteikusi kvotas un kuras tur nozvejotas, tieši zvejojot:

— vienas vai vairāku I pielikumā uzskaitīto sugu zivis vai

— vienas vai vairāku citu sugu zivis, kas nav uzskaitītas I pielikumā,

nedrīkst pārsniegt 2 500 kg vai 10 % no visa zivju svara uz kuģa, attiecīgi izvēloties to, kas ir lielāks. Tomēr pārvaldes rajona daļā, kur dažu sugu zivju tieša zveja ir aizliegta, I pielikumā uzskaitīto sugu zivju piezveja nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1 250 kg vai 5 %.

Ja garneļu (Pandalus borealis) zvejas kuģiem katrā loma izcelšanas reizē visu I pielikumā uzskaitīto sugu piezveja kopumā pārsniedz 10 % pēc svara, tad, lai novērstu šo sugu zivju turpmāku piezveju, kuģi tūlīt maina zvejas rajonu (vismaz 5 jūras jūdzes).

4. Zivju minimālais izmērs

Pārvaldes rajonā nozvejotās zivis, kuru izmērs neatbilst IV pielikumā noteiktajam izmēram, nedrīkst paturēt uz klāja vai pārkraut, izkraut krastā, transportēt, šķirot, uzglabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai, bet tūlīt tās izmet atpakaļ jūrā. Ja konkrētos zvejas ūdeņos nozvejoto neatbilstīgā izmēra zivju daudzums pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, tad kuģim zveja jāturpina vismaz piecas jūras jūdzes tālāk.

5. pants

Kontroles pasākumi

1. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. panta prasību izpildei kuģu kapteiņi kuģa žurnālā ieraksta V pielikumā norādīto informāciju.

Saskaņā ar šīs regulas 15. pantu dalībvalstis arī informē Komisiju par to sugu zivju nozveju, kam nav noteikta kvota.

2. Tieši zvejojot vienas vai vairāku sugu zivis, kas uzskaitītas II pielikumā, uz kuģiem nedrīkst atrasties tīkli, kuriem acs izmērs ir mazāks par izmēru, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

Tomēr uz kuģiem, kas tā paša reisa laikā zvejo rajonos ārpus pārvaldes rajona, tādi tīkli drīkst atrasties ar noteikumu, ka tie ir droši satīti, sakrauti un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, tas ir:

a) tīkli ir atvienoti no klāja un to vilkšanas vai tralēšanas virvēm un trosēm;

b) tīkli, kas atrodas uz vai virs klāja, stingri jāpiestiprina pie kādas virsbūves daļas.

3. To kuģu kapteiņi, kuri peld ar dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti kādā tās ostā, par I pielikumā uzskaitīto sugu nozveju glabā:

a) kuģa žurnālu, kurā ierakstīta iegūtā produkcija pa sugām un apstrādātajiem produktiem, vai

b) apstrādāto produktu uzglabāšanas plānu pa sugām, norādot to atrašanās vietu kravas telpās.

Kuģu kapteiņiem jāsniedz vajadzīgā palīdzība, lai varētu pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos un uz kuģa glabātos apstrādāto produktu daudzumus.

6. pants

Statistikas un zinātnes dati

1. Lai gūtu drošas ziņas par paltusu un dzeltenspuru plekstu mazuļu koncentrāciju pēc vietas un gadalaika pārvaldes rajona 3 LNO zonā:

a) pamatojoties uz attiecīgiem ierakstiem kuģa žurnālā, kā noteikts 5. panta 1. punktā, dalībvalstis katru mēnesi sniedz apkopoto statistiku par nominālo nozveju un atpakaļ jūrā izmestajām zivīm pa rajoniem, kas nav lielāki par 1o ģeogrāfiskā platuma un 1o ģeogrāfiskā garuma;

b) gan no nominālās nozvejas, gan no jūrā izmetamajām zivīm paredz ņemt paraugus tādā pašā mērogā, kā noteikts a) apakšpunktā, un katru mēnesi apkopot informāciju par to.

2. Lai novērtētu mencu piezveju jūras asaru un plekstveidīgo zivju zvejā Flāmu ragā:

a) pamatojoties uz attiecīgiem ierakstiem kuģa žurnālā, kas noteikti 5. panta 1. punktā, papildus parastajiem ziņojumiem dalībvalstis sniedz katru mēnesi apkopoto statistiku par jūras asaru un plekstveidīgo zivju izmešanu atpakaļ jūrā iepriekšminētajā rajonā;

b) iepriekšminētā rajonā veiktajā jūras asaru un plekstveidīgo zivju zvejā paredz ilgstoši ņemt nozvejoto mencu paraugus no abām sugām atsevišķi, katru mēnesi apkopojot sīku informāciju par katru paraugu.

3. Garuma paraugus no katras sugas zivīm visās attiecīgā loma daļās ņem tā, lai katru dienu vismaz viens statistiski nozīmīgs paraugs būtu ņemts no pirmā loma. Zivi mēra no deguna gala līdz astes spuras galam.

Šā panta 1. un 2. punktā noteiktajiem mērķiem garuma paraugus, kas ņemti, kā paredzēts šajā regulā, uzskata par raksturīgiem visiem attiecīgo zivju sugu lomiem.

7. pants

Šī regula stājas spēkā 1994. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









▼M1

I PIELIKUMS







Krājums Dalībvalsts 1994. gada kvota (tonnas) Suga Ģeogrāfiskais reģions Zona Menca Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa NAFO 2 J + 3 KL Apvienotā Karaliste Beļģija Dānija Francija Grieķija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Spānija Vācija Pieejami dalībvalstīm EK kopā 0 Menca Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa NAFO 3 NO (1) Apvienotā Karaliste 3 Beļģija Dānija Francija 28 Grieķija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle 345 Spānija 1 832 Vācija 5 Pieejami dalībvalstīm EK kopā 2 213 Menca Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa NAFO 3 M Apvienotā Karaliste 1 022 Beļģija Dānija Francija 221 Grieķija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle 1 574 Spānija 2 155 Vācija 513 Pieejami dalībvalstīm EK kopā 5 485 ▼B Sarkanasari Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 M Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 4 030 Sarkanasari Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 LN Beļģija Dānija Vācija 476 Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 476 Paltuss Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 M (1) Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 175 Paltuss Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 LNO (1) Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 61 Dzeltenastes plekste Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 LNO (1) Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 140 Sarkanā plekste Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 NO Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 0 Moiva Ziemeļrietumu Atlantija NAFO 3 NO Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā 0 Kalmāri Ziemeļrietumu Atlantija NAFO apakšzonas 3 + 4 Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Apvienotā Karaliste Pieejams dalībvalstīm EK kopā p. m. (1) Šīs sugas zivju zveja nav specializēta, tās zvejo tikai piezvejā, neierobežojot noteikumus, kas paredzēti 4. panta 3. punktā.









II PIELIKUMS







Parastais nosaukums Zinātniskais nosaukums Galvenās bentiskās zivis (izņemot plekstveidīgās zivis) Menca Gadus morhua Pikša Melanogrammus aeglefinus Sarkanasari Sebastes spp. Marinus ģints sarkanasaris Sebastes marinus Mentella ģints sarkanasaris Sebastes mentella — Merluccius bilinearis — Urophucis chuss Saida Pollachius virens Plekstveidīgās zivis Paltuss Hippoglossoides platessoides Sarkanā plekste Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste Limanda ferruginea Melnais jeb Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Paltuss Hippoglossus hippoglossus Ziemas plekste Pseudopleuronectes americanus Zobainā plekste Paralichthys dentatus Palodzes akmeņplekste Scophthalmus aquosus Plekstveidīgās zivis (NS) Pleuronectiformes Citas bentiskās zivis Amerikāņu jūras velns Lophius americanus Atlantijas jūrasgaiļi Prionotus spp. Atlantijas tomkods Microgadus tomcod Putasu Micromesistius poutassou Gubans Tautogolabrus adspersus Vēdzele Brosme brosme — Gadus ogac Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Jūras līdaka (molva spp.) Molva molva Zaķzivs jeb jūras zaķis Cyclopterus lumpus Karaļzivs Menticirrhus saxatilis Raibā lodeszivs Sphoeroides maculatus Lucīši Lycodes spp. — Macrozoarces americanus Menca Boreogadus saida Strupdeguna garaste Coruphaenoides rupestris Makrūzivs Macrouris berglax Tūbītes Ammodytes spp. Jūrasbuļli Myoxocephalus spp. Skapa Stenotomus chrysops Tautoga Tautoga onitis Tailzivs Lopholatilus chamaeleonticeps — Urophycis tenuis Vilkzivis (NS) Anarhichas spp. Vilkzivs Anarhichas lupus — Anarhichas minor Bentiskās zivis (NS) …









III PIELIKUMS

ATĻAUTIE ĀMJA AUGŠPUSES APVALKI

1. ICNAF tipa āmja augšpuses apvalks

Taisnstūrveida linuma gabals, kas piestiprināts pie āmja augšējās daļas, lai samazinātu vai novērstu bojājumu, un kas atbilst šādām prasībām:

a) linuma acs izmērs nav mazāks par paša tīkla acs izmēru;

b) linumu pie āmja var piestiprināt tikai gar linuma priekšpusi un sānu malām un nostiprināt tā, ka tas sasniedz sadalītājskavas priekšpusi ne vairāk kā četru acu attālumā āmja priekšā un beidzas ne mazāk kā četru acu attālumā āmja priekšā; ja sadalītājskavu neizmanto, tad linums nesniedzas tālāk kā līdz āmja trešdaļai, ko mēra āmja priekšā vismaz četru acu attālumā;

c) linuma platuma acu skaits ir vismaz pusotras reizes lielāks par nosegtās āmja daļas platuma acu skaitu, abus platumus ņemot perpendikulāri āmja garenvirziena asij.

2. Atveramais āmja augšpuses apvalks

Linuma gabali, kam neatkarīgi no tā, vai tie ir sausi vai slapji, acs izmērs nevienā vietā nav mazāks par tā tīkla acs izmēru, pie kura tie ir piestiprināti, ar noteikumu, ka:

i) katrs linuma gabals: a) ir nostiprināts tikai ar priekšējo malu perpendikulāri āmja garenvirziena asij; b) platumā ir vismaz vienāds ar āmja platumu (platumu mēra piestiprinājuma vietā taisnā leņķī pret āmja garenvirziena asi); c) nav garāks par 10 acīm;

ii) visu šādi piestiprināto linuma gabalu kopgarums nepārsniedz divas trešdaļas no āmja garuma.

3. Lielizmēra acu (modificētais poļu tipa) apvalks

Taisnstūrveida linuma gabals, kas gatavots no tādas pašas auklas kā āmis vai no vienas resnas bezmezglu auklas, piestiprināts pie āmja augšpuses aizmugurējās daļas un stiepjas pāri visam āmim vai jebkurai daļai tā augšpusē un kam acs izmērs visās vietās ir divreiz lielāks nekā āmim, ja mēra slapju tīklu, un kas piestiprināts tikai pie āmja linuma gar priekšējo, sānu un aizmugurējo malu tā, ka katra linuma acs precīzi atbilst četrām āmja acīm.









IV PIELIKUMS







Suga Minimālais izmērs Definīcija Menca 41 cm garums līdz astes spurai Paltuss 25 cm kopējais garums Dzeltenastes plekste 25 cm kopējais garums









V PIELIKUMS







Dati, kas jāieraksta kuģa žurnālā Dati Kods Kuģa nosaukums 01 Kuģa valstiskā piederība 02 Kuģa reģistrācijas numurs 03 Reģistrācijas osta 04 Katru dienu izmantoto zvejas rīku veids 10 Zvejas rīku veids 2 (1) Datums: — diena 20 — mēnesis 21 — gads 22 Atrašanās vieta: — ģeogrāfiskais platums 31 — ģeogrāfiskais garums 32 — statistiskā zona 33 24 stundās veikto zvejas darbību skaits (2) 40 Stundu skaits 24 stundu laikā, kad zvejots ar zvejas rīku (2) 41 Sugas nosaukums 2 (2) Katras dienas loms pa sugām (dzīvsvara tonnās) 50 Katras dienas loms pa sugām, cilvēkiem patēriņam 61 Katru dienu atpakaļ izmestie daudzumi pa sugām 63 Pārkraušanas vieta 70 Pārkraušanas datums(-i) 71 Kapteiņa paraksts 80 (1) Norādīt kopā ar vienu no saīsinājumiem, kas uzskaitīti šā pielikuma otrajā daļā. (2) Ja attiecīgo 24 stundu laikā izmanto divus zvejas rīkus vai vairāk, tad par katru zvejas rīku veidu veic atsevišķu ierakstu.







Standarta saīsinājumi to galveno sugu nosaukumiem, kuras zvejo NAFO rajonā Saīsinājumi Zivju sugu nosaukumi Latviešu (angļu) valodā Latīņu valodā ALE Vēderainā siļķe (Alewife) Alosa pseudoharengus ARG Ziemeļatlantijas argentina (Atlantic argentine) Argentina silus BUT — (American butterfish) Peprilus triacanthus CAP Moiva (Capelin) Mallotus villosus COD Menca (Cod) Gadus morhua GHL Melnais jeb Grenlandes paltuss (Greenland halibut) Reinhardtius hippoglossoides HAD Pikša (Haddock) Melanogrammus aeglefinus HER Siļķe (Herring) Clupea harengus HKR (Red hake) Urophucis chuss HKS (Silver hake) Merluccius bilinearis MAC Makrele (Mackrel) Scomber scombrus PLA Paltuss (American plaice) Hippoglossoides platessoides POK Saida (Saithe) Pollachius virens RED (Redfish) Sebastes marinus RMG Strupdeguna garaste (Roundnose grenadier) Macrourus rupestris SHR Garneles (Shrimps and prawns) Pandalus spp. SQU Kalmāri (Squid) Loligo pealei — Illex illecebrosus WIT Sarkanā plekste (Witch flounder) Glyptocephalus cynoglossus YEL Dzeltenastes plekste (Yellowtail flounder) Limanda ferruginea







Standarta saīsinājumi zvejas rīku nosaukumiem Saīsinājumi Zvejas rīki OTB Grunts otertralis (neprecizējot, borta vai pakaļgala) OTB 1 Grunts otertralis (borta) OTB 2 Grunts otertralis (pakaļgala) OTM Pelāģiskais otertralis (neprecizējot, borta vai pakaļgala) OTM 1 Pelāģiskais otertralis (borta) OTM 2 Pelāģiskais otertralis (pakaļgala) PTB Grunts dvīņu tralis (2 kuģu) PTM Pelāģiskais dvīņu tralis (2 kuģu) GM Žaunu tīkli (neprecizējot) GNS Grunts žaunu tīkli LL Āķu jedas (neprecizējot, peldošās vai noenkurotās) LLS Āķu jedas (noenkurotās) LLD Āķu jedas (peldošās) MIS Dažādi zvejas rīki NK Nezināmi zvejas rīki