02019R0124 — LV — 01.07.2019 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2019/124

(2019. gada 30. janvāris),

ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi







I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2019. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2020. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2019. gada 1. februāra līdz 2020. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 27., 28. un 41. pantā vai attiecībā uz noteikumiem par zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI) ir noteikti citi laikposmi;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2018. gada 1. decembra līdz 2019. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 29. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2019. un 2020. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības zvejas kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

a) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

b) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma;

ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 1 );

h) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā ( 2 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 53° 30′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 43° 00′ N 8° 00′ W,

— 43° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 42° 00′ N 8° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals Kadisas jūras līcī un piegulošajos 9.a rajona ūdeņos;

h) “Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

i) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 3 ) 2. panta a) punktā;

j) “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 4 ) II pielikumā;

k) “GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir apgabali, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 ( 5 ) I pielikumā;

l) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ( 6 );

m) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu ( 7 );

n) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 8 );

o) “NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā ( 9 );

p) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 10 );

q) “SIOFA nolīguma apgabals”ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 11 );

r) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā ( 12 );

s) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 13 );

t) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

u) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 130° rietumu garuma meridiāns,

— 4° dienvidu platuma paralēle,

— 50° dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 ( 14 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un

b) nodrošina šādu rezultātu:

i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2019. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam; vai

ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2019. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtās KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1. Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad; ja:

a) tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma uzskaitīt nozvejas attiecībā pret attiecīgajām kvotām.

8. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms nenovēršamās piezvejas KPN saistībā ar izkraušanas pienākuma ieviešanu

1. Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un nodrošinātu kvotas tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu dažām piezvejām, šajā pantā definētu kvotu apmaiņas mehānismu piemēro IA pielikumā noteiktajai KPN.

2. 6 % no katras KPN kvotas mencām Ķeltu jūrā, mencām ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangiem Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras no KPN kvotas merlangiem uz rietumiem no Skotijas, kuras piešķirtas katrai dalībvalstij, tiek darīti pieejami kvotu apmaiņas kopumam, kurš tiks atvērts no 2019. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām nav kvotu, būs ekskluzīva pieeja kvotu kopumam līdz 2019. gada 31. martam.

3. No kopuma paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2019. gada 31. marta atgriež tām dalībvalstīm, kuras sākotnēji iesniedza kvotas kvotu apmaiņas kopumā.

4. Kā atlīdzību sniegtās kvotas, vēlams, ņemt no saraksta ar KPN, kuru noteikusi katra dalībvalsts, kas iesniedza kvotas kopumā, kā uzskaitīts IA pielikuma papildinājumā.

5. Šīs kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, kas noteikta, izmantojot tirgus maiņas kursu vai citu savstarpēji pieņemamu maiņas kursu. Ja nav citu alternatīvu, izmanto līdzvērtīgu ekonomisko vērtību saskaņā ar vidējām Savienības cenām pagājušajā gadā, kā nosaka Eiropas zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6. Gadījumos, kad iepriekš minētais mehānisms dalībvalstīm neļauj nosegt nenovēršamo piezveju līdzvērtīgā apmērā, dalībvalstis cenšas vienoties par kvotu apmaiņu, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, nodrošinot, ka kvotām, ar kurām notiek apmaiņa, ir līdzvērtīga komerciālā vērtība.

9. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

▼M2 —————

▼B

b) IIB pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES 7.e rajonā.

10. pants

Pasākumi attiecībā uz jūrasasara (labraka) zveju

1. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, 2019. gada janvārī un no 2019. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas drīkst zvejot jūrasasarus (labrakus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas minētajā apgabalā nozvejoti ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus:

a) ja izmanto grunts traļus ( 15 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 400 kg divos mēnešos un 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā;

b) ja izmanto zvejas vadus ( 16 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 210 kg mēnesī un 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā;

c) ja izmanto āķus un āķu rindas ( 17 ), nepārsniedz 5,5 tonnas (vienam kuģim gadā);

d) ja izmanto fiksētos žaunu tīklus ( 18 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 1,4 tonnas gadā uz katru kuģi.

Atkāpes, kas izklāstītas šā punkta pirmajā daļā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši jūrasasaru (labraku) nozvejas: c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro ikmēneša limitu – no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.

4. Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā:

a) no 2019. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. novembra līdz 31. decembrim atļauta vienīgi nozveja ar atbrīvošanu, kas nodrošina augstus jūrasasara (labraka) izdzīvotības rādītājus. Minētajā periodā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā;

b) no 2019. gada 1. aprīļa līdz 31. oktobrim viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā vienu jūrasasara (labraka) īpatni dienā.

5. Atpūtas zvejā ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā trīs jūrasasara (labraka) īpatņus dienā.

11. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos

Jebkāda specializēta, nejauša zušu zveja un zušu atpūtas zveja ir aizliegta ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļudeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, laikposmā, kas ilgst trīs mēnešus pēc kārtas un ko katra dalībvalsts nosaka laikā no 2019. gada 1. augusta līdz 2020. gada 29. februārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis paziņo Komisijai ne vēlāk kā 2019. gada 1. jūnijā.

12. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 17. pantu.

2. Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

13. pants

Slēgtās zvejas sezonas

1. Porkupīnas sēklī no 2019. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelns, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2019. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2019. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā.

14. pants

Aizliegumi

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

b) baltā haizivs (Carcharodon carcharías) visos ūdeņos;

c) pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

d) baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

e) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) visos ūdeņos;

f) melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

g) gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

h) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

i) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

j) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

k) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

l) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

m) šādas Mobula ģints raju sugas visos ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular);

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica);

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni);

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana);

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

x) rifu velnraja (Mobula alfredi);

xi) divragainā velnraja (Mobula birostris);

n) šādas zāģzivju dzimtas (Pristidae) sugas visos ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata);

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

o) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

p) Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES 6.a, 6.b, 7.a, 7.b, 7.c, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h un 7.k rajonā;

q) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

r) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

s) parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

t) baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

u) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 12. apakšapgabalā;

v) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezvejas novēršanas programmas;

w) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

15. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

16. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“kvotu apmaiņa”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā.







III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

17. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5. Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2020. gada 31. janvārim.







2. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

18. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu ar bruto tilpību, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 ( 19 ) 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas IV pielikuma 7. punktā.

8. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 8. punktā.

19. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

20. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).







3. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

21. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktās KPN un piezvejas limitus.

22. pants

Izpētes zveja

1. Dalībvalstis 2019. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu un katrā ziņā ne vēlāk kā 2019. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

23. pants

Krila zveja 2019./2020. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2019./2020. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2019. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļas veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2019. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju;

b) izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krila zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







4. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

24. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5. Dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

25. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 aktīvu dreifējošu ZPI.

2. Apgādes kuģu skaits nav lielāks par vienu apgādes kuģi uz ne mazāk kā diviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

3. Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk kā viens vienas un tās pašas valsts karoga apgādes kuģis.

4. No 2018. gada 1. janvāra Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.

26. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







5. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

27. pants

Pelaģiskā zveja

1. Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IJ pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

▼M1

2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2019. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 36 102 tonnām.

▼B

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās, ar mērķi minēto informāciju pārsūtīt SPRFMO sekretariātam.

28. pants

Grunts zveja

1. Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2019. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir notikusi grunts zveja, un nepārsniedz gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus, kas reģistrēti minētajā laikposmā. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.

▼M1

28.a pants

Izpētes zveja

1. Dalībvalstis 2019. gadā SPRFMO konvencijas apgabalā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi to pieteikumu šādai zvejai, tostarp zvejniecības darbības plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.

2. Zveja notiek vienīgi IJ pielikumā norādītajos pētniecības blokos. Zveja ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2 000 metriem.

3. KPN ir tāda, kā norādīts IJ pielikumā. Zveju ierobežo tā, ka tiek veikts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, un āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5 000 , un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz vai nu brīdī, kad tiek sasniegta KPN, vai kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reizes, atkarībā no tā, kas iestājas agrāk.

▼B







6. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

29. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, ir aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:

a) no 2019. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2019. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

— Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 40° ziemeļu platuma paralēle,

— 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2019. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

— 96° rietumu garuma meridiāns,

— 110° rietumu garuma meridiāns,

— 4° ziemeļu platuma paralēle,

— 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2019. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās ir izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

b) ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

30. pants

Dreifējošas ZPI

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 29. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma periods, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik kuģis sākotnēji ir izvietojis.

3. Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta SPRFMO sekretariātam.

31. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā guvuši katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, nepārsniedz 500 tonnu vai attiecīgās ikgadējās lielacu tunzivs nozvejas, kas gūtas 2001. gadā.

32. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1. Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3. Kuģu operatori:

a) reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai nosūta līdz 31. janvārim.

33. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.







7. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

34. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— dūmakainā gludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis,

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).







8. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

35. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu kopējais skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozvejas, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, nepārsniegtu 2 000 tonnu.

36. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2019. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2019. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2. Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam, ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz papildu diviem mēnešiem: vai nu no 2019. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2019. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2019. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2019. gada 31. decembra plkst. 24.00. To, kuri papildu divi mēneši izvēlēti, dara zināmu Komisijai līdz 2019. gada 31. janvārim (neieskaitot).

3. Dalībvalstis nodrošina, ka neviens tās kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja.

4. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

5. Šā panta 4. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

37. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

38. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu IH pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā attiecībā uz zobenzivi nav zvejas piepūles pārvirzes uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma.

39. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

40. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta u) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta u) punktā, piemēro 29. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 29. panta 2., 3. un 4. punktā un 30., 31. un 32. pantā izklāstītos pasākumus.







9. iedaļa

GFCM Nolīguma apgabals

41. pants

Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

1. Nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi no mazo pelaģisko sugu krājumiem gūst 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, nepārsniedz apjomus, kas norādīti šīs regulas IL pielikumā.

2. To dienu skaits, kad Savienības zvejas kuģi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā kā mērķsugas zvejo mazās pelaģiskās sugas, nepārsniedz 180 zvejas dienu gadā. Piemēro noteikumu, ka minētajā 180 zvejas dienu kopsummā ir maksimāli 144 zvejas dienas, kad kā mērķsugu zvejo sardīni, un maksimāli 144 dienas, kad kā mērķsugu zvejo anšovu.

42. pants

Zutis Vidusjūrā (1.–27. ĢAA)

1. Visām Savienības kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās zvejo zušus, proti, specializētai zvejai, nejaušai zvejai un atpūtas zvejai, piemēro šā panta noteikumus.

2. Šo pantu piemēro Vidusjūrai un iesāļūdeņiem, piemēram, estuāriem, piekrastes lagūnām un pārejas ūdeņiem.

3. Zvejot zušus ir aizliegts Savienības un Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos laikposmā, kas ilgst trīs mēnešus pēc kārtas un ko nosaka katra dalībvalsts. Zvejas aizlieguma periods ir saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1100/2007 noteiktajiem saglabāšanas mērķiem, esošajiem valsts pārvaldības plāniem un zušu migrācijas paradumiem laikā attiecīgajās dalībvalstīs. Dalībvalstis par noteikto periodu paziņo Komisijai ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms aizlieguma perioda sākuma un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2019. gada 31. janvārī.







10. iedaļa

Beringa jūra

43. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







11. iedaļa

SIOFA

44. pants

Grunts zvejas pagaidu pasākumi

1. Dalībvalstis, kuru kuģi SIOFA nolīguma apgabalā jebkurā attiecīgajā gadā līdz 2016. gadam ir zvejojuši vairāk nekā 40 dienu, nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi savu grunts zvejas gada piepūli un/vai nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam un ka zvejas darbības tiek veiktas apgabalā, kas novērtēts to ietekmes novērtējumā, kas iesniegts SIOFA.

2. Dalībvalstis, kuru kuģi SIOFA nolīguma apgabalā jebkurā attiecīgajā gadā līdz 2016. gadam nav zvejojuši vairāk par 40 dienām, nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi savu grunts zvejas piepūli un/vai nozveju, un telpisko izvietojumu ierobežo saskaņā ar to vēsturisko zvejas datu reģistru.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

45. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti kuģi

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozvejas Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

46. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi.

47. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts VIII pielikumā.

48. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 45. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus.

49. pants

Slēgtās zvejas sezonas

Trešo valstu kuģi, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā, no 2019. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2019. gada 1. augusta līdz 31. decembrim tūbītes minētajā apgabalā nezvejo ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm.

50. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

b) šādas zāģzivju sugas Savienības ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata);

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

c) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;

d) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

e) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

f) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

g) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā;

h) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

i) šādas Mobula ģints raju sugas Savienības ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular);

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica);

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni);

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana);

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

x) rifu velnraja (Mobula alfredi);

xi) divragainā velnraja (Mobula birostris);

j) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

k) Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES 6.a, 6.b, 7.a, 7.b, 7.c, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h un 7.k rajonā;

l) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā un baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

m) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 12. apakšapgabalā;

n) parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

o) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

p) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

q) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

51. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

52. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 10. pantu, 12. panta 2. punktu, 14., 20., 21., 26., 32., 33., 34., 39., 42., 43. un 50. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2020. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2020. gadam.

53. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Tomēr 9. pantu piemēro no 2019. gada 1. februāra. Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā ir izklāstīti 21., 22. un 23. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no 2018. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS ICCAT konvencijas apgabals IE PIELIKUMS Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS Dienvidu tunzivs izplatības apgabali IH PIELIKUMS WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS SPRFMO konvencijas apgabals IK PIELIKUMS IOTC kompetences apgabals IL PIELIKUMS GFCM nolīguma apgabals IIB PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā IIC PIELIKUMS Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā III PIELIKUMS Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS IOTC kompetences apgabals VII PIELIKUMS WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK un IL pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Sniega krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dicentrarchus labrax BSS Jūrasasaris (labraks) Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Notothenia squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Bruņgalvji Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Sardina pilchardus PIL Sardīne Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Akmeņplekste TUR Psetta maxima Anšovs ANE Engraulis encrasicolus Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Raja alba Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Bruņgalvji EDW Pseudopentaceros spp. Cirtainā raja RJU Raja undulata Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Divragainā velnraja RMB Manta birostris Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras līdaka LIN Molva molva Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Jūrasasaris (labraks) BSS Dicentrarchus labrax Jūrasmēles SOO Solea spp. Jūrasvelni ANF Lophiidae Kaproīdas BOR Caproidae Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Notothenia squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Saida POK Pollachius virens Sardīne PIL Sardina pilchardus Sarkanasari RED Sebastes spp. Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanie dziļūdens krabji GER Chaceon spp. Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Sīkacu raja RJE Raja microocellata Smilšu raja RJI Raja circularis Sniega krabji PCR Chionoecetes spp. Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Tūbītes SAN Ammodytes spp. Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Zaļā nototēnija NOG Notothenia gibberifrons Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

▼M1







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) Dānija 106 387 (2) Apvienotā Karaliste 2 325 (2) Vācija 162 (2) Zviedrija 3 906 (2) Savienība 112 780 KPN 112 780 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. (2) Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIC pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1r 2r (1) 3r 4 (1) 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 86 704 4 717 10 084 4 717 0 165 0 Apvienotā Karaliste 1 895 103 220 103 0 4 0 Vācija 133 7 15 7 0 0 0 Zviedrija 3 184 173 370 173 0 6 0 Savienība 91 916 5 000 10 689 5 000 0 175 0 Kopā 91 916 5 000 10 689 5 000 0 175 0 (1) 2.r un 4. pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90 Piesardzīga KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā (ARU/3A4-C) Dānija 1 093 Vācija 11 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 51 Zviedrija 43 Apvienotā Karaliste 20 Savienība 1 234 KPN 1 234 Piesardzīga KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (ARU/567.) Vācija 355 Francija 7 Īrija 329 Nīderlande 3 710 Apvienotā Karaliste 260 Savienība 4 661 KPN 4 661 Piesardzīga KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: 3a (USK/03A.) Dānija 15 Zviedrija 8 Vācija 8 Savienība 31 KPN 31 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (USK/04-C.) Dānija 68 Vācija 20 Francija 47 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 102 Citi 7 (1) Savienība 251 KPN 251 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (USK/567EI.) Vācija 17 Spānija 60 Francija 705 Īrija 68 Apvienotā Karaliste 340 Citi 17 (1) Savienība 1 207 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) (5) KPN 4 130 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %. ( 4 ) Ieskaitot jūras līdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 8 000 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā (BOR/678-) Dānija 5 357 Īrija 15 086 Apvienotā Karaliste 1 387 Savienība 21 830 KPN 21 830 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A.) Dānija 12 325 (2) Vācija 197 (2) Zviedrija 12 893 (2) Savienība 25 415 (2) Norvēģija 3 911 Fēru Salas 0 (3) KPN 29 326 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.). (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53°30′ N (HER/4AB.) Dānija 59 468 Vācija 39 404 Francija 20 670 Nīderlande 51 717 Zviedrija 3 913 Apvienotā Karaliste 55 583 Savienība 230 755 Fēru Salas 250 Norvēģija 111 652 (2) KPN 385 008 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu (HER/*4AB-C): Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 886 (1) Savienība 886 KPN 385 008 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā (HER/2A47DX) Beļģija 65 Dānija 12 628 Vācija 65 Francija 65 Nīderlande 65 Zviedrija 62 Apvienotā Karaliste 240 Savienība 13 190 KPN 13 190 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 4c, 7d (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 8 632 (3) Dānija 800 (3) Vācija 530 (3) Francija 10 277 (3) Nīderlande 18 162 (3) Apvienotā Karaliste 3 950 (3) Savienība 42 351 (3) KPN 385 008 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 466 (2) Francija 88 (2) Īrija 630 (2) Nīderlande 466 (2) Apvienotā Karaliste 2 520 (2) Savienība 4 170 (2) KPN 4 170 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu. (2) Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° N un 57°30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6aS (1), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Īrija 1 482 Nīderlande 148 Savienība 1 630 KPN 1 630 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56°00′ N un uz rietumiem no 07°00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6. zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka Savienība Jānosaka (2) KPN Jānosaka (2) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. ( 1 ) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55°17.9′N, 05°47.8′W), — punktu ar koordinātām 55°04′N, 05°23′W un — Korsvolas ragu (55°00.5′N, 05°09.4′W). (2) Nosaka tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7a (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 795 Apvienotā Karaliste 5 101 Savienība 6 896 KPN 6 896 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ( 1 ) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52°30′ N platuma paralēle, — ienvidos 52°00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7e un 7f (HER/7EF.) Francija 465 Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7g (1), 7h (1), 7j (1) un 7k (1) (HER/7G-K.) Vācija 53 Francija 293 Īrija 4 097 Nīderlande 293 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 4 742 KPN 4 742 Analītiska KPN ( 1 ) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52°30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52°00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 8 (ANE/08.) Spānija 29 700 Francija 3 300 Savienība 33 000 KPN 33 000 Piesardzīga KPN

▼M3







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 4 897 (1) Portugāle 5 343 (1) Savienība 10 240 (1) KPN 10 240 (1) Piesardzīga KPN (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 11 Dānija 3 364 Vācija 84 Nīderlande 21 Zviedrija 589 Savienība 4 069 KPN 4 205 Analītiska KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 350 (1) Vācija 7 (1) Zviedrija 210 (1) Savienība 567 (1) KPN 567 (1) Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M3







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 870 (1) Dānija 4 998 Vācija 3 169 Francija 1 075 (1) Nīderlande 2 824 (1) Zviedrija 33 Apvienotā Karaliste 11 464 (1) Savienība 24 433 Norvēģija 5 004 (2) KPN 29 437 Analītiska KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 7d (COD/*07D.). (2) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) Savienība 21 236

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12°00′ W un 12. un 14. zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12°00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 3 (1) Vācija 26 (1) Francija 275 (1) Īrija 385 (1) Apvienotā Karaliste 1 046 (1) Savienība 1 735 (1) KPN 1 735 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 8. pantu. (1) Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā mencas zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7a (COD/07A.) Beļģija 11 (1) Francija 30 (1) Īrija 530 (1) Nīderlande 3 (1) Apvienotā Karaliste 233 (1) Savienība 807 (1) KPN 807 (1) Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 50 (1) Francija 822 (1) Īrija 650 (1) Nīderlande 0 (1) Apvienotā Karaliste 88 (1) Savienība 1 610 (1) KPN 1 610 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 8. pantu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. (1) Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā mencas zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7d (COD/07D.) Beļģija 74 (1) Francija 1 439 (1) Nīderlande 43 (1) Apvienotā Karaliste 159 (1) Savienība 1 715 (1) KPN 1 715 Analītiska KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/*2A3X4).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 9 Dānija 7 Vācija 7 Francija 47 Nīderlande 37 Apvienotā Karaliste 2 780 Savienība 2 887 KPN 2 887 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (LEZ/56-14) Spānija 657 Francija 2 563 (1) Īrija 749 Apvienotā Karaliste 1 813 (1) Savienība 5 782 KPN 5 782 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C)







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 7 (LEZ/07.) Beļģija 490 (1) Spānija 5 440 (2) Francija 6 602 (2) Īrija 3 001 (1) Apvienotā Karaliste 2 599 (1) Savienība 18 132 KPN 18 132 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. (1) 10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā. (2) 35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (LEZ/8ABDE.) Spānija 943 Francija 761 Savienība 1 704 KPN 1 704 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 728 Francija 86 Portugāle 58 Savienība 1 872 KPN 1 872 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 715 (1) Dānija 1 577 (1) Vācija 770 (1) Francija 147 (1) Nīderlande 541 (1) Zviedrija 18 (1) Apvienotā Karaliste 16 469 (1) Savienība 20 237 (1) KPN 20 237 Piesardzīga KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot: 6; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (ANF/04-N.) Beļģija 51 Dānija 1 305 Vācija 21 Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 305 Savienība 1 700 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 6; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/56-14) Beļģija 411 (1) Vācija 470 (1) Spānija 440 Francija 5 067 (1) Īrija 1 145 Nīderlande 396 (1) Apvienotā Karaliste 3 524 (1) Savienība 11 453 KPN 11 453 Piesardzīga KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 7 (ANF/07.) Beļģija 3 049 (1) Vācija 340 (1) Spānija 1 212 (1) Francija 19 568 (1) Īrija 2 501 (1) Nīderlande 395 (1) Apvienotā Karaliste 5 934 (1) Savienība 32 999 (1) KPN 32 999 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (ANF/8ABDE.) Spānija 1 275 Francija 7 096 Savienība 8 371 KPN 8 371 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 3 472 Francija 3 Portugāle 691 Savienība 4 166 KPN 4 166 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 3a (HAD/03A.) Beļģija 8 Dānija 1 435 Vācija 91 Nīderlande 2 Zviedrija 170 Savienība 1 706 KPN 1 780 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 168 Dānija 1 153 Vācija 734 Francija 1 279 Nīderlande 126 Zviedrija 116 Apvienotā Karaliste 19 015 Savienība 22 591 Norvēģija 6 359 KPN 28 950 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) Savienība 16 804







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā (HAD/6B1214) Beļģija 23 Vācija 28 Francija 1 155 Īrija 824 Apvienotā Karaliste 8 439 Savienība 10 469 KPN 10 469 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 4 (1) Vācija 4 (1) Francija 178 (1) Īrija 528 (1) Apvienotā Karaliste 2 512 (1) Savienība 3 226 KPN 3 226 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4. zonā, Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 93 Francija 5 552 Īrija 1 851 Apvienotā Karaliste 833 Savienība 8 329 KPN 8 329 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7a (HAD/07A.) Beļģija 59 Francija 271 Īrija 1 619 Apvienotā Karaliste 1 790 Savienība 3 739 KPN 3 739 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 3a (WHG/03A.) Dānija 1 109 Nīderlande 4 Zviedrija 119 Savienība 1 232 KPN 1 660 Piesardzīga KPN

▼M2







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a rajonā (WHG/2AC4.) Beļģija 320 Dānija 1 385 Vācija 360 Francija 2 082 Nīderlande 801 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 10 012 Savienība 14 963 Norvēģija 1 219 (1) KPN 17 191 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) Savienība 10 881

▼B







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 6; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (WHG/56-14) Vācija 3 (1) Francija 68 (1) Īrija 324 (1) Apvienotā Karaliste 717 (1) Savienība 1 112 (1) KPN 1 112 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 8. pantu. (1) Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā merlanga zvejā.

▼M2







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7a (WHG/07A.) Beļģija 3 (1) Francija 43 (1) Īrija 717 (1) Nīderlande 1 (1) Apvienotā Karaliste 482 (1) Savienība 1 246 (1) KPN 1 246 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 8. pantu. (1) Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā merlanga zvejā.

▼B







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k (WHG/7X7A-C) Beļģija 187 Francija 11 510 Īrija 5 334 Nīderlande 94 Apvienotā Karaliste 2 059 Savienība 19 184 KPN 19 184 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 8 (WHG/08.) Spānija 1 016 Francija 1 524 Savienība 2 540 KPN 2 540 Piesardzīga KPN







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (1) Savienība 190 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 3a (HKE/03A.) Dānija 3 950 (1) Zviedrija 336 (1) Savienība 4 286 KPN 4 286 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 71 (1) Dānija 2 888 (1) Vācija 331 (1) Francija 639 (1) Nīderlande 166 (1) Apvienotā Karaliste 899 (1) Savienība 4 994 (1) KPN 4 994 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejas vajadzībām 3.a zonā (HKE/*03A.).







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 6 un 7; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/571214) Beļģija 733 (1) Spānija 23 512 Francija 36 310 (1) Īrija 4 400 Nīderlande 473 (1) Apvienotā Karaliste 14 334 (1) Savienība 79 762 KPN 79 762 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE) Beļģija 95 Spānija 3 793 Francija 3 793 Īrija 474 Nīderlande 47 Apvienotā Karaliste 2 134 Savienība 10 336







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (HKE/8ABDE.) Beļģija 23 (1) Spānija 16 036 Francija 36 013 Nīderlande 46 (1) Savienība 52 118 KPN 52 118 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz 4. zonu un Savienības ūdeņiem 2.a zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



6 un 7; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) Beļģija 5 Spānija 4 645 Francija 8 361 Nīderlande 14 Savienība 13 025







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 5 924 Francija 569 Portugāle 2 765 Savienība 9 258 KPN 9 258 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN

▼M1







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/1X14) Dānija 48 813 (1) Vācija 18 979 (1) Spānija 41 383 (1) (2) Francija 33 970 (1) Īrija 37 800 (1) Nīderlande 59 522 (1) Portugāle 3 844 (1) (2) Zviedrija 12 075 (1) Apvienotā Karaliste 63 341 (1) Savienība 319 727 (1) (3) Norvēģija 99 900 Fēru Salas 10 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 22 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 7 % (2) Šo kvotu var pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975

▼B







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 35 251 Portugāle 8 813 Savienība 44 064 (1) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 227 975 (1) (2) Fēru Salas 22 500 (3) (4) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 40 000 (3) Jāuzskaita attiecībā pret Fēru Salu nozvejas limitiem. (4) Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 5 625







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 427 Dānija 1 175 Vācija 151 Francija 322 Nīderlande 978 Zviedrija 13 Apvienotā Karaliste 4 808 Savienība 7 874 KPN 7 874 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/5B67-) Vācija 120 Igaunija 18 Spānija 377 Francija 8 599 Īrija 33 Lietuva 7 Polija 4 Apvienotā Karaliste 2 187 Citi 33 (1) Savienība 11 378 Norvēģija 250 (2) Fēru Salas 150 (3) KPN 11 778 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C). (3) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāuzskaita attiecībā pret šo kvotu. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30′ N un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi 12. zonā (BLI/12INT-) Igaunija 1 (1) Spānija 218 (1) Francija 5 (1) Lietuva 2 (1) Apvienotā Karaliste 2 (1) Citi 1 (1) Savienība 229 (1) KPN 229 (1) Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā (BLI/24-) Dānija 4 Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citi 4 (1) Savienība 53 KPN 53 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā (BLI/03A-) Dānija 3 Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/03A-C.) Beļģija 13 Dānija 93 Vācija 13 Zviedrija 38 Apvienotā Karaliste 13 Savienība 170 KPN 170 Piesardzīga KPN

▼M1







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/04-C.) Beļģija 26 (1) Dānija 404 (1) Vācija 250 (1) Francija 225 Nīderlande 9 Zviedrija 17 (1) Apvienotā Karaliste 3 104 (1) Savienība 4 035 KPN 4 035 Piesardzīga KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 t, drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 3.a zonā (LIN/*03A-C).

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (LIN/6X14.) Beļģija 46 (1) Dānija 8 (1) Vācija 166 (1) Īrija 898 Spānija 3 361 Francija 3 583 (1) Portugāle 8 Apvienotā Karaliste 4 126 (1) Savienība 12 196 Norvēģija 8 000 (2) (3) (4) Fēru Salas 200 (5) (6) KPN 20 396 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 35 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C.). (2) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.). Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %. ( 3 ) Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 8 000 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (4) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000 (5) Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30′ N (LIN/*6BAN.). (6) Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 75







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (LIN/04-N.) Beļģija 9 Dānija 1 187 Vācija 33 Francija 13 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 106 Savienība 1 350 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 3a (NEP/03A.) Dānija 10 093 Vācija 29 Zviedrija 3 611 Savienība 13 733 KPN 13 733 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 156 Dānija 1 156 Vācija 17 Francija 34 Nīderlande 595 Apvienotā Karaliste 19 145 Savienība 22 103 KPN 22 103 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NEP/04-N.) Dānija 568 Vācija 0 Apvienotā Karaliste 32 Savienība 600 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā (NEP/5BC6.) Spānija 31 Francija 122 Īrija 204 Apvienotā Karaliste 14 735 Savienība 15 092 KPN 15 092 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 7 (NEP/07.) Spānija 1 187 (1) Francija 4 811 (1) Īrija 7 296 (1) Apvienotā Karaliste 6 490 (1) Savienība 19 784 (1) KPN 19 784 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu. ( 1 ) Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): Spānija 798 Francija 500 Īrija 959 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 2 645







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (NEP/8ABDE.) Spānija 233 Francija 3 645 Savienība 3 878 KPN 3 878 Analītiska KPN

▼M2







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 8c (NEP/08C.) Spānija 2,7 (1) Francija 0,0 (1) Savienība 2,7 (1) KPN 2,7 (1) Piesardzīga KPN ( 1 ) Tikai nozvejām, ko gūst kontrolzvejniecībā, kas izveidota, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību ( CPUE ): 2 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī; 0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā.

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 100 (1) Portugāle 301 (1) Savienība 401 (1) (2) KPN 401 (1) (2) Piesardzīga KPN (1) No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267). (2) Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U30) nedrīkst nozvejot vairāk par šādu apjomu: 120

▼M2







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: 3a (PRA/03A.) Dānija 1 497 Zviedrija 807 Savienība 2 304 KPN 4 314 Analītiska KPN

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 1 163 Nīderlande 11 Zviedrija 47 Apvienotā Karaliste 345 Savienība 1 566 KPN 1 566 Piesardzīga KPN







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 200 Zviedrija 123 (1) Savienība 323 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotām.







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija Jānosaka (1) Savienība Jānosaka (1) (2) KPN Jānosaka (1) (2) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. (1) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 30 m. (2) Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 101 Dānija 13 065 Vācija 67 Nīderlande 2 513 Zviedrija 700 Savienība 16 446 KPN 16 782 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 1 517 Vācija 17 Zviedrija 171 Savienība 1 705 KPN 1 705 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 5 694 Dānija 18 506 Vācija 5 338 Francija 1 068 Nīderlande 35 589 Apvienotā Karaliste 26 336 Savienība 92 531 Norvēģija 8 780 KPN 125 435 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) Savienība 47 868







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 6; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (PLE/56-14) Francija 9 Īrija 261 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 658 KPN 658 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7a (PLE/07A.) Beļģija 134 Francija 58 Īrija 1 499 Nīderlande 41 Apvienotā Karaliste 1 343 Savienība 3 075 KPN 3 075 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7b un 7c (PLE/7BC.) Francija 11 Īrija 63 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 13. panta 1. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7d un 7e (PLE/7DE.) Beļģija 1 694 Francija 5 648 Apvienotā Karaliste 3 012 Savienība 10 354 KPN 10 354 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7f un 7g (PLE/7FG.) Beļģija 378 Francija 684 Īrija 243 Apvienotā Karaliste 357 Savienība 1 662 KPN 1 662 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7h, 7j un 7k (PLE/7HJK.) Beļģija 7 (1) Francija