Šis dokuments ir izveidots vien īgi dokument ācijas nol ūkos, un iest ādes neuz ņemas nek ādu atbild ību par t āsaturu
►B PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 1995/2006
(2006. gada 13. decembris),
ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finan šu regulu, ko piem ēro Eiropas
Kopienu visp ārējam bud žetam
(OV L 248, 16.9.2002., 1 lpp.)
Groz īta ar:
Ofici ālais V ēstnesis
Nr. Lappuse Datums
►M1 Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (2006. gada 13. decem-
bris)L 390 1 30.12.2006
Labota ar:
►C1 Kļūdu labojums, OV L 99, 14.4.2007, lpp. 18 (1605/2002)2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —1
PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002
(2002. gada 25. j ūnijs)
par Finan šu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam
budžetam
SATURS
1. DA ĻA KOP ĪGI NOTEIKUMI ......................................
I SADA ĻA DARB ĪB A SJ O M A..........................................
II SADA ĻA BUD ŽE T AP R I N C I P I ........................................
1. noda ļa Vienot ības un bud žeta precizit ātes principi ........................
2. noda ļa Gada p ārskata princips ......................................
3. noda ļa Līdzsvara princips ..........................................
4. noda ļa Norēķinu vien ības princips ....................................
5. noda ļa Univers āluma princips .......................................
6. noda ļa Specifik ācijas princips .......................................
7. noda ļa Pareizas finan šu vad ības princips ...............................
8. noda ļa Pārredzam ības princips ......................................
III SADA ĻA BUD ŽETA IZVEIDE UN UZB ŪV E ..............................
1. noda ļa Budžeta izveide ............................................
2. noda ļa Budžeta uzb ūve un izkl āsts ...................................
IV SADA ĻA BUD ŽE T AI Z P I L D E .........................................
1. noda ļa Vispārīgi noteikumi .........................................
2. noda ļa Izpildes pa ņēmieni ..........................................
3. noda ļa Finan šu dal ībnieki ..........................................
1. ieda ļa Pienākumu no šķiršanas princips . . ...............................
2. ieda ļa Kred ītrīkotāj s ..............................................
3. ieda ļa Grāmatvedis ...............................................
4. ieda ļa Avansu p ārzinis . ...........................................
4. noda ļa Finan šu dal ībnieku atbild ība..................................
1. ieda ļa Vispārīgi noteikumi . . . .......................................
2. ieda ļa Noteikumi par kred ītrīkotājiem, kam tie ši vai pastarpin āti dele ģētas pilnvaras . .
3. ieda ļa Noteikumi par gr āmatve žiem un avansu p ārziņi e m ....................
5. noda ļa Ieņēmumu oper ācijas ........................................
1. ieda ļa Pašu resursu pieejam ības nodro šināša n a ............................
2. ieda ļa Debitoru par ādu tām e ........................................
3. ieda ļa Debitoru par ādu konstat ēša n a ...................................
4. ieda ļa Atgūšanas pilnvarojums .......................................
5. ieda ļa Atgūša n a .................................................
6. noda ļa Izdevumu oper ācijas ........................................
1. ieda ļa Izdevumu saist īb a s ..........................................
2. ieda ļa Izdevumu apzin āša n a.........................................▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —2
3. ieda ļa Izdevumu apstiprin āša n a ......................................
4. ieda ļa Izdevumu samaksa . . . .......................................
5. ieda ļ aIzdevumu oper āciju termi ņi....................................
7. noda ļa Inform ācijas tehnolo ģiju sist ēmas ...............................
8. noda ļa Iekšējais revidents ..........................................
V SADA ĻA PUBLISKAIS IEPIRKUMS . ...................................
1. noda ļa Vispārīgi noteikumi .........................................
1. ieda ļa Darb ības joma un pie šķiršanas principi . ...........................
2. ieda ļa Public ēša n a ...............................................
3. ieda ļa Publisk āiepirkuma proced ūr a s ..................................
4. ieda ļa Nodro šinājumi un kontrole . . ...................................
2. noda ļa Noteikumi par l īgumiem, kurus pie šķir Kopienas iest ādes uz savu r ēķinu .
VI SADA ĻA DOT ĀC I J A S ..............................................
1. noda ļa Dotāciju piem ērošanas joma un veidi ............................
2. noda ļa Principi ..................................................
3. noda ļa Piešķiršanas proced ūra......................................
4. noda ļa Maks ājumi un kontrole ......................................
5. noda ļa Īsteno šana ................................................
VII SADA ĻA PĀR S K A T UU NU Z S K A I T E SI Z V E I D E...........................
1. noda ļa Pārskatu izveide ...........................................
2. noda ļa Inform ācija par bud žeta izpildi ................................
3. noda ļa Uzskaite .................................................
1. ieda ļa Kopīgi noteikumi ...........................................
2. ieda ļa Vispārējāuzskaite ...........................................
3. ieda ļaB u d žeta uzskaite . ...........................................
4. noda ļa Īpašuma uzskaite . ...........................................
VIII SADA ĻA ĀRĒJĀREV ĪZIJA UN BUD ŽETA IZPILDES APSTIPRIN ĀŠA N A ........
1. noda ļa Ārējārevīzija .............................................
2. noda ļa Budžeta izpildes apstiprin āšana ................................
OTR ĀDAĻA ĪPAŠI NOTEIKUMI ........................................
I SADA ĻA EIROPAS LAUKSAIMNIEC ĪBAS GARANTIJU FONDS ...............
II SADA ĻA STRUKT ŪRFONDI, KOH ĒZIJAS FONDS, EIROPAS ZIVSAIMNIEC ĪBAS
FONDS UN EIROPAS LAUKSAIMNIEC ĪBAS FONDS LAUKU ATT ĪSTĪBAI
III SADA ĻA ZINĀTNISK ĀIZPĒT E .......................................
IV SADA ĻA ĀRĒJIE DAR ĪJ U M I .........................................
1. noda ļa Vispārīgi noteikumi .........................................
2. noda ļa Darījumu izpilde ...........................................
3. noda ļa Publiskais iepirkums ........................................
4. noda ļa Dotācijas .................................................
5. noda ļa Pārskatu rev īzija ...........................................▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —3
V SADA ĻA E I R O P A SB I R O J I...........................................
VI SADA ĻA ADMINISTRAT ĪVĀS APROPRI ĀC I J A S ..........................
VII SADA ĻA E K S P E R T I................................................
TRE ŠĀDAĻAP ĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI ......................
I SADA ĻAP ĀREJAS NOTEIKUMI . . . ...................................
II SADA ĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI ...................................▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —4
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,
ņemot v ērāEiropas Kopienas dibin āšanas l īgumu, jo īpašitā279. pantu,
ņemot v ērāEiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas l īgumu, jo īpaši
tā183. pantu,
ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu (1),
ņemot v ērāEiropas Parlamenta atzinumu (2),
ņemot v ērāRevīzijas pal ātas atzinumu (3),
ņemot v ērāEkonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu (4),
tākā:
(1) Kopš1977. gada 21. decembra, kad tika pie ņemta Finan šu
regula, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam bud žetam (5),
situācija ir b ūtiski main ījusies, jo īpašiņemot v ērāto, ka, maino-
ties finan šu perspekt īvai, kas ir bud žeta izstr ādes pamat ā, attīsto-
ties iest āžu strukt ūrai, k āarīvairākkārtējas papla šināšanāsdēļ
Finan šu regul āvairākas reizes izdar īti būtiski groz ījumi. Ņemot
vērāprasības par likumdo šanas un administrat īvo lietu vienk āršo-
šanu un Kopienas finan šu vad ības pastiprin āšanu, 1977. gada
21. decembra Finan šu regula skaidr ības nol ūkāir jāpārstrādā.
(2) Šīregula j āsašaurina, nosakot taj āvienīgi visp ārējos principus un
pamatnoteikumus, kas attiecas uz visu bud žeta nozari, ko aptver
Līgums, savuk ārtīsteno šanas noteikumi j āpārceļuz regulu par
minētās regulas īsteno šanas k ārtību, lai rad ītu lab ākušo notei-
kumu hierarhiju un padar ītu Finan šu regulu viegl āk las āmu.
Tādēļjāpilnvaro Komisija pie ņemt īsteno šanas noteikumus.
(3) Budžeta izveid ēun izpild ējāievēročetri bud žeta ties ību pamat-
principi (vienot ības, univers āluma, specifik ācijas un gada
pārskata), k āarībudžeta precizit ātes, l īdzsvara, nor ēķinu vien ības,
pareizas finan šu vad ības un p ārredzam ības principi.
(4) Šajāregul ājānostiprina šie principi, samazinot iz ņēmumus l īdz
minimumam un at ļaujot iz ņēmumus, vien īgi iev ērojot stingrus
nosac ījumus.
(5) Par vienot ības principu šajāregul ājānosaka, ka to piem ēro ar ī
darbības izdevumiem, pildot Eiropas Savien ības L īguma notei-
kumus par kop ējoārpolitiku un dro šības politiku, k āarīpar
policijas un tiesu iest āžu sadarb ību krimin āllietās, ja par šīm
darbībām maks āno bud žeta. Vienot ības un bud žeta precizit ātes
princips noz īmē, ka bud žetāiekļauj visus Kopienas ie ņēmumus
un izdevumus, k āarīSavien ības ie ņēmumus un izdevumus, ja tos
maks āno bud žeta.
(6) Par univers āluma principu —jāizbeidz prakse, ka maks ājumi tiek
iemaks āti atpaka ļkontāun atk ārtoti izmantoti; da žos gad ījumos
tie jāaizstāj ar atv ēlētajiem ie ņēmumiem un j āparedz atcelto apro-
priāciju atjauno šanas veidi. Šie groz ījumi neskar īpašos notei-
kumus, ko piem ēro strukt ūrfondiem.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —5
(1) OV C 96 E, 27.3.2001., 1. lpp., un
OV C 103 E, 30.4.2002., 292. lpp.
(2) OV C 153 E, 27.6.2002., 236. lpp.
(3) OV C 162, 5.6.2001., 1. lpp., un
OV C 92, 17.4.2002., 1. lpp.
(4) OV C 260, 17.9.2001., 42. lpp.
(5) OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK, EOTK, EAEK) Nr. 762/2001 (OV L 111, 20.4.2001., 1. lpp.).
(7) Par specifik ācijas principu —nepiecie šams, lai iest ādēmbūtu
zināma vad ības elast ība apropri āciju p ārvieto šanai. Ar šo regulu
jāatļauj veidot integr ētas finan šu un administrat īvo resursu apro-
priācijas atbilsto šimērķim. Apropri āciju p ārvieto šanas proced ūras
jāsaska ņoa rīvisām cit ām iest ādēm, lai person āla un darb ības
apropri āciju p ārvieto šana b ūtu katras iest ādes jaut ājums. Par
tādu apropri āciju p ārvieto šanu, kuras attiecas uz darb ības izdevu-
miem, Komisija var izdar ītpārvietojumus starp noda ļām vienas
sadaļas robe žās kopum ā10 % apm ērāno saimniecisk āgada apro-
priācijām poz īcijai, no kuras tiek izdar īti pārvietojumi. J āļauj
budžeta l ēmējinstit ūcijai veidot rezerves tikai divos gad ījumos:
ja nav pamatakta vai p ārliecības, ka apropri ācijas ir atbilsto šas.
(8) Attiec ībāuz gada p ārskata principu —jāsaglab āatšķirība starp
diferenc ētām apropri ācijām un nediferenc ētām apropri ācijām.
Lēmumi par saist ību un maks ājumu apropri āciju p ārnešanu
jāpieņem katrai iest ādei. Papildu periodi j āierobe žo, at ļaujot tos
vienīgi gad ījumos, kad tie ir piln īgi nepiecie šami, proti, ELVGF
maks ājumiem.
(9) Līdzsvara princips ir viens no bud žeta pamatnoteikumiem. Šajā
sakar ājāuzsver, ka kred ītuņemšana nav sader īga ar Kopienas
pašu resursu sist ēmu. Tom ērlīdzsvara principa b ūtība nav kav ēt
aizņēmumu un aizdevumu oper ācijas, kuras garant ēSavien ības
vispārējais bud žets.
(10) Saska ņāar EK l īguma 277. panta pirmo da ļuu n Euratom līguma
181. panta pirmo da ļujānosaka nor ēķinu vien ība, ko izmanto
budžeta izveidei un ko izmanto ar īizpild ēun p ārskatu izkl āstā.
(11) Pareizas finan šu vad ības principam j ābūt formul ētam, atsaucoties
uz saimnieciskuma, lietder ības un efektivit ātes principiem, un
atbilst ībašiem principiem j āpārbauda, izmantojot snieguma r ādī-
tājus, kas noteikti atbilsto ši darb ības veidiem un ir izm ērāmi tā,
ka ir iesp ējams izv ērtēt rezult ātus. Iest ādēmjāveic iepriek šēja
vērtēšana un veikuma izv ērtēšana saska ņāar Komisijas noteikt ām
pamatnost ādnēm.
(12) Visbeidzot —par p ārredzam ības principu —ir jāuzlabo inform ā-
cija par bud žeta izpildi un p ārskatiem. J ānosaka ar īstingri
noteikts termi ņšbudžeta public ēšanai, neskarot iepriek šēju publi-
cēšanu, ko veic Komisija laik āstarp Eiropas Parlamenta priek š-
sēdētāja pazi ņojumu par bud žeta gal īgo pie ņemšanu un t āpubli-
cēšanuEiropas Kopienu Ofici ālajāVēstnes ī.Jāsaglab āarīiespēja
veidot negat īvas rezerves.
(13) Attiec ībāuz bud žeta izveidi un izkl āstu—jāsaska ņou nj āvien-
kāršop ašreizējie noteikumi, atce ļot atšķirību starp bud žeta papil-
dinājumiem un bud žeta groz ījumiem, kam nav praktiskas
nozīmes.
(14) Budžeta ieda ļā, kas attiecas uz Komisiju, apropri ācijāmu nl īdz-
ekļiem j āatbilst m ērķim, tas ir, bud žeta l īdzekļijāsadala p ēc
darbības jom ām ar nol ūku paaugstin āt bud žeta vad ības p ārredza-
mību,ņemot v ērāpareizas finan šu vad ības m ērķus, jo īpaši liet-
derību un efektivit āti.
(15) Iestādēmjābūt zin āmam elast ībai apstiprin āto amatu p ārvald ībā
attiec ībāuz to, kas ir at ļauts bud žetā,j o īpašiņemot v ērā,k a
turpm āk vad ībāgalven ānozīme b ūs rezult ātiem, nevis l īdzekļiem.
Šībrīvība tom ēra rīturpm ākbūs ierobe žota divk ārši, pie šķirot
budžeta apropri ācijas saimnieciskajam gadam un kop ējam amatu
skaitam; turkl āt neb ūs manevr ēšanas iesp ēju ar A1, A2 un A3
amatu kategorij ām.
(16) Attiec ībāuz bud žeta izpildi —ir jābūt skaidr ībai par da žādiem
iespējamiem bud žeta izpildes pa ņēmieniem, kuri var paredz ēt vai
nu centraliz ētu bud žeta izpildi, ko veic Komisija, vai ar īdalītu
izpildi, ko veic Komisija un dal ībvalstis, vai ar īdecentraliz ētu
budžeta izpildi, ko veic kop āar tre šām valst īm, kas sa ņem▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —6
ārējo atbalstu, vai ar īkopīgi ar starptautiskaj ām organiz ācijām. Ir
jābūt iesp ējaiīstenot centraliz ēto vad ību tie ši Komisijas strukt ūr-
vienībām, vai netie ši, dele ģējot to iest ādēm, uz kur ām attiecas
Kopienas ties ības vai valstu publisk ās ties ības. Izpildes pa ņēmie-
niem j ānodro šina, ka tiek iev ērotas proced ūras Kopienas l īdzekļu
aizsardz ībai neatkar īgi no t ā, kura iest āde ir atbild īga par visa
budžeta vai t ādaļas izpildi, un j āapliecina, ka gal īgāatbild ība
par bud žeta izpildi piekr īt Komisijai saska ņāar L īguma
274. pantu.
(17) TākāKomisija ir atbild īga par bud žeta izpildi, t ānevar dele ģēt
publiskas varas iest ādes uzdevumus, kas saist īti ar r īcību pēc sava
ieskata. Šajāregul ājānostiprina šis princips un j āpreciz ēto uzde-
vumu apjoms, kurus var dele ģēt. Jānosaka ar ī, ka priv ātāsektora
strukt ūras, iz ņemot t ās, kam ir publisko dienestu funkcijas un uz
kurām attiecas īpaši nosac ījumi, nevar uz ņemties nek ādus bud žeta
izpildes pas ākumus, bet var vien īgi sniegt specializ ētus tehniskus
vai administrat īvus pakalpojumus vai izpild īt sagatavo šanas vai
saistītus uzdevumus.
(18) Lai iev ērotu p ārredzam ības un pareizas finan šu vad ības principus,
publisk āsektora strukt ūrām vai strukt ūrām, kas pilda publisko
dienestu funkcijas, kur ām Komisijas uzdevum ādeleģēti izpildes
uzdevumi, ir j ābūtpārredzam ām publisk āiepirkuma proced ūrām,
efekt īvai iek šējai kontrolei, sist ēmai, k āveidot p ārskatus atsevi šķi
nošo iest āžup ašu darb ībām, k āarīārējai rev īzijai.
(19) Šīregula nosaka kred ītrīkotāju, gr āmatve ža un iek šējārevidenta
pilnvaras un pien ākumus saska ņāar L īguma 279. panta c)
punktu.
Nosaka, ka kred ītrīkotāji ir piln āmērāatbild īgi par vis āmi e ņē-
mumu un izdevumu oper ācijām, kas veiktas ar vi ņu pilnvaro-
jumu, un tie j āsauc pie atbild ības par vis āmv iņu darb ībām, nepie-
ciešamības gad ījumāarīierosinot disciplin ārlietas. T ādēļ šis piln-
varojums j āpastiprina, atce ļot centraliz ētas iepriek šējas p ārbaudes,
joīpaši izbeidzot ie ņēmumu un izdevumu oper āciju iepriek šēju
apstiprin āšanu, ko veic finan šu kontrolieris, k āarīizbeidzot
praksi, ka gr āmatvedis p ārbauda, vai maks ājumi izdar īti likum īgi.
Grāmatvedis ar īturpm ākbūs atbild īgs par to, lai pien ācīgi tiktu
izdar īti maks ājumi, iekas ēti ieņēmumi un piedz īti debitoru par ādi.
Viņšpārvalda kasi, k ārto uzskaiti un atbild par iest ādes finan šu
pārskata sagatavo šanu.
Iekšējais revidents pilda savus pien ākumus saska ņāar starptauti-
skajiem rev īzijas standartiem. Vi ņa uzdevums ir p ārbaud īt, vai
vadības un kontroles sist ēmas, ko ieviesu ši kred ītrīkotāji, darbojas
pareizi.
Iekšējais revidents nav finan šu oper āciju dal ībnieks, un vi ņa
uzdevums nav p ārbaud ītšīs darb ības pirms kred ītrīkotāju lēmu-
miem; turpm āk kred ītrīkotājiem piln āmērājāuzņemas atbild ība
paršiem l ēmumiem.
(20) Kred ītrīkotāju, gr āmatve žu un avansu p ārziņu atbild ība neat šķiras
no citu amatpersonu un darbinieku atbild ības, un tiem piem ēro
spēkāesošās disciplin ārās sankcijas un finansi ālu kompens āciju
pasākumus saska ņāar Eiropas Kopienu Civildienesta noteiku-
miem un Kopienu p ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtību.
Tomēr,ņemot v ērāgrāmatve žu un avansu p ārziņu pien ākumu
īpašo raksturu, j āsaglab āarīdažiīpaši noteikumi, kas nosaka
grāmatve žu un avansu p ārziņu amatp ārkāpumus; tiem turpm āk
vairs netiks pie šķirtiīpaši pabalsti vai apdro šināšana. Turkl āti r
skaidri j ānosaka kred ītrīkotāju atbild ība. Gad ījumos, kad nav
konstat ēta kr āpšana, katra iest āde, lai sniegtu nepiecie šamās
ziņas iest ādei, kas kompetenta iecelt amat ā, izveido specializ ētu
finan šupārkāpumu komisiju, kura nosaka, vai ir pie ļauts p ārkā-
pums, kura d ēļamatpersona vai cits darbinieks j āsauc pie disci-▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —7
plināratbild ības vai ar ītam j āliek maks āt kompens āciju, un, ja šī
komisija konstat ēsistēmas nepiln ības, t āziņo par šīm nepiln ībām
kredītrīkotājam un iek šējam revidentam. Tom ēr attiec ībāuz kr āp-
šanas gad ījumiem šai regulai j āatsaucas uz sp ēkāesošajiem notei-
kumiem par Eiropas Kopienu finansi ālo intere šu aizsardz ību un
Eiropas Kopienu amatpersonu vai Eiropas Savien ības dal ībvalstu
amatpersonu korupcijas apkaro šanu.
(21) Jāformul ēbudžeta izdevumu saist ības un juridiskas izdevumu
saistības un nosac ījumi to piem ērošanai. Lai ierobe žotu poten-
ciālo saist ību apjomu, ir j āierobe žo termi ņš, kur āvar uz ņemties
atsevi šķas juridiskas saist ības, pamatojoties uz visp ārējām bud žetā
paredz ētajām saist ībām. Turkl ātjāparedz ar īnoteikumi atsevi šķu
saistību atcel šanai, ja tr īs gadu laik āuz to pamata nav izdar īti
nekādi maks ājumi.
(22) Šajāregul ājāformul ēto maks ājumu tipolo ģija, kurus var izdar īt
kredītrīkotāji. Jāparedz, ka šādus maks ājumus galvenok ārt izdara,
lai nodro šinātu darb ības un no t ās izrieto šo rezult ātu efektivit āti.
Samērāneskaidrie aizdevumu un avansu maks ājumu j ēdzieni
jāatceļ; maks ājumi j āizdara k āiepriek šējs finans ējums, starp-
posma maks ājums un gal īgāatlikuma maks ājums, ja visu
summu nesamaks āvienāmaks ājumā.
(23) Šajāregul ājāparedz, ka maks ājumu apstiprin āšanas, r īkojuma
došanas un izmaksas oper ācijas j āveic termi ņā, kas noteiktas īste-
nošanas noteikumos, un ka šātermi ņa neiev ērošanas gad ījumā
kreditori ir ties īgi sa ņemt soda procentus, kas j āmaks āno
budžeta.
(24) Attiec ībāuz līgumiem, kurus Kopienu iest ādes pie šķir uz sava
rēķina, j āparedz noteikumi par to, k āpiem ērot Eiropas Parlamenta
un Padomes direkt īvas, saska ņojot proced ūras publisko l īgumu
piešķiršanai par darbu veik šanu, pakalpojumu snieg šanu un
piegādēm: noteikumiem, kurus piem ēro līgumiem, ko pie šķir
trešo personu uzdevum ā,a rījāatbilst principiem, kas iek ļauti
šajās direkt īvās.
(25) Lai nov ērstu p ārkāpumus un apkarotu kr āpšanu un korupciju, k ā
arīveicin ātu pareizu un efekt īvu vad ību, kandid ātiem vai preten-
dentiem, kas vainojami šādās darb ībās vai kuriem izveidojies
intere šu konflikts, liedz l īgumus.
(26) Pārredzam ības nol ūkākandid āti un pretendenti atbilst īgi jāin-
form ēpar l īgumu pie šķiršanu.
(27) Visbeidzot, pastiprinot kred ītrīkotāju pilnvarojumu, j āatceļ
iepriek šējāspārbaudes, ko veic pa šreizējāIepirkumu un l īgumu
padomdev ēja komiteja.
(28) Attiec ībāuz dot ācijām—jārada pamats Kopienas dot āciju
piešķiršanai un uzraudz ībai, paredzot īpašus noteikumus, lai īste-
notu p ārredzam ības, vienl īdzīgas attieksmes, l īdzfinans ējuma,
piešķiršanas ar atpaka ļejošu datumu aizlieguma un kontroles prin-
cipus.
(29) Lai izvair ītos no kumul ācijas, j āparedz, ka dot ācijas nedr īkst
izsniegt, lai divas reizes finans ētu vienu un to pa šu darb ību vai
divas reizes finans ētu darb ības izdevumus vien āun taj āpašā
gadā.
(30) Līdzīgi kāattiec ībāuz noteikumiem par publisko l īgumu pie šķir-
šanu ir j āparedz pamatojums dot āciju aizliegumam atsevi šķām
person ām, pie šķirot iest ādēm atbilst īgus l īdzekļus kr āpšanas un
korupcijas apkaro šanai.
(31) Lai nodro šinātu, ka iest āžuu ns a ņēmēju ties ības un pien ākumi ir
skaidri noteikti un tiek iev ēroti, dot āciju pie šķiršanai ir j ābūt
rakstiskas vieno šanās priek šmetam.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —8
(32) Attiec ībāuz uzskaiti un p ārskatu izveidi, j ānosaka, ka uzskaite
ietver visp ārējo uzskaiti un bud žeta uzskaiti, piebilstot, ka visp ā-
rējāuzskaite pamatojas uzkr ājošāsg rāmatved ības sist ēmā, savu-
kārt bud žeta uzskaite paredz ēta tam, lai izveidotu bud žeta izlie-
tojuma p ārskatu un zi ņojumus par bud žeta izpildi.
(33) Principi, uz kuriem balst īta visp ārējāuzskaite un kuri j āievēro,
veidojot finan šupārskatus, j āformul ē, atsaucoties uz starptautiski
atzītiem gr āmatved ības principiem un Eiropas Parlamenta un
Padomes direkt īvām par noteikta veida uz ņēmumu gada p ārska-
tiem, ja tie ir atbilsto ši publiskam dienestam.
(34) Noteikumi attiec ībāuz inform ācijas snieg šanu par bud žeta izpildi
jāpielāgo, lai papla šinātu sniedzam ās inform ācijas apjomu,
iekļaujot taj āziņas par to, k āizlietotas p ārnest ās apropri ācijas,
kas no jauna dar ītas pieejamas un izmantotas atk ārtoti, un šie
noteikumi j āattiecina ar īuz da žādām Kopienu ties ību iest ādēm,
lai uzlabotu pas ākumus, ko t ās veic, lai sniegtu ikm ēneša izpildes
rādītājus un izpildes zi ņojumus, kurus tr īs reizes gad ājānosūta
budžeta lēmējinstit ūcijai.
(35) Iestāžu izmantot ās uzskaites metodes ir j āsaska ņou n šajājomā
Komisijas gr āmatvedim j ābūt iniciat īvas ties ībām.
(36) Jānosaka, ka datoriz ētu finan šu vad ības sist ēmu izmanto šana
nekādāgadījumānedrīkst ierobe žot Rev īzijas pal ātas ties ības
piekļūt pavaddokumentiem.
(37) Attiec ībāuzārējo rev īziju un bud žeta izpildes apstiprin āšanu—
lai gan Komisija ir piln āmērāatbild īga par bud žeta izpildi, tom ēr
dalītāvadība, ko veic kop āar dal ībvalst īm, ietver dal ībvalstu
sadarb ību Rev īzijas pal ātas veiktas rev īzijas proced ūrāun bud žeta
lēmējinstit ūcijas l ēmuma pie ņemšanāpar bud žeta izpildes apstip-
rināšanu.
(38) Lai rad ītu optim ālus nosac ījumus p ārskatu izveido šanai un
budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūrai, ir j āgroza grafiks,
kas paredz pas ākumus l īdz bud žeta izpildes apstiprin āšanai.
(39) Komisijai p ēc Eiropas Parlamenta piepras ījuma j āiesniedz tam
jebkāda inform ācija, kas nepiecie šama, lai netrauc ēti piem ērotu
attiec īgāsaimniecisk āgada bud žeta izpildes apstiprin āšanas
proced ūru saska ņāar EK l īguma 276. Pantu.
(40) Vajadz īgiīpaši noteikumi par konkr ētām Kopienas darb ības
jomām;šādiem noteikumiem j āatbilst šīs regulas pamatprinci-
piem.
(41) Šķiet, ka nepiecie šami noteikumi, kas dotu iesp ēju iepriek š
uzņemties saist ības no Eiropas Lauksaimniec ības virz ības un
garantiju fonda (ELVGF) un administrat īvajām apropri ācijām,
sākot ar 15. novembri pirms attiec īgāsaimniecisk āgada.
(42) Attiec ībāuz strukt ūrfondiem —jāsaglab ātie noteikumi par
maks ājumu atmaksu kontos un par apropri āciju atk ārtotu pie šķir-
šanu, kuri iek ļauti Komisijas deklar ācijā, kas ir pielikum ā
Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. j ūnijs),
ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par strukt ūrfondiem (1),
kurājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1447/2001
(2).
(43) Attiec ībāuz zin ātnisko izp ēti—budžeta izveidei j ābūt saska ņotai
ar noteikumiem par bud žeta līdzekļu sadali p ēc darb ības jom ām,
tomēr saglab ājot to vad ības elast īgumu, kas Kop īgajam p ētnie-
cības centram (KPC) ir pa šlaik.
(44) Attiec ībāuzārējiem dar ījumiem —jāatļauj decentraliz ētaārējā
atbalsta p ārvald ība ar nosac ījumu, ka Komisijai tiek sniegtas▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —9
(1) OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.
(2) OV L 198, 21.7.2001., 1. lpp.
garantijas attiec ībāuz pareizu finan šu vad ību un ka sa ņēmēja
valsts ir atbild īga Komisijai par l īdzekļiem, kas tai samaks āti.
(45) Finans ēšanas l īgumos vai l īgumos, kas parakst īti ar sa ņēmēju
valsti vai pilsoni, Kopienas vai starptautisko publisko ties ību
subjektu un fizisk ām vai juridisk ām person ām, uz kur ām attiecas
privāttiesības, j āiekļauj visp ārīgie publisk āiepirkuma principi, kas
iekļautišīs regulas pirm āsd aļas V sada ļāun otr āsd aļas IV sada ļā
attiec ībāuzārējiem dar ījumiem.
(46) Jāiekļauj īpaša sada ļa, kur āietverti visp ārīgi noteikumi par
Eiropas biroju p ārvald ību.
(47) Atsevi šķāsadaļāarījāiekļaujīpašas normas, kas j āpiem ēro admi-
nistrat īvām apropri ācijām. Vajadz īgi ar īnoteikumi, kas ļautu
katrai no bud žeta l ēmējinstit ūcijas ab ām iest ādēm pietiekami
laicīgi izteikt viedokli par projektiem, kas ietver dar ījumus ar
nekustamo īpašumu, kuri var ētu b ūtiski finansi āli iespaidot
budžetu.
(48) Izmai ņas iest āžupārskatu konsolid ēšanas grafik ājāatliek l īdz
2005. saimnieciskajam gadam, lai dotu pietiekami daudz laikaieviest tam nepiecie šamās galven ās iek šējās proced ūras.
(49) Finan šu noteikumiem j āizveido piem ērots satvars, kas rad ītsīpaši
vadības vajadz ībām, kuru piem ēro Kopienu izveidot ām struk-
tūrām, kas ir juridiskas personas un sa ņem subs īdijas no Eiropas
Kopienu visp ārējābudžeta. Taj āpašālaikāir jāsaska ņo saturs
noteikumiem, kuri attiecas uz konkr ētiem jaut ājumiem, jo īpaši
maks ājumiem un uzskaiti, tom ērn em a z ākāmērānevājinot auto-
nomiju, kas nepiecie šama šīm strukt ūrām, lai t ās var ētu pild īt
savus uzdevumus. Komisijas iek šējam revidentam ir t ādas pa šas
pilnvaras attiec ībāuzšīm strukt ūrāmkāattiec ībāuz Komisijas
strukt ūrvien ībām.Šo strukt ūru iek šējie finan šu noteikumi attiec īgi
jāpielāgo, lai padar ītu tos sader īgus ar šo Finan šu regulu. Komi-
sijai attiec īgi jābūt pilnvarotai izstr ādāt finan šu paraugregulu, no
kuras Kopienas iest ādes var novirz īties vien īgi ar Komisijas
piekri šanu,
IR PIE ŅĒMUSI ŠO REGULU.
PIRM ĀDAĻA
KOP ĪGI NOTEIKUMI
I SADA ĻA
DARB ĪBAS JOMA
1. pants
►M1 Šajāregul āparedz ēti noteikumi par Eiropas Kopienu visp ārējā
budžeta, turpm āk–“budžets”, izveidi un izpildi, k āarīpar p ārskatu
sagatavo šanu un rev īziju.◄
Šajāregul āEkonomikas un soci ālo lietu komiteja, Re ģionu komiteja,
ombuds un Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītājs tiek uzskat īti par
Kopienas iest ādēm.
2. pants
Jebkuriem noteikumiem par bud žeta ie ņēmumu vai izdevumu izpildi,
kas ietverti cit ātiesību akt ā,i rjāatbilst bud žeta principiem, kas izkl āstīti
II sada ļā.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —10
II SADA ĻA
BUD ŽETA PRINCIPI
▼M1
3. pants
Budžetu veido un izpilda saska ņāar vienot ības, bud žeta precizit ātes,
gada p ārskata, l īdzsvara, nor ēķinu vien ības, univers āluma, specifik ācijas,
pareizas finan šupārvald ības, kas paredz faktisku un efekt īvu iek šējo
kontroli, un p ārredzam ības principiem, k āizklāstītsšajāregul ā.
▼B
1. NODA ĻA
Vienot ības un bud žeta precizit ātes principi
4. pants
1. Bud žets ir ties ību akts, kur ākatram saimnieciskajam gadam prog-
nozēun apstiprina visus ie ņēmumus un izdevumus, ko uzskata par
nepiecie šamiem Eiropas Kopienai un Eiropas Atomener ģijas kopienai.
2. Kopienu ie ņēmumus un izdevumus veido:
a) Eiropas Kopienas ie ņēmumi un izdevumi, ieskaitot administrat īvos
izdevumus, kas iest ādēm paredz ēti saska ņāar noteikumiem L īgumā
par Eiropas Savien ību attiec ībāuz kop ējoārpolitiku un dro šības
politiku, k āarīpar policijas un tiesu iest āžu sadarb ību krimin āllietās,
un darb ības izdevumus, kas paredz ētišo noteikumu īsteno šanai, ja
tos maks āno bud žeta;
b) Eiropas Atomener ģijas kopienas izdevumi un ie ņēmumi.
3. Bud žetāiegrāmato nodro šinājumus aiz ņēmumu un aizdevumu
operācijām, kur ās iesaist ās Kopienas, un maks ājumus ārējo dar ījumu
garantiju fondam.
5. pants
1. Iev ērojot 74. pantu, netiek iekas ēti ieņēmumi un izdar īti izdevumi,
kas nav iegr āmatoti nevien āno bud žeta poz īcijām.
2. Bud žetānevar uz ņemties saist ības vai dot r īkojumus par izdevu-
miem, kas p ārsniedz pie šķirtās apropri ācijas.
3. Apropri āciju nevar iek ļaut bud žetā,j at ānav paredz ēta izdevumu
postenim, kur štiek uzskat īts par nepiecie šamu.
▼M1
4. Iev ērojot 5.a, 18. un 74. pantu, procentus, kas uzkr ājas par l īdz-
ekļiem, kuri ir Kopienu īpašums, iek ļauj bud žetākādažādus ie ņē-
mumus.
5.a pants
1. Iepriek šēja finans ējuma maks ājumu rad ītos procentus pie šķir atbil-
stīgajai programmai vai darb ībai un atskaita no atliku šās summas, kas
pienākas sa ņēmējam.
Regul ā, ar ko paredz šīs regulas īsteno šanas noteikumus, turpm āk–
“īsteno šanas noteikumi ”, preciz ēgadījumus, kad atbild īgais kred ītrīko-
tājs iz ņēmuma k ārtāšos procentus iekas ēreizi gad ā.Šos procentus
iekļauj bud žetākādažādus ie ņēmumus.
2. Kopien ām procenti nepien ākasšādos gad ījumos:▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —11
a) iepriek šējāfinans ējuma summa ir nenoz īmīga, k āparedz ētsīsteno-
šanas noteikumos;
b) par iepriek šēju finans ējumu, kas izmaks āts saska ņāar publisk āiepir-
kuma l īgumu 88. panta noz īmē;
c) par iepriek šēju finans ējumu, kas izmaks āts dal ībvalst īm;
d) par iepriek šēju finans ējumu, kas izmaks āts saska ņāar pirmspievie-
nošanās pal īdzību;
e) par avansiem, kas izmaks āti iest āžu locek ļiem un darbiniekiem
saska ņāar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas
Kopienu P ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtību, turpm āk–“Civil-
dienesta noteikumi ”;
f) par iepriek šēju finans ējumu, kas izmaks āts,īstenojot kop īgu p ārval-
dību, k āminēts 53. panta 1. punkta c) apak špunkt ā.
▼B
2. NODA ĻA
Gada p ārskata princips
6. pants
Apropri ācijas, kuras iek ļauj bud žetā, ir pie šķirtas vienam saimnieci-
skajam gadam, kas ilgst no 1. janv āra līdz 31. decembrim.
7. pants
1. Bud žetāiekļauj diferenc ētas apropri ācijas, ko veido saist ību apro-
priācijas un maks ājumu apropri ācijas, un nediferenc ētas apropri ācijas.
2. Saist ību apropri ācijas sedz k ārtējāsaimniecisk āgada laik āradušos
juridisko saist ību kop ējās izmaksas, iev ērojot 77. panta 2. punktu un
166. panta 2. punktu.
3. Maks ājumu apropri ācijas sedz maks ājumus, ko izdara, lai pild ītu
kārtējāsaimnieciskaj āgadāun/vai iepriek šējos saimnieciskajos gados
radušās juridisk ās saist ības.
4. Šāpanta 1. un 2. punkts neierobe žo otr āsd aļas I, IV un VI sada ļā
iekļautos īpašos noteikumus. Šie punkti neliedz uz ņemties visp ārējas
saistības par apropri āciju un uz ņemties bud žeta saist ības gada maks ā-
jumu veid ā.
8. pants
1. Saimniecisk āgada ie ņēmumus iegr āmato saimniecisk āgada
kontos, pamatojoties uz summ ām, kas iekas ētas saimniecisk āgada
laikā.T o m ērp a šu resursus par n ākamāsaimniecisk āgada janv āra
mēnesi var iemaks āt avans āsaska ņāar Padomes Regulu, ar ko īsteno
Lēmumu par Kopienu pa šu resursu sist ēmu.
2. Ierakstus par pa šu resursiem no pievienot āsvērtības nodok ļa,
papildu resursiem, kuru pamat āir NKP, un finan šu iemaks ām var
koriģēt saska ņāar 1. punkt āminēto regulu.
3. Apropri ācijas, kas pie šķirtas attiec īgajam saimnieciskajam gadam,
var izlietot tikai t ādu izdevumu seg šanai, kas paredz ēti un izdar ītišajā
saimnieciskaj āgadā, un lai samaks ātu summas, kas maks ājamas saska ņā
ar iepriek šējos saimnieciskajos gados rad ītām saist ībām.
4. Saist ības iegr āmato kontos, pamatojoties uz juridisk ām saist ībām,
kas radu šāslīdz 31. decembrim, iev ērojot visp ārējās bud žeta saist ības,
kas min ētas 77. panta 2. punkt ā, un finans ēšanas l īgumus, kas min ēti▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —12
166. panta 2. punkt ā, kurus iegr āmato kontos, pamatojoties uz sais-
tībām, kuras paredz ētas bud žetālīdz 31. decembrim.
5. Maks ājumus iegr āmato saimniecisk āgada kontos, pamatojoties uz
maks ājumiem, kurus gr āmatvedis izdar ījis ne v ēlākkāminētāgada
31. decembr ī.
6. Atk āpjoties no 3., 4. un 5. panta, Eiropas Lauksaimniec ības
virzības un garantiju fonda (ELVGF) izdevumus iegr āmato saimniecisk ā
gada kontos saska ņāar noteikumiem, kas paredz ēti otr āsd aļas I sada ļā.
9. pants
1. Apropri ācijas, kas nav izlietotas l īdz tāsaimniecisk āgada beig ām,
par kuru t ās biju šas iek ļautas, atce ļ.
Tomērtās var p ārnest tikai uz n ākamo saimniecisko gadu ar l ēmumu,
kuru attiec īgās iest ādes pie ņem ne v ēlākkā15. febru ārīsaska ņāar 2. un
3. punktu, vai p ārnest autom ātiski saska ņāar 4. punktu.
2.►M1 Saist ību apropri ācijas un nediferenc ētas apropri ācijas◄,
par kur ām saist ības v ēl nav rad ītas, saimnieciskajam gadam tuvojoties
beigām, var p ārnest:
a) par summ ām, kas atbilst saist ību apropri ācijām, par kur ām liel ākā
daļa sagatavo šanas posmu saist ību rad īšanas proced ūrai ir pabeigti
līdz 31. decembrim. T ādāgadījumāparšīm summ ām var uz ņemties
saistības l īdz nākamāgada 31. martam;
b) par summ ām, kas vajadz īgas, ja likumdev ēja iest āde saimniecisk ā
gada p ēdējāceturksn īir pie ņēmusi pamataktu, bet Komisija l īdz
31. decembrim nav sp ējusi uz ņemties saist ības par apropri ācijām
šim m ērķim.
3.►M1 Maks ājumu apropri ācijas◄var p ārnest par summ ām, kas
vajadz īgas, lai segtu eso šās saist ības vai saist ības, kuras saist ītas ar
saistību apropri ācijām, kas p ārnestas, ja apropri ācijas, kas paredz ētas
attiec īgajām poz īcijāmnākamāsaimniecisk āgada bud žetā, nenosedz
piepras ījumus. Attiec īgāiestāde vispirms izlieto apropri ācijas, kas
piešķirtas k ārtējam saimnieciskajam gadam, un neizmanto p ārnest ās
apropri ācijas, pirms šīs pirm ās nav izlietotas.
4. Nediferenc ētās apropri ācijas, kas atbilst saist ībām, par kur ām
līgumi ir pien ācīgi nosl ēgti saimniecisk āgada beig ās, autom ātiski p ārnes
vienīgi uz n ākamo saimniecisko gadu.
5. Attiec īgāiestāde ne v ēlākkā15. mart āinform ēEiropas Parla-
mentu un Padomi (turpm āk tekst ā“budžeta l ēmējinstit ūcija”) par t ās
pieņemto p ārnešanas l ēmumu un par katru bud žeta poz īciju pazi ņo, kā
katrāpārnešanas gad ījumāpiem ēroti 2. un 3. punkt āminētie krit ēriji.
6. Apropri ācijas, kas iek ļautas rezerv ē, un apropri ācijas person āla
izdevumiem nevar p ārnest.
10. pants
Attiec īgāgada 31. decembr īpieejamos neizmantotos ie ņēmumus un
apropri ācijas no 18. pant āminētajiem pie šķirtajiem ie ņēmumiem p ārnes
autom ātiski. Pieejam ās apropri ācijas, kas atbilst p ārnestajiem pie šķirta-
jiem ie ņēmumiem, ir j āizlieto vispirms.
11. pants
Ja paredz ētās summas atce ļtādēļ, ka darb ības, kuru izpildei t ās iez ī-
mētas, nav piln īgi vai da ļēji izpild ītas k ādāsaimnieciskaj āgadāpēctā
gada, kur āapropri ācijas iek ļautas bud žetā, attiec īgās apropri ācijas atce ļ,
neskarot ►M1 157. un 160.a pantu ◄.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —13
12. pants
Par apropri ācijām, ko iek ļauj bud žetā, var uz ņemties saist ības no
1. janv āra, ja bud žets ir pie ņemts gal īgajāvariant ā,i zņemot, ja otr ās
daļas I un VI sada ļānoteikts cit ādi.
13. pants
1. Ja saimniecisk āgada s ākumābudžets nav pie ņemts gal īgajā
variant ā, tad izdevumu saist ībām un maks ājumiem, kurus, izpildot
pēdējo attiec īgi pie ņemto bud žetu, bijis iesp ējams iegr āmatot noteikt ā
budžeta poz īcijā, piem ēro EK l īguma 273. panta pirmo da ļuu n Euratom
līguma 178. panta pirmo da ļu.
2. Saist ības par vienu noda ļu var uz ņemties ne vair ākkāvienas
ceturtda ļas apm ērāno kop ējās apropri ācijas, kas attiec īgajai noda ļai
piešķirts par iepriek šējo saimniecisko gadu, plus vienas divpadsmitda ļas
apmērāpar katru aizrit ējušomēnesi.
Maks ājumus par katru noda ļui km ēnesi var izdar īt ne vair ākkāvienas
divpadsmitda ļas apm ērāno apropri ācijas, kas attiec īgajai noda ļai bijusi
piešķirta iepriek šējāsaimnieciskaj āgadā.
Nedr īkst p ārsniegt apropri āciju limitu, kas paredz ēts bud žeta projekt ā,
kurštiek izstr ādāts.
3. Ja tas vajadz īgs Kopienu darb ību nep ārtraukt ībai un p ārvaldes
vajadz ībām:
a) Padome p ēc Komisijas piepras ījuma, apspriedusies ar Eiropas Parla-
mentu, pie ņemot l ēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, var vien-
laikus apstiprin āt gan saist ībām, gan maks ājumiem summas, kas
divas vai vair āk reizes p ārsniedz provizorisko divpadsmitda ļuu ni r
lielākas par summ ām, kas autom ātiski pieejamas saska ņāar 1. un
2. punkta noteikumiem;
b) izdevumiem, kas neizriet tie šin oL īgumiem vai aktiem, kas pie ņemti
saska ņāar Līgumiem, piem ēro EK l īguma 273. panta tre šod aļuu n
Euratom Līguma 178. panta tre šod aļu.
Papildu divpadsmitda ļas apstiprina piln ībā,u nt ās nav dal āmas.
4. Ja attiec īgajai noda ļai apstiprina divas vai vair ākas divpadsmit-
daļas, kas pie šķirtas 3. punkt āparedz ētajos apst ākļos, iev ērojot min ētajā
punkt ānoteikto proced ūru, bet ar to nepietiek, lai izvair ītos no p ārtrau-
kuma Kopienu darb ībās jom ā, uz kuru attiecas min ētānoda ļa, iz ņē-
muma k ārtāvar at ļaut p ārsniegt apropri ācijas summu, kas atbilsto šajā
budžeta noda ļāiekļauta iepriek šējāsaimnieciskaj āgadā.B u d žeta lēmē-
jinstit ūcija pie ņem l ēmumu saska ņāar 3. punkt ānoteiktaj ām proce-
dūrām. Tom ēr nek ādos apst ākļos nedr īkst p ārsniegt t ādu kop ējo apro-
priāciju apjomu, k āds bija pieejams iepriek šējāsaimnieciskaj āgadā.
3. NODA ĻA
Līdzsvara princips
14. pants
1. Bud žeta ie ņēmumiem un maks ājumu apropri ācijāmjābūtlīdzsvar ā.
2. Neskarot 46. panta 1. un 4. punktu, Eiropas Kopiena un Eiropas
Atomener ģijas kopiena, k āarīKopienu izveidot ās strukt ūras, kas
minētas 185. pant ā, nevar ņemt aiz ņēmumus.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —14
15. pants
1. Katra saimniecisk āgada saldo iek ļauj n ākamāsaimniecisk āgada
budžetākāieņēmumus p ārpalikuma gad ījumāvai k āmaks ājumu apro-
priācijas defic īta gad ījumā.
2. Šādas ie ņēmumu vai maks ājumu apropri āciju t āmes iegr āmato
budžetā, izpildot bud žeta proced ūru, un iek ļauj groz ījumos, ko iesniedz
saska ņāar 34. pantu. T ās sagatavo saska ņāar Padomes Regulu, ar ko
īsteno L ēmumu par Kopienu pa šu resursu sist ēmu.
3. P ēc tam, kad izveidoti p ārskati par katru saimniecisko gadu, visas
neatbilst ības t āmēm iegr āmato n ākamāsaimniecisk āgada bud žetākā
budžeta groz ījumus, kas paredz ēti vien īgišai neatbilst ībai. Šādāgadī-
jumāKomisijai 15 dienu laik āpēc provizorisko p ārskatu iesnieg šanas ir
jāiesniedz provizorisks bud žeta groz ījumu projekts.
4. NODA ĻA
Norēķinu vien ības princips
16. pants
Budžetu izstr ādāun izpilda eiro un p ārskatus veido eiro.
▼M1
Tomēr 61. pant āminētās naudas pl ūsmas nodro šināšanai gr āmatvedis un
–avansu kontu gad ījumā–avansu p ārzinis, un –Komisijas ārējo
dienestu administrat īvāspārvald ības vajadz ībām–atbild īgais kred ītrīko-
tājs ir pilnvarots veikt oper ācijas valstu val ūtās, kāparedz ētsīsteno šanas
noteikumos.
▼B
5. NODA ĻA
Univers āluma princips
17. pants
Kopējie ie ņēmumi nosedz kop ējos maks ājumu apropri ācijas saska ņāar
18. pantu. Saska ņāar 20. pantu visus ie ņēmumus un izdevumus iegr ā-
mato piln āapmērā, neizdarot to starp ānekādas korekcijas.
18. pants
1.►M1 eskarot 160. panta 1. punkta a) apak špunktu un 161. panta
2. punktu, nol ūkāfinans ētīpašus izdevumu poste ņus izmanto šādus
ieņēmumu poste ņus:◄
a) dal ībvalstu finan šu iemaksas konkr ētām zin ātnisk ās izp ētes
programm ām saska ņāar Padomes Regulu, ar ko īsteno L ēmumu
par Kopienu pa šu resursu sist ēmu;
▼M1
aa) dal ībvalstu un citu donorvalstu, tostarp, abos gad ījumos, šo valstu
publisk āsektora strukt ūru un radniec īgo aģentūru, vai starptautisku
organiz āciju finan šu iemaksas noteiktiem ārējāatbalsta projektiem
vai programm ām, ko finans ēKopiena un p ārvalda Komisija to
vārdā, saska ņāar attiec īgo pamataktu;
▼B
b) noguld ījumu procentus un soda naudas, kas paredz ētas Regul āpar
pārmērīga bud žeta defic īta proced ūras piem ērošanas pa ātrināšanu un
preciz ēšanu;▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —15
c)īpašam m ērķim iez īmētus ie ņēmumus, piem ēram, ie ņēmumus no
fondiem, subs īdijas, d āvinājumus un nov ēlējumus, tostarp ar ī
īpašiem m ērķiem iez īmētus ie ņēmumus, kas ir specifiski katrai
iestādei;
d) tre šo valstu vai da žādu strukt ūru iemaksas Kopienas darb ībām;
e) ie ņēmumus no tre šām person ām par prec ēm, pakalpojumiem vai
darbu, kas veikts p ēc to piepras ījuma;
▼M1
ea) ie ņēmumus, kas rodas, p ārdodot transportl īdzekļus, ier īces, iek ārtas,
materi ālus, k āarītehniskiem un zin ātniskiem m ērķiem dom ātu
aparat ūru, ko maina vai nodod atkritumos, kad uzskaites v ērtība ir
pilnībāamortiz ēta;
▼B
f) ie ņēmumus no nepareizi samaks ātu summu atmaksas;
g) ie ņēmumus no pre ču pieg ādēm, pakalpojumu snieg šanas un darbu
veikšanas cit ām iest ādēm vai strukt ūrām, ieskaitot šādu citu iest āžu
vai strukt ūru atmaks ātās summas par komand ējuma naudu, kas
samaks āta to lab ā;
h) sa ņemtos apdro šināšanas maks ājumus;
i) ie ņēmumus no maks ājumiem, kas saist īti ar iz īrēšanu;
j) ie ņēmumus no publik āciju un filmu p ārdošanas, tostarp ar īelektro-
niskajos nes ējos.
2. Piem ērojamais pamatakts var ar īatvēlēti eņēmumus, kurus tas
paredz, konkr ētiem izdevumu poste ņiem.
3. Bud žetāizveido poz īcijas, kur k ārtot pie šķirtos ie ņēmumus, kas
minēti 1. un 2. punkt ā, un, kur vien iesp ējams, nor āda summas.
19. pants
1. Komisija var pie ņemt ziedojumus Kopien ām, k āfondu l īdzek ļi,
subsīdijas, d āvinājumi un nov ēlējumi.
2.►M1 Tādu dāvinājumu pie ņemšanai, kuru v ērtība ir EUR 50 000
vai liel āka un kuri saist īti ar finansi āliem izdevumiem –tostarp turpm ā-
kiem izdevumiem –kas p ārsniedz 10 % no d āvinājuma v ērtības, ir
vajadz īgs Eiropas Parlamenta un Padomes pilnvarojums; abas iest ādes
par to pie ņem lēmumu divos m ēnešos no dienas, kad sa ņemts Komisijas
piepras ījums.◄Jašajālaikānav celtas ierunas, Komisija pie ņem
galīgu lēmumu par d āvinājuma pie ņemšanu.
20. pants
1. Ar īsteno šanas noteikumiem var preciz ēt, k ādos gad ījumos
konkr ētus ie ņēmumus var ietur ēt no fakt ūrām vai maks ājumu piepras ī-
jumiem, ko tad nodod t īrās summas samaksai.
2. Izmaksas par Kopien ām pieg ādātiem produktiem vai sniegtiem
pakalpojumiem, kur ās ir iek ļauti nodok ļi, kurus dal ībvalstis atmaks ā
saska ņāar Protokolu par Eiropas Kopienu privil ēģijām un neaizskara-
mību, vai kurus tre šās valstis atmaks ā, pamatojoties uz attiec īgiem nol ī-
gumiem, sedz no bud žeta tādāapmērā,kādāš īs izmaksas ir bez nodok-
ļiem.
3. Korekcijas var izdar īt par at šķirībām, kas, izpildot bud žetu, rodas
valūtas apmai ņas rezult ātā. Gada bilanc ēiekļauj gal īgos ie ņēmumus vai
zaudējumus.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —16
6. NODA ĻA
Specifik ācijas princips
21. pants
Apropri ācijas iez īmēkonkr ētiem m ērķiem, iedalot pa sada ļāmu n
noda ļām; noda ļas sīkāk iedala pantos un poste ņos.
▼M1
22. pants
1. Katra iest āde, iz ņemot Komisiju, sav ābudžeta ieda ļāapropri ācijas
var p ārvietot:
a) no vienas sada ļas uz citu –nepārsniedzot 10 % no gada apropri ā-
cijām, kas paredz ētas poz īcijā, no kuras veic p ārvieto šanu;
b) no vienas noda ļas uz citu un no viena panta uz citu –bez ierobe-
žojumiem.
2. Tr īs ned ēļas pirms 1. punkt āminētāspārvieto šanas veik šanas
iestādes pazi ņo bud žeta lēmējinstit ūcijai par savu nodomu. Ja k āda no
budžeta lēmējinstit ūcijas iest ādēmšajātermi ņāmin pien ācīgi pamatotus
iemeslus, tad piem ēro 24. pant ānoteikto proced ūru.
3. Katra iest āde, iz ņemot Komisiju, var bud žeta lēmējinstit ūcijai iero-
sināt sav ābudžeta ieda ļāveikt p ārvieto šanu no vienas sada ļas uz citu,
pārsniedzot 10 % no gada apropri ācijām, kas paredz ētas poz īcijā,n o
kuras veic p ārvieto šanu. Šādai p ārvieto šanai piem ēro 24. pant ānoteikto
proced ūru.
4. Katra iest āde, iz ņemot Komisiju, sav ābudžeta ieda ļāvar izdar īt
pārvieto šanu no viena panta uz citu, iepriek šneinform ējot bud žeta lēmē-
jinstit ūciju.
▼B
23. pants
1. Komisija sav ābudžeta ieda ļādrīkst:
a) pārvietot apropri ācijas pantu robe žās un izdar ītpārvietojumus starp
pantiem katras noda ļas robe žās;
▼M1
b) attiec ībāuz person āla un administrat īviem izdevumiem –pārvietot
apropri ācijas no vienas sada ļas uz citu, nep ārsniedzot 10 % no gada
apropri ācijām, kas paredz ētas poz īcijā, no kuras veic p ārvieto šanu,
un nep ārsniedzot 30 % no gada apropri ācijām, kas paredz ētas poz ī-
cijā, uz kuru veic p ārvieto šanu;
▼B
c) attiec ībāuz darb ības izdevumiem —pārvietot apropri ācijas starp
noda ļām vienas sada ļas robe žās ne vair ākkā10 % apm ērāno apro-
priācijām, kas paredz ētas gadam, kur šnorādīts poz īcijā, no kuras tiek
izdar īts pārvietojums;
▼M1
d) tikl īdz saska ņāar Līguma 251. pant ānoteikto proced ūtu ir pie ņemts
pamatakts, p ārvietot apropri ācijas no 43. pant āminētās“uzkrājumu”
sadaļas gad ījumos, ja par attiec īgo darb ību nepast āvēja pamatakts,
kad tika pie ņemts bud žets.
Trīs ned ēļas pirms šāpunkta pirm āsd aļas b) un c) apak špunkt āminētās
pārvieto šanas Komisija par savu l ēmumu inform ēbudžeta lēmējinstit ū-
ciju. Ja k āda no bud žeta l ēmējinstit ūcijas iest ādēmšajātrīs ned ēļu
termi ņāmin pien ācīgi pamatotus iemeslus, tad piem ēro 24. pant ā
noteikto proced ūru.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —17
Tomēr saimniecisk āgada p ēdējos divos m ēnešos Komisija dr īkst auto-
nomi p ārvietot apropri ācijas attiec ībāuz person āla,ārštata darbinieku un
citu darbinieku izdevumiem no vienas sada ļas uz citu, kopum ānepārs-
niedzot 5 % no attiec īgajam saimnieciskajam gadam paredz ētajām apro-
priācijām. Komisija par šādiem p ārvietojumiem inform ēbudžeta lēmē-
jinstit ūciju div ās ned ēļāspēclēmuma pie ņemšanas par šādu p ārvieto-
šanu.
Komisija inform ēbudžeta l ēmējinstit ūciju div ās ned ēļāspēclēmuma
pieņemšanas par šāpunkta pirm āsd aļas d) apak špunkt āminēto pārvie-
tošanu.
▼B
2. Komisija var ierosin āt bud žeta l ēmējinstit ūcijai izdar īt savas
budžeta ieda ļas robe žās citus p ārvietojumus papildus
►M1 1. punkt ā◄minētajiem.
24. pants
1. Bud žeta lēmējinstit ūcija pie ņem l ēmumus par apropri āciju p ārvie-
tošanu saska ņāar 2., 3. un 4. punkta noteikumiem, ja otr āsd a ļas
I sada ļānav noteikts cit ādi.
2. Par priek šlikumiem p ārvietot apropri ācijas, kas attiecas uz izdevu-
miem, kurus prasa L īgumi vai ar tiem saska ņāpieņemti ties ību akti,
Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, pie ņem lēmumu ar kvali-
ficētu balsu vair ākumu se šu ned ēļu laik ā,i zņemot steidzamus gad ī-
jumus. Eiropas Parlaments sniedz atzinumu t ādālaikā, lai Padome
pagūtu ar to iepaz īties un nor ādītajātermi ņāpieņemt l ēmumu. Ja
Padome šajālaikānav pie ņēmusi l ēmumu, p ārvieto šanas priek šlikumi
uzskat āmi par apstiprin ātiem.
3. Par priek šlikumiem p ārvietot apropri ācijas izdevumiem, kurus
neprasa L īgumi vai ar tiem saska ņāpieņemti ties ību akti, Eiropas Parla-
ments, apspriedies ar Padomi, pie ņem l ēmumu se šu ned ēļu laik ā,
izņemot steidzamus gad ījumus. Padome sniedz atzinumu, kas pie ņemts
ar kvalific ētu balsu vair ākumu, t ādālaikā, lai Eiropas Parlaments pag ūtu
ar to iepaz īties un nor ādītajātermi ņāpieņemt l ēmumu. Ja šajālaikānav
pieņemts l ēmums, p ārvieto šanas priek šlikumi uzskat āmi par apstiprin ā-
tiem.
4. Priek šlikumus p ārvietot apropri ācijas izdevumiem, kurus prasa
Līgumi vai ar tiem saska ņāpieņemti ties ību akti, un citiem izdevumiem
uzskata par apstiprin ātiem, ja se šās ned ēļāspēc priek šlikumu sa ņem-
šanas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pie ņēmusi cit ādu lēmumu.
Jašādu p ārvieto šanas priek šlikumu gad ījumāEiropas Parlaments un
Padome p ārvietojumu priek šlikuma summu samazina at šķirīgāapmērā,
tad par apstiprin ātu uzskat āma zem ākāno abu iest āžu pie ņemtaj ām
summ ām. Ja viena no iest ādēmpārvieto šanu principi āli noraida, p ārvie-
tošanu neizdara.
25. pants
1. Apropri ācijas dr īkst p ārvietot tikai uz t ām bud žeta poz īcijām,
kurām bud žetāir apstiprin ātas apropri ācijas vai pielikti atg ādinājumi
(p. m. [= pro memoria] ).
2. Apropri ācijas, kas atbilst pie šķirtajiem ie ņēmumiem, var p ārvietot
vienīgi tad, ja šādus ie ņēmumus izlieto tiem m ērķiem, kuriem tie pare-
dzēti.
26. pants
▼M1
1. Apropri āciju p ārvieto šanai taj ās bud žeta sada ļās, kuras paredz ētas
Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fondam (ELGF), strukt ūrfondiem,▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —18
Kohēzijas fondam, Eiropas Zivsaimniec ības fondam, Eiropas Lauksaim-
niecības fondam lauku att īstībai (ELFLA) un zin ātniskajai izp ētei,
piem ēro otr āsd aļas I, II un III sada ļasīpašos noteikumus.
▼B
2.►M1 Lēmumus par p ārvieto šanu, lai ļautu izlietot ārkārtas pal ī-
dzības rezervi, pie ņem bud žeta lēmējinstit ūcija p ēc Komisijas priek šli-
kuma. Par katru darb ību jāiesniedz atsevi šķs priek šlikums.◄
Piem ēro 24. panta 2. un 3. punkt ānoteikto proced ūru. Ja abas bud žeta
lēmējinstit ūcijas iest ādes nepiekr īt Komisijas priek šlikumam un netiek
panākta kop ēja nost āja attiec ībāuzšo rezervju izlieto šanu, Eiropas
Parlaments un Padome nelemj par Komisijas priek šlikumu p ārvieto-
šanai.
▼M1
3. Attiec īgi pamatotos ārkārtas gad ījumos saist ībāar starptautisk ām
humānām katastrof āmu nk r īzēm, kas notiek p ēc bud žeta gada 15.
decembra, Komisija var k ārtējābudžeta gada neizmantot ās bud žeta
apropri ācijas, kas joproj ām pieejamas daudzgadu finan šus h ēmas 4.
pozīcijas bud žeta poz īcijās, pārvietot uz bud žeta poz īcijām, kas attiecas
uz kr īzes p ārvarēšanas un hum ānās pal īdzības pas ākumiem. T ūlītpēc
šādas p ārvieto šanas veik šanas Komisija inform ēabas bud žeta lēmējin-
stitūcijas iest ādes.
▼B
7. NODA ĻA
Pareizas finan šu vad ības princips
27. pants
1. Bud žeta apropri ācijas izlieto saska ņāar pareizas finan šu vad ības
principu, tas ir, iev ērojot saimnieciskuma, lietder ības un efektivit ātes
principus.
2. Saimnieciskuma princips prasa, lai resursi, ko iest ādes lieto savas
darbības veik šanai, b ūtu pieejami noliktaj ālaikā, pien ācīgāapjom āun
kvalit ātēun par lab āko cenu.
Lietder ības princips saist īts ar lab āko attiec ību starp izmantotajiem
resursiem un sasniegto rezult ātu.
Efektivit ātes princips ir saist īts ar konkr ētu nosprausto m ērķu un pare-
dzēto rezult ātu sasnieg šanu.
3. Vis ām darb ības nozar ēm, uz kur ām attiecas bud žets, nosaka
konkr ētus, izm ērāmus, sasniedzamus, atbilst īgus m ērķus ar noteiktiem
termi ņiem. Šomērķu sasnieg šanu uzrauga p ēc izpildes r ādītājiem katrai
darbībai, un t ērētājas iest ādes sniedz inform āciju bud žeta l ēmējinstit ū-
cijai. Šādu inform āciju, k ānoteikts 33. panta 2. punkta d) apak špunkt ā,
sniedz reizi gad ā, iek ļaujot to, v ēlākais, provizorisk ābudžeta projekta
pavaddokumentos.
4. Lai uzlabotu l ēmumu pie ņemšanu, iest ādes izdara gan iepriek šēju
novērtēšanu, gan v ēlāku izv ērtēšanu saska ņāar Komisijas sniegto
ievirzi. Šādu v ērtēšanu piem ēro vis ām programm ām un darb ībām, kas
saistītas ar lieliem izdevumiem, un nov ērtējuma rezult ātus izplata gan
iestādēm, kas t ērēlīdzekļus, gan likumdev ējai iest ādei, gan bud žeta
lēmējinstit ūcijai.
28. pants
▼M1
1. Jebkuram priek šlikumam vai ierosin ājumam, ko Komisija vai
dalībvalsts iesniedz likumdev ējai iest ādei saska ņāar attiec īgajiem notei-
kumiem EK l īgumāvai L īgumāpar Eiropas Savien ību (LES) un kas▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —19
varētu iespaidot bud žetu, tostarp main īt amata vietu skaitu, j āpievieno
finan šupārskats un šīs regulas 27. panta 4. punkt āminētais nov ērtē-
jums.
Jebkuram priek šlikuma vai ierosin ājuma groz ījumam, ko iesniedz
likumdev ējai iest ādei un kas var ētu būtiski iespaidot bud žetu, tostarp
main īt amata vietu skaitu, j āpievieno finan šupārskats, ko sagatavo
iestāde, kura ierosina groz ījumu.
▼B
2. Bud žeta proced ūras laik āKomisija sniedz nepiecie šamo inform ā-
ciju, lai var ētu sal īdzināta tšķirības starp piepras ītājām apropri ācijāmu n
sākotnējām prognoz ēm, kas iek ļautas finan šupārskatos. Šīinform ācija
ietver likumdev ējas iest ādes virz ību un sasniegto stadiju, veicot
iesniegto priek šlikumu izskat īšanu. Attiec īgos gad ījumos piepras ītās
apropri ācijas p ārskata, ņemot v ērāvirzību pamatakta apsprie šanā.
▼M1
3. Lai nov ērstu kr āpšanas un p ārkāpumu iesp ēju, 1. punkt āminētajā
finan šupārskat āietver inform āciju par eso šajiem un pl ānotajiem pas ā-
kumiem kr āpšanas nov ēršanai un aizsardz ībai pret to.
28.a pants
1. Bud žetu izpilda saska ņāar katram p ārvald ības veidam atbilst īgu
faktisku un efekt īvu iek šējo kontroli un saska ņāar katrai nozarei pare-
dzētajiem īpašajiem noteikumiem.
2. Bud žeta izpildes nol ūkāiekšējo kontroli defin ēkāprocesu, kur š
piem ērojams visos p ārvald ības l īmeņos un kura uzdevums ir attiec īgi
nodro šināt, ka tiek sasniegti šādi m ērķi:
a) darb ību efektivit āte, rezultativit āte un saimnieciskums;
b) pārskatu ticam ība;
c) akt īvu un inform ācijas aizsardz ība;
d) kr āpšanas un p ārkāpumu nov ēršana un atkl āšana;
e) tādu risku pien ācīga p ārvald ība, kuri saist īti ar attiec īgo dar ījumu
likum ību un pareiz ību,ņemot v ērāprogrammu daudzgadu iez īmes,
kāarīattiec īgo maks ājumu veidu.
▼B
8. NODA ĻA
Pārredzam ības princips
29. pants
1. Bud žetu veido un izpilda un p ārskatus veido, iev ērojot p ārredza-
mības principu.
▼M1
2. P ēc Eiropas Parlamenta priek šsēdētāja pien ākums ir nodro šināt to,
ka bud žetu un bud žeta groz ījumus, kas pie ņemti gal īgajāvariant ā,
public ēEiropas Savien ības Ofici ālajāVēstnes ī.
Budžetu public ētrīsmēnešos no dienas, kad pazi ņots par bud žeta
pieņemšanu gal īgajāvariant ā.
Katras iest ādes sagatavotos konsolid ētos gada p ārskatus un zi ņojumu
par bud žeta un finan šupārvald ību public ēEiropas Savien ības Ofici ālajā
Vēstnes ī.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —20
30. pants
1. Inform āciju par aiz ņēmumu un aizdevumu oper ācijām, par kur ām
Kopienas sl ēgušas līgumus ar tre šām person ām, iek ļauj bud žeta pieli-
kumā.
2. Inform āciju par oper ācijām, ko veic Garantiju fonds ārējiem dar ī-
jumiem, iek ļauj finan šupārskatos.
▼M1
3. Komisija attiec īgāveidādara pieejamu inform āciju par to l īdzekļu
saņēmējiem, kas ir Komisijas bud žetā, ja bud žetuīsteno centraliz ēti un
tiešitās departamenti, un to inform āciju par l īdzekļus aņēmējiem, ko
sniedz strukt ūras, kur ām bud žetaīsteno šanas uzdevumi dele ģēti saska ņā
ar citiem p ārvald ības veidiem.
Šo inform āciju dara pieejamu, pien ācīgi iev ērojot konfidencialit ātes
prasības, jo īpaši personas datu aizsardz ību, k āparedz ēts Eiropas Parla-
menta un Padomes Direkt īvā95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par
personu aizsardz ību attiec ībāuz personas datu apstr ādi un šādu datu
brīvu apriti (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā(EK)
Nr. 45/2001 (2001. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardz ību
attiec ībāuz personas datu apstr ādi Kopienas iest ādēs un strukt ūrāsu n
paršādu datu br īvu apriti (2), un dro šības pras ības, ņemot v ērākatra
pārvald ības veida īpašās iez īmes, k āminēts 53. pant ā,u n –attiec īgā
gadījumā–ievērojot attiec īgus katrai nozarei paredz ētusīpašus notei-
kumus.
▼B
III SADA ĻA
BUD ŽETA IZVEIDE UN UZB ŪVE
1. NODA ĻA
Budžeta izveide
31. pants
Eiropas Parlaments, Padome, Eiropas Kopienu Tiesa, Rev īzijas pal āta,
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja, Re ģionu komiteja, ombuds un
Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītājs sast āda savu ie ņēmumu un izde-
vumu t āmi un katru gadu l īdz 1. j ūlijam nos ūta to Komisijai.
Minētās iest ādes ik gadu ne v ēlākkā1. jūlijāarīnosūtašīstāmes
budžeta l ēmējinstit ūcijai inform ācijas nol ūkiem. Komisija sast āda pati
savas t āmes, kuras t āarīnosūta bud žeta l ēmējinstit ūcijai l īdz tam
pašam datumam.
Sagatavojot savas t āmes, Komisija izmanto 32. pant āminēto inform ā-
ciju.
32. pants
Katra strukt ūra, kas min ēta 185. pant ā, saska ņāar tās dibin āšanas doku-
mentu katru gadu l īdz 1. apr īlim nos ūta Komisijai t āsi eņēmumu un
izdevumu t āmi, ieskaitot štatu sarakstu un t ās darba programmu.
Komisija nos ūtašos dokumentus bud žeta lēmējinstit ūcijai inform ācijas
nolūkiem, iz ņemot gad ījumā, kas paredz ēts 46. panta 1. punkta 3.
apakšpunkta d) da ļā.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —21
(1) OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direkt īvāgrozījumi izdar īti ar Regulu (EK)
Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(2) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
33. pants
1. Komisija katru gadu ne v ēlākkā1. septembr īiesniedz provizo-
risko bud žeta projektu Padomei. Taj āpašālaikātāiesniedz provizorisko
budžeta projektu Eiropas Parlamentam.
Provizoriskaj ābudžeta projekt āiekļauj Kopienu ie ņēmumu un izde-
vumu visp ārējāpārskata kopsavilkumu un konsolid ētāmes, kas min ētas
31. punkt ā.
2. Provizoriskajam bud žeta projektam Komisija pievieno:
a) iepriek šējāgada finan šu vad ības anal īzi un nesamaks ātās saist ības;
b) attiec īgāgadījumā—atzinumu par citu iest āžutāmēm, kur āvar
ietvert at šķirīgas t āmes, pievienojot attiec īgus apsv ērumus;
c) jebk ādu darba dokumentu, ko t āuzskata par noder īgu saist ībāar
iestāžuštatu sarakstiem un dot ācijām, ko Komisija pie šķir
185. pant āminētajām strukt ūrām un Eiropas skol ām;
▼M1
d) darb ību p ārskatus, kuros ir:
—inform ācija par da žādu darb ību tādu visu iepriek šnoteikto m ērķu
sasnieg šanu, kuri ir konkr ēti, izm ērāmi, sasniedzami, atbilst īgi un
ar konkr ētiem termi ņiem, k āarīpar jauniem m ērķiem, kas izm ē-
rāmi atbilst īgi rādītājiem;
—pilnīgs pamatojums un izmaksu un ieguvumu pieeja attiec ībāuz
ierosin ātajām apropri āciju apjoma izmai ņām;
—skaidrs pamatojums intervencei ES l īmenī, iev ērojot, inter alia,
subsidiarit ātes principu;
—inform ācija par iepriek šējāgada darb ībuīsteno šanas l īmeni un
kārtējāgada īsteno šanas l īmeni.
Izvērtēšanas rezult ātusņem v ērāun uz tiem atsaucas, minot k ā
pierādījumu gaid āmajam labumam no ierosin ātajiem bud žeta groz ī-
jumiem;
e) kopsavilkuma p ārskats par grafiku maks ājumiem, kuri turpm ākajos
saimnieciskajos gados j āveic, lai izpild ītu bud žeta saist ības, kas
radušās iepriek šējos saimnieciskajos gados.
▼B
34. pants
1. Komisija var p ēc savas iniciat īvas vai, ja to pieprasa citas iest ādes
—katra attiec ībāuz savu bud žeta ieda ļu—iesniegt Padomei provizo-
riskābudžeta projekta groz ījumus, pamatojoties uz jaunu inform āciju,
kas nav bijusi pieejama laik ā, kad tika izstr ādāts provizoriskais projekts.
2. Tom ēr Komisija iesniedz šādus groz ījumus Padomei vismaz 30
dienas pirms tam, kad Eiropas Parlaments izskata bud žeta projektu
pirmaj ālasījumā, ja vien iest ādes nav vienoju šās citādi vai nav ārkārtēju
apstākļu. Padomei j āiesniedz groz ījumi Eiropas Parlamentam vismaz 15
dienas pirms min ētāpirmālasījuma.
35. pants
1. Padome izveido bud žeta projektu saska ņāar EK l īguma 272. panta
3. punkt āunEuratom Līguma 177. panta 3. punkt ānoteikto proced ūru.
2. Padome iesniedz bud žeta projektu Eiropas Parlamentam ne v ēlāk
kā5. oktobr īpirms bud žeta izpildes gada. Padome pievieno bud žeta
projektam paskaidrojuma rakstu, formul ējot iemeslus, kuru d ēļtas
atšķiras no provizorisk ābudžeta projekta.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —22
36. pants
1. Eiropas Parlamenta priek šsēdētājs pazi ņo, ka bud žets pie ņemts
galīgajāvariant āsaska ņāar proced ūru, kas noteikta EK l īguma
272. panta 7. punkt āunEuratom līguma 177. panta 7. punkt ā.
2. Kad ir pazi ņots, ka bud žets pie ņemts gal īgajāvariant ā, vis ām
dalībvalst īm no 1. janv āra nākamaj āsaimnieciskaj āgadāvai no dienas,
kad pazi ņots par bud žeta pie ņemšanu gal īgajāvariant ā,j at ānotikusi
pēc 1. janv āra, ir j āizdara maks ājumi, kas pien ākas Kopienai saska ņāar
Padomes Regulu, ar ko īsteno L ēmumu par Kopienu pa šu resursu
sistēmu.
37. pants
1. Ja ir ārkārtēji vai neparedz ēti apst ākļi, no kuriem nav iesp ējams
izvair īties, Komisija var iesniegt provizorisku bud žeta groz ījumu
projektu.
Citu iest āžu piepras ījumus izdar īt bud žeta groz ījumus apst ākļos, kas
minēti iepriek šējāpunkt ā, nos ūta Komisijai.
▼M1
Pirms provizoriska bud žeta groz ījumu projekta iesnieg šanas Komisija un
iestādes, kas nav Komisija, izskata iesp ēju attiec īgās apropri ācijas
piešķirt atk ārtoti, ņemot v ērājebkādu paredzamo apropri āciju nepiln īgu
izmanto šanu.
▼B
2. Komisija katru gadu ne v ēlākkā1. septembr īiesniedz Padomei
provizoriskos bud žeta groz ījumu projektus. T āvar pievienot atzinumu
citu iest āžu piepras ītajiem bud žeta groz ījumiem.
3. Bud žeta lēmējinstit ūcija tos apsprie ž,ņemot v ērāto steidzam ību.
38. pants
1. Ja Padome sa ņem provizorisku bud žeta groz ījumu projektu, t ā
sastāda bud žeta groz ījumu projektu saska ņāar 35. un 37. pantu.
2. Bud žeta groz ījumiem piem ēro 35. un 36. pantu, iz ņemot grafiku.
To pamatojum ājāatsaucas uz bud žetu, kura t āmēar tiem izdara groz ī-
jumus.
39. pants
Komisija un bud žeta l ēmējinstit ūcija var vienoties noteikt konkr ētas
dienas t āmju iesnieg šanai un provizorisko bud žeta projektu un bud žeta
projektu pie ņemšanai un iesnieg šanai. Šīvieno šanās tom ēr nedr īkst
saīsināt vai pagarin āt dokumentu izskat īšanas termi ņus, kas paredz ēti
EK l īguma 272. pant āunEuratom līguma 177. pant ā.
2. NODA ĻA
Budžeta uzb ūve un izkl āsts
40. pants
Budžetu veido:
▼M1
a) ie ņēmumu un izdevumu visp ārīgs pārskats;▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —23
b) atsevi šķas ieda ļas, kas s īkāk iedal ītas katras iest ādes ie ņēmumos un
izdevumos.
41. pants
1. Bud žeta l ēmējinstit ūcija klasific ēKomisijas ie ņēmumus un citu
iestāžui eņēmumus un izdevumus sada ļās, noda ļās, pantos un poste ņos
pēc to veida vai p ēc izlietojuma, kam tie pie šķirti.
2. Komisijas ieda ļāizdevumu p ārskatu veido, pamatojoties uz
nomenklat ūru, ko pie ņēmusi bud žeta lēmējinstit ūcija, klasific ējot izde-
vumus p ēcmērķa.
Sada ļa atbilst darb ības jomai, un noda ļa oblig āti atbilst darb ībai.
Katra sada ļa var ietvert darb ības apropri ācijas un administrat īvās apro-
priācijas.
Administrat īvās apropri ācijas vienai sada ļai iek ļauj vien ānoda ļā.
42. pants
Budžetānevar iek ļaut negat īvus ie ņēmumus.
Pašu resursi, kas iemaks āti saska ņāar Padomes L ēmumu par Kopienu
pašu resursu sist ēmu, ir t īrās summas, un t āskātādas uzr āda bud žeta
ieņēmumu kopsavilkuma p ārskat ā.
43. pants
1. Katr ābudžeta ieda ļāvar iek ļaut sada ļu“uzkrājumi”.Šajāsadaļā
iekļauj apropri ācijas šādos divos gad ījumos:
a) ja, bud žetu veidojot, nav pamatakta par attiec īgo darb ību;
b) ja ir nopietns pamats ap šaubīt attiec īgajās poz īcijās iegr āmatoto apro-
priāciju atbilst ību vai iesp ējas tās izpild īt atbilsto ši pareizas finan šu
vadības nosac ījumiem.
▼M1
Šajāsadaļāparedz ētās apropri ācijas var izmantot vien īgi pēc tam, kad
tāsi rp ārvietotas saska ņāar 23. panta 1. punkta d) apak špunkt āpare-
dzēto proced ūru, ja uz pamatakta pie ņemšanu attiecas L īguma
251. pant ānoteikt āproced ūra, un saska ņāar 24. pant āparedz ēto proce-
dūru visos p ārējos gad ījumos.
▼B
2. Ja ir iev ērojamas izpildes gr ūtības, Komisija saimniecisk āgada
laikāvar ierosin ātpārvietot apropri ācijas uz “uzkrājumu”sadaļu.
Budžeta lēmējinstit ūcija pie ņem lēmumu par šādu pārvieto šanu saska ņā
ar 24. pantu.
44. pants
Komisijas ieda ļāvar b ūt“negat īva rezerve ”, kuras liel ākais apm ērs ir
200 miljoni EUR. Šajārezerv ē, ko iek ļauj atsevi šķānoda ļā, var b ūt gan
saistību apropri ācijas, gan maks ājumu apropri ācijas.
Šīrezerve j āizlieto l īdz saimniecisk āgada beig ām, izdarot p ārvietojumus
saska ņāar►M1 23. un 25. pant ā◄noteikto proced ūru.
▼M1
45. pants
1. Bud žeta Komisijas ieda ļa ietver rezervi ārkārtas pal īdzībai tre šām
valstīm.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —24
2. Šāpanta 1. punkt āminēto rezervi izlieto l īdz saimniecisk āgada
beigām, veicot p ārvieto šanu saska ņāar 24. un 26. pant ānoteikto proce-
dūru.
▼B
46. pants
1. Bud žetāuzrāda:
1)►M1 ieņēmumu un izdevumu visp ārīgajāpārskat ā:◄
a) Kopienu paredzamos ie ņēmumus attiec īgajāsaimnieciskaj āgadā;
b) paredz ētos ie ņēmumus iepriek šējāsaimnieciskaj āgadāun ie ņē-
mumus n—2 gad ā;
c) saist ību un maks ājumu apropri ācijas attiec īgajam saimnieciskajam
gadam;
d) saist ību un maks ājumu apropri ācijas iepriek šējam saimnieci-
skajam gadam;
e) paredz ētos izdevumus un samaks ātos izdevumus n—2 gad ā;
▼M1__________
g) attiec īgas piez īmes par katru apak šnodal ījumu, k āizklāstīts
41. panta 1. punkt ā;
2) katras iest ādes ieda ļāieņēmumus un izdevumus uzr āda, iev ērojot
tādu pa šu uzb ūvi, k ānorādīts 1) apak špunkt ā;
▼B
3) par person ālu:
a) katrai bud žeta ieda ļai—štatu sarakstu, kur ānoteikts amatu skaits
katrai pak āpei katr ākategorij āun katr ādienest ā,kāarīpastāvīgo
un pagaidu amatu skaits, kas ir at ļauts bud žeta apropri āciju
robežās;
b) tāštatu sarakstu, kuram maks āno zin ātnisk ās izp ētes un tehno-
loģijas att īstības apropri ācijām par tie šām darb ībām, un to štatu
sarakstu, kam no tiem pa šiem apropri ācijām maks āpar netie šām
darbībām;štatu sarakstus klasific ēpēc kategorij ām un pak āpēm,
kāarīiedala p ēc past āvīgiem un pagaidu amatiem, kas ir at ļauti
budžeta apropri āciju robe žās;
▼M1
c) zin ātnisko un tehnisko darbinieku klasifik ācijas pamat āvar b ūt
pakāpju grupas saska ņāar katr ābudžetāiekļautajiem nosac īju-
miem; štatu sarakst āsīki jānorāda to augsti kvalific ēto tehnisko
vai zin ātnisko darbinieku skaits, kuriem pie šķirtas īpašas priek š-
rocības saska ņāarīpašiem noteikumiem Civildienesta notei-
kumos;
▼B
d)štatu sarakstu, kur ānorādīts amatu skaits p ēc pak āpēm un kate-
gorijām katrai 185. pant āminētajai strukt ūrai, kas sa ņem dot ācijas
no bud žeta. Štatu sarakst ālīdztekus attiec īgajāsaimnieciskaj ā
gadāatļauto amatu skaitam nor āda iepriek šējāsaimnieciskaj ā
gadāatļauto amatu skaitu;
4) par aiz ņēmuma un aizdevuma oper ācijām:
a) visp ārējāieņēmumu p ārskat ā—budžeta poz īcijas, kas atbilst
attiec īgām oper ācijām un ir paredz ētas, lai re ģistrētu atmaks ā-
jumus no sa ņēmējiem, kuri s ākotnēji nav pild ījuši saist ības un
kuru d ēļpiem ērotas izpildes garantijas. Šīm poz īcijām pieliek
atgādinājumu ( p. m. ) un pievieno attiec īgas piez īmes;
b) Komisijas ieda ļā:▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —25
i) bud žeta poz īcijas, kur ām ir Kopienu izpildes garantijas attie-
cībāuz min ētajām darb ībām. Pie šīm poz īcijām atg ādinājums
(p. m. ) atrodas, kam ēr nav radu šies faktiski maks ājumi, kas
jāsedz ar gal īgiem resursiem;
ii) piez īmes ar nor ādi uz paredz ēto darb ību pamataktu un
apjomu, ilgumu un Kopienu dotaj ām finan šu garantij ām attie-
cībāuzšīm darb ībām;
c) kānorādi Komisijas ieda ļai pievienot ādokument ā:
i) notieko šās kapit āla oper ācijas un par ādu p ārvald īšanu;
ii) kapit āla oper ācijas un par ādu p ārvald īšana par attiec īgo saim-
niecisko gadu;
▼M1
5) bud žeta poz īcijas ie ņēmumu un izdevumu da ļā, kas nepiecie šamas,
lai izpild ītu Garantiju fondu ārējām darb ībām.
▼B
2. Papildus 1. punkt āminētajiem dokumentiem bud žeta lēmējinstit ū-
cija var pievienot bud žetam jebk ādu citu atbilsto šu dokumentu.
47. pants
1. Šīs regulas 46. panta 1. punkta 3) apak špunkt āminētais štatu
saraksts ir gal īgais limits katrai iest ādei vai strukt ūrai; nevienu nevar
iecelt amat ā,pārsniedzot šo limitu.
Tomēr ikviena iest āde vai strukt ūra var main ītštatu sarakstu l īdz 10 %
apmērāno at ļautajiem amatiem, iz ņemot attiec ībāuz►M1 AD 16,
AD 15 un AD 14 pak āpi◄, ievērojot divus nosac ījumus:
a) ka netiek skarts person āla apropri āciju apjoms, kas atbilst visam
saimnieciskajam gadam, un
b) ka netiek p ārsniegts kop ējais amatu skaita limits, kas at ļauts katram
štatu sarakstam.
Trīs ned ēļas pirms otraj ādaļāminēto izmai ņu izdar īšanas iest ādes
paziņo bud žeta lēmējinstit ūcijai par saviem nodomiem. Ja bud žeta lēmē-
jinstit ūcijas abas iest ādesšajālaikāmin pien ācīgi pamatotus iemeslus,
iestādes atturas no izmai ņām un tiek piem ērota parast āproced ūra.
2. Atk āpjoties no 1. punkta pirm āsd aļas, sekas, ko izraisa nepilnas
slodzes darbinieku nodarbin āšana, ko at ļāvusi iest āde, kas kompetenta
iecelt amat āsaska ņāar Civildienesta noteikumiem, var kompens ēt,
ieceļot amat ācitus darbiniekus.
IV SADA ĻA
BUD ŽETA IZPILDE
1. NODA ĻA
Visp ārīgi noteikumi
48. pants
1. Komisija izpilda bud žeta ie ņēmumus un izdevumus saska ņāaršo
regulu, uz savu atbild ību un pie šķirto apropri āciju robe žās.
2. Dal ībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodro šinātu, ka apropri ā-
cijas izlieto saska ņāar pareizas finan šu vad ības principu.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —26
49. pants
1. Pirms bud žetāiekļautās apropri ācijas var izmantot jebkurai
Kopienas vai Eiropas Savien ības darb ībai, ir j ābūt pie ņemtam pama-
taktam.
Pamatakts ir ties ību akts, ar kuru nodro šina juridisko pamatu darb ībai un
budžetāparedz ēto atbilst īgo izdevumu veik šanai.
2. Piem ērojot EK l īgumu un Euratom līgumu, pamatakts ir akts, kuru
pieņēmusi likumdev ēja iest āde un kur švar b ūt regula, direkt īva, lēmums
EK l īguma 249. panta noz īmēvaisui generis lēmums.
3. Piem ērojot LES V sada ļu (attiec ībāuz kop ējoārpolitiku un
drošības politiku, K ĀDP), pamatakts var b ūtkādāno veidiem, kas
norādīti LES 13. panta 2. un 3. punkt ā, 14. pant ā, 18. panta 5. punkt ā,
23. panta 1. un 2. punkt āun 24. pant ā.
4. Piem ērojot LES V sada ļu (attiec ībāuz policijas un tiesu iest āžu
sadarb ību krimin āllietās), pamatakts var b ūtkādāno veidiem, kas min ēti
LES 34. panta 2. punkt ā.
5. Ieteikumi un atzinumi nav pamatakti šāpanta noz īmē,tāpat k ā
rezol ūcijas, secin ājumi, deklar ācijas vai citi akti, kam nav juridiska
spēka.
6. Atk āpjoties no 1. l īdz 4. punkta, turpm āk nor ādītās apropri ācijas
tomēr var īstenot bez pamatakta, ja darb ības, kuru finans ēšanai t ās
paredz ētas, ir Kopienu vai Eiropas Savien ības pilnvaru jom ā:
a) apropri ācijas eksperiment ālām izm ēģinājuma programm ām, kas pare-
dzētas, lai p ārbaud ītu kādas darb ībasīsteno šanas iesp ējas un lietde-
rību. Atbilst īgas saist ību apropri ācijas var iek ļaut bud žetāne vair āk
kādiviem saimnieciskajiem gadiem p ēckārtas;
b) apropri ācijas t ādām sagatavo šanas darb ībāmE Kl īguma un Euratom
līguma, k āarīLES VI sada ļas piem ērošanas jom ās, kuras paredz ētas,
lai sagatavotu priek šlikumus ar nol ūku pie ņemt turpm ākas darb ības.
Sagatavo šanas darb ības veic, iev ērojot saska ņotu pieeju, un t ās var
būtd a žāda veida. Atbilst īgas saist ību apropri ācijas var iek ļaut
budžetāne vair ākkātrim saimnieciskajiem gadiem p ēckārtas.
Likumdo šanas proced ūra ir j āpabeidz l īdz tre šāsaimniecisk āgada
beigām. Likumdo šanas proced ūras laik āsaistību apropri ācijāmi r
jāatbilst sagatavo šanas darb ībasīpašajām iez īmēm attiec ībāuz pare-
dzētajām darb ībām, sasniedzamajiem m ērķiem un person ām, kas g ūst
labumu no t ām. T āpat izmantotie l īdzekļi nevar apjoma zi ņābūt
vienādi ar l īdzekļiem, kas paredz ēti pa šas gal īgās darb ības finans ē-
šanai.
Iesniedzot provizorisko bud žeta projektu, Komisija iesniedz bud žeta
lēmējinstit ūcijai zi ņojumu par a) un b) punkt āminētajām darb ībām,
un taj āir arīrezult ātu izv ērtējums un turpm āk paredz ētās darb ības;
c) apropri ācijas sagatavo šanas darb ībām LES V sada ļas piem ērošanas
jomā(attiec ībāuz K ĀDP). Šie pas ākumi ir īslaicīgi un ir izstr ādāti,
lai paredz ētu nosac ījumus Eiropas Savien ības darb ībai, īstenojot
KĀDP m ērķus un pie ņemot vajadz īgos ties ību aktus.
ES kr īzes p ārvarēšanas oper āciju nol ūkāsagatavo šanas pas ākumi ir,
inter alia, paredz ēti, lai izv ērtētu darb ības vajadz ības, nodro šinātu
līdzek ļuātru s ākotnējo pie šķiršanu vai uz vietas rad ītu apst ākļus
darbības s ākšanai.
Sagatavo šanas pas ākumiem piekri šanu dod Padome, piln ībāsadarbo-
joties ar Komisiju. Šajāsakar āprezidentvalsts, kurai pal īdz Padomes
ģenerālsekret ārs/Augstais p ārstāvis K ĀDP jom ā, iesp ējami ātri
paziņo Komisijai par Padomes nodomu s ākt sagatavo šanas pas ākumu
un jo īpaši par šim nol ūkam vajadz īgajiem l īdzekļiem. Saska ņāaršo
regulu Komisija veic visus vajadz īgos pas ākumus, lai nodro šinātu
līdzek ļuātru izmaksu;▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —27
d) apropri ācijas vienreiz ējām darb ībām vai pat darb ībām ar nenoteiktu
termi ņu, kuras Komisija veic, pildot uzdevumus, kas izriet no t ās
prerogat īvām iest āžulīmenīatbilst īgi EK l īgumam un Euratom
līgumam un kas nav b) apak špunkt āminētās likumdo šanas inicia-
tīvas ties ības, un atbilst īgi min ētajos l īgumos noteiktaj āmīpašajām
pilnvar ām, kuru saraksts iek ļauts īsteno šanas noteikumos;
e) apropri ācijas katras iest ādes darb ībai atbilst īgi tās administrat īvajai
autonomijai.
▼B
50. pants
Komisija pie šķir cit ām iest ādēm vajadz īgās pilnvaras, lai t ās var ētu
izpild īt bud žeta ieda ļas, kuras uz t ām attiecas.
▼M1
Katra iest āde min ētās pilnvaras īsteno saska ņāaršo regulu, iev ērojot
apstiprin ātas apropri āciju robe žvērtības.
▼B
51. pants
Komisija un ikviena no p ārējām iest ādēm var savu strukt ūrvien ību
robežās dele ģēt to bud žeta izpildes pilnvaras saska ņāaršajāregul ā
paredz ētajiem nosac ījumiem un saviem iek šējiem noteikumiem t ādā
apjom ā,kādu tās paredz dokument ā, ar kuru šīs pilnvaras dele ģē. Piln-
varotie var r īkoties tikai tiem nep ārprotami doto pilnvaru robe žās.
▼M1
52. pants
1. Visiem finan šu dal ībniekiem un jebkur ām cit ām person ām, kas
iesaist ītas bud žeta izpild ē,pārvald ībā, rev īzijāvai kontrol ē, ir aizliegts
veikt jebk ādas darb ības, kas var rad īt konfliktu starp vi ņup a šuu n
Kopienu interes ēm. Ja izveidojas šāda situ ācija, attiec īgajai personai
jāatturas no šādu darb ību veik šanas un j ānodod jaut ājums kompetentajai
iestādei.
2. Intere šu konflikts ir tad, ja šāda finan šu dal ībnieka vai citas
personas, k āminēts 1. punkt ā, pien ākumu neatkar īgu un objekt īvu pild ī-
šanu negat īvi ietekm ēiemesli, kas saist īti ar ģimeni, j ūtu dz īvi, politisko
pieder ību vai valstspieder ību, mantiskaj ām vai k ādām cit ām interes ēm,
kas attiec īgajai personai ir kop ējas ar labuma sa ņēmēju.
▼B
2. NODA ĻA
Izpildes pa ņēmieni
▼M1
53. pants
Komisija bud žetu izpilda saska ņāar 53.a l īdz 53.d pant āizklāstītajiem
noteikumiem:
a) centraliz ēti;
b)īstenojot dal ītu vai decentraliz ētu pārvald ību;
c)īstenojot kop īgu p ārvald ību ar starptautisk ām organiz ācijām.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —28
53.a pants
Ja Komisija izpilda bud žetu centraliz ēti, tad izpildes uzdevumus tie ši
izpilda t ās strukt ūrvien ības, vai ar ītie tiek izpild īti netie ši saska ņāar 54.
līdz 57. pantu.
53.b pants
1. Ja Komisija izpilda bud žetu, īstenojot dal ītu p ārvald ību, tad
izpildes uzdevumus dele ģēdalībvalst īm.Šo metodi jo īpaši piem ēro
attiec ībāuz darb ībām, kas min ētas otr āsd aļas I un II sada ļā.
2. Neskarot papildu noteikumus, kas ietverti attiec īgos katrai nozarei
paredz ētos noteikumos, un lai dal ītajāpārvald ībānodro šinātu to, ka
līdzekļus izmanto saska ņāar attiec īgajiem noteikumiem un principiem,
dalībvalstis veic visus normat īvos un administrat īvos vai citus pas ā-
kumus, kas vajadz īgi Kopienu finansi ālo intere šu aizsardz ībai. Šajā
sakar ādalībvalstis jo īpaši:
a) pārliecin ās, ka no bud žeta finans ētās darb ības tiek faktiski veiktas,
un nodro šina, ka t āsīsteno pareizi;
b) nov ēršpārkāpumus un kr āpšanu un risina ar to saist ītos jaut ājumus;
c) atg ūst summas, kas ir nepareizi izmaks ātas vai nepareizi izlietotas,
vai summas, kas zaud ētas p ārkāpumu vai k ļūdu d ēļ;
d) piem ērojot attiec īgos katrai nozarei paredz ētos noteikumus un iev ē-
rojot 30. panta 3. punktu, nodro šina bud žeta līdzekļus aņēmēju atbil-
stīguex post publisko šanu reizi gad ā.
Šajānolūkādalībvalstis veic p ārbaudes un ievie šefekt īvas iek šējās
kontroles sist ēmas saska ņāar 28.a pant ānoteikto .Tās uzs āk tiesveid ību,
ja tas ir nepiecie šams un lietder īgi.
3. Dal ībvalstis attiec īgāsavas valsts l īmenīsagatavo gada kopsavil-
kumu par pieejam ām rev īzijām un deklar ācijām.
4. Lai nodro šinātu to, ka l īdzek ļus izmanto saska ņāar attiec īgajiem
noteikumiem, Komisija piem ēro gr āmatojumu noskaidro šanas proce-
dūras vai finan šu kori ģēšanas meh ānismus, kas tai ļauj uz ņemties gal īgo
atbild ību par bud žeta izpildi.
53.c pants
1. Ja Komisija izpilda bud žetu, īstenojot decentraliz ētu pārvald ību,
izpildes uzdevumus dele ģētrešām valst īm saska ņāar 56. pantu un
otrāsd a ļas IV sada ļu, neskarot atliku šo uzdevumu dele ģēšanu
54. panta 2. punkt āminētām strukt ūrām.
2. Lai nodro šinātu to, ka l īdzek ļus izmanto saska ņāar attiec īgajiem
noteikumiem, Komisija piem ēro gr āmatojumu noskaidro šanas proce-
dūras vai finan šu kori ģēšanas meh ānismus, kas tai ļauj uz ņemties gal īgo
atbild ību par bud žeta izpildi.
3. Tre šās valstis, kam dele ģēti izpildes uzdevumi, saska ņāar
30. panta 3. punktu nodro šina bud žeta līdzek ļus aņēmēju atbilst īguex
post publisko šanu reizi gad ā.
53.d pants
1. Ja Komisija izpilda bud žetu, īstenojot kop īgu p ārvald ību, tad
turpm āk nor ādītajos gad ījumos da žus izpildes uzdevumus saska ņāar
īsteno šanas noteikumiem dele ģēstarptautiskaj ām organiz ācijām:▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —29
a) ja Komisiju un starptautisko organiz āciju saista ilgtermi ņa pamatno-
līgums, kur ānoteikti administrat īvie un finan šu pas ākumi to sadar-
bībai;
b) ja Komisija un starptautisk āorganiz ācija izstr ādākopēju projektu vai
programmu;
c) ja da žādu l īdzekļu dev ēju līdzekļi ir apvienoti un nav iez īmēti
īpašiem izdevumu poste ņiem vai kategorij ām, piem ēram, šo notei-
kumu attiecinot uz darb ībām ar vair ākiem l īdzekļu dev ējiem.
Minētās organiz ācijas sav ās uzskaites, rev īzijas, iek šējās kontroles un
publisk āiepirkuma proced ūrās piem ēro standartus, kas sniedz garantijas,
kuras ir l īdzvērtīgas starptautiski atz ītiem standartiem.
2. Atsevi šķos nol īgumos, ko ar starptautisk ām organiz ācijām nosl ēdz
par finans ējuma pie šķiršanu, ir s īki izstr ādāti noteikumi par šādām starp-
tautisk ām organiz ācijām uztic ēto uzdevumu izpildi.
3. Starptautisk ās organiz ācijas, kam dele ģēti izpildes uzdevumi,
saska ņāar 30. panta 3. punktu nodro šina bud žeta l īdzek ļus aņēmēju
atbilst īguex post publisko šanu reizi gad ā.
▼B
54. pants
▼M1
1. Komisija nevar dele ģēt trešām person ām izpildes pilnvaras, ko tai
piešķir Līgumi, ja t ās liel āmērāir saist ītas ar ties ībāmrīkoties p ēc
saviem ieskatiem saist ībāar politisku izv ēli. Dele ģētajiem izpildes uzde-
vumiem j ābūt skaidri defin ētiem, un ir j āveic to izmanto šanas piln īga
uzraudz ība.
Budžeta izpildes uzdevumu dele ģēšana atbilst pareizas finan šupārval-
dības principam, kas paredz faktisku un efekt īvu iek šējo kontroli, un
deleģēšana nodro šina, ka tiek iev ērots nediskrimin ēšanas princips un
Kopienas darb ības publicit āte.Šādāveidādeleģēti izpildes uzdevumi
nedrīkst rad īt intere šu konfliktu.
▼B
2.►M1 Ievērojot 1. punkt ānoteiktos ierobe žojumus, Komisija,
izpildot bud žetu netie ši centraliz ēti vai īstenojot decentraliz ētu pārval-
dību saska ņāar 53.a vai 53.c pantu, var publisko iest āžu uzdevumus un
joīpaši bud žeta izpildes uzdevumus dele ģēt:◄
a) aģentūrām, uz kur ām attiecas Kopienas ties ību akti, kuras min ētas
55. pant ā, turpm āk tekst ā:“izpilda ģentūras”;
▼M1
b) Kopienu izveidot ām strukt ūrām, k āminēts 185. pant ā, un cit ām
specializ ētām Kopienas strukt ūrām, piem ēram, Eiropas Invest īciju
bankai vai Eiropas Invest īciju fondam, ar nosac ījumu, ka šāda rīcība
ir sader īga ar katras strukt ūras uzdevumiem, k ānoteikts pamatakt ā;
c) valstu vai starptautisk ām publisk āsektora strukt ūrām vai priv ātām
strukt ūrām, kas veic publiska dienesta uzdevumus un nodro šina
atbilst īgas finan šu garantijas, un atbilst īsteno šanas noteikumos pare-
dzētajiem nosac ījumiem;
d) person ām, kur ām ir uztic ēts veikt īpašas darb ības saska ņāar Līguma
par Eiropas Savien ību V sada ļu un kuras ir noteiktas attiec īgāpama-
taktāš īs regulas 49. panta noz īmē.
▼B
3. Ja 2. punkt āminētās strukt ūras veic izpildes uzdevumus, t ās veic
regul āras p ārbaudes, lai nodro šinātu, ka darb ības, kuras j āfinans ēno
budžeta, ir izpild ītas pareizi.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —30
Šādas strukt ūras vai personas veic atbilst īgus pas ākumus, lai nov ērstu
pārkāpumus un kr āpšanu, vajadz ības gad ījumāsākot tiesved ību, lai
atgūtu nepareizi izmaks ātus vai nepareizi izlietotus l īdzekļus.
55. pants
1. Saska ņāar Kopienas ties ību aktiem izpilda ģentūras ir juridiskas
personas, kuras izveidotas ar Komisijas l ēmumu un kur ām var dele ģēt
pilnvaras Komisijas v ārdāun tāspārraudz ībāpilnībāvai da ļējiīstenot
Kopienas programmu vai projektu, iev ērojot Padomes Regulu (EK)
Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka stat ūtus izpilda-
ģentūrām, kur ām uztic konkr ētus Kopienas programmu p ārvald ības
uzdevumus (1).
2. Atbilst īgo darb ības apropri āciju izpildi veic a ģentūras direktors.
56. pants
1. Ja Komisija izpilda bud žetu netie ši centraliz ēti, tad attiec ībāuz
strukt ūrām, kur āmtāuztic izpildi, tai iepriek šjāiegūst pier ādījumi par
to, ka šajās strukt ūrās ir un pareizi darbojas:
a) pārredzamas publisk āiepirkuma un dot āciju pie šķiršanas proced ūras,
kuras ir nediskrimin ējošas un izsl ēdz jebk ādu intere šu konfliktu, un
atbilst, attiec īgi, V un VI sada ļai;
b) efekt īva iek šējās kontroles sist ēma darb ību p ārvald ībai, paredzot
kredītrīkotāja un avansu p ārziņa pien ākumu vai l īdzvērtīgu pien ā-
kumu faktisku no šķiršanu;
c) uzskaites sist ēma, kas ļauj p ārbaud īt, vai Kopienas l īdzekļi ir izman-
toti pareizi, un l īdzek ļu izmanto šanu atspogu ļot Kopienas p ārskatos;
d) neatkar īgaārējārevīzija;
e) publiska piek ļuve inform ācijai t ādāmērā,kānoteikts ar Kopienas
regul ām;
f) iev ērojot 30. panta 3. punktu, bud žeta līdzek ļus aņēmēju atbilst īgaex
post publisko šana reizi gad ā.
Komisija var pie ņemt, ka 1. un 2. punkt āminēto strukt ūru rev īzijas,
uzskaites un iepirkuma sist ēmas ir l īdzvērtīgas Kopienas sist ēmām,
pienācīgiņemot v ērāstarptautiski atz ītus standartus.
2. Īstenojot decentraliz ētu pārvald ību, 1. punkt ānoteiktos krit ērijus,
izņemot e) apak špunkt āparedz ēto krit ēriju, piem ēro piln īgi vai da ļēji
atbilst īgi decentraliz ācijas pak āpei, par k ādu ir vieno šanās starp Komi-
siju un attiec īgo tre šo valsti, valsts vai starptautisku publisk āsektora
strukt ūru.
Neskarot 1. punkta a) apak špunktu un 169.a pantu, Komisija var:
—līdzek ļu apvieno šanas gad ījumā;u n
—saska ņāar pamatakt āparedz ētajiem nosac ījumiem;
pieņemt l ēmumu izmantot sa ņēmējas partnervalsts iepirkuma vai dot ā-
ciju pie šķiršanas proced ūras, vai proced ūras, par ko vienoju šies līdzekļu
devēji.
Pirms t āda lēmuma pie ņemšanas Komisija katr āatsevi šķā gadījumā
iepriek šiegūst apliecin ājumu, ka šādas proced ūras atbilst p ārredzam ības,
vienl īdzīgas attieksmes un nediskrimin ēšanas principiem, izsl ēdz
jebkādu intere šu konfliktu, nodro šina starptautiski pie ņemtiem standar-
tiem l īdzvērtīgas garantijas un nodro šina atbilst ību pareizas finan šu
pārvald ības noteikumiem, kas paredz faktisku un efekt īvu iek šējo
kontroli.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —31
(1) OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
Attiec īgātrešāvalsts, valsts vai starptautiska publisk āsektora strukt ūra
uzņemas pild ītšādus pien ākumus:
a) atbilst īgišāpunkta pirmajai da ļai izpild īt 1. punkt ānoteiktos krit ē-
rijus;
b) nodro šināt, ka 1. punkta d) apak špunkt āminētoārējo rev īziju veic
attiec īgās valsts neatkar īgasārējās rev īzijas iest ādes;
c) veikt regul āras p ārbaudes, lai nodro šinātu, ka no bud žeta finans ētās
darbības ir īstenotas pareizi;
d) veikt atbilst īgus pas ākumus, lai nov ērstu p ārkāpumus un kr āpšanu,
un vajadz ības gad ījumāsākt tiesved ību, lai atg ūtu nepareizi izmak-
sātus līdzek ļus.
3. Komisija nodro šina uztic ēto uzdevumu izpildes uzraudz ību, nov ēr-
tēšanu un kontroli. T āņem v ērākontroles sist ēmu l īdzvērtīgumu, ja t ā
veic kontroli, izmantojot savas kontroles sist ēmas.
▼B
57. pants
▼M1
1. Izpildes pas ākumus attiec ībāuz bud žeta līdzekļiem, tostarp maks ā-
jumiem un l īdzekļu atg ūšanu, Komisija nevar uztic ētārējām priv ātā
sektora strukt ūrām vai subjektiem, iz ņemot 54. panta 2. punkta
c) apak špunkt āminēto gad ījumu vai īpašus gad ījumus, kad uz attiec ī-
gajiem maks ājumiem Komisijas noteiktiem sa ņēmējiem attiecas Komi-
sijas noteiktas summas un nosac ījumi un kad tas nav saist īts ar subjekta
vai strukt ūras, kas veic maks ājumus, r īcību p ēc saviem ieskatiem.
▼B
2. Uzdevumi, kurus ar l īgumu var uztic ētārējiem priv āttiesību
subjektiem vai strukt ūrām, kam nav publiska dienesta uzdevumu, ir
tehnisk ās pieredzes uzdevumi un administrat īvi, sagatavo šanas vai papil-
duzdevumi, kas nav saist īti ar publiskas varas izmanto šanu un ar
lēmumu pie ņemšanu p ēc sava ieskata.
3. NODA ĻA
Finan šu dal ībnieki
1. ieda ļa
Pien ākumu no šķiršanas princips
58. pants
Kred ītrīkotāja un gr āmatve ža pien ākumi ir no šķirti un nav savstarp ēji
savienojami.
2. ieda ļa
Kred ītrīkot ājs
59. pants
1. Kred ītrīkotāja pien ākumus pilda iest ādes.
▼M1
1.a Šajāsadaļātermins “person āls”nozīmēpersonas, uz ko attiecas
Civildienesta noteikumi.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —32
2. Katra iest āde savos iek šējos administrat īvajos noteikumos paredz
atbilst īga līmeņa person ālu, kam t āsaska ņāar sav āreglament āparedz ē-
tajiem nosac ījumiem dele ģēkredītrīkotāja pien ākumus, nosaka dele ģēto
pilnvaru apjomu un iesp ēju person ām, kur āmšīs pilnvaras dele ģētas,
deleģēttāstālāk.
3. Kred ītrīkotāja pilnvaras dele ģēvai dele ģētālāk vien īgi perso-
nālam.
▼B
4. Kred ītrīkotāji, kam tie ši vai pastarpin āti dele ģētas pilnvaras, var
rīkoties vien īgi tādāapmērā,kānoteikts dele ģēšanas vai t ālākas dele ģē-
šanas dokument ā. Atbild īgajam kred ītrīkotājam, kam tie ši vai pastarpi-
nāti dele ģētas pilnvaras, darb āvar pal īdzēt viens vai vair āki darbinieki,
kam uztic ēts kred ītrīkotāja pārraudz ībāveikt noteiktas darb ības, kuras
vajadz īgas, lai izpild ītu bud žetu un izveidotu p ārskatus.
60. pants
1. Katr āiestādēkredītrīkotājs ir atbild īgs par ie ņēmumu un izdevumu
izpildi saska ņāar pareizas finan šu vad ības principiem, k āarīpar to, lai
būtu nodro šināts, ka tiek iev ērotas pras ības attiec ībāuz likum ību un
pareiz ību.
2. Lai izpild ītu izdevumus, kred ītrīkotājs, kam tie ši vai pastarpin āti
deleģētas pilnvaras, uz ņem bud žeta saist ības un juridisk ās saist ības,
apzina izdevumus un apstiprina maks ājumus, k āarīveic priek šdarbus,
lai izpild ītu apropri ācijas.
3. Ie ņēmumu izpilde izpau žas kādebitoru par ādu tāmju sagatavo-
šana, pien ākošos atg ūstamo pras ījumu konstat ēšana un iekas ēšanas r īko-
jumu izdo šana. T āsaistīta ar konstat ēto pras ījumu atcel šanu, ja nepie-
ciešams.
4. Dele ģētais kred ītrīkotājs izveido organizatorisko strukt ūru, iek šējo
vadību un kontroles proced ūras, kas piem ērotas vi ņa pien ākumu veik-
šanai, tostarp, ja nepiecie šams, paredzot ar īpēckontroles veik šanu,
veidojot tos saska ņāar oblig ātajiem standartiem, kurus pie ņēmusi
katra iest āde, un veltot pien ācīgu v ērību riskiem, kas saist īti ar vad ības
apstākļiem un finans ēto darb ību raksturu. Pirms oper ācijas apstiprin ā-
šanas t ās darb ības un finansi ālos aspektus p ārbauda darbinieki, kuri nav
uzsākušišo darb ību. Oper ācijas uzs ākšana, t ās iepriek šēja pārbaude un
vēlāka pārbaude ir atsevi šķi uzdevumi.
5. Visiem darbiniekiem, kas atbild par finan šu oper āciju vad ības
kontroli, j ābūt nepiecie šamajai profesion ālajai kvalifik ācijai. Tie iev ēro
īpašu profesion ālo standartu kodeksu, ko izveidojusi katra iest āde.
6. Jebkur šdarbinieks, kas iesaist īts finan šu vad ībāun dar ījumu
kontrol ē, uzskatot, ka l ēmums, kuru vi ņa priek šnieks pieprasa vi ņam
piem ērot vai par kuru pieprasa, lai vi ņštam piekristu, ir nelikum īgs
vai neatbilst pareizas finan šu vad ības principiem vai dienesta noteiku-
miem, kas vi ņam j āievēro, rakstveid āinform ēpar to dele ģēto kred ītrī-
kotāju un, ja tas neveic nek ādus pas ākumus, komisiju, kas min ēta
66. panta 4. punkt ā. Ja ir nelikum īgas darb ības, kr āpšana vai korupcija,
kas var kait ēt Kopienas interes ēm, vi ņšinform ēpar to iest ādes un
strukt ūras, kas šādam nol ūkam izveidotas ar sp ēkāesošajiem ties ību
aktiem.
▼M1
7. Dele ģētais kred ītrīkotājs ziņo iest ādei, kur āviņšstrādā, par savu
pienākumu izpildi, sniedzot gada darb ības p ārskatu kop āar finan šuu n
pārvald ības inform āciju, kur apstiprina, ka zi ņojum āietvert āinform ācija
patiesi un god īgi atspogu ļos tāvokli, ja vien cit ādi nav nor ādīts atrun ās,
kas saist ītas ar noteikt āmi e ņēmumu un izdevumu jom ām.
Minētajāziņojum āizklāsta darb ību rezult ātus, atsaucoties uz nosprau-
stajiem m ērķiem, ar šīm darb ībām saist ītos riskus, pie šķirto resursu
izlietojumu un iek šējās kontroles sist ēmas efektivit āti un rezultativit āti.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —33
Iekšējais revidents pie ņem zin āšanai gada p ārskatu un visus p ārējos
inform ācijas materi ālus. Ne v ēlākkākatra gada 15. j ūnijāKomisija
nosūta bud žeta lēmējinstit ūcijai gada p ārskatu kopsavilkumu par iepriek-
šējo gadu.
▼B
3. ieda ļa
Grāmatvedis
61. pants
1. Katra iest āde iece ļgrāmatvedi, kas ikvien āiestādēir atbild īgs par:
a) pien ācīgu maks ājumu veik šanu, ie ņēmumu iekas ēšanu un konstat ēto
debitoru par ādu summu atg ūšanu;
b) pārskatu sagatavo šanu un izveidi saska ņāar VII sada ļu;
c) uzskaites k ārtošanu saska ņāar VII sada ļu;
d) uzskaites noteikumu un metodes, k āarīkontu pl āna izveidi saska ņā
ar VII sada ļu;
e) uzskaites sist ēmu izveidi un apstiprin āšanu un, ja nepiecie šams, to
sistēmu apstiprin āšanu, ko izveidojis kred ītrīkotājs, lai sniegtu vai
pamatotu uzskaites inform āciju;►M1 grāmatvedis ir pilnvarots
pārbaud īt apstiprin āšanas krit ēriju iev ērošanu;◄
f) finan šulīdzekļupārvald ību.
2. Visu inform āciju, kas nepiecie šama, lai izveidotu p ārskatus, kuri
dod patiesu priek šstatu par Kopienu akt īviem un bud žeta izpildi,
grāmatvedis ieg ūst no kred ītrīkotājiem, kas galvo par t ās ticam ību.
▼M1
2.a Pirms iest āde pie ņem p ārskatus, gr āmatvedis tos paraksta, t ādē-
jādi apliecinot, ka vi ņam ir pietiekama p ārliecība, ka p ārskati patiesi un
godīgi atspogu ļo iest ādes finansi ālo stāvokli.
Šajānolūkāgrāmatvedis p ārliecin ās, ka p ārskati ir sagatavoti saska ņāar
grāmatved ības noteikumiem, metod ēm un uzskaites sist ēmām, kas izvei-
dotas vi ņa atbild ībā,kāšajāregul ānoteikts attiec ībāuz vi ņa iest ādes
pārskatiem, un ka p ārskatos ir iek ļauti visi ie ņēmumi un izdevumi.
Deleģētie kred ītrīkotāji pārsūta visu inform āciju, kas gr āmatvedim vaja-
dzīga vi ņa pien ākumu pild īšanai.
Kred ītrīkotāji paliek piln ībāatbild īgi par vi ņupārvald īto līdzekļu
pareizu izmanto šanu, k āarīpar vi ņu kontrol ēesošo izdevumu likum ību
un pareiz ību.
2.b Gr āmatvedis ir pilnvarots p ārbaud īts aņemto inform āciju, k āarī
veikt jebk ādas turpm ākas p ārbaudes, ko vi ņšuzskata par vajadz īgām, lai
parakst ītu pārskatus.
Vajadz ības gad ījumāgrāmatvedis pievieno atrunas, prec īzi paskaidrojot
šādu atrunu raksturu un jomu.
2.c Citu iest āžuu na ģentūru gr āmatve ži paraksta savus p ārskatus un
nosūta tos Komisijas gr āmatvedim.
3. Ja vien šajāregul ānav noteikts cit ādi, vien īgi gr āmatvedis ir piln-
varots p ārvald īt skaidru naudu un naudas ekvivalentus. Vi ņšir atbild īgs
par to glab āšanu dro šībā.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —34
62. pants
►M1 Pildot savus pien ākumus, gr āmatvedis var dele ģēt konkr ētus
uzdevumus vi ņa pak ļautībāesošajam person ālam.◄
Deleģēšanas dokument ānosaka uzdevumus, ko uztic dele ģētajiem.
4. ieda ļa
Avansu p ārzinis
▼M1
63. pants
1. T ādu ie ņēmumu iekas ēšanai, kas nav pa šu resursi, un īsteno šanas
noteikumos paredz ētu nelielu summu maks āšanai var izveidot avansa
kontus.
Tomērk r īzes p ārvarēšanas atbalsta un hum ānās pal īdzības jom ā
110. panta noz īmēavansa kontus var izmantot bez summas ierobe žo-
juma, iev ērojot apropri āciju l īmeni attiec īgajai bud žeta poz īcijai, ko
kārtējam saimnieciskajam gadam apstiprin ājusi bud žeta lēmējinstit ūcija.
2. Avansa kontiem l īdzek ļus pie šķir iest ādes gr āmatvedis un nodod
iestādes gr āmatve ža ieceltu avansu p ārziņupārraudz ībā.
▼B
4. NODA ĻA
Finan šu dal ībnieku atbild ība
1. ieda ļa
Visp ārīgi noteikumi
64. pants
1. Neskarot disciplin āro atbild ību, iest āde, kas pilnvarojusi dele ģētos
vai tālāk dele ģētos kred ītrīkotājus, var šīs pilnvaras jebkur ālaikāatsaukt
uz laiku vai gal īgi.
2. Neskarot disciplin āro atbild ību, iest āde, kas iec ēlusi gr āmatvedi,
var jebkur ālaikāviņu atst ādināt no pien ākumu pild īšanas uz laiku vai
pavisam.
3. Neskarot disciplin āro atbild ību, iest āde, kas iec ēlusi avansu
pārziņus, var jebkur ālaikāviņus atst ādināt no pien ākumu pild īšanas
uz laiku vai pavisam.
65. pants
▼M1
1. Šīs noda ļas noteikumi neskar krimin āltiesisko atbild ību, pie kuras
var saukt 64. pant āminētos finan šu darbiniekus saska ņāar attiec īgās
valsts ties ību aktiem un sp ēkāesošajiem noteikumiem par Kopienu
finan šu intere šu aizsardz ību un c īņu pret korupciju, kur āiesaist īti
Kopienu vai dal ībvalstu ier ēdņi.
▼B
2. Ikviens kred ītrīkotājs, gr āmatvedis vai avansu p ārzinis saucams pie
disciplin āras atbild ības, un tam j āmaks ākompens ācija, k āparedz ēts
Civildienesta noteikumos, neskarot 66., 67. un 68. pantu. Ja ir neliku-mīgas darb ības, kr āpšana vai korupcija, kas var kait ēt Kopienas inte-
resēm, jaut ājumu nodod iest ādēm un strukt ūrām, kas šādam nol ūkam
izveidotas ar sp ēkāesošajiem ties ību aktiem.▼
B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —35
2. ieda ļa
Noteikumi par kred ītrīkot ājiem, kam tie šiv a i
pastarpin āti dele ģētas pilnvaras
66. pants
▼M1
1. Kred ītrīkotājam ir j āmaks ākompens ācija, k āparedz ēts Civildie-
nesta noteikumos.
1.a Pras ību maks āt kompens āciju piem ēro jo īpaši, ja:
a) kred ītrīkotājs tīši vai rupjas nolaid ības d ēļnosaka atg ūstamos pras ī-
jumus vai izdod iekas ēšanas r īkojumus, uz ņemas izdevumu saist ības
vai izdod maks āšanas r īkojumu, neiev ērojot šo regulu un īsteno šanas
noteikumus;
b) kred ītrīkotājs tīši vai rupjas nolaid ības d ēļnesagatavo dokumentu, ar
kuru konstat ēdebitoru par ādu, neizdod iekas ēšanas r īkojumu vai
izdod šādu dokumentu ar nov ēlošanos vai ja vi ņšizdod maks ājuma
rīkojumu nov ēloti, t ādējādi radot tre šām person ām iesp ēju izvirz īt
civiltiesiskus pras ījumus pret iest ādi.
▼B
2. Kred ītrīkotājs, kam tie ši vai pastarpin āti dele ģētas pilnvaras, kur š
uzskata, ka l ēmums, kura pie ņemšana ietilpst vi ņa pien ākumos, ir neli-
kumīgs vai neatbilst pareizas finan šu vad ības principiem, rakstveid āpar
to inform ēdeleģētāju iest ādi. Ja dele ģētāja iest ādešādāgadījumārakst-
veidādod pamatotu nor ādījumu kred ītrīkotājam, kam tie ši vai pastarpi-
nāti dele ģētas pilnvaras, pie ņemt min ēto lēmumu, kred ītrīkotāju nevar
saukt pie atbild ības.
▼M1
3. T ālākas dele ģēšanas gad ījumādeleģētais kred ītrīkotājs savu
dienestu robe žās joproj ām ir atbild īgs par iek šējāspārvald ības un
kontroles sist ēmu efektivit āti un rezultativit āti, k āarīpar to, k ādu
personu izraug ās par t ālākdele ģēto kred ītrīkotāju.
4. Katra iest āde izveido īpašu finan šupārkāpumu komisiju vai
piedal ās kop īgākomisij ā, ko izveidoju šas vair ākas iest ādes. Komisijas
darbojas neatkar īgi un nosaka, vai ir izdar īts finan šupārkāpums un
kādas var ētu būttāiespējamās sekas.
▼B
Pamatojoties uz šīs komisijas viedokli, iest āde izlemj, vai uzs ākt lietve-
dību, kuras rezult ātāvar saukt pie disciplin āras atbild ības vai kompen-
sācijas samaksas. Ja komisija konstat ēsistem ātiskas probl ēmas, t ā
nosūta ziņojumu ar ieteikumiem kred ītrīkotājam un dele ģētajam kred ī-
trīkotājam, ja p ēdējais nav šajās probl ēmās iesaist ītāpersona, k āarī
iekšējam revidentam.
3. ieda ļa
Noteikumi par gr āmatve žiem un avansu
pārziņiem
67. pants
Grāmatvedi sauc pie disciplin āras atbild ības un pieprasa samaks āt
kompens āciju saska ņāar Civildienesta noteikumos paredz ētajām proce-
dūrām. Vi ņšjoīpaši saucams pie atbild ības par šāda veida p ārkāpu-
miem:
a) vi ņšpazaud ēvai saboj ānaudu, akt īvus un dokumentus, kas ir vi ņa
glabāšanā;
b) vi ņšizdara nepareizas izmai ņas bankas kontos vai pasta žiro kontos;▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —36
c) vi ņšatgūst vai samaks āsummas, kas neatbilst attiec īgajiem iekas ē-
šanas vai maks ājumu r īkojumiem;
d) vi ņšneiekas ēpienākošos ie ņēmumus.
68. pants
Avansu p ārzini var saukt pie disciplin ārās atbild ības un likt tam atl ī-
dzināt zaud ējumu Civildienesta noteikumos noteiktaj ākārtībā.V iņšjo
īpaši saucams pie atbild ības par p ārkāpumu, ja vi ņš:
a) pazaud ēvai saboj ānaudas l īdzek ļus, akt īvus un dokumentus, kas ir
viņa glab āšanā;
b) nesp ēj iesniegt pien ācīgus pavaddokumentus par vi ņa izdar ītajiem
maks ājumiem;
c) izdara maks ājumus person ām, kam tie nepien ākas;
d) pien ācīgi neiekas ēieņēmumus.
5. NODA ĻA
Ieņēmumu oper ācijas
1. ieda ļa
Pašu resursu pieejam ības nodro šināšana
69. pants
To ie ņēmumu t āmi, kurus veido pa šu resursi saska ņāar Padomes
Lēmumu par Kopienu pa šu resursu sist ēmu, iek ļauj bud žetā, izsakot
eiro. To pieejam ību nodro šina saska ņāar Padomes Regulu, ar ko īsteno
minēto Lēmumu.
2. ieda ļa
Debitoru par ādu t āme
70. pants
1. Debitoru par ādu tāmi vispirms sagatavo kred ītrīkotājs, kur špar to
ir atbild īgs sakar āar katru pas ākumu vai situ āciju, kura d ēļrodas par āds
Kopien ām vai kura d ēļ šis par āds main ās.
2. Atk āpjoties no 1. punkta, debitoru par ādu tāmi nesagatavo, iekams
dalībvalstis nav nodevu šas Komisijas r īcībāpašu resursu summas, kas
paredz ētas Padomes L ēmum āpar Kopienu pa šu resursu sist ēmu un ko
dalībvalstis maks āik pēc noteikta laika. Atbild īgais kred ītrīkotājs izdod
iekas ēšanas r īkojumu attiec ībāuzšīm summ ām.
3. ieda ļa
Debitoru par ādu konstat ēšana
71. pants
1. Debitoru par ādu konstat ēšana ir akts, ar kuru kred ītrīkotājs, kam
tieši vai pastarpin āti dele ģētas pilnvaras:
a) apzina par āda esam ību;
b) nosaka vai p ārbauda par ādaīstumu un apjomu;▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —37
c) pārbauda nosac ījumus, kuriem iest ājoties, par āds jāatmaks ā.
2. Noteikta lieluma gan pa šu resursi, kas nodoti Komisijai, gan
jebkur šdebitoru par āds, kas apzin āts kādrošs, kuru nomaks āšanai
pienācis termi ņš,jākonstat ēar iekas ēšanas r īkojumu gr āmatvedim, un
pēc tam j ānosūta par ādzīme par ādniekam —abus šos dokumentus
sastāda atbild īgais kred ītrīkotājs.
3. Nepareizi samaks ātās summas atg ūst.
4. Nosac ījumus, kuriem iest ājoties, Kopien ām pien ākas procenti par
nokav ētiem maks ājumiem, paredz īsteno šanas noteikumos.
4. ieda ļa
Atg ūšanas pilnvarojums
72. pants
1. Atg ūšanas pilnvarojums ir akts, ar kuru atbild īgais kred ītrīkotājs,
kam tie ši vai pastarpin āti dele ģētas pilnvaras, izdodams iekas ēšanas
rīkojumu, dod nor ādījumu gr āmatvedim atg ūt debitoru par ādu, kuru
konstat ējis kred ītrīkotājs, kam tie ši vai pastarpin āti dele ģētas pilnvaras.
2. Iest ādes, pie ņemot l ēmumu, var ofici āli konstat ētkādebitoru
parādu summu, kas pien ākas no person ām, kuras nav valstis; šāds
lēmums j āizpilda EK l īguma 256. panta noz īmē.
5. ieda ļa
Atg ūšana
73. pants
1. Gr āmatvedis darbojas, pamatojoties uz iekas ēšanas r īkojumiem
attiec ībāuz debitoru par ādiem, ko pien ācīgi konstat ējis atbild īgais kred ī-
trīkotājs. Vi ņšvisiem sp ēkiem cen šas nodro šināt, lai Kopienas sa ņemtu
savus ie ņēmumus, un raug ās, lai tiktu aizsarg ātas to ties ības.
Grāmatvedis atg ūst summas, kompens ējot noteikta lieluma dro šus
Kopienu pras ījumus pret par ādniekiem, kuru atmaksai pien ācis termi ņš,
ar tādiem noteikta lieluma dro šiem pras ījumiem, kuru atmaksai pien ācis
termi ņš,kādišiem par ādniekiem pa šiem ir pret Kopien ām.
▼M1
2. Ja atbild īgais dele ģētais kred ītrīkotājs gatavojas atteikties vai da ļēji
atteikties no konstat ēta debitoru par āda atg ūšanas, vi ņšnodro šina, ka
šāda atteik šanās ir pareiza un atbilst pareizas finan šupārvald ības un
proporcionalit ātes principam atbilst īgiīsteno šanas noteikumos paredz ē-
tajām proced ūrām un krit ērijiem. L ēmumam par atteik šanos ir j ābūt
pamatotam. Kred ītrīkotājs var dele ģētšāda lēmuma pie ņemšanu vien īgi
tā,kāparedz ētsīsteno šanas noteikumos.
Turkl āt atbild īgais kred ītrīkotājs var atcelt vai kori ģēt konstat ētu debi-
toru par ādu saska ņāarīsteno šanas noteikumos izkl āstītajiem nosac īju-
miem.
73.a pants
Neskarot īpašu regulu noteikumus un Padomes l ēmuma piem ērošanu
attiec ībāuz Kopienu pa šu resursu sist ēmu, Kopienu ties ībām attiec ībā
pret tre šām person ām un tre šo personu ties ībām attiec ībāpret Kopien ām
noilguma termi ņšir pieci gadi.
Noilguma termi ņa apr ēķināšanai izmantojamo dienu un min ētātermi ņa
pārtrauk šanas nosac ījumus paredz īsteno šanas noteikumos.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —38
74. pants
Ieņēmumus no naudassodiem, periodisk ām kav ējuma naud ām, k āarī
uzkrātos procentus nere ģistrēkāgalīgus bud žeta ie ņēmumus, kam ēr
Tiesa var atcelt l ēmumus par to uzlik šanu.
Pirmo punktu nepiem ēro lēmumiem par gr āmatojumu noskaidro šanu vai
finan šu korekcij ām.
6. NODA ĻA
Izdevumu oper ācijas
75. pants
1. Par ikkatru izdevumu posteni uz ņemas saist ību, to apstiprina,
izdod maks ājuma r īkojumu un samaks ā.
2. Pirms izdevumu saist ību uz ņemšanās iest āde vai instit ūcijas, kam
iestāde dele ģējusi pilnvaras, pie ņem finans ēšanas l ēmumu, iz ņemot par
apropri ācijām, ko var izpild īt bez pamatakta saska ņā ar
►M1 49. panta 6. punkta e) apak špunktu◄.
1. ieda ļa
Izdevumu saist ības
76. pants
1. Saist ību uz ņemšanās bud žetāir darb ība, ar kuru rezerv ēapropri ā-
ciju, kas nepiecie šama, lai segtu turpm ākus maks ājumus, pildot juridis-
kas saist ības.
Juridiskas saist ības uz ņemšanās ir dokuments, ar kuru kred ītrīkotājs
noslēdz vai nodibina saist ību, kas rada maks ājumu.
Budžeta saist ības un juridisk ās saist ības pie ņem viens un tas pats kred ī-
trīkotājs, iz ņemot pien ācīgi pamatotos gad ījumos, kas paredz ētiīsteno-
šanas noteikumos.
2. Bud žeta saist ība ir atsevi šķa, ja sa ņēmējs un izdevumu summa ir
zināmi.
Budžeta saist ība ir visp ārēja, ja vismaz viens no elementiem, kas nepie-
ciešams, lai noteiktu atsevi šķu saist ību, joproj ām nav zin āms.
Budžeta saist ība ir provizoriska, ja ar to paredz ēts segt izdevumus, kas
minēti 150. pant ā, vai parastos administrat īvos izdevumus, bet summa
vai finans ējuma sa ņēmējs vēl nav skaidri zin āmi.
3. Bud žeta saist ības darb ībām, kas ilgst vair āk nek āvienu saimnie-
cisko gadu, var sadal īt pa vair ākiem gadiem gada maks ājumos vien īgi
tad, ja t āparedz ēts pamatakt ā, un administrat īviem izdevumiem. Ja
budžeta saist ības ir šādi sadal ītas gada maks ājumos, to nosaka ar juri-
diskām saist ībām, iz ņemot attiec ībāuz person āla izdevumiem.
77. pants
1. Attiec ībāuz pas ākumiem, kas var b ūt par pamatu izdevumiem, ko
maks āno bud žeta, atbild īgajam kred ītrīkotājam ir j āuzņemas saist ības
budžetāpirms juridisku saist ību nosl ēgšanas ar tre šām person ām.
2. Saska ņāar otr āsd aļas IV sada ļas noteikumiem visp ārējās bud žeta
saistības sedz kop ējās izmaksas par atbilsto šām atsevi šķām juridiskaj ām
saistībām, kas nosl ēgtas l īdzn+ 1 gada 31. decembrim.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —39
Atsevi šķās juridisk ās saist ības, kas attiecas uz atsevi šķām vai provizo-
riskām bud žeta saist ībām, nosl ēdz līdzngada 31. decembrim saska ņāar
76. panta 3. punktu un 179. panta 2. punktu.
Šāpunkta pirmaj āun otraj ādaļāminēto periodu beig ās atbild īgais
kredītrīkotājsšo bud žeta saist ību neizlietoto atlikumu atce ļ.
Katras atsevi šķās juridisk ās saist ības summu, kas pie ņemta p ēc visp ārējo
saistību uz ņemšanās, kred ītrīkotājs pirms parakst īšanas re ģistrēbudžeta
kontos un iegr āmato visp ārējās saist ībās.
3. Juridiskaj ām saist ībām, kas nosl ēgtas par darb ībām, kuras ilgst
vairāk nek āvienu saimniecisko gadu, un atbilsto šajām bud žeta sais-
tībām, iz ņemot attiec ībāuz person āla izdevumiem, ir gal īgais izpildes
termi ņš, kas noteikts saska ņāar pareizas finan šu vad ības principu.
Jebkuru šādu saist ību da ļu, kas nav izlietota se šus m ēnešus p ēcšā
termi ņa, atce ļsaska ņāar 11. pantu.
▼M1
Atceļbudžeta saist ību summas, kas atbilst juridisk ām saist ībām, par
kurāmt rīs gados p ēc juridisko saist ību parakst īšanas nav veikts neviens
maks ājums 81. panta noz īmē.
▼B
78. pants
1. Pie ņemot bud žeta saist ības, kred ītrīkotājs nodro šina, ka:
a) izdevumus sedz no pareiz ābudžeta poste ņa;
b) apropri ācijas ir pieejamas;
c) izdevumi atbilst L īgumu noteikumiem, bud žetam, šai regulai, īsteno-
šanas noteikumiem un visiem ties ību aktiem, kas pie ņemti saska ņāar
Līgumiem un regul ām;
d) ir iev ērots pareizas finan šu vad ības princips.
2. Re ģistrējot juridisk ās saist ības, kred ītrīkotājs nodro šina, ka:
a) saist ību sedz atbilsto šas bud žeta saist ības;
b) izdevumi ir pareizi un atbilst L īgumu noteikumiem, bud žetam, šai
regulai, īsteno šanas noteikumiem un visiem ties ību aktiem, kas
pieņemti saska ņāar Līgumiem un regul ām;
c) tiek respekt ēts pareizas finan šu vad ības princips.
2. ieda ļa
Izdevumu apzin āšana
79. pants
Izdevumu apzin āšana ir akts, ar kuru kred ītrīkotājs:
a) pārliecin ās par kreditora pras ījuma esam ību;
b) nosaka vai p ārbauda pras ījuma īstumu un t āapjomu;
c) pārbauda nosac ījumus, kuriem iest ājoties, ir j āizdara maks ājums.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —40
3. ieda ļa
Izdevumu apstiprin āšana
80. pants
Izdevumu apstiprin āšana ir akts, ar kuru atbild īgais kred ītrīkotājs, pārlie-
cinājies, ka apropri ācijas ir pieejamas, izdodot maks ājuma r īkojumu
uzdod gr āmatvedim samaks āt izdevumu summu, kuru atbild īgais kred ī-
trīkotājs ir apzin ājis.
▼M1
Gadījumos, kad par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpo-
jumiem, vai pieg ādātajām prec ēm veic periodiskus maks ājumus, un
veicot riska anal īzi, kred ītrīkotājs var likt piem ērot tie šādebeta sist ēmu.
▼B
4. ieda ļa
Izdevumu samaksa
81. pants
1. Maks ājumus izdara, kad uzr ādīts pier ādījums, ka attiec īgādarbība
ir saska ņāar pamatakta vai l īguma noteikumiem, un tie attiecas uz vienu
vai vair ākāmšādām oper ācijām:
a) visas pien ākošās summas maks ājums;
b) tādas summas maks ājums, kuras samaksa pien ākas k ā:
i) iepriek šējs finans ējums, ko var sadal īt vair ākos maks ājumos;
ii) viens vai vair āki starpposma maks ājumi;
iii) atliku šo pien ākošos summu nomaksa.
2. Izdarot maks ājumus, kontos izdara atz īmi par da žādajiem maks ā-
juma veidiem, kas min ēti 1. punkt ā.
82. pants
Izdevumu samaksu izdara gr āmatvedis pieejamo l īdzek ļu robe žās.
5. ieda ļa
Izdevumu oper āciju termi ņi
83. pants
Izdevumu apzin āšana, apstiprin āšana un samaksa j āpabeidz termi ņos,
kas paredz ētiīsteno šanas noteikumos, kuros ar īpreciz ēapstākļus,
kādos kreditoriem, kuriem maks ājums izdar īts ar nov ēlošanos, ir ties ības
saņemt kav ējuma procentus, ko maks āno poz īcijas, no kuras maks āta
pamatsumma.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —41
7. NODA ĻA
Inform ācijas tehnolo ģiju sist ēmas
84. pants
Ja ie ņēmumu un izdevumu oper ācijas veic, izmantojot datorsist ēmas,
dokumentus var parakst īt, izmantojot datoriz ētu vai elektronisku proce-
dūru
8. NODA ĻA
Iekšējais revidents
85. pants
Katra iest āde nosaka iek šējās rev īzijas amatpien ākumus, kas j āpilda
saska ņāar atbilsto šiem starptautiskajiem standartiem. Iek šējais revi-
dents, ko iec ēlusi iest āde, ir atbild īgsšai iest ādei par bud žeta izpildes
sistēmu un proced ūru pareizas darb ības p ārbaudi. Iek šējais revidents
nevar b ūt ne kred ītrīkotājs, ne gr āmatvedis.
86. pants
1. Iek šējais revidents konsult ēiestādi, kur āviņšstrādā, par riska
pārvald īšanu, izsakot neatkar īgu viedokli par vad ības un kontroles
sistēmu kvalit āti, k āarīsniedzot ieteikumus, k āuzlabot oper āciju
izpildes nosac ījumus un veicin āt pareizu finan šu vad ību.
Viņšjoīpaši atbild:
a) par iek šējās vad ības sist ēmu piem ērotības un efektivit ātes nov ērtē-
jumu un strukt ūrvien ību snieguma nov ērtējumu politikas, programmu
un darb ību izpild ē, minot ar tiem saist ītos riskus;
▼M1
b) par vis ām bud žeta izpildes oper ācijām piem ēroto iek šējās kontroles
un rev īzijas sist ēmu efektivit ātes un rezultativit ātes nov ērtējumu.
▼B
2. Iek šējais revidents pilda savus pien ākumus attiec ībāuz vis ām
iestādes veiktaj ām darb ībāmu nt ās strukt ūrvien ībām. Vi ņam piln īgi
un bez ierobe žojumiem ir pieejama visa inform ācija, kas nepiecie šama
viņa pien ākumu veik šanai, nepiecie šamības gad ījumā—klātienē,a rī
dalībvalst īs un tre šās valst īs.
3. Iek šējais revidents zi ņo iest ādei par saviem atzinumiem un ietei-
kumiem. Iest āde nodro šina, ka tiek veikti pas ākumi atbilsto ši ieteiku-
miem, kas sniegti p ēc iek šējās rev īzijas. Iek šējais revidents ar īiesniedz
iestādei iek šējās rev īzijas gada p ārskatu, nor ādot veikto iek šējo rev īziju
skaitu un veidu, sniegtos ieteikumus, k āarīsakar āar tiem veiktos
pasākumus.
4. Iest āde katru gadu nodod zi ņojumu iest ādei, kas atbr īvo no atbil-
dības par bud žeta izpildi, iek ļaujot šajāziņojum āapkopojumu par veikto
iekšējo rev īziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un sakar āar
tiem veiktajiem pas ākumiem.
87. pants
Īpašās normas, ko piem ēro iek šējiem revidentiem, nosaka iest āde, un
šīm norm āmjābūttādām, lai nodro šinātu, lai vi ņš, pildot savus pien ā-
kumus, b ūtu piln īgi neatkar īgs, k āarījāparedz vi ņa atbild ība.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —42
Ja iek šējais revidents ir person āla loceklis, vi ņšuzņemas atbild ību
saska ņāar Civildienesta noteikumiem un īsteno šanas noteikumiem.
▼B
V SADA ĻA
PUBLISKAIS IEPIRKUMS
1. NODA ĻA
Visp ārīgi noteikumi
1.ieda ļa
Darb ības joma un pie šķiršanas principi
▼M1
88. pants
1. Publisk āiepirkuma l īgumi ir atl īdzības l īgumi, kas rakstiski
noslēgti starp vienu vai vair ākiem saimniecisk ās darb ības subjektiem
un vienu vai vair ākāmlīgumsl ēdzējām iest ādēm 104. un 167. panta
nozīmēpar kustamu vai nekustamu akt īvu pieg ādi, b ūvdarbu veik šanu
vai pakalpojumu snieg šanu, cenu piln īgi vai da ļēji maks ājot no bud žeta.
Šādi līgumi ir:
a)ēku pirk šanas vai nomas l īgumi;
b) pieg āžulīgumi;
c) būvdarbu l īgumi;
d) pakalpojumu l īgumi.
2. Pamatl īgumi ir l īgumi, kuri nosl ēgti starp vienu vai vair ākām
līgumsl ēdzējām iest ādēm un vienu vai vair ākiem saimniecisk ās darb ības
subjektiem un kuru m ērķis ir paredz ēt noteikumus, kas attiecin āmi uz
līgumiem, kuru sl ēgšanas ties ības paredz ēts pie šķirt noteikt ālaikposm ā,
joīpaši attiec ībāuz cenu un, attiec īgāgadījumā, paredz ēto daudzumu.
Uz tiem attiecas šīs sada ļas noteikumi par l īgumu sl ēgšanas ties ību
piešķiršanas proced ūru, tostarp rekl āmu.
3. Neskarot 93. l īdz 96. pantu, šīsadaļa neattiecas uz dot ācijām.
▼B
89. pants
1. Visi publisk āiepirkuma l īgumi, kurus piln īgi vai da ļēji finans ēno
budžeta, atbilst p ārredzam ības, proporcionalit ātes, vienl īdzīgas
attieksmes un nediskrimin ācijas principiem.
2. Par visiem publisk āiepirkuma l īgumiem r īko iesp ējami pla šu
konkursu, iz ņemot 91. panta 1. punkta d) apak špunkt āminētāspārrunu
proced ūras gad ījumus.
▼M1
Līgumsl ēdzējas iest ādes nedr īkst pamatl īgumus izmantot nepareizi vai
tā,k a šādas izmanto šanas m ērķis vai sekas ir konkurences nov ēršana,
ierobe žošana vai izkrop ļošana.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —43
2.ieda ļa
Public ēšana
90. pants
▼M1
1. Visus l īgumus, kas p ārsniedz 105. pant āvai 167. pant ānorādītās
robežvērtības, public ēEiropas Savien ības Ofici ālajāVēstnes ī.
Paziņojumus par l īgumiem public ēiepriek š,i zņemot šīs regulas
91. panta 2. punkt āminētajos gad ījumos, k āpreciz ētsīsteno šanas notei-
kumos, un iz ņemot pazi ņojumus par pakalpojumu l īgumiem, uz kuriem
attiecas II B pielikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai
2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, k ākoordin ētbūvdarbu valsts
līgumu, pieg ādes valsts l īgumu un pakalpojumu valsts l īgumu sl ēgšanas
tiesību pie šķiršanas proced ūru (1).
▼B
Pēclīguma pie šķiršanas konkr ētu inform āciju var nepublic ēt, ja tas
kavētu ties ību aktu piem ērošanu, b ūtu pret ēji visp ārības interes ēm vai
kaitētu valsts vai priv āta uz ņēmuma likum īgāmu z ņēmējdarb ības inte-
resēm, k āarīvarētu deform ēt god īgu konkurenci starp tiem.
▼M1
2. L īgumus, kuru v ērtība ir maz āka par 105. vai 167. pant ānorādīto
robežvērtību, un Direkt īvas 2004/18/EK II B pielikum āminētos pakal-
pojumu l īgumus izsludina attiec īgāveidā,kānorādītsīsteno šanas notei-
kumos.
▼B
3.ieda ļa
Publisk āiepirkuma proced ūras
91. pants
▼M1
1. Iepirkuma proced ūras var b ūtkādānošādiem veidiem:
a) atkl āta proced ūra;
b) ierobe žota proced ūra;
c) konkursi;
d) pārrunu proced ūra;
e) konkursa sarunas.Ja publisk āiepirkuma l īgums vai pamatl īgums ir divu vai vair āk
185. pant āminēto iest āžu, izpilda ģentūru vai strukt ūru interes ēsu nj a
pastāv iesp ēja pan ākt efektivit ātes pieaugumu, attiec īgāslīgumsl ēdzējas
iestādes cen šas iepirkuma proced ūruīstenot kop īgi.
Ja publisk āiepirkuma l īgums vai pamatl īgums ir vajadz īgs, lai īstenotu
vienas iest ādes un k ādas dal ībvalsts l īgumsl ēdzējas iest ādes kop īgu
rīcību, publisk āiepirkuma proced ūru var kop īgiīstenot šīiestāde un
šīlīgumsl ēdzēja iest āde, k āpreciz ētsīsteno šanas noteikumos.
▼
B
2. Par l īgumiem, kuru v ērtība pārsniedz 105. un 167. pant āminētos
robežlielumus, p ārrunu proced ūru atļauj vien īgi gad ījumos, kas paredz ēti
īsteno šanas noteikumos.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —44
(1) OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direkt īvājaunākie groz ījumi izdar īti ar
Komisijas Regulu (EK) Nr. 2083/2005 (OV L 333, 20.12.2005., 28. lpp.).
__________
▼B
3. Īsteno šanas noteikumos nosaka l īgumu v ērtības robe žlielumus,
zem kuriem l īgumsl ēdzēja iest āde var vai nu izmantot p ārrunu proce-
dūru, vai, atk āpjoties no 88. panta 1. punkta pirm āsd aļas, vienk ārši segt
izmaksas, ja tiek uzr ādītas fakt ūras.
▼M1
4. Īsteno šanas noteikumos defin ē1. punkt āminēto iepirkuma proce-
dūru, ko piem ēro pakalpojumu l īgumiem, uz kuriem attiecas Direkt īvas
2004/18/EK II B pielikums, un l īgumiem, kuri ir pasludin āti par slepe-
niem, kuru izpilde ir j āveic kop āarīpašiem dro šības pas ākumiem, vai ja
tas ir vajadz īgs Kopienu vai Eiropas Savien ības b ūtisku intere šu aizsar-
dzībai.
92. pants
Dokumentos par uzaicin ājumu uz konkursu ietver piln īgu, skaidru un
precīzu līguma priek šmeta aprakstu un preciz ēizslēgšanas, atlases un
līgumu sl ēgšanas ties ību pie šķiršanas krit ērijus, kas piem ērojami attiec ī-
gajam l īgumam.
▼B
93. pants
1.►M1 Kandid ātus vai pretendentus izsl ēdz no dal ības iepirkuma
proced ūrās, ja:◄
a) ir bankrot ējuši vai tiek likvid ēti, to darb ību p ārvalda tiesa, tie ir
iesaist ījušies nol īgumāar kreditoriem, p ārtrauku šiu zņēmējdarb ību,
tie ir iesaist īti tiesas proces āattiec ībāuz iepriek šminētajiem jaut āju-
miem vai non ākuši citātamlīdzīgāsituācijā, kas radusies l īdzīgas
valstu ties ību aktos vai noteikumos paredz ētas proced ūras rezult ātā;
b) tie ar sp ēkāstājušos tiesas spriedumu noties āti par p ārkāpumu
saistībāar to profesion ālo darb ību;
c) tie ir vain īgi smag āpārkāpumāsaistībāar profesion ālo darb ību, kur š
pierādīts ar jebk ādiem l īdzekļiem, ko l īgumsl ēdzējas iest ādes var
pieņemt;
d) tie nav izpild ījuši saist ības attiec ībāuz soci ālās apdro šināšanas
iemaks ām vai nodok ļu nomaksu saska ņāar tās valsts ties ību
norm ām, kur ātie izveidoti vai l īgumsl ēdzējas iest ādes valsts ties ību
norm ām, vai ar ītās valsts ties ību norm ām, kur paredz ēta līguma
izpilde;
e) attiec ībāuz tiem pie ņemts sp ēkāstājies tiesas spriedums par kr āp-
šanu, korupciju, l īdzdal ību noziedz īgāgrupējumāvai cit ādu neliku-
mīgu darb ību, kas kait ēKopienu finan šu interes ēm;
▼M1
f) uz tiem pa šlaik attiecas 96. panta 1. punkt āminēta administrat īvā
sankcija.
Šāpunkta pirm āsd aļas a) l īdz d) apak špunktu nepiem ēro pieg āžu iepir-
kumiem ar īpaši izdev īgiem nosac ījumiem vai nu no pieg ādātāja, kas
pilnīgi izbeidz saimniecisko darb ību, vai ar īno bankrota administrato-
riem vai likvidatoriem atbilst īgi mierizl īgumam ar kreditoriem vai k ādai
līdzīgai proced ūrai saska ņāar attiec īgās valsts ties ību aktiem.
2. Kandid āti vai pretendenti apliecina, ka uz tiem neattiecas neviens
no 1. punkt āuzskait ītajiem gad ījumiem. Tom ērlīgumsl ēdzēja iest āde
var attur ēties pras ītšādu apliecin ājumu attiec ībāuzļoti mazas v ērtības
līgumiem, k āpreciz ētsīsteno šanas noteikumos.
Lai pareizi piem ērotu 1. punktu, kandid ātam vai pretendentam, ja l īgum-
slēdzēja iest āde to pieprasa:▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —45
a) ja kandid āts vai pretendents ir juridiska persona –jāsniedz inform ā-
cija par īpašumties ībām, vad ības, kontroles un p ārstāvības pilnvar ām
attiec ībāuz juridisko personu;
b) ja ir paredz ēts slēgt apak šlīgumu –jāapliecina, ka uz apak šlīguma
slēdzēju neattiecas neviens no 1. punkt āminētajiem gad ījumiem.
3. Īsteno šanas noteikumos paredz maksim ālo termi ņu, kur ā1. punkt ā
minētie gad ījumi ir pamats kandid ātu un pretendentu izsl ēgšanai no
dalības iepirkuma proced ūrā. Maksim ālais termi ņšnepārsniedz desmit
gadus.
94. pants
Līguma sl ēgšanas ties ības nepie šķir kandid ātiem vai pretendentiem, kas,
norisinoties iepirkuma proced ūrai attiec ībāuzšolīgumu:
a) ir iesaist īti intere šu konflikt ā;
b) ir vain īgi tādas inform ācijas sagroz īšanā,k ol īgumsl ēdzēja iest āde
prasa k ānosac ījumu dal ībai iepirkuma proced ūrā, vai ar īnesniedz
šo inform āciju;
c) attiec ībāuzšo iepirkuma proced ūru ir situ ācijā, kad uz vi ņiem
attiecas k āds no 93. panta 1. punkt āminētajiem izsl ēgšanas gad īju-
miem.
95. pants
1. Komisija izveido un uztur centr ālu datub āzi, iev ērojot Kopienas
noteikumus par personas datu aizsardz ību. Datub āzēir ziņas par kandi-
dātiem un pretendentiem, uz kuriem attiecas k āds no 93., 94. pant ā,
96. panta 1. punkta b) apak špunkt āun 2. punkta a) apak špunkt āminē-
tajiem gad ījumiem. Datub āze ir kop ēja 185. pant āminētajām iest ādēm,
izpilda ģentūrām un strukt ūrām.
2. Dal ībvalstu un tre šo valstu iest ādes, k āarīstrukt ūras, kas nav šā
panta 1. punkt āminētās strukt ūras, piedaloties bud žeta izpild ēsaska ņā
ar 53. un 54. pantu, pazi ņo kompetentajam kred ītrīkotājam inform āciju
par kandid ātiem un pretendentiem, uz kuriem attiecas k āds no 93. panta
1. punkta e) apak špunkt āminētajiem gad ījumiem, ja attiec īgāsaimnie-
ciskās darb ības subjekta r īcība ir kait ējusi Kopienu finan šu interes ēm.
Kred ītrīkotājs saņemšo inform āciju un prasa, lai gr āmatvedis to ievada
datub āzē.
Šāpunkta pirmaj ādaļāminētajām iest ādēm un strukt ūrām ir piek ļuve
datub āzēglabātajai inform ācijai, un t ās var –attiec īgos gad ījumos un uz
savu atbild ību–šo inform āciju ņemt v ērā, pie šķirot ar bud žeta izpildi
saistītu līgumu sl ēgšanas ties ības.
3. Īsteno šanas noteikumos paredz p ārredzamus un saska ņotus krit ē-
rijus, lai nodro šinātu izsl ēgšanas krit ēriju sam ērīgu piem ērošanu. Komi-
sija nosaka standartiz ētas proced ūras un tehnisk ās specifik ācijas datu-
bāzes uztur ēšanai.
96. pants
1. L īgumsl ēdzēja iest āde var piem ērot administrat īvas vai finansi ālas
sankcijas:
a) kandid ātiem vai pretendentiem –94. panta b) apak špunkt āminētajos
gadījumos;
b) līgumsl ēdzējiem, kas ir nopietni p ārkāpušiv iņu saist ības saska ņāar
līgumiem, kurus finans ēno bud žeta.
Taču visos gad ījumos l īgumsl ēdzējai iest ādei ir pien ākums dot iesp ēju
attiec īgajai personai izteikt savus apsv ērumus.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —46
2. Šāpanta 1. punkt āminētās sankcijas ir sam ērīgas ar l īguma svar ī-
gumu un p ārkāpuma nopietn ību, un t ās var b ūt:
a) attiec īgākandid āta vai pretendenta, vai l īgumsl ēdzēja izsl ēgšana–
ilgākais, uz desmit gadiem –no līgumiem un dot ācijām, ko finans ē
no bud žeta; un/vai
b) finansi ālas sankcijas, ko maks ākandid āts vai pretendents, vai l īgum-
slēdzējs, sankcij ām nep ārsniedzot attiec īgālīguma v ērtību.
97. pants
1. L īgumu sl ēgšanas ties ības pie šķir, pamatojoties uz pied āvājuma
saturam piem ērojamiem krit ērijiem, p ēc tam, kad ir p ārbaud īta saimnie-
ciskās darb ības subjektu, kuri nav izsl ēgti saska ņāar 93., 94. pantu un
96. panta 2. punkta a) apak špunktu, sp ēja atbilst īgi atlases krit ērijiem,
kuri noteikti dokumentos par uzaicin ājumu uz konkursu.
2. L īgumu sl ēgšanas ties ības pie šķir saska ņāar autom ātiskas pie šķir-
šanas proced ūru vai proced ūru, kas paredz vislab āko cenas un v ērtības
attiec ību.
▼B
98. pants
▼M1
1. Pied āvājumu iesnieg šanas noteikumi ir t ādi, kas nodro šina patiesu
konkurenci, k āarīto, ka pied āvājumu saturs netiek izpausts, l īdz tos
visus atver vienlaikus.
2. Ja to atz īst par vajadz īgu un sam ērīgu, l īgumsl ēdzēja iest āde var
prasīt, kānoteikts īsteno šanas noteikumos, lai pretendenti dod iepriek-
šēju nodro šinājumu k āgarantiju tam, ka iesniegtie cenas pied āvājumi
netiks atsaukti.
▼B
3. Pieteikumus un pied āvājumus atver šim nol ūkam iecelta pied āvā-
jumu atv ēršanas komisija, iz ņemot l īgumiem par nelieliem apjomiem,
kas min ēti 91. panta 3. punkt ā. Katru pied āvājumu vai pieteikumu, par
kuru komisija pazi ņojusi, ka tas neatbilst nosac ījumiem, noraida.
▼M1
4. Visus dal ības pieteikumus un pied āvājumus, par kuriem komisija
paziņojusi, ka tie atbilst paredz ētajiem nosac ījumiem, izv ērtē, pamato-
joties uz krit ērijiem, kuri noteikti dokumentos par uzaicin ājumu uz
konkursu, lai ierosin ātu līgumsl ēdzējai iest ādei pie šķirt līguma sl ēgšanas
tiesības vai veikt elektronisku izsoli.
▼B
99. pants
Līgumu pie šķiršanas proced ūras laik āvisiem kontaktiem starp l īgumsl ē-
dzēju iest ādi un kandid ātiem vai pretendentiem j ānotiek t ā, lai b ūtu
ievērota p ārredzam ība un vienl īdzīga attieksme. To rezult ātānevar tikt
grozīti līguma nosac ījumi vai konkursa s ākotnējie noteikumi.
100. pants
1. Kred ītrīkotājs izlemj, kam j āpiešķir līgums saska ņāar atlases un
piešķiršanas krit ērijiem, kas ir iepriek šnoteikti dokumentos, kuri
attiecas uz uzaicin ājumu uz konkursiem, un iev ērojot ties ību normas
par ieg ādēm.
2. L īgumsl ēdzēja iest āde visiem kandid ātiem vai pretendentiem, kuru
pieteikumi vai pied āvājumi ir noraid īti, pazi ņošāda lēmuma pamato-▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —47
jumu, un visiem pretendentiem, kuru pied āvājumi biju ši pieņemami, p ēc
to iesniegta rakstisku piepras ījuma pazi ņo veiksm īgāpiedāvājuma
raksturlielumus un sal īdzino šo izdev īgumu, k āarītāpretendenta nosau-
kumu, kuram l īgums pie šķirts.
Tomēr konkr ēta inform ācija nav j āatklāj, ja šādas inform ācijas atkl āšana
kavētu likuma piem ērošanu, b ūtu pretrun āsabiedr ības interes ēm vai
kaitētu valsts vai priv āta uz ņēmuma likum īgāmu z ņēmējdarb ības inte-
resēm, vai ar īvarētu deform ēt god īgu konkurenci starp šiem uz ņēmu-
miem.
101. pants
Kam ērlīgums nav parakst īts, līgumsl ēdzēja iest āde var vai nu atteikties
no publisk āiepirkuma pie šķiršanas, vai atcelt pie šķiršanas proced ūru,
par ko kandid ātam vai pretendentam nav ties ību piepras īt nek ādu
kompens āciju.
Lēmumam j ābūt motiv ētam un j ānodro šina, ka par to tiek inform ēti
kandid āti vai pretendenti.
4.ieda ļa
Nodro šinājumi un kontrole
▼M1
102. pants
1. Īsteno šanas noteikumos paredz ētajos gad ījumos l īgumsl ēdzēja
iestāde prasa, lai l īgumsl ēdzēji dod iepriek šēju nodro šinājumu.
2. Ja l īgumsl ēdzēja iest āde to atz īst par vajadz īgu un sam ērīgu, tāvar
prasītlīgumsl ēdzējiem dot šādu nodro šinājumu, lai:
a) nodro šinātu līguma piln īgu izpildi;
b) ierobe žotu finansi ālos riskus, kas saist īti ar iepriek šēja finans ējuma
samaksu.
103. pants
Ja atkl ājas, ka l īgumu sl ēgšanas ties ību pie šķiršanas proced ūrāir
pieļautas nopietnas k ļūdas, p ārkāpumi vai kr āpšana, iest ādes proced ūru
aptur, un t ās var veikt visus vajadz īgos pas ākumus, tostarp anul ēt proce-
dūru.
Ja pēclīguma sl ēgšanas ties ību pie šķiršanas atkl ājas, ka pie šķiršanas
proced ūrāvai l īguma izpild ēir pie ļautas nopietnas k ļūdas, p ārkāpumi
vai kr āpšana, tad –atkar ībāno proced ūras stadijas –iestādes var attu-
rēties no l īguma nosl ēgšanas vai aptur ētlīguma izpildi, vai, attiec īgos
gadījumos, izbeigt l īgumu.
Jašādas k ļūdas, p ārkāpumus vai kr āpšanu ir izdar ījis līgumsl ēdzējs,
iestādes–samērāar kļūdas, p ārkāpuma vai kr āpšanas smagumu –
turklāt var atteikties izdar īt maks ājumus, var atg ūt jau samaks ātās
summas vai izbeigt visus l īgumus, kas nosl ēgti ar šolīgumsl ēdzēju.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —48
2. NODA ĻA
Noteikumi par l īgumiem, kurus pie šķir Kopienas iest ādes uz savu
rēķinu
104. pants
Kopienas iest ādes uzskata par l īgumsl ēdzējām iest ādēm gad ījumos, kad
tās pie šķir līgumus uz savu r ēķinu.►M1 Saska ņāar 59. pantu t ās
deleģēvajadz īgās pilnvaras, lai pild ītu līgumsl ēdzējas iest ādes funk-
cijas.◄
▼M1
105. pants
1. Saska ņāaršīs regulas otr āsd aļas IV sada ļu Direkt īvā2004/18/EK
ir paredz ētas robe žvērtības, kas nosaka:
a)šīs regulas 90. pant āminētos public ēšanas noteikumus;
b)šīs regulas 91. panta 1. punkt āminēto proced ūru izv ēli;
c) attiec īgos termi ņus.
2. Iev ērojot īsteno šanas noteikumos paredz ētos iz ņēmumus un nosa-
cījumus, l īgumsl ēdzēja iest āde–tiktāl, cikt āl tas attiecas uz l īgumiem,
ko reglament ēDirekt īva 2004/18/EK –neslēdz līgumu vai pamatl īgumu
ar veiksm īgo pretendentu, pirms nav beidzies atlik šanas periods.
▼B
106. pants
Līdzdal ība izsol ēir pieejama ar l īdzvērtīgiem noteikumiem vis ām fizi-
skām un juridisk ām person ām, kas ietilpst L īgumu darb ības jom ā,u n
visām fizisk ām un juridisk ām person ām tre šās valst īs, kas nosl ēgušas
īpašu nol īgumu ar Eiropas Kopien ām publisko l īgumu pie šķiršanas
jomā,šādai līdzdal ībai notiekot saska ņāar nosac ījumiem, kas paredz ēti
nolīgumā.
107. pants
Ja uz šādu līgumu pie šķiršanu attiecas Pasaules tirdzniec ības organiz ā-
cijānoslēgtāDaudzpus ējāvieno šanās par publisko iepirkumu, izsol ēvar
piedal īties ar īto valstu pilso ņi, kuras ratific ējušas min ēto vieno šanos,
dalībai izsol ēnotiekot saska ņāar tās nosac ījumiem.
VI SADA ĻA
DOT ĀCIJAS
▼M1
1. NODA ĻA
Dotāciju piem ērošanas joma un veidi
▼B
108. pants
1. Dot ācijas ir tie šas finan šu iemaksas no bud žeta ziedojumu veid ā,
lai finans ētu:▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —49
a) darb ību, kas paredz ēta, lai pal īdzētu sasniegt m ērķi, kas ietilpst
Eiropas Savien ības politik ā;
b) tādas strukt ūras darb ību, kas īsteno k ādu m ērķi, kuram ir visp ārēja
Eiropas noz īme, vai kuras m ērķis ietilpst Eiropas Savien ības politik ā.
▼M1
Dotācijas pie šķir vai nu ar rakstisku nol īgumu, vai ar Komisijas
lēmumu, kuru pazi ņo veiksm īgajam pretendentam.
2. Šīs sada ļas noz īmēdotācijas nav:
a) izdevumi par iest āžu locek ļiem un person ālu un iemaksas Eiropas
skolām;
b) aiz ņēmumi, risku ietvero ši Kopienas instrumenti vai Kopienas
finan šu iemaksas šādos instrumentos, 88. pant āminētie publisk ā
iepirkuma l īgumi un atbalsts, ko maks ākāmakrofinansi ālu atbalstu
un bud žeta atbalstu;
c) kapit ālieguld ījumi, pamatojoties uz priv āta ieguld ītāja principu,
kvazikapit āla finans ējums un akcijas/kapit āla da ļas vai l īdzdal ība
akciju kapit ālāstarptautisk ās finan šu iest ādēs, tādāskāEiropas
Rekonstrukcijas un att īstības banka (ERAB), vai specializ ētās
Kopienas strukt ūrās, tādāskāEiropas Invest īciju fonds (EIF);
d) ieguld ījums, ko Kopienas maks ākādalības maksu organiz ācijām,
kuru dal ībnieces t ās ir;
e) izdevumi, ko veic, īstenojot dal ītu, decentraliz ētu vai kop īgu pārval-
dību 53. l īdz 53.d panta noz īmē;
f) maks ājumi strukt ūrām, kur ām saska ņāar 54. panta 2. punktu ir
deleģēti izpildes uzdevumi, un iemaksas, ko maks ālikumdev ējas
iestādes izveidot ām strukt ūrām saska ņāar to izveides pamataktu;
g) izdevumi saist ībāar zivsaimniec ības tirgiem, k āminēts 3. panta
2. punkta f) apak špunkt āPadomes Regul ā(EK) Nr. 1290/2005
(2005. gada 21. j ūnijs) par kop ējās lauksaimniec ības politikas finan-
sēšanu (1);
h) transporta izdevumu un dienasnaudas atmaks āšana vai, attiec īgos
gadījumos, citas kompens ācijas iest āžu uzaicin ātām vai pilnvarot ām
person ām.
3. Dot ācijām piel īdzina un saska ņāaršo sada ļu reglament ē:
a) labumu, ko ieg ūst no noteiktu aiz ņēmumu procentu subs īdijām;
b) kapit ālieguld ījumus vai l īdzdal ību, kas nav 2. punkta c) apak špunkt ā
minētie kapit ālieguld ījumi vai l īdzdal ība.
4. Ikviena iest āde var pie šķirt dot ācijas komunik āciju darb ībām, ja
attiec īgi pamatotu iemeslu d ēļpublisk āiepirkuma proced ūru izmanto-
šana nav lietder īga.
108.a pants
1. Dot ācijas var b ūt:
a) faktisko atbilst īgo izmaksu noteiktas da ļas atmaks āšana;
b) vienreiz ējs maks ājums;
c) vienotas likmes finans ējums;
d)šāpunkta a), b) un c) apak špunkt āminēto veidu kombin ācija.
2. Dot ācijas nep ārsniedz visp ārējo maksim ālo apjomu, kas izteikts k ā
absol ūtāvērtība.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —50
(1) OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regul āgrozījumi izdar īti ar Regulu (EK)
Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).;
2. NODA ĻA
Principi
109. pants
1. Uz dot ācijām attiecas p ārskat āmības un vienl īdzīgas attieksmes
principi.
Tās nevar b ūt kumulat īvas vai pie šķirtas ar atpaka ļejošus pēku, un t ām
jābūt saist ītāma rl īdzfinans ējumu.
Nekādāgadījumānedrīkst p ārsniegt kombin ētu atbilst īgo izmaksu
kopapjomu, k āparedz ētsīsteno šanas noteikumos.
2. Dot āciju m ērķis vai sekas nevar b ūtp eļņas rad īšana sa ņēmējam.
3. Šāpanta 2. punktu nepiem ēro:
a) pētījumu, izp ētes vai m ācību stipendij ām, ko maks āfizisk ām
person ām;
b) konkursos pie šķirtām godalg ām;
c) darb ībām, kuru m ērķis ir stiprin āts aņēmēja finan šus pēju vai rad īt
ienākumus saist ībāarārējo darb ību.
▼B
110. pants
▼M1
1. Dot ācijas pie šķir saska ņāar ikgad ēju darba programmu, kuru
public ēgada s ākumā.
Ikgad ējo darba programmu īsteno, public ējot uzaicin ājumus iesniegt
priek šlikumus, iz ņemot attiec īgi pamatotus ārkārtējas steidzam ības gad ī-
jumus vai gad ījumus, kad sa ņēmēja vai darb ības iez īmju d ēļattiec īgās
darbības sakar ānav citas izv ēles, vai ja sa ņēmējs ir pamatakt āidentifi-
cēts kādotācijas sa ņēmējs.
Šāpunkta pirmo da ļu nepiem ēro kr īzes p ārvarēšanas atbalsta un
humānās pal īdzības pas ākumiem.
▼B
2. Visas dot ācijas, kas pie šķirtas saimniecisk āgada laik ā, public ē
katru gadu, pien ācīgi iev ērojot konfidencialit ātes un dro šības pras ības.
▼M1
111. pants
Par katru darb ību vienam un tam pa šam sa ņēmējam var pie šķirt tikai
vienu dot āciju no bud žeta, iz ņemot gad ījumus, kad cit ādi ir at ļauts ar
attiec īgajiem pamataktiem.
Vien āsaimnieciskaj āgadāsaņēmējam var pie šķirt tikai vienu darb ības
dotāciju no bud žeta.
Pretendents t ūlīt inform ēkredītrīkotājus par jebk ādiem vair ākiem pietei-
kumiem un vair ākām dot ācijām saist ībāar vienu un to pa šu darb ību vai
vienu un to pa šu darba programmu.
Vienas un t āsp a šas izmaksas nek ādāgadījumānevar finans ētn o
budžeta divreiz.
112. pants
1. Dot āciju var pie šķirt par jau uzs āktu darb ību vien īgi tādāgadī-
jumā, ja pretendents var pier ādīt, ka darb ību nepiecie šams uzs ākt pirms
dotācijas pie šķiršanas.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —51
Šādos gad ījumos finans ējumam atbilst īgās izmaksas nevar b ūt radu šās
pirms dienas, kad iesniegts dot ācijas pieteikums, iz ņemot attiec īgi pama-
totus ārkārtas gad ījumus, k ānoteikts pamatakt ā, vai gad ījumā, ja izde-
vumi nepiecie šami kr īzes p ārvarēšanas atbalsta vai hum ānās pal īdzības
pasākuma pien ācīgaiīsteno šanai, k āparedz ētsīsteno šanas noteikumos.
Dotācijas nevar pie šķirt ar atpaka ļejošus p ēku par jau pabeigt ām
darbībām.
2. Darb ības dot āciju pie šķir se šos m ēnešos p ēcs aņēmēja bud žeta
gada s ākuma. Finans ējumam atbilst īgās izmaksas nevar b ūt radu šāsn e
pirms dot ācijas pieteikuma iesnieg šanas, ne ar īpirms sa ņēmēja bud žeta
gada s ākuma.
▼B
113. pants
1. Dot ācija nevar finans ēt visas izmaksas darb ībai saska ņāar otr ās
daļas IV sada ļu.
Dotācija nevar finans ēt visus sa ņēmējas strukt ūras darb ības izdevumus.
▼M1
2. Ja vien attiec ībāuz iest ādēm, kas īsteno visp ārējas Eiropas
nozīmes m ērķi, pamatakt ānav noteikts cit ādi, tad, atjaunojot darb ības
dotācijas, t ās pak āpeniski samazina. Šis noteikums neattiecas uz dot ā-
cijām, ko pie šķir vien āno 108.a panta 1. punkta b) un c) apak špunkt ā
minētajiem veidiem.
▼B
3. NODA ĻA
Piešķiršanas proced ūra
▼M1
114. pants
1. Dot āciju pieteikumus iesniedz rakstiski.
2. Dot āciju pieteikumi ir atbilst īgi, ja tos iesniedz:
a) juridiskas personas; dot āciju pieteikumi var b ūt atbilst īgi, ja tos
iesniedz subjekti, kas nav juridiskas personas saska ņāar attiec īgās
valsts ties ību aktiem, ar nosac ījumu, ka to p ārstāvjiem ir ties ības
uzņemties juridiskas saist ībasšo subjektu v ārdā,kāarīuzņemties
finansi ālu atbild ību;
b) fiziskas personas, cikt āl to prasa pretendenta darb ības b ūtība vai
iezīmes vai pretendenta sasniedzamais m ērķis.
3. Dot ācijas nevar pie šķirt pretendentiem, uz kuriem dot āciju pie šķir-
šanas proced ūras laik āattiecas k āds no 93. panta 1. punkt ā, 94. pant āun
96. panta 2. punkta a) apak špunkt āminētajiem gad ījumiem.
Pretendentiem j āapliecina, ka uz tiem neattiecas neviens no šāpunkta
pirmaj ādaļāminētajiem gad ījumiem. Tom ēr kred ītrīkotājs var attur ēties
prasītšādu apliecin ājumu attiec ībāuzļoti mazas v ērtības dot ācijām, k ā
preciz ētsīsteno šanas noteikumos.
4. Saska ņāar 96. pantu kred ītrīkotājs var pretendentiem piem ērot
iedarb īgas, sam ērīgas un prevent īvas administrat īvās un finansi ālās sank-
cijas.
Šādas sankcijas var piem ērot ar īsaņēmējiem, kuri pieteikuma iesnieg-
šanas vai dot ācijas izmanto šanas laik āir sniegu ši nepatiesas zi ņas,
iesniedzot inform āciju, ko pieprasa kred ītrīkotājs, vai ar īnav sniegu ši
šo inform āciju.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —52
115. pants
1. Atlases krit ēriji ir t ādi, lai ļautu nov ērtēt pretendenta sp ējas izpild īt
piedāvāto darb ību vai darba programmu.
2. Pie šķiršanas krit ēriji, kurus iepriek špaziņo uzaicin ājumāiesniegt
priek šlikumus, ir t ādi, lai ļautu nov ērtēt iesniegto priek šlikumu kvalit āti,
ņemot v ērānospraustos m ērķus un priorit ātes.
116. pants
▼M1
1. Priek šlikumus izv ērtē, pamatojoties uz iepriek šizziņotiem atlases
un pie šķiršanas krit ērijiem, lai noteiktu priek šlikumus, kurus var
finans ēt.
▼B
2. Tad atbild īgais kred ītrīkotājs, pamatojoties uz 1. punkt āminēto
novērtējumu, izveido sa ņēmēju un apstiprin āto summu sarakstu.
3. Atbild īgais kred ītrīkotājs rakstveid āinform ēpretendentus par
lēmumu attiec ībāuz vi ņu pieteikumu. Ja piepras īto dot āciju nepie šķir,
iestāde pazi ņo pieteikuma noraid īšanas iemeslus, jo īpaši atsaucoties uz
iepriek šizziņotajiem atlases un pie šķiršanas krit ērijiem.
4. NODA ĻA
Maks ājumi un kontrole
117. pants
Maks ājumu gaitu nosaka atkar ībāno finansi ālajiem riskiem, kas saist īti
ar darb ību, tās ilgumu un virz ību vai izmaks ām, kas radu šāss aņēmējam.
▼M1
118. pants
1. Ja atbild īgais kred ītrīkotājs to atz īst par vajadz īgu un sam ērīgu,
viņšvar pras īt, lai sa ņēmējs dod iepriek šēju nodro šinājumu nol ūkāiero-
bežot finansi ālos riskus, kas saist īti ar iepriek šēja finans ējuma samaksu.
2. Kred ītrīkotājs prasa, lai sa ņēmējs dod šādu iepriek šēju nodro šinā-
jumu gad ījumos, kas preciz ētiīsteno šanas noteikumos.
▼B
119. pants
1. Neskarot turpm ākas p ārbaudes, ko veic iest āde, dot ācijas summa
nav gal īga, kam ēr iest āde nav pie ņēmusi gala zi ņojumus un p ārskatus.
▼M1
2. Ja sa ņēmējs nepilda savas saist ības, dot āciju aptur vai samazina,
vai izbeidz īsteno šanas noteikumos paredz ētajos gad ījumos p ēc tam, kad
saņēmējam bijusi dota iesp ēja izteikt savus apsv ērumus.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —53
5. NODA ĻA
Īsteno šana
▼M1
120. pants
1. Ja darb ībasīsteno šanai nepiecie šams, lai sa ņēmējs pie šķirtu iepir-
kuma l īgumu sl ēgšanas ties ības, attiec īgās proced ūras paredz īsteno šanas
noteikumos.
2. Ja darb ības īsteno šanai nepiecie šams sniegt finansi ālu atbalstu
trešām person ām, Kopienas dot ācijas sa ņēmējs var sniegt šādu finan-
siālu atbalstu, ja ir izpild ītišādi nosac ījumi:
a) finansi ālais atbalsts nav darb ības prim ārais m ērķis;
b)šāda atbalsta snieg šanas nosac ījumi ir prec īzi noteikti l ēmum āpar
dotāciju vai nol īgumāstarp sa ņēmēju un Komisiju, neparedzot šajā
sakar ānekādu rīcību p ēc saviem ieskatiem;
c) attiec īgās summas ir mazas.
Šāpunkta c) apak špunkta nol ūkāfinansi ālāatbalsta maksim ālo summu,
ko sa ņēmējs var maks āt trešai personai, paredz īsteno šanas noteikumos.
3. Katr ālēmum āpar dot āciju vai nol īgumāskaidri nosaka, ka Komi-
sija un Rev īzijas pal ātaīsteno savas kontroles pilnvaras –veicot doku-
mentu kontroli un kontroli uz vietas –attiec ībāuz visiem l īgumsl ēdzē-
jiem un apak šlīgumu sl ēdzējiem, kas ir sa ņēmuši Kopienas l īdzek ļus.
▼B
VII SADA ĻA
PĀRSKATU UN UZSKAITES IZVEIDE
1. NODA ĻA
Pārskatu izveide
121. pants
Kopienas p ārskati ietver:
▼M1
a) iest āžu finan šupārskatus, k āizklāstīts 126. pant ā,kāarī185. pant ā
minēto strukt ūru un t ādu citu strukt ūru finan šupārskatus, kuru
pārskati ir j ākonsolid ēsaska ņāar Kopienas gr āmatved ības noteiku-
miem;
▼B
b) konsolid ētus finan šupārskatus, kuri apkopot āveidāsniedz finan-
siālu inform āciju, kas iek ļauta a) punkt āminēto iest āžu un strukt ūru
finan šupārskatos;
c) p ārskatus par iest āžu un 185. pant āminēto strukt ūru bud žeta izpildi;
▼M1
d) apkopotus p ārskatus par bud žeta izpildi, kuri sniedz c) punkt āminē-
tajos p ārskatos iek ļauto inform āciju.
122. pants
1. Iest āžu un 121. pant āminēto strukt ūru p ārskatiem pievieno
pārskatu par bud žeta un finan šupārvald ību saimniecisk āgada laik ā.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —54
2. Šāpunkta 1. punkt āminētajāpārskat ā,inter alia, sniedz atskaiti
par apropri ācijuīsteno šanas proporcion ālo apjomu l īdz ar kopsavilkuma
inform āciju par apropri āciju p ārvieto šanu starp da žādiem bud žeta poste-
ņiem.
▼B
123. pants
Pārskatiem ir j āatbilst noteikumiem, j ābūt prec īziem un visp ārējiem un
jāsniedz patiess un god īgs ieskats:
a) finan šupārskatiem —par akt īviem un pas īviem, maks ājumiem un
ieņēmumiem, pras ījumiem un saist ībām, kas nav uzr ādīti kāaktīvi un
pasīvi, k āarīpar naudas pl ūsmu;
b) pārskatiem par bud žeta izpildi —par ie ņēmumu un izdevumu oper ā-
cijām.
124. pants
Finan šupārskatus veido, iev ērojot visp ārpieņemtus gr āmatved ības prin-
cipus, proti:
a) nep ārtrauktas darb ības;
b) piesardz ība;
c) viendab īgas uzskaites metode;
d) datu sal īdzināmība;
e) būtiskums;
f) saldo neapr ēķināšana;
g) būtības atspogu ļojums;
h) uzkr ājumu gr āmatved ība.
125. pants
1. Saska ņāar uzkr ājumu gr āmatved ību finan šupārskatos uzr āda izde-
vumus un ie ņēmumus par saimniecisko gadu neatkar īgi no to maks ā-
šanas vai iekas ēšanas datuma.
2. Akt īvu un pas īvu vērtību nosaka saska ņāar 133. pant āparedz ēta-
jiem nov ērtēšanas noteikumiem.
126. pants
1. Finan šupārskatus izkl āsta miljonos eiro, un tie ietver:
a) bilanci un ekonomisko rezult ātu pārskatu, kur āuzrāda akt īvus un
pasīvus un finansi ālo situ āciju un ekonomiskos rezult ātus iepriek šējā
gada 31. decembr ī; tos izkl āsta, iev ērojot strukt ūru, kas noteikta
Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvās par noteikta veida uz ņē-
mumu gada p ārskatiem, tom ērņemot v ērāKopienu darb ībuīpašo
raksturu;
b) naudas pl ūsmas tabulu, kur āuzrāda gada laik āiekas ētās un izmak-
sātas summas, k āarīkases gal īgo st āvokli;
c) pārskatu par kapit āla izmai ņām, kur āsīki uzr āda palielin ājumus un
samazin ājumus ikvien ākapit āla konta posten īgada laik ā.
2. Finan šupārskatu pielikum āiekļauj papildin ājumus un piez īmes
par inform āciju, kas ietverta p ārskatos, kuri min ēti 1. punkt ā, un sniedz▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —55
visu papildu inform āciju, kas j āsniedz saska ņāar starptautiski atz ītu
grāmatved ības praksi, ja šāda inform ācija ir b ūtiska Kopienu darb ībām.
127. pants
Budžeta izpildes p ārskatus izsaka miljonos eiro. Tie ietver:
a) bud žeta izlietojuma p ārskatu, kur āuzrāda visas bud žeta oper ācijas
par gadu ie ņēmumu un izdevumu izteiksm ē;šāpārskata izkl āsta
uzbūve ir t āda pati k ābudžeta uzb ūve;
b) pielikumu bud žeta izlietojuma p ārskatam, ar kuru papildina un
koment ēinform āciju, kas ietverta šajāpārskat ā.
▼M1
128. pants
Citu iest āžu un 121. pant āminēto strukt ūru gr āmatve žilīdz n ākamā
gada 1. martam nos ūta Komisijas gr āmatvedim un Rev īzijas pal ātai
provizoriskus p ārskatus kop āar pārskatu par bud žeta un finan šupārval-
dību gada laik ā.
Komisijas gr āmatvedis konsolid ēšos provizoriskos p ārskatus ar Komi-
sijas provizoriskajiem p ārskatiem un l īdz n ākamāgada 31. martam
nosūta Rev īzijas pal ātai Komisijas provizoriskos p ārskatus l īdz ar t ās
pārskatu par bud žeta un finan šupārvald ību gada laik ā, pievienojot
provizoriskos konsolid ētos p ārskatus.
Tāpat katras iest ādes un 121. pant āminētās strukt ūras gr āmatvedis l īdz
šāpanta otraj ādaļānoteiktajai dienai nos ūta Eiropas Parlamentam un
Padomei p ārskatu par bud žeta un finan šupārvald ību.
▼B
129. pants
1. Rev īzijas pal āta ne v ēlākkā15. j ūnijāizsaka savus apsv ērumus
par katras iest ādes un katras ►M1 121. pant ā◄minētās strukt ūras
provizoriskajiem p ārskatiem.
▼M1
2. Iest ādes, iz ņemot Komisiju, un visas 121. pant āminētās strukt ūras
saska ņāar 61. pantu sagatavo savus gal īgos p ārskatus un gal īgo konso-
lidēto pārskatu sagatavo šanas nol ūkālīdz nākamāgada 1. j ūlijam nos ūta
tos Komisijas gr āmatvedim un Rev īzijas pal ātai.
2.a Komisijas gr āmatvedis sagatavo gal īgos konsolid ētos p ārskatus,
pamatojoties uz inform āciju, ko p ārējās iest ādes iesniegu šas saska ņāar
2. punktu. Gal īgajiem konsolid ētajiem p ārskatiem pievieno Komisijas
grāmatve ža apliecin ājumu, ar kuru vi ņšapliecina, ka p ārskati ir sagata-
voti saska ņāar VII sada ļuu ng r āmatved ības principiem, noteikumiem
un metod ēm, k āizklāstīts finan šupārskatu pielikum ā.
3. P ēc gal īgo konsolid ēto pārskatu un savu gal īgo p ārskatu apstipri-
nāšanas Komisija l īdz nākamāsaimniecisk āgada 31. j ūlijam tos nos ūta
Eiropas Parlamentam, Padomei un Rev īzijas pal ātai.
▼B
4. Gal īgos konsolid ētos p ārskatus l īdz n ākamāsaimniecisk āgada
►M1 15. novembrim ◄public ēEiropas Kopienu Ofici ālajāVēstnes ī
kopāar apliecin ājuma pazi ņojumu, ko izdevusi Rev īzijas pal āta saska ņā
ar EK l īguma 248. pantu un Euratom līguma 160.c pantu.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —56
2. NODA ĻA
Inform ācija par bud žeta izpildi
130. pants
Papildus 126. un 127. pant āminētajiem p ārskatiem Komisija divreiz
gadāsniedz zi ņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par bud žeta
garantij āmu na rt ām saist ītajiem riskiem.
Tajāpašāreizēšo inform āciju nos ūta Rev īzijas pal ātai.
131. pants
1. Papildus 126. un 127. punkt āminētajiem p ārskatiem ►M1
Komisijas gr āmatvedis ◄reizi m ēnesīnosūta Eiropas Parlamentam
un Padomei bud žeta izpildes r ādītājus, kas apkopoti vismaz noda ļu
līmenī, iekļaujot zi ņas gan par ie ņēmumiem, gan izdevumiem attiec ībā
uz vis ām apropri ācijām.
Šie rādītāji arīsniedz s īkas zi ņas par p ārnesto apropri āciju izlietojumu.
Šos rādītājus nos ūta 10 darba dienu laik āpēc katra m ēneša beig ām.
2. Tr īs reizes gad ā, 30 darba dienu laik āpēc 31. maija, 31. augusta
un 31. decembra, ►M1 Komisijas gr āmatvedis ◄nosūta Eiropas
Parlamentam un Padomei p ārskatu par bud žeta izpildi, iek ļaujot infor-
māciju gan par ie ņēmumiem, gan izdevumiem, iedalot pa noda ļām,
pantiem un poste ņiem.
Pārskat āsīki uzr āda ar īno iepriek šējiem saimnieciskajiem gadiem
pārnesto apropri āciju izlietojumu.
3. Taj āpašālaikāšos rādītājus un p ārskatus par bud žeta izpildi
nosūta Rev īzijas pal ātai.
3. NODA ĻA
Uzskaite
1.ieda ļa
Kop īgi noteikumi
132. pants
1. Iest ādes gr āmatved ības sist ēma ir sist ēma, ar kuru bud žeta un
finan šu inform āciju organiz ētā, lai r ādītājus var ievad īt, iek ļaut liet ās
un re ģistrēt.
2. Uzskaiti veido visp ārējāuzskaite un bud žeta uzskaite. Šos uzskaiti
kārto eiro, pamatojoties uz kalend āro gadu.
3. R ādītājus, ko iek ļauj visp ārējāuzskait ēun bud žeta uzskait ē,
pieņem neilgi pirms bud žeta gada beig ām, lai var ētu izveidot 1. noda ļā
minētos p ārskatus.
4. Neatkar īgi no 2. un 3. punkta dele ģētais kred ītrīkotājs var k ārtot
analītisko uzskaiti.
133. pants
1. Komisijas gr āmatvedis, apspriedies ar citu iest āžuu n
►M1 121. pant ā◄minēto strukt ūru gr āmatve žiem, pie ņem gr āmatve-
dības noteikumus un metodes un saska ņotu kontu pl ānu, kas j āpiem ēro▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —57
visām iest ādēm, otr āsd aļas V sada ļāminētajiem iest ādēm un vis ām
►M1 121. pant ā◄minētajām strukt ūrām.
2. Pie ņemot 1. punkt āminētos noteikumus un metodes, Komisijas
grāmatvedis vad āspēc starptautiski atz ītiem gr āmatved ības standartiem
publiskajam sektoram, tom ēr var novirz īties no tiem, ja šādas novirzes
attaisno Kopienu darb ībuīpašais raksturs.
2.ieda ļa
Visp ārējāuzskaite
134. pants
Vispārējāuzskaite, izmantojot divk āršāieraksta metodi, hronolo ģiskā
secībāiegrāmato visus notikumus un oper ācijas, kas iespaido iest āžu
un►M1 121. pant ā◄minēto strukt ūru saimniecisko un finansi ālo
stāvokli un to akt īvus un pas īvus.
135. pants
1. Kontu apgroz ījumu un atlikumus iegr āmato nor ēķinu gr āmatās.
2. Visus gr āmatved ības ierakstus, ieskaitot kontu korekcijas, izdara,
pamatojoties uz pavaddokumentiem, uz kuriem tajos j ābūt nor ādei.
3. Gr āmatved ības sist ēmai j ābūttādai, lai taj āvarētu izsekot visiem
uzskaites gr āmatojumiem.
136. pants
Grāmatvedis p ēc bud žeta gada beig āmlīdz pārskata iesnieg šanas dienai
var izdar īt jebk ādas korekcijas, kas nav saist ītas ar l īdzekļu izmaksu vai
iekas ēšanu par šo bud žeta gadu, bet kuras ir nepiecie šamas, lai patiesi
un god īgi atspogu ļotu noteikumiem atbilsto šu uzskaiti.
3.ieda ļa
Bud žeta uzskaite
137. pants
1. Bud žeta uzskait ētiek detaliz ēti iegr āmatota bud žeta izpilde.
2. Šāpanta 1. punkta piem ērošanas nol ūkābudžeta uzskait ēiegrā-
mato visas bud žeta ie ņēmumu un izdevumu oper ācijas, kas min ētas
pirmāsd aļas IV sada ļā.
4. NODA ĻA
Īpašuma uzskaite
138. pants
1. Katra iest āde un►M1 121. pant ā◄minētāstrukt ūra kārto
invent āra sarakstu, kur āuzrāda Kopienas materi ālo akt īvu, nemateri ālo
aktīvu un finan šu akt īvu apjomu un v ērtību, iev ērojot paraugu, ko izvei-
dojis Komisijas gr āmatvedis.
Katra iest āde un►M1 121. pant ā◄minētāstrukt ūra pārbauda, vai
ieraksti invent āra sarakst āatbilst faktiskajam st āvoklim.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —58
2. Kustamas mantas p ārdošanu izsludina pien ācīgāveidā.
VIII SADA ĻA
ĀRĒJĀREV ĪZIJA UN BUD ŽETA IZPILDES APSTIPRIN ĀŠANA
1. NODA ĻA
Ārējārevīzija
139. pants
1. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija iesp ējami dr īz inform ē
Revīzijas pal ātu par visiem l ēmumiem un noteikumiem, kas pie ņemti
saska ņāar 9., 13., 18., 22., 23., 26. un 36. pantu.
▼M1
2. Ikviena iest āde inform ēRevīzijas pal ātu un bud žeta lēmējinstit ū-
ciju par visiem iek šējiem noteikumiem, ko t āpieņēmusi attiec ībāuz
finan šu jaut ājumiem.
▼B
3. Rev īzijas pal ātu inform ēpar kred ītrīkotāju, iek šējo revidentu,
grāmatve žu un avansu p ārziņu iecel šanu un dele ģēšanas l ēmumiem,
kas pie ņemti saska ņāar 51., 61., 62., 63. un 85. pantu.
140. pants
1. Rev īzijas pal āta, p ārbaudot, vai visi ie ņēmumi sa ņemti un visi
maks ājumi izdar īti likum īgi unpien ācīgi, iev ēro noteikumus, kas ietverti
Līgumos, bud žetā,šajāregul ā,īsteno šanas noteikumos un visos citos
tiesību aktos, kas pie ņemti saska ņāar Līgumiem.
2. Uzdevuma izpildei Rev īzijas pal āta ir ties īga 142. pant ānoteiktaj ā
veidāiepaz īties ar visiem dokumentiem un inform āciju par iest āžu vai
strukt ūrvien ību finan šu vad ību attiec ībāuz oper ācijām, ko finans ēvai
līdzfinans ēKopienas. T āir ties īga iev ākt ziņas no katras amatpersonas,
kas atbild par ie ņēmumu un izdevumu oper ācijām, un izmantot rev īzijas
proced ūras, kas ir piem ērotas attiec ībāuz iepriek šminētajām strukt ūrvie-
nībām un strukt ūrām. Dal ībvalst īs rev īziju veic kop īgi ar attiec īgās
valsts rev īzijas iest ādēm vai, ja t ām nav vajadz īgo pilnvaru, ar valsts
atbild īgajām strukt ūrvien ībām. Rev īzijas pal āta un dal ībvalstu rev īzijas
iestādes sadarbojas savstarp ējas uztic ības gar ā, tom ēr saglab ājot savu
neatkar ību.
Lai ieg ūtu inform āciju, kas nepiecie šama to uzdevumu izpildei, kuri tai
uztic ēti ar L īgumiem vai ties ību aktiem, kas pie ņemti saska ņāar Līgu-
miem, Rev īzijas pal āta pēctās piepras ījuma var piedal īties rev īzijas
darbībās, ko bud žeta izpildei veic k āda no Kopienas iest ādēm vai kas
tiek veiktas t ās uzdevum ā.
PēcR e v īzijas pal ātas piepras ījuma katra iest āde pilnvaro finan šu
iestādes, kas glab āKopienu noguld ījumus, ļaut Rev īzijas pal ātai pārlie-
cināties par to, ka ārējie dati saskan ar p ārskatiem.
3. Lai pild ītu savus uzdevumus, Rev īzijas pal āta pazi ņo iest ādēmu n
varas iest ādēm, uz kur ām attiecas šīregula, to savu darbinieku v ārdus,
kuriem ir pilnvaras izdar īt rev īziju šajās iest ādēs.
141. pants
Revīzijas pal āta nodro šina visu v ērtspap īru, k āarīkontos vai kas ēesošo
naudas l īdzek ļu sal īdzināšanu ar uzglab ātāju parakst ītāmk v ītīm vai ar
dienesta zi ņojumiem par r īcībāesošajiem naudas l īdzekļiem un v ērtspa-
pīriem. Rev īzijas pal āta var pati izdar ītšādas p ārbaudes.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —59
142. pants
1. Komisija, citas iest ādes, strukt ūras, kas p ārvalda ie ņēmumus vai
izdevumus Kopienu uzdevum ā,kāarībudžeta maks ājumu gal īgie iegu-
vēji sniedz Rev īzijas pal ātai visas nepiecie šamās iek ārtas un pakalpo-
jumus un nodod tai visu inform āciju, ko Rev īzijas pal āta uzskata par
nepiecie šamu savu uzdevumu izpildei. Tie nodod Rev īzijas pal ātas
rīcībāvisus dokumentus par to l īgumu pie šķiršanu un izpildi, ko finans ē
no Kopienas bud žeta, un p ārskatus par naudu vai materi āliem, visus
uzskaites ierakstus vai pavaddokumentus, k āarīadministrat īvos doku-
mentus, kas uz tiem attiecas, visus dokumentus, kas attiecas uz ie ņēmu-
miem un izdevumiem, visus invent āra sarakstus, visu strukt ūrvien ību
kontu pl ānus, ko Rev īzijas pal āta uzskata par vajadz īgiem bud žeta
izpildes un finan šu rezult ātu pārskata rev īzijai, pamatojoties uz uzskaites
grāmatojumiem vai veicot p ārbaudi uz vietas, k āarī—tam pa šam
nolūkam—visus dokumentus un datus, kas rad īti vai ko glab āmagn ē-
tiskajos datu nes ējos.
Citi dienesti un attiec īgo valstu p ārvaldes iest āžu iek šējās rev īzijas struk-
tūras pie šķir Rev īzijas pal ātai visas iek ārtas un sniedz pakalpojumus, ko
tāuzskata par nepiecie šamu savu uzdevumu izpildei.
Šāpanta pirmo da ļu piem ēro ar īfizisk ām vai juridisk ām person ām, kas
saņem maks ājumus no Kopienas bud žeta.
2. Amatpersonas, kuru darb ību p ārbauda Rev īzijas pal āta:
a) uzr āda dokument āciju par kas ēesošo naudu, p ārējo naudu, v ērtspa-
pīriem un visda žādākajiem materi āliem, pavaddokumentus par
viņiem uztic ēto līdzek ļupārvald ību, k āarīgrāmatved ības gr āmatas,
reģistrus un citus ar to saist ītus dokumentus;
b) uzr āda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadz īgi
140. panta 1. punkt āminētās rev īzijas piln īgai veik šanai.
Inform āciju, ko sniedz saska ņā aršā punkta pirm āsd a ļas
b) apak špunktu, var piepras īt tikai Rev īzijas pal āta.
3. Rev īzijas pal āta ir pilnvarota p ārbaud īt dokumentus par Kopienu
ieņēmumiem un izdevumiem, ko glab āiestāžu strukt ūrvien ības, jo īpaši
strukt ūrvien ības, kas atbild par l ēmumiem attiec ībāuzšādiem ie ņēmu-
miem un izdevumiem, strukt ūrvien ības, kas p ārvalda ie ņēmumus un
izdevumus Kopienas uzdevum ā,kāarīfizisk ās un juridisk ās personas,
kas sa ņem maks ājumus no bud žeta.
4. Nosakot, vai ie ņēmumi un izdevumi izdar īti likum īgi un pareizi un
finan šu vad ība bijusi pareiza, p ārbauda ar īto, k āstrukt ūras, kas neie-
tilpst iest ādēs, izmantoju šas Kopienas l īdzekļus, kas sa ņemti k ādotā-
cijas.
5. Rev īzijas pal āta ar sa ņēmēja rakstveida piekri šanu, vai ja t ādas
nav, ar l īgumsl ēdzēju vai apak šlīgumu sl ēdzēju rakstisku piekri šanu
veic rev īziju par t āpiešķirtāKopienas finans ējuma izlietojumu, ko
maks āsaņēmējiem, kas neietilpst iest ādēs.
6. P ēcR e v īzijas pal ātas piepras ījuma Komisija sniedz tai inform āciju
par aiz ņēmumu un aizdevumu oper ācijām.
7. Integr ētu datorsist ēmu izmanto šana nedr īkst samazin ātR e v īzijas
palātas iesp ējas piek ļūt pavaddokumentiem.
143. pants
1. Uz Rev īzijas pal ātas gada p ārskatiem attiecas šāpanta 2. l īdz
6. punkts.
2. Rev īzijas pal āta ne v ēlākkā►M1 30. j ūnijā◄nosūta Komi-
sijai un attiec īgajai iest ādei jebk ādus apsv ērumus, ko t āuzskata par
iekļaujamiem gada p ārskatos. Šiem apsv ērumiem ir j āpaliek konfiden-
ciāliem. Katra iest āde nos ūta Rev īzijas pal ātai atbildi ne v ēlākkā▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —60
►M1 15. oktobr ī◄Iestāžu atbildes, iz ņemot Komisijas atbildes, taj ā
pašāreizēnosūta Komisijai.
3. Gada p ārskat āiekļauj finan šu vad ības pareizuma nov ērtējumu.
4. Gada p ārskat āiekļauj ieda ļu par katru iest ādi. Rev īzijas pal āta var
pievienot jebk ādu kopsavilkuma p ārskatu vai visp ārīgus apsv ērumus, ko
tāuzskata par noder īgiem.
Revīzijas pal āta veic visus nepiecie šamos pas ākumus, lai nodro šinātu,
ka katras iest ādes atbildi uz Rev īzijas pal ātas apsv ērumiem public ētūlīt
pēc apsv ērumiem, uz kuriem t āattiecas.
▼M1
5. L īdz 15. novembrim Rev īzijas pal āta nos ūta iest ādēm, kas atbild
par bud žeta izpildes apstiprin āšanu, un p ārējām iest ādēm savu gada
pārskatu kop āar iest āžu atbild ēm un nodro šina to public ēšanuEiropas
Savien ības Ofici ālajāVēstnes ī.
▼B
6. Tikl īdz Rev īzijas pal āta iesniegusi savu gada p ārskatu, Komisija
nekav ējoties inform ēattiec īgās dal ībvalstis par t āmšāpārskata da ļām,
kuras attiecas uz to l īdzekļupārvald ību, par kuriem t ās atbild īgas
saska ņāar sp ēkāesošajiem noteikumiem.
Pēcšādas inform ācijas sa ņemšanas dal ībvalstis sniedz Komisijai atbildi
60 dienu laik ā. Komisija l īdz►M1 28. febru ārim◄iesniedz apko-
pojumu Rev īzijas pal ātai, Padomei un Eiropas Parlamentam.
144. pants
1. Rev īzijas pal āta pazi ņo attiec īgajām iest ādēm visus apsv ērumus,
kuri p ēcR e v īzijas pal ātas ieskata b ūtu jāiekļaujīpašāziņojum ā.Šiem
apsvērumiem ir j āpaliek konfidenci āliem.
Attiec īgāiestāde divarpus m ēnešu laik āvar Rev īzijas pal ātai iesniegt
piezīmes, ko t āvēlas izteikt par min ētajiem apsv ērumiem.
Revīzijas pal āta pie ņem attiec īgāīpašāziņojuma gal īgo redakciju n āka-
majāmēnesī.
Īpašos zi ņojumus kop āar attiec īgo iest āžu atbild ēm nekav ējoties nos ūta
Eiropas Parlamentam un Padomei, kas katrs lemj par atbildes r īcību, ja
nepiecie šams—sadarbojoties ar Komisiju.
▼M1
Ja Rev īzijas pal āta izlemj, ka k āds no īpašajiem zi ņojumiem j āpublic ē
Eiropas Savien ības Ofici ālajāVēstnes ī, tiem pievieno attiec īgo iest āžu
atbildes.
▼B
2.►M1 Revīzijas pal āta var public ētEiropas Savien ības Ofici ālajā
Vēstnes īvisus EK l īguma 248. panta 4. punkt āunEuratom līguma 160.
c panta 4. punkt āminētos atzinumus, kas neattiecas uz priek šlikumiem
vai projektiem, kuriem piem ēro likumdo šanas apspriedes proced ūru.◄
Revīzijas pal āta pie ņem l ēmumu par public ēšanu p ēc tam, kad ir
apspriedusies ar iest ādi, kas piepras ījusi šādu atzinumu vai uz kuru
tas attiecas. Public ētajiem atzinumiem pievieno attiec īgo iest āžu izteikt ās
piezīmes.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —61
2. NODA ĻA
Budžeta izpildes apstiprin āšana
145. pants
1. Eiropas Parlaments p ēc Padomes ieteikuma, kas pie ņēmusi
lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu, l īdzn+ 2 gada ►M1 15.
maijam◄sniedz Komisijai apstiprin ājumu par ngada bud žeta izpildi.
2. Ja nav iesp ējams iev ērot 1. punkt ānoteikto termi ņu, Eiropas Parla-
ments vai Padome inform ēKomisiju par termi ņa pagarin āšanas iemes-
liem.
3. Ja Eiropas Parlaments atliek l ēmumu par apstiprin ājuma snieg šanu,
Komisija veic vajadz īgos pas ākumus, lai iesp ējami dr īz likvid ētušķēr-
šļusšālēmuma pie ņemšanai vai nodro šinātu to likvid āciju.
146. pants
1. L ēmums par apstiprin ājuma snieg šanu attiecas uz visiem Kopienu
ieņēmumu un izdevumu p ārskatiem, bilances atlikumu un Kopienu akt ī-
viem un pas īviem, kas uzr ādīti bilanc ē.
2. Ar nol ūku sniegt bud žeta izpildes apstiprin ājumu, Eiropas Parla-
ments p ārbauda visus EK l īguma 275. pant āunEuratom līguma 179.a
pantāminētos p ārskatus un finan šupārskatus p ēc tam, kad to ir izdar ī-
jusi Padome. Tas ar īpārbauda gada p ārskatu, ko izveidojusi Rev īzijas
palāta, līdz ar to iest āžu atbild ēm, kur ās izdar īta rev īzija, atbilsto šus
Revīzijas pal ātasīpašos zi ņojumus par attiec īgo saimniecisko gadu, k ā
arīRevīzijas pal ātas apliecin ājumu par uzskaites ticam ību un to pamat ā
esošo dar ījumu likum ību un pareizumu.
3. Komisija p ēc Eiropas Parlamenta piepras ījuma iesniedz tam
jebkādu inform āciju, kas nepiecie šama, lai netrauc ēti piem ērotu proce-
dūru bud žeta izpildes apstiprin ājuma snieg šanai par attiec īgo saimnie-
cisko gadu saska ņāar EK l īguma 276. pantu.
147. pants
1. Saska ņāar EK l īguma 276. pantu un Euratom līguma 180.b pantu,
Komisija un citas iest ādes atbilsto širīkojas, lai veiktu pas ākumus attie-
cībāuz apsv ērumiem, kas pievienoti Eiropas Parlamenta l ēmumam par
budžeta izpildes apstiprin ājuma snieg šanu, k āarīpiezīmēm, kas pievie-
notas Padomes pie ņemtajam ieteikumam sniegt bud žeta izpildes apsti-
prinājumu.
2. P ēc Eiropas Parlamenta vai Padomes piepras ījuma iest ādes zi ņo
par pas ākumiem, kas veikti sakar āaršiem apsv ērumiem un piez īmēm,
joīpaši par šo iest āžu dotajiem nor ādījumiem to strukt ūrvien ībām, kuras
atbild par bud žeta izpildi. Dal ībvalstis sadarbojas ar Komisiju, sniedzot
tai inform āciju par pas ākumiem, ko t ās veiku šas, rīkojoties šo apsv ē-
rumu sakar ā, lai Komisija var ētuņemt tos v ērā, rakstot savu zi ņojumu.
Iestāžuz iņojumus nodod ar īRevīzijas pal ātai.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —62
OTR ĀDAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI
▼M1
I SADA ĻA
EIROPAS LAUKSAIMNIEC ĪBAS GARANTIJU FONDS
▼B
148. pants
▼M1
1. Šīs regulas pirm āun tre šādaļa attiecas uz izdevumiem, ko veic
iestādes un strukt ūras, kas min ētas noteikumos par Eiropas Lauksaim-
niecības garantiju fondu (ELGF), un to ie ņēmumiem, ja vien šajāsadaļā
nav noteikts cit ādi.
▼B
2. Darb ības, kuras notiek tie šāKomisijas vad ībā, veic saska ņāar
pirmās un tre šāsd aļas noteikumiem.
149. pants
▼M1
1. ELGF ietver nediferenc ētas apropri ācijas katram saimnieciskajam
gadam, iz ņemot izdevumus, kas saist īti ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005
3. panta 2. punkt āminētajiem pas ākumiem, kurus finans ēno diferen-
cētām apropri ācijām.
▼B
2. Maks ājumu apropri ācijas, kas biju šas pārnestas, ta ču nav izlietotas
līdz saimniecisk āgada beig ām, atce ļ.
▼M1
3. Apropri ācijas, par kur ām nav uz ņemtas saist ības un kuras attiecas
uz Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkt āminētajām darb ībām,
var p ārnest vien īgi uz n ākamo saimniecisko gadu.
Nepārsniedzot 2 % no šāpunkta pirmaj ādaļāminētajāmsākotnējām
apropri ācijām,šāda p ārnešana nep ārsniedz Padomes Regulas (EK)
Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kop īgus
tiešāatbalsta sh ēmu noteikumus saska ņāar kop ējo lauksaimniec ības
politiku un izveido da žas atbalsta sh ēmas lauksaimniekiem (1),
11. pant āminēto tie šo maks ājumu korekcijas summu, ko piem ēroja
iepriek šējāsaimnieciskaj āgadā.
Pārnest ās apropri ācijas atgrie žvienīgi taj ās bud žeta poz īcijās, kas
attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktac) apak špunkt āminētajām darb ībām.
Šāda p ārnešana var rad īt papildu maks ājumu vien īgi gal īgajiem sa ņē-
mējiem, uz kuriem iepriek šējāsaimnieciskaj āgadāattiec ās tiešo maks ā-
jumu korekcija saska ņāar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 11. pantu.
Lēmumu par p ārnešanu pie ņem Komisija l īdz tāgada 15. febru ārim, uz
kuru apropri ācija tiek p ārnesta, un inform ēpar to bud žeta lēmējinstit ū-
ciju.
▼
B
150. pants
1. Komisija atl īdzina dal ībvalstu izdevumus.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —63
(1) OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regul ājaunākie groz ījumi izdar īti ar Regulu
(EK) Nr. 1405/2006 (OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.)..
2. Komisijas l ēmumi, ar kuriem nosaka šo maks ājumu summas,
veido visp ārējās provizorisk ās saist ības, kuras nevar p ārsniegt kop ējās
apropri ācijas, kas iek ļautas attiec ībāuz ELGF.
3. No 15. novembra par parastajiem ELGF p ārvald ības izdevumiem
var iepriek šuzņemties saist ības no apropri ācijām, kas paredz ētas n āka-
majam saimnieciskajam gadam. Šādas saist ības tom ēr nevar p ārsniegt
trīs ceturtda ļas no atbilst īgo apropri āciju kopapjoma k ārtējam saimnie-
ciskajam gadam. T ās var attiekties vien īgi uz izdevumiem, kuru principi
ir noteikti pamatakt ā.
▼B
151. pants
1.►M1 Izdevumus, ko veic iest ādes un strukt ūras, kuras min ētas
noteikumos par ELGF, paredz k āsaistību priek šmetu atbilst īgi noda ļai,
pantam un postenim divus m ēnešus pēc tam, kad ir sa ņemti dal ībvalstu
nosūtītie pazi ņojumi. Šādas saist ības var uz ņemties p ēcm i n ētādivu
mēnešu termi ņa, ja vien ir nepiecie šama apropri āciju p ārvieto šana attie-
cībāuz atbilst īgajiem bud žeta poste ņiem. Iz ņemot gad ījumus, kad
maks ājumus jau ir veiku šas dal ībvalstis vai kad atbilst ība ir ap šaubāma,
summas izmaks ākāmaks ājumus taj āpašādivu m ēnešu termi ņā.◄
Šo bud žeta saist ību atskaita no provizoriskaj ām visp ārējām saist ībām,
kas min ētas 150. pant ā.
2. Provizorisk ās visp ārējās saist ības, kas paredz ētas par saimniecisko
gadu un kuras nav rad ījušas saist ības attiec ībāuz konkr ētiem bud žeta
nomenklat ūras poste ņiem l īdz nākamāsaimniecisk āgada 15. febru ārim,
atceļattiec ībāuz sākotnējo saimniecisko gadu.
3. Piem ērojot šāpanta 1. un 2. punktu, veic gr āmatojumu noskaidro-
šanu.
▼M1
152. pants
Budžeta uzskait ēizdevumus iegr āmato p ārskatos par saimniecisko gadu,
pamatojoties uz atmaks ājumiem, ko Komisija veikusi dal ībvalst īmn e
vēlākkāattiec īgāgada 31. decembr ī, ar nosac ījumu, ka gr āmatvedis
saņēmis maks ājuma r īkojumu ne v ēlākkānākamāsaimniecisk āgada
31. janv ārī.
▼B
153. pants
▼M1
1. Ja Komisija var p ārvietot apropri ācijas saska ņāar 23. panta
1. punktu, t āpieņem l ēmumu ne v ēlākkānākamāsaimniecisk āgada
31. janv ārīun inform ēpar to bud žeta l ēmējinstit ūciju, k ānoteikts
23. panta 1. punkt ā.
▼B
2. Citos gad ījumos, iz ņemot 1. punkt āminētos, Komisija iesniedz
pārvieto šanas priek šlikumus bud žeta l ēmējinstit ūcijai ne v ēlākkā
nākamāsaimniecisk āgada 10. janv ārī.
Budžeta l ēmējinstit ūcija pie ņem l ēmumu par šādiem p ārvietojumiem
saska ņāar 24. pant ānoteikto proced ūru, tom ēr iev ērojot tr īs ned ēļu
termi ņu.
▼M1
154. pants
1. Saska ņāaršo sada ļu pie šķirtos ie ņēmumus pie šķir atbilst īgi to
izcelsmei saska ņāar 18. panta 2. punktu.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —64
2. Izn ākumu l ēmumiem par gr āmatojumu noskaidro šanu, k āminēts
Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. pant ā, iekļauj vien āpantā.
II SADA ĻA
STRUKT ŪRFONDI, KOH ĒZIJAS FONDS, EIROPAS
ZIVSAIMNIEC ĪBAS FONDS UN EIROPAS
LAUKSAIMNIEC ĪBAS FONDS LAUKU ATT ĪSTĪBAI
▼B
155. pants
▼M1
1. Šīs regulas pirmo un tre šod a ļu piem ēro izdevumiem, ko veic
iestādes un strukt ūras, kuras min ētas regul ās, kas reglament ēEiropas
Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai (ELFLA) (1), Eiropas Re ģio-
nālās att īstības fondu (ERAF) (2), Eiropas Soci ālo fondu (ESF) (3),
Kohēzijas fondu (4) un Eiropas Zivsaimniec ības fondu (EZF) (5),
turpm āk–“Fondi ”,kāarīto ie ņēmumiem, ja vien šajāsadaļānav
noteikts cit ādi.
▼B
2. Darb ības, kuras notiek tie šāKomisijas vad ībā,a rīveic saska ņāar
šīs regulas pirm ās un tre šāsd aļas noteikumiem.
▼M1__________
▼B
156. pants
1. Komisijas izdar ītos finan šu iemaksu maks ājumus no Fondiem
izdara saska ņāar 155. pant āminētajām regul ām.
2. Termi ņu Komisijai izdar āmajiem starpposma maks ājumiem nosaka
saska ņāar 155. pant āminētajām regul ām.
3. Uz dal ībvalstu r īcību ar atmaks ājumiem un l īdzdal ību summ ās, kas
tiek maks ātas k āiemaksas no Fondiem, attiecas 155. pant āminētās
regulas.
157. pants
Komisija autom ātiski atce ļapropri ācijas, kas biju šas paredz ētas saska ņā
ar 155. punkt āminētajām regul ām.
▼M1
Atcelt ās apropri ācijas var atk ārtoti dar īt pieejamas, ja pie ļauta ac īmre-
dzama k ļūda, kur āvainojama vien īgi Komisija.
▼B
ŠādānolūkāKomisija p ārbauda visus atc ēlumus, kas izdar īti iepriek šējā
saimniecisk āgada laik ā, un, pamatojoties uz piepras ījumiem, l īdz
kārtējāgada 15. febru ārim izlemj, vai nepiecie šams attiec īgās apropri ā-
cijas padar īt atkal pieejamas.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —65
(1) Regula (EK) Nr. 1290/2005.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1080/2006 (2006. gada
5. jūlijs) par Eiropas Re ģionālās att īstības fondu (OV L 210, 31.7.2006.,
1. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1081/2006 (2006. gada
5. jūlijs) par Eiropas Soci ālo fondu (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).
(4) Padomes Regula (EK) Nr. 1084/2006 (2006. gada 11. j ūlijs) par Koh ēzijas
fonda izveidi (OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp.).
(5) Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. j ūlijs) par Eiropas
Zivsaimniec ības fondu (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).
158. pants
Attiec ībāuzšajāsadaļāminētajiem darb ības izdevumiem Komisija var,
izņemot attiec ībāuz ELFLA, veikt p ārvieto šanu no vienas sada ļas uz
citu, ja attiec īgās apropri ācijas paredz ētas tam pa šam m ērķim, k ā
noteikts 155. pant āminētajās regul ās, kas reglament ēFondus, vai ja
tās ir tehnisk ās pal īdzības izdevumi.
▼B
159. pants
Uz jaut ājumiem par projektu vad ību un atlasi, k āarīrevīziju, attiecas
regulas, kas min ētas 155. pant ā.
III SADA ĻA
ZINĀTNISK ĀIZPĒTE
160. pants
1. Pirm āun tre šādaļa attiecas uz apropri ācijām zin ātniskajai izp ētei
un tehnolo ģijas att īstībai, cikt ālšajāsadaļānav noteikts cit ādi.
Šīs apropri ācijas iek ļauj vai nu vien āno bud žeta sada ļām, kuras attiecas
uz darb ības jomu —zinātnisko izp ēti, paredzot t ās tiešai vai netie šai
darbībai, vai ar īnoda ļā, kas attiecas uz zin ātnisk ās izp ētes darb ībām,
kura iek ļauta cit āsadaļā.
Tās izmanto, veicot darb ības, kuras uzskait ītasīsteno šanas noteikumos.
▼M1
1.a Apropri ācijas attiec ībāuz ie ņēmumiem no Og ļuu nt ērauda
izpētes fonda, kas izveidots ar EK l īgumam pievienoto Protokolu par
EOTK izbeig šanās finansi ālajām sek ām un par Og ļuu nt ērauda p ētnie-
cības fondu, uzskata par pie šķirtajiem ie ņēmumiem 18. panta noz īmē.
Saist ību apropri ācijas, ko rada šie ieņēmumi, dara pieejamas, tikl īdz ir
aprēķināta debitoru par ādu summa, un maks ājumu apropri ācijas–tiklīdz
ieņēmumi ir sa ņemti.
▼B
2. Attiec ībāuz darb ības izdevumiem, kas min ētišajāsadaļā, Komi-
sija var izdar ītpārvietojumus no vienas sada ļas uz otru ar nosac ījumu,
kašīs apropri ācijas izlieto tiem pa šiem m ērķiem.
3. Lietprat ējus, kam maks āno zin ātnisk ās izp ētes un tehnolo ģijas
attīstības apropri ācijām, pie ņem darb āsaska ņāar proced ūrām, kuras
nosaka Padome, pie ņemot katra zin ātnisk āpētījuma pamatprogrammu.
▼M1
160.a pants
1. Saist ību apropri ācijas, kuras atbilst to saist ību apjomam, kas
atceltas t ādēļ, ka izp ētes projekti, kuriem t ās bija iez īmētas, piln īgi vai
daļēji nav izpild īti, izņēmuma un attiec īgi pamatotos gad ījumos atk ārtoti
dara pieejamas, ja ir svar īgiīstenot s ākotnēji pl ānoto programmu,
izņemot gad ījumu, kad k ārtējāsaimniecisk āgadābudžetāir paredz ēti
līdzekļišim m ērķim.
2. Šāpanta 1. punkta nol ūkāKomisija katra saimniecisk āgada
sākumāpārbauda visas saist ību atcel šanas, kas izdar ītas iepriek šējā
saimniecisk āgada laik ā, un, ņemot v ērāprasības, izv ērtēnepiecie šamību
apropri ācijas atk ārtoti dar īt pieejamas.
Pamatojoties uz min ēto izv ērtējumu, Komisija l īdz katra saimniecisk ā
gada 15. febru ārim var iesniegt bud žeta lēmējinstit ūcijai attiec īgus priek-▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —66
šlikumus, katram bud žeta postenim nor ādot iemeslus, k āpēc attiec īgās
apropri ācijas atk ārtoti dar īt pieejamas.
3. Bud žeta lēmējinstit ūcija se šās ned ēļās pie ņem lēmumu par Komi-
sijas priek šlikumiem. Ja min ētajātermi ņālēmums nav pie ņemts, priek-
šlikumus uzskata par apstiprin ātiem.
Saist ību apropri āciju summa, ko atk ārtoti dara pieejamu ngadā, nek ādā
gadījumānepārsniedz 25 % no kop ējās atcelt ās summas tam pa šam
budžeta postenim n–1gadā.
4. Nevar p ārnest saist ību apropri ācijas, kuras atk ārtoti dar ītas
pieejamas.
Juridisk ās saist ības attiec ībāuz saist ību apropri ācijām, kas atk ārtoti
darītas pieejamas, nosl ēdz līdzngada 31. decembrim.
Saist ību apropri āciju, kas atk ārtoti dar ītas pieejamas, neizlietoto atli-
kumu ngada beig ās atbild īgais kred ītrīkotājs atce ļpavisam.
▼B
161. pants
1. Kop īgais p ētniec ības centrs (KPC) var sa ņemt l īdzekļus no apro-
priācijām, kas iek ļautas ārpus 160. panta 1. punkt āminētajām sada ļām
un noda ļām, ja tas uz konkursa vai p ārrunu pamata piedal ās Kopienas
darbībās, ko piln īgi vai da ļēji finans ēno visp ārējābudžeta.
2. Ar apropri ācijām darb ībām, kur ās KPC piedal ās uz konkursa
pamata, r īkojas k āar pie šķirtiem ie ņēmumiem 18. panta noz īmē. Sais-
tību apropri ācijas, ko rada šie ie ņēmumi, tiek padar ītas pieejamas cik
drīz vien iesp ējams p ēc tam, kad apr ēķināta debitoru par ādu summa.
Šo apropri āciju izlietojumu uzr āda virkn ēanalītisko kontu, ko iek ļauj
budžeta izlietojuma p ārskat āpar katru darb ību kategoriju, uz kuru tie
attiecas; šīs apropri ācijas uzskaita atsevi šķin oi e ņēmumiem, ko ieg ūst
no tre šo personu finans ējuma (publiska vai priv āta) un no ie ņēmumiem
par citiem pakalpojumiem, ko Komisija izdara tre šo personu lab ā.
3. Publisko l īgumu pie šķiršanas noteikumus, kas izkl āstīti pirm ās
daļas V sada ļā, nepiem ēro KPC darb ībām, ko tas veic tre šo personu
uzdevum ā.
4. Atk āpjoties no 23. panta, Komisija var t ās bud žeta sada ļas
robežās, kura attiecas uz darb ības jomu “Tiešās izp ētes darb ības”, izdar īt
pārvietojumus starp noda ļāmlīdz 15 % apm ērāno apropri ācijas bud žeta
postenim, no kura p ārvietojums tiek izdar īts.
IV SADA ĻA
ĀRĒJIE DAR ĪJUM
II NODA ĻA
Visp ārīgi noteikumi
162. pants
1. Pirm āun tre šādaļa attiecas uz ārējiem dar ījumiem, ko finans ēno
budžeta, cikt ālšajāsadaļānav noteikts cit ādi.
2. Komisija izlieto apropri ācijas dar ījumiem, kas min ēti 1. punkt ā:
a) vai nu t āda atbalsta robe žās, ko pie šķir autonomi;
b) vai ko pie šķir saska ņāar nol īgumiem, kas nosl ēgti ar vienu vai
vairāk tre šāms a ņēmējām valst īm;▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —67
c) vai saska ņāar nol īgumiem ar starptautisk ām organiz ācijām, kas
minētas 53. pant ā.
2. NODA ĻA
Darījumu izpilde
163. pants
►M1 Šajāsadaļāminētās darb ības var īstenot Komisija centraliz ēti,
saņēmēja(-s) tre šā(-s) valsts(-is) decentraliz ēti,īstenojot dal ītu pārval-
dību, vai ar ītās var īstenot kop īgi ar starptautisk ām organiz ācijām
saska ņāar 53. l īdz 57. panta attiec īgajiem noteikumiem. ◄Apropri ā-
cijas ārējiem dar ījumiem var apvienot ar l īdzekļiem no citiem avotiem,
lai sasniegtu kop ēju m ērķi.
▼M1__________
▼B
165. pants
Komisija veic r ūpīgas p ārbaudes attiec ībāuz sa ņēmēju tre šo valstu vai
starptautisko organiz āciju veikto dar ījumu izpildi. Šādas r ūpīgas
pārbaudes veic vai nu ar iepriek šēju apstiprin ājumu, vai ar p ēckontroli,
vai izmantojot apvienotu proced ūru.
166. pants
1. Veiktie dar ījumi ir par pamatu tam, ka tiek:
▼M1
a) finans ēšanas l īgumam starp Komisiju, kas darbojas Kopienu v ārdā,
un sa ņēmēju(-ām) tre šo(-ām) valsti(- īm) vai to nor īkotām struk-
tūrām, turpm āk–“saņēmēji”;
b) l īgumam vai dot ācijas nol īgumam starp Komisiju un valstu vai
starptautisk ām publisk āsektora strukt ūrām vai starp Komisiju un
fizisk ām vai juridisk ām person ām, kas atbild īgas par attiec īgo
darbību veik šanu.
Noteikumus ārējāatbalsta snieg šanai paredz instrument ā, saska ņāar
kuru p ārvalda a) un b) apak špunkt āparedz ētos finans ēšanas l īgumus
vai l īgumus, vai dot ācijas.
2. Finans ēšanas l īgumus ar sa ņēmējām tre šām valst īm, kas min ētas
1. punkta a) apak špunkt ā, nosl ēdz ne v ēlākkān+1 gada 31. decembr ī,
kurngads ir gads, kur ābudžeta saist ības radu šās.
Atsevi šķus līgumus, l ēmumus par dot ācijām un nol īgumus, ar kuriem
īsteno šādus finans ēšanas l īgumus, nosl ēdz vai pie ņem ne v ēlākkātrīs
gadus p ēc finans ēšanas l īguma nosl ēgšanas dienas.
Atsevi šķus līgumus un nol īgumus attiec ībāuz rev īziju un izv ērtēšanu
var nosl ēgt vēlāk.
3. Šāpanta 2. punktu nepiem ēro daudzgadu programm āmšādos
gadījumos:
—pārrobe žu sadarb ības, re ģionālās attīstības, cilv ēkresursu att īstības un
lauku att īstības komponentiem Padomes Regul ā(EK) Nr. 1085/2006
(2006. gada 17. j ūlijs), ar ko izveido Pirmspievieno šanās pal īdzības
instrumentu (1);▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —68
(1) OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.
—pārrobe žu sadarb ības komponentam Eiropas Parlamenta un Padomes
Regul ā(EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz
vispārējos noteikumus Eiropas Kaimi ņattiec ību un partner ības instru-
menta izveido šanai (1).
Iepriek šminētajos gad ījumos piem ērošādus noteikumus:
a) jebkuru bud žeta saist ību da ļu attiec ībāuz šādu daudzgadu
programmu autom ātiski atce ļ,j al īdz 31. decembrim tre šajāgadā
pēcngada, kur ābudžeta saist ības uz ņēmās:
i) tānav izmantota iepriek šējam finans ējumam; vai
ii) tānav izmantota starpposma maks ājumu veik šanai; vai
iii) attiec ībāuz to nav iesniegta izdevumu deklar ācija;
b) autom ātiski atce ļto bud žeta saist ību da ļu, kura v ēl ir atv ērta
2017. gada 31. decembr īun par kuru l īdz 2018. gada 31. decembrim
nav iesniegta izdevumu deklar ācija.
▼B
3. NODA ĻA
Publiskais iepirkums
167. pants
1. Šīs regulas 56. panta noteikumi un pirm āsd a ļas V sada ļas
1. noda ļa, kas attiecas uz visp ārīgiem noteikumiem par publisko iepir-
kumu, j āpiem ēro līgumiem, uz kuriem attiecas šīsadaļa, iev ērojot īpašos
noteikumus par robe žlielumiem un noteikumus par ārējo līgumu pie šķir-
šanu, kuri paredz ētiīsteno šanas noteikumos. Šīs noda ļas nol ūkiem
līgumsl ēdzējas iest ādes ir:
a) Komisija viena vai vair āku sa ņēmēju vārdāun uz to r ēķina;
b) sa ņēmējs vai sa ņēmēji;
▼M1
c) valsts vai starptautiska publisk āsektora strukt ūra vai fiziska vai
juridiska persona, kas ir dot ācijas sa ņēmējsārējas darb ības veik šanai.
2. Šīs regulas 166. pant āparedz ētajos finans ēšanas l īgumos vai
lēmumos par dot ācijāmi rj ānosaka iepirkuma proced ūras.
▼B
168. pants
1. L īdzdal ība izsol ēs ir pieejama ar vienl īdzīgiem noteikumiem vis ām
person ām, uz kur ām attiecas L īgumu darb ības joma, iev ērojot īpašos
noteikumus pamataktos, kas reglament ēattiec īgo sadarb ības jomu, k ā
arīvisāmtādām fizisk ām un juridisk ām person ām, kas ir sa ņēmēju tre šo
valstu vai t ādu citu tre šo valstu pilso ņi, kānoteikti min ētsšajos doku-
mentos.
2. Pien ācīgi pamatotos iz ņēmuma gad ījumos, pamatojoties uz
īpašiem noteikumiem, kas iek ļauti pamataktos, kuri attiecas uz sadar-
bību, var izlemt at ļaut piedal īties l īgumu izsol ēstādu tre šo valstu pilso-
ņiem, kas nav min ētas 1. punkt ā.
3. Ja piem ēro Kopienas nosl ēgtu nol īgumu, ar kuru papla šina pre ču
piegādes vai pakalpojumu snieg šanas l īgumu tirgu, l īgumi par bud žeta
finans ētu publisko iepirkumu ir pieejami ar īcitu tre šo valstu pilso ņiem,
ne tikai to valstu, kas min ētas 1. un 2. punkt ā, ievērojot šajānolīgumā
paredz ētos nosac ījumus.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —69
(1) OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.
4. NODA ĻA
Dotācijas
▼B
169. pants
Darb ību var piln īgi finans ēt no bud žeta vien īgi tad, ja tas ir b ūtiski šīs
darbības realiz ēšanai.
▼M1
169.a pants
Dotāciju proced ūras, ko decentraliz ētāpārvald ībāpiem ēro sa ņēmējas
trešās valstis, nosaka 166. pant āminētajos finans ēšanas l īgumos. To
pamat āiršīs regulas pirm āsd aļas VI sada ļāparedz ētie noteikumi.
▼B
5. NODA ĻA
Pārskatu rev īzija
▼M1
170. pants
Visos finans ēšanas l īgumos, nol īgumos par dot āciju pie šķiršanu vai
lēmumos par dot ācijām ir skaidri j āparedz, ka Komisijai un Rev īzijas
palātai ir rev īzijas pilnvaras, p ārbaudot dokumentus un veicot p ārbaudes
uz vietas, attiec ībāuz visiem l īgumsl ēdzējiem un apak šlīgumu sl ēdzē-
jiem, kas sa ņēmuši Kopienas l īdzekļus.
▼B
V SADA ĻA
EIROPAS BIROJI
171. pants
1. Šīs sada ļas piem ērošanas vajadz ībām“Eiropas biroji ”ir visas
administrat īvās strukt ūras, ko izveidojusi viena vai vair ākas iest ādes,
lai izpild ītuīpašus uzdevumus, kuru izpild ījums vajadz īgs vair ākām
iestādēm.
▼M1
2. Šīsadaļa, iz ņemot 174., 174.a pantu un 175. panta 2. punktu,
attiecas uz Eiropas Biroja kr āpšanas apkaro šanai (OLAF) darb ību.
▼B
3. Eiropas biroju darb ībai piem ēro pirmo un tre šod a ļu, cikt ālšajā
sadaļānav noteikts cit ādi.
172. pants
1. Apropri ācijas katram Eiropas birojam, kuru kop ējo summu iek ļauj
īpašābudžeta poz īcijāKomisijas ieda ļā,sīki izkl āsta Komisijas ieda ļas
pielikum ā.
Pielikumu veido k āieņēmumu un izdevumu t āmi, ko iedala s īkāktāpat
kābudžeta ieda ļas.
Minētajāpielikum āiekļautās apropri ācijas sedz katras iest ādes visas
finansi ālās vajadz ības, kas t ām rodas, pildot savus pien ākumus iest āžu
uzdevum ā.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —70
2. Katra Eiropas biroja štatu sarakstu pievieno Komisijas štatu sarak-
stam.
3. Katra Eiropas biroja direktors pie ņem l ēmumus par p ārvietoju-
miem 1. punkt āminētajāpielikum ā. Komisija par šādiem p ārvietoju-
miem inform ēbudžeta lēmējinstit ūciju.
4. Katra Eiropas biroja p ārskats ir 121. pant āminēto Kopienu
pārskatu sast āvdaļa.
▼M1
173. pants
Saska ņāar 59. pantu Komisija attiec ībāuz apropri ācijām, kas pielikum ā
iekļautas par katru Eiropas biroju, dele ģēkredītrīkotāja pilnvaras attie-
cīgāEiropas biroja direktoram.
▼B
174. pants
1. Ikviens starpiest āžu Eiropas birojs izveido savu izdevumu anal ī-
tisko uzskaiti, kas ļauj noteikt, cik liela da ļan ot ās pakalpojumiem
sniegta katrai iest ādei.►M1 Attiec īgāEiropas biroja direktors,
iepriek šsaņemot p ārvald ības komitejas apstiprin ājumu, pie ņem krit ē-
rijus, kas ir gr āmatved ības sist ēmas pamat ā.◄
2. Piez īmēs par īpašo bud žeta poz īciju, kur āiekļauti kop ējās apro-
priācijas katram starpiest āžu Eiropas birojam, uzr āda izmaksu t āmi
pakalpojumiem, ko iest āde sniedz katrai iest ādei. To pamat āir 1. punkt ā
minētāanalītiskāuzskaite.
3. Katrs starpiest āžu Eiropas birojs zi ņo attiec īgajām iest ādēm par
analītiskās uzskaites rezult ātiem.
▼M1
174.a pants
1. Katra iest āde var dele ģēt kred ītrīkotāja pilnvaras iest āžu Eiropas
biroja direktoram attiec ībāuz tās sada ļāiekļauto apropri āciju p ārvald ību
unšādas pilnvaru dele ģēšanas ierobe žojumus un nosac ījumus.
2. Komisijas iek šējais revidents pilda visus pien ākumus, kas noteikti
šīs regulas pirm āsd aļas IV sada ļas 8. noda ļā.
175. pants
Ja Eiropas biroja uzdevums saist īts ar pieg ādēm tre šām person ām par
atlīdzību, t ādirektors, iepriek šsaņemot p ārvald ības komitejas apstipri-
nājumu, paredz īpašus noteikumus, kas reglament ēšo pieg āžu veik šanu
un atbilst īgo uzskaiti.
__________
▼B
VI SADA ĻA
ADMINISTRAT ĪVĀS APROPRI ĀCIJAS
177. pants
Administrat īvajām apropri ācijām piem ēro pirmo un tre šod a ļu, cikt āl
šajāsadaļānav noteikts cit ādi.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —71
178. pants
1. Katru gadu no 15. novembra parasto administrat īvo izdevumu
saistības var uz ņemties iepriek šno apropri ācijām, kas paredz ētas n āka-
majam saimnieciskajam gadam. ►M1 Šādas saist ības tom ēr nevar
pārsniegt vienu ceturtda ļu no apropri ācijām, ko attiec īgajai bud žeta
pozīcijai bud žeta l ēmējinstit ūcija apstiprin ājusi k ārtējam saimnieci-
skajam gadam. ◄Tās nevar paredz ēttāda veida jauniem izdevumiem,
kas p ēdējāpienācīgi pie ņemtaj ābudžetāvēl nav biju ši apstiprin āti prin-
cipā.
2. Izdevumi, kas j āmaks āavans āsaska ņāar juridiskiem vai l īguma
noteikumiem, piem ēram, nomas maksa, var b ūt par pamatu tam, ka
maks ājumus s ākot ar 1. decembri un v ēlāk, maks āno bud žeta apropri ā-
cijām par n ākamo saimniecisko gadu. ►M1 Šādāgadījumā1. punkt ā
minēto ierobe žojumu nepiem ēro.◄
179. pants
1. Administrat īvās apropri ācijas ir nediferenc ētas apropri ācijas.
►C12. Darb ības izdevumus, kuri ◄jāizdara saska ņāar līgumiem,
kas attiecas uz laikposmiem, kuri p ārsniedz saimniecisko gadu saska ņā
ar viet ējām para žām vai praksi attiec ībāuz iek ārtu pieg ādēm, maks āno
tāsaimniecisk āgada bud žeta, kur ātie tiek izdar īti.
3. Iest ādes cik dr īz vien iesp ējams inform ēbudžeta lēmējinstit ūcijas
abas iest ādes par jebk ādiem celtniec ības projektiem, kam var ētu būt
būtisks finansi āls iespaids bud žetā.
▼M1
Ja kāda no bud žeta lēmējinstit ūcijas iest ādēmp l āno sniegt atzinumu, t ā
divās ned ēļāspēc tam, kad sa ņēmusi inform āciju par celtniec ības
projektu, pazi ņo attiec īgajai iest ādei par nodomu sniegt šādu atzinumu.
Ja nav atbildes, attiec īgāiestāde var turpin ātp lānoto darb ību atbilst īgi
savai administrat īvajai autonomijai, iev ērojot EK l īguma 282. pantu un
Euratom līguma 185. pantu attiec ībāuz Kopienas p ārstāvību.
Šo atzinumu nos ūta attiec īgajai iest ādei div ās ned ēļāspēcm i n ētās pazi-
ņošanas.
VII SADA ĻA
EKSPERTI
179.a pants
Īsteno šanas noteikumos iek ļaujīpašu proced ūru tādu ekspertu atlasei,
kuriem maks ānoteiktu summu par iest ādēm sniegto pal īdzību, jo īpaši
izvērtējot priek šlikumus un dot āciju pieteikumus vai pied āvājumus iepir-
kumu proced ūrās, un par tehnisko pal īdzību no bud žeta finans ēto
projektu turpm ākajāun gal īgajāizvērtēšanā.
▼B
TREŠĀDAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
I SADA ĻA
PĀREJAS NOTEIKUMI
▼M1__________▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —72
181. pants
1. Attiec ībāuz 155. panta 1. punkt āminētajiem Fondiem, par kuriem
pamataktus atc ēla pirms šīs regulas piem ērošanas dienas, saska ņāar
157. panta 1. punktu atcelt ās apropri ācijas var atk ārtoti dar īt pieejamas,
ja pie ļauta ac īmredzama k ļūda, kur āvainojama vien īgi Komisija, vai
force majeure gadījumā, kam ir b ūtiska ietekme uz min ēto Fondu atbal-
stīto darb ībuīsteno šanu.
2. Šīs regulas 95. pant āminēto centr ālo datub āzi izveido l īdz
2009. gada 1. janv ārim.
3. Attiec ībāuz t ādu apropri āciju p ārvieto šanu, kuras attiecas uz
darbības izdevumiem, kas min ēti regul ās, kuras reglament ēstrukt ūr-
fondus un Koh ēzijas fondu 2000. –2006. gada pl ānošanas period ā,u n
par kur āmvēli rj āveic Kopienas maks ājumi, lai nok ārtotu Kopienas
nesamaks ātās saist ības l īdz pal īdzības pas ākumu sl ēgšanai, Komisija
var veikt p ārvieto šanu no vienas sada ļas uz citu, ar nosac ījumu, ka
attiec īgās apropri ācijas:
—ir paredz ētas tam pa šam m ērķim; vai
—attiecas uz Kopienas iniciat īvām vai tehnisko pal īdzību un inov āciju
pasākumiem un ka t āspārvieto uz t āda pa ša veida pas ākumiem.
4. Šīs regulas 148. panta 1. punkt āminētajam fondam 30. panta
3. punktu pirmo reizi piem ēro attiec ībāuz maks ājumiem, ko finans ē
no 2008. gada bud žeta.
▼B
II SADA ĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
182. pants
Eiropas Parlaments un Padome ir ties īgi piepras īt inform āciju vai
paskaidrojumus par to kompetences jom āesošajiem bud žeta jaut āju-
miem.
183. pants
Komisija pie ņem noteikumus šīs regulas īsteno šanai.
184. pants
Šo regulu p ārskata saska ņāar EK l īguma 279. pant āunEuratom līguma
183. pant ānoteikto proced ūru ik p ēc trim gadiem vai tad, kad tas
izrādās nepiecie šams, pirms tam piem ērojot saska ņošanas proced ūru,
ja to pieprasa Eiropas Parlaments.
185. pants
1.►M1 Komisija pie ņem pamata finan šu regulu strukt ūrām, ko
izveidoju šas Kopienas un kas ir juridiskas personas, un kas faktiski
saņem iemaksas no bud žeta.◄Šo iest āžu finan šu noteikumi nevar
novirz īties no pamata regulas, iz ņemot gad ījumus, kad tas nepiecie šams
toīpašajām darb ības vajadz ībām, turkl āt ar Komisijas iepriek šēju piekri-
šanu.
2. Iest ādēm, kas min ētas 1. punkt ā, Eiropas Parlaments p ēc Padomes
ieteikuma sniedz apstiprin ājumu par to bud žeta izpildi.▼M12002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —73
3. Komisijas iek šējam revidentam ir t ādas pa šas pilnvaras attiec ībāuz
1. punkt āminētajām iest ādēm, k ādas vi ņam ir attiec ībāuz Komisijas
strukt ūrvien ībām.
▼M1__________
▼B
186. pants
Aršo tiek atcelta 1977. gada 21. decembra Finan šu regula.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsauc ēmu z šo regulu, un t ās
jālasa saska ņāar atbilst ību tabulu, kas iek ļauta pielikum ā.
187. pants
Šīregula st ājas sp ēkā20. dien āpēctās public ēšanas Eiropas Kopienu
Ofici ālajāVēstnes ī.
To piem ēro no 2003. gada 1. janv āra.
Šīregula uzliek saist ības kopum āun ir tie ši piem ērojama vis ās dal īb-
valstīs.▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —74
PIELIKUMS
ATBILST ĪBU TABULA,
kas min ēta 186. pant ā
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
Id a ļa—Noteikumi par Eiropas
Kopienu visp ārējo bud žetuPirm ādaļa—Kopīgi noteikumi
I sada ļa: Visp ārēji principi II sada ļa: Bud žeta principi
1. pants, 1. panta 1. punkts 4. pants, 4. panta 1. un 2. punkts1. pants, 1. panta 2. punkts 6. pants1. pants, 1. panta 3. punkts 179. pants, 179. panta 2. punkts1. pants, 1. panta 4. un 5. punkts 7. pants1. pants, 1. panta 6. punkts Sv ītrots
1. pants, 1. panta 7. punkts 77. pants, 77. panta 3. punkts2. pants 27. pants un 48. pants, 48. panta
2. punkts
3. pants 28. pants4. pants, 4. panta 1. punkts 17. pants4. pants, 4. panta 2. punkts 17. un 18. pants4. pants, 4. panta 3. punkts 19. pants5. pants 5. pants6. pants 6. un 8. pants7. pants, 7. panta 1. punkts 9. panta 1., 2., 4. un 6. punkts7. pants, 7. panta 2. punkts 9. panta 1., 2., 3., 5. un 6. punkts7. pants, 7. panta 3. punkts Sv ītrots
7. pants, 7. panta 4. punkts 10. pants7. pants, 7. panta 5. punkts 9. panta 1. punkts7. pants, 7. panta 6. punkts 11. un 157. pants7. pants, 7. panta 7. punkts Sv ītrots, iz ņemot 156. pantu,
156. panta 3. punktu
7. pants, 7. panta 8. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
7. pants, 7. panta 9. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
8. pants, 8. panta 1. punkts 12. pants8. pants, 8. panta 2. un 3. punkts 150. pants, 150. panta 3. punkts un
178. pants
9. pants 13. pants
10. pants 29. pants, 29. panta 2. punkts
11. pants 16. pantsII sada ļa: Bud žeta izveide un uzb ūve III sada ļa: Bud žeta izveide un uzb ūve
I ieda ļa: Bud žeta izveide 1. noda ļa: Bud žeta izveide
12. pants 31. pants13. pants 33. pants▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —75
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
14. pants 34. pants
15. pants, iz ņemot 15. panta 2. punktu 37. pants
15. pants, 15. panta 2. punkts un
16. pants, 16. panta 2. punkts38. pants
16. pants, 16. panta 1. punkts 35. pants
17. pants 36. pants18. pants 39. pantsII ieda ļa: Bud žeta uzb ūve un izkl āsts 2. noda ļa: Bud žeta uzb ūve un izkl āsts
19. pants, 19. panta 1. punkts 40. un 41. pants
19. pants, 19. panta 2. un 3. punkts 41. pants19. pants, 19. panta 4. punkts 43. pants19. pants, 19. panta 5. punkts 44. pants
19. pants, 19. panta 6. punkts Sv ītrots
19. pants, 19. panta 7. punkts 30. pants, 30. panta 1. punkts19. pants, 19. panta 8. punkts 45. pants
20. pants, iz ņemot 20. panta 4. punktu 46. pants
20. pants, 20. panta 4. punkts 47. pantsIII sada ļa: Bud žeta izpilde IV sada ļa: Bud žeta izpilde
I ieda ļa: Visp ārīgi noteikumi 1. noda ļa: Visp ārīgi noteikumi
21. pants 58. pants
22. pants, 22. panta 1. punkts 48. un 49. pants22. pants, 22. panta 2. punkts 50. pants, 54. panta 1. punkts un
57. panta 1. punkts
22. pants, 22. panta 3. punkts Sv ītrots
22. pants, 22. panta 4. punkts 51., 52. un 59. pants22. pants, 22. panta 4.a punkts 56. pants
22. pants, 22. panta 5. punkts 1. panta 2. punkts
23. pants 84. pants24. pants Sv ītrots
24. a pants 85. un 86. pants
25. pants 61. pants
26. pants, 26. panta 1. punkts 21. pants26. pants, 26. panta 2. un 4. punkts 22. pants
26. pants, 26. panta 3. punkts 23. pants
26. pants, 26. panta 5. punkts 24. pants26. pants, 26. panta 6. un 7. punkts Sv ītrots
26. pants, 26. panta 8. un 9. punkts 25. pants
26. pants, 26. panta 10. un 11. punkts 26. pants
27. pants, 27. panta 1. punkts 20. pants, 20. panta 1. punkts27. pants, 27. panta 2. un 5. punkts Sv ītrots
27. pants, 27. panta 2.a punkts 20. pants, 20. panta 2. punkts▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —76
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
27. pants, 27. panta 3. punkts Sv ītrots
27. pants, 27. panta 4. punkts 20. pants, 20. panta 3. punktsII ieda ļa: Bud žeta ie ņēmumi, pieejamo
līdzekļupārvald ība5. noda ļa: Ieņēmumu oper ācijas
28. pants, 28. panta 1. punkts 70. pants, 70. panta 1. punkts
28. pants, 28. panta 2. punkts 71. pants, 71. panta 2. punkts28. pants, 28. panta 3. punkts 70. pants, 70. panta 2. punkts28.a pants 74. pants29. pants 73. pants30. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
31. pants 69. pants32. pants 15. pants33. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
34. pants 131. pants35. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
III ieda ļa: Izdevumu saist ību uz ņem-
šanās, izdevumu apstiprin āšana, r īko-
juma do šana un izmaksa6. noda ļa: Izdevumu oper ācijas
36. pants 77. pants, 77. panta 1. un 2. punkts un
166. pants, 166. panta 2. punkts
37. pants Sv ītrots
38. pants Sv ītrots
39. pants Sv ītrots
40. pants 79. pants41. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
42. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
43. pants 80. pants44. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
45. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
46. pants 81. pants47. pants Sv ītrots
48. pants Sv ītrots
49. pants 71. pants, 71. panta 4. punkts50. pants Sv ītrots
51. pants, 51. panta 1. punkts Sv ītrots
51. pants, 51. panta 2. punkts 82. pants51. pants, 51. panta 3. punkts Sv ītrots
52. pants Sv ītrots▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —77
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
53. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
54. pants 63. pantsIV ieda ļa: Amatu p ārvald ība
55. pants Sv ītrots
IV sada ļa: Līgumu sl ēgšana, invent āra
saraksti, uzskaiteV sada ļa: Publiskais iepirkums
I ieda ļa: Līgumi par pre ču pieg ādi un
pakalpojumu snieg šanu; pirkuma,
nomas un īres līgumi
56. pants 105. pants57. pants Sv ītrots
58. pants, 58. panta 1. punkts 88. pants, 89. pants, 89. panta 2. punkts
un 91. Pants
58. pants, 58. panta 2. punkts 90. pants58. pants, 58. panta 3. punkts 97. pants, 97. panta 1. punkts58. pants, 58. panta 4. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
59. pants 91. pants, 91. panta 2. punkts60. pants 91. pants, 91. panta 3. punkts61. pants Sv ītrots
62. pants 89. pants, 89. panta 1. punkts63. pants Sv ītrots
64. pants Sv ītrots
64. a pants 102. pants
II ieda ļa: Kustamas mantas un neku-
stama īpašuma sarakstiVII sada ļa: P ārskatu un uzskaites
izveide
4. noda ļa:Īpašuma uzskaite
65. pants 138. pants, 138. panta 1. punkts
66. pants 138. pants, 138. panta 2. punkts67. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
68. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
III ieda ļa: Uzskaite 3. noda ļa: Uzskaite
69. pants 132. un 133. pants
70. pants 132., 133., 134. un 137. pants70.a pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
71. pants Sv ītrots
72. pants 132. pants, 132. panta 3. punkts un
136. pants
V sada ļa: Kred ītrīkotāju, finan šu
kontrolieru, gr āmatve žu un avansu
pārziņu pien ākumiIV sada ļa: Bud žeta izpilde
4. noda ļa: Finan šu dal ībnieku atbild ība
73. pants 66. pants▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —78
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
74. pants Sv ītrots
75. pants, 75. panta 1. punkts 67. pants75. pants, 75. panta 2. punkts 68. pants
75. pants, 75. panta 3. punkts Sv ītrots
75. pants, 75. panta 4. punkts Sv ītrots
75. pants, 75. panta 5. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
76. pants 65. pants, 65. panta 2. punkts77. pants Sv ītrots
VI sada ļa: Pārskatu izkl āsts un rev īzija VII sada ļa: P ārskatu un uzskaites
izveide
1. noda ļa: Pārskatu izveide
78. pants 128. pants
79. pants 128. pants
80. pants 122. un 127. pants81. pants 126. un 128. pants82. pants 128. pants, 128. panta 2. punkts83. pants, 83. panta 1. punkts 140. pants, 140. panta 3. punkts83. pants, 83. panta 2. un 4. punkts 139. pants84. pants Sv ītrots
85. pants 140. pants, 140. panta 1. un 2. punkts86. pants 141. pants87. pants 142. pants, 142. panta 1. un 5. punkts
88. pants 143. pants
88.a pants Sv ītrots
89. pants, 89. panta 1. punkts 145. pants, 145. panta 1. punkts89. pants, 89. panta 2., 3. un 5. punkts 146. pants89. pants, 89. panta 4. punkts 145. pants, 145. panta 2. un 3. punkts89. pants, 89. panta 6. punkts Sv ītrots
89. pants, 89. panta 7. un 8. punkts 147. pants89. pants, 89. panta 9. un 10. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
90. pants 144. pantsVII sada ļa:Īpaši noteikumi par zin ātni-
skās izp ētes un tehnolo ģijas att īstības
apropri ācijāmOtrādaļa:Īpaši noteikumi
III sada ļa: Zin ātnisk āizpēte
91. pants 160. pants, 160. panta 1. punkts
92. pants, 92. panta 1. un 2. punkts 160. pants, 160. panta 1. punkts92. pants, 92. panta 3. punkts 161. pants, 161. panta 1. punkts92. pants, 92. panta 4. punkts 161. pants, 161. panta 3. punkts93. pants Sv ītrots
94. pants Sv ītrots
95. pants 161. pants, 161. panta 4. punkts▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —79
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
96. pants, 96. panta 1. un 4. punkts 161. pants, 161. panta 2. punkts
96. pants, 96. panta 2. un 3. punkts Sv ītrots
97. pants Sv ītrots
VIII sada ļa:Īpaši noteikumi par
Eiropas Lauksaimniec ības vad ības un
garantiju fonda Garantiju noda ļuOtrādaļa:Īpaši noteikumi
I sada ļa: Eiropas Lauksaimniec ības
virzības un garantiju fonda Garantiju
noda ļa
98. pants 148. pants
99. pants, 99. panta 1. punkts 150. pants, 150. panta 1. un 2. punkts
99. pants, 99. panta 2. punkts Sv ītrots
100. pants 151. pants, 151. panta 1. punkts101. pants 152. pants102. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
103. pants 151. pants, 151. panta 2. punkts104. pants 153. pantsIX sada ļa:Īpaši noteikumi par ārējo
atbalstuOtrādaļa:Īpaši noteikumi
IV sada ļa:Ārējie dar ījumi
I ieda ļa: Visp ārīgi noteikumi 1. noda ļa: Visp ārīgi noteikumi
105. pants, 105. panta 1. un 2. punkts 162. pants105. pants, 105. panta 3. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
105. pants, 105. panta 4. punkts Sv ītrots
105. pants, 105. panta 5. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
106. pants, 106. panta 1. punkts 166. pants106. pants, 106. panta 2. punkts Sv ītrots
106. pants, 106. panta 3. punkts Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
II ieda ļa:Īsteno šana 2. noda ļa: Dar ījumu izpilde
107. pants Sv ītrots
108. pants Sv ītrots
109. pants Sv ītrots
110. pants Sv ītrots
111. pants Sv ītrots
III ieda ļa: Līgumties ību pie šķiršana 3. noda ļa: Publiskais iepirkums
112. pants 167. pants, 167. panta 1. punkts113. pants 167. pants, 167. panta 2. punkts114. pants 168. pants115. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
116. pants Sv ītrots
117. pants Sv ītrots▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —80
1977. gada 21. decembra Finan šu regula 2002. gada 25. j ūnija Finan šu regula
118. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
119. pants Sv ītrots
IV ieda ļa: Pārskatu rev īzija 4. noda ļa: Pārskatu rev īzija
120. pants 170. pantsX sada ļa:Īpaši noteikumi par to apro-
priāciju p ārvald ību, kuras attiecas uz
person ālu, kas nodarbin āts Kopienas
iestādēs un apak šbirojos, k āarīdeleg ā-
cijāsārpus Kopienas, un to administr ā-
cijuSvītrots
121. pants Sv ītrots
122. pants (sv ītrots) Sv ītrots
123. pants Sv ītrots
XI sada ļa:Īpaši noteikumi par tre šo
personu un ārējo strukt ūru finansi ālu
dalību Kopienas darb ībāsSvītrots
I ieda ļa: Visp ārīgi noteikumi
124. l īdz 126. pants 18. panta 1. punkta d) apak špunkts
II ieda ļa: Noteikumi par dal ību, kas
paredz ēta saska ņāar Eiropas ekono-
mikas zonas l īgumu
127. l īdz 132. pants 18. panta 1. punkta d) apak špunkts
XIa sada ļa:Īpaši noteikumi par
Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. ieda ļā
minētajām sankcij ām
132.a punkts 18. panta 1. punkta b) apak špunkts
XII sada ļa:Īpaši noteikumi par Eiropas
Kopienu Ofici ālo publik āciju birojuV sada ļa: Eiropas biroji
133. pants 171. l īdz 175. pants
II da ļa: Noteikumi par Eiropas
Kopienu aiz ņēmumu un aizdevumu
operācijām
134. pants 130. pants135. pants Nodots regulai, kas paredz ēta ar
183. pantu
136. pants Sv ītrots
137. pants 142. pants, 142. panta 6. punkts
III da ļa: Pārejas noteikumi un nobei-
guma noteikumiTrešādaļa. P ārejas noteikumi un
nobeiguma noteikumi
138. pants 182. pants139. pants 183. pants140. pants 184. pants
141. pants 186. pants
142. pants 185. pants143. pants 187. pants▼B2002R1605 —LV—01.01.2007 —001.002 —81