2015R0104 — LV — 24.06.2015 — 002.002

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2015/104

(2015. gada 19. janvāris),

ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzēts ( 1 ), ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī ieteikumus, ko sniegušas konsultatīvās padomes. (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti. (4) Tādēļ kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. (5) Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums tiek ieviests katrā zvejniecībā atsevišķi. Ja uz zvejniecību reģionā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāizkrauj visas minētajā zvejniecībā iegūtās sugas, kurām ir noteikti nozvejas limiti. No 2015. gada 1. janvāra izkraušanas pienākumu piemēro mazo pelaģisko sugu zvejniecībām (t. i., makreles, siļķes, stavridu, putasu, kaproīdu, Eiropas anšova, argentīnas, sardīnes un brētliņas zvejai), lielo pelaģisko sugu zvejniecībām (t. i., zilās tunzivs, zobenzivs, garspuru tunzivs, lielacu tunzivs, Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna zvejai) un rūpnieciskajām zvejniecībām (piemēram, moivas, tūbīšu un Esmarka mencas zvejai). Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu tiek ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. (6) Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir noteiktas 0 apjomā un saistītas ar noteikumu, kurš paredz pienākumu nekavējoties atlaist ūdenī nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls ir minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis, un tā kā sugas izdzīvošanas spēja ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies; uzskata, ka izmetumi labvēlīgi ietekmē šo sugu saglabāšanos. Tomēr no 2015. gada 1. janvāra šo sugu nozvejas, kas gūtas pelaģiskajās zvejniecībās, būs jāizkrauj, ja vien uz tām neattieksies kāda no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma. Minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā šādas atkāpes ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kas kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts kopējās zivsaimniecības politikas jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt šo sugu zveju attiecīgajos apgabalos. (7) Pēdējos gados KPN Eiropas anšovam Biskajas līcī ir noteikta atsevišķā zvejas iespēju regulā, ko piemēro no konkrētā gada 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. ZZTEK 2014. gadā secināja, ka, nomainot pašreizējo pārvaldības periodu uz parastu kalendāra gadu (no janvāra līdz decembrim), tiek ievērojami samazināti draudi šā krājuma saglabāšanai. Pēc apspriešanās ar Spāniju, Franciju un Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi (DRŪ KP) ZZTEK ierosinātās izmaiņas tika novērtētas pozitīvi. Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014 ( 2 ) un šajā regulā ieviest jaunu KPN Eiropas anšova krājumam Biskajas līcī 2015. gadam. (8) Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam un Norvēģijas omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulās (EK) Nr. 2166/2005 ( 3 ), (EK) Nr. 509/2007 ( 4 ), (EK) Nr. 676/2007 ( 5 ), (EK) Nr. 1300/2008 ( 6 ), (EK) Nr. 1342/2008 ( 7 ) (“mencu plāns”) un (EK) Nr. 302/2009 ( 8 ). (9) Tomēr saistībā ar heka ziemeļu krājumu (Padomes Regula (EK) Nr. 811/2004 ( 9 )) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes Regula (EK) Nr. 388/2006 ( 10 )) attiecīgo atjaunošanas un pārvaldības plānu minimālie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstīgu KPN. (10) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu dažādu sugu zveju. (11) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 ( 11 ) ir ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par krājumiem, kuriem noteikta attiecīgi piesardzīga un analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padomei, nosakot KPN, ir jānolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Pavisam nesen ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu ir ieviests elastības mehānisms visām nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu kopējā zivsaimniecības politikā izvirzīto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, un lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu KPN var piemērot tikai tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. (12) Saskaņā ar gūto iznākumu apspriedēs starp Savienību un Norvēģiju Savienība var Savienības kuģiem IIIa zonā atļaut ziemeļu garneles nozveju līdz 10 % vairāk, nekā paredzēts Savienībai pieejamajā kvotā, ar noteikumu, ka viss izmantotais daudzums, kas pārsniedz Savienībai pieejamo kvotu, tiks atskaitīts no Savienības 2015. gada kvotas. Ir lietderīgi dot iespēju izmantot šādu elastīgumu minēto zvejas iespēju noteikšanā, lai Savienības kuģiem nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus, ļaujot attiecīgajām dalībvalstīm izvēlēties iespēju izmantot elastīguma kvotu. Tāpēc Regula (ES) Nr. 43/2014 būtu attiecīgi jāgroza. (13) Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem. (14) Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2015. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 ( 12 ). (15) Ņemot vērā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunāko zinātnisko ieteikumu un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (16) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. (17) Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu 11. konferencē, kas 2014. gada 3.-9. novembrī notika Kito, Konvencijas I un II pielikumā iekļautajiem aizsargājamo sugu sarakstiem tika pievienotas vairākas sugas, attiecībā uz kurām to piemēro no 2015. gada 8. februāra. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos. (18) Uz šajā regulā noteikto Savienības kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 ( 13 ) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (19) Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir zvejniecībās, uz kurām pagaidām neattiecas Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzētais izkraušanas pienākums, pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgtspēju ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai uzraudzītu atbilstību nosacījumiem, kurus piemēro pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina detalizēta un precīza dokumentācija par visiem zvejas reisiem, kā arī pietiekamas spējas un līdzekļi, piemēram, novērotāji, slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) u. c. To darot, dalībvalstīm būtu jāievēro efektivitātes un proporcionalitātes princips. CCTV sistēmu izmantošanā būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK ( 14 ) prasības. (20) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo izkraušanas izmēru nesasnieguši īpatņi, ir jāatskaita no kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās. (21) Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu krājumu pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. Tā kā ir sagaidāms, ka ICES zinātniskie ieteikumi kļūs pieejami tikai 2015. gada februārī, ir lietderīgi KPN un kvotas provizoriski noteikt nulles apjomā, kamēr šādi ieteikumi nav publicēti. (22) Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažām no KPN zonām, kad tas attiecas uz vieniem un tiem pašiem bioloģiskiem krājumiem. (23) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju ( 15 ) un Fēru salām ( 16 ), Savienība ar minētajiem partneriem ir rīkojusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi ( 17 ), Apvienotā komiteja ir noteikusi konkrētu zvejas iespēju apjomu, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos 2015. gadā. Tādēļ ir nepieciešams šajā regulā iekļaut minētās zvejas iespējas. (24) Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma saglabāšanas pasākumu attiecībā uz sarkanasaru krājumu Irmingera jūrā, līgumslēdzējām pusēm, tostarp Savienībai, nosakot KPN un kvotas 2015. gadam. Turklāt 2015. gadā turpināsies NEAFC piekrastes valstu apspriedes par to, kādas minētajā gadā ir zvejas iespējas attiecībā uz Ziemeļatlantijas siļķi. Tādēļ, gaidot pārskatīšanu, kurā ņemtu vērā NEAFC piekrastes valstu apspriežu rezultātus, ir lietderīgi noteikt provizoriskus nozvejas limitus Ziemeļatlantijas siļķei, kas izteikti kā procentuālā daļa no Savienības 2014. gada kvotas. (25) NEAFC 2014. gada gadskārtējā sanāksmē nepieņēma saglabāšanas pasākumu attiecībā uz sarkanasaru krājumu ICES starptautiskajos ūdeņos I un II zonā, nosakot KPN un kvotas līgumslēdzējām pusēm. 2015. gadā turpināsies apspriedes par to, kādas ir zvejas iespējas attiecībā uz šo sarkanasaru krājumu. Tā kā zveja notiek gada otrajā pusē, nozvejas limitus šiem krājumiem noteiks 2015. gada laikā, ņemot vērā NEAFC piekrastes valstu apspriežu rezultātus. (26) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma KPN un kvotu palielinājumu trīs gadu laikposmam attiecībā uz zilo tunzivi un pašreizējā līmenī apstiprināja KPN un kvotas, ko 2015.- 2016. gadā piemēro zobenzivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, zobenzivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā, garspuru tunzivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā un garspuru tunzivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā. Turklāt, kā tas jau ir zilo tunzivju krājuma gadījumā, ir lietderīgi, ka nozvejai saistībā ar zveju atpūtas un sporta nolūkā, ko veic attiecībā uz visiem citiem ICCAT krājumiem, kuri iekļauti ID pielikumā, arī tiktu piemēroti minētās organizācijas pieņemtie nozvejas limiti, lai nodrošinātu, ka Savienība nepārsniedz tās kvotas. Visi šie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (27) Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas limitus gan mērķsugām, gan piezvejas sugām, tostarp piezvejas kvotu 2015. un 2016. gadam attiecībā uz konkrētu izpētes zveju 88.2. apakšapgabalā. Nosakot zvejas iespējas 2016. gadam, būtu jāņem vērā šādas kvotas izmantošana 2015. gadā. (28) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā negrozīja spēkā esošos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Tomēr šīs regulas VI pielikumā ir nepieciešams noteikt kapacitātes limitus, ņemot vērā Majotas kā tālākā reģiona iekļaušanu II pielikumā Regulā (ES) Nr. 1380/2013, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1385/2013 ( 18 ). (29) Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) trešā gadskārtējā sanāksme notiks 2015. gada februārī. Kamēr šāda gadskārtējā sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi provizoriski saglabāt pašreizējos pasākumus SPRFMO konvencijas apgabalā. Tomēr Čīles stavridas krājumā nevajadzētu zvejot, pirms gadskārtējās sanāksmes rezultātā ir noteikta KPN. (30) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 87. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā paturēja spēkā dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC paturēja spēkā arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētajiem pasākumiem būtu jāpaliek iestrādātiem Savienības tiesību aktos. (31) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) 2014. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma ieteikumu beriksas, Atlantijas lielgalvja un pelaģiskā bruņgalvja jaunai divgadīgajai KPN, tajā pašā laikā spēkā palika esošā Patagonijas ilkņzivs un sarkano dziļūdens krabju KPN. Patlaban piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju sadalījumu, kurus pieņēmusi SEAFO, būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos. (32) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 9. gadskārtējā sanāksmē pieņēma saglabāšanas un pārvaldības pasākumu vaļu haizivju aizsardzībai no zvejas ar riņķvadiem. WCPFC 10. gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas limitus āķu jedu zvejas kuģiem, kuri zvejo lielacu tunzivis. 11. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā WCPFC nemainīja 2013. gadā pašas pieņemtos pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Visi šie pasākumi būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos. (33) Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos. (34) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 36. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2015. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma moratoriju attiecībā uz garneļu zveju 3L rajonā, palielināja sarkanasaru KPN 3M rajonā, lai ietvertu konkrētas piezvejas, un atļāva atkal zvejot sarkanās plekstes 3NO rajonā. (35) Attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) gada beigās vienojas par konkrētiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2014. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (36) Saskaņā ar Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā ( 19 ), ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivju zvejas iespējas Savienības ūdeņos. (37) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. (38) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadītu dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 ( 20 ). (39) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (40) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I SADAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2015. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2016. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2015. gada 1. februāra līdz 2016. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 9., 29. un 31. pantā ir noteikti citi laikposmi;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2014. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 32. pantā noteiktas tajā pašā pantā norādītajiem 2015. un 2016. gada laikposmiem.

▼M1

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2. Piemērojot 11.a pantu, šī regula attiecas arī uz atpūtas zveju.

▼B

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “Savienības kuģis” ir Savienības zvejas kuģis, kas atbilst definīcijai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 5. apakšpunktā;

b) “trešās valsts kuģis” ir zvejas kuģis, kas atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 4. apakšpunktā ir trešās valsts karoga kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

c) “Savienības ūdeņi” ir Savienības ūdeņi, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;

d) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

e) “krājums” ir krājums, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā;

f) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir: i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums, – daudzums, ko katru gadu var nozvejot no katra krājuma, ii) visās citās zvejniecībās – daudzums, ko katru gadu var izkraut no katra krājuma;

g) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

h) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

i) “piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā” ir piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā;

j) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 21 );

k) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

l) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;

▼M1

m) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports.

▼B

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā ( 22 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W.

e) “ICES IXa rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) “ICES IXa rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

h) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas precizēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 23 ) II pielikumā;

i) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 217/2009 ( 24 ) III pielikumā;

j) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 25 );

k) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā ( 26 );

l) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 27 ) 2. panta a) punktā;

m) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (“Antigvas konvencija”) ( 28 );

n) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 29 );

o) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 30 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem;

p) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 31 );

q) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

r) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: — 150° rietumu garuma meridiāns, — 130° rietumu garuma meridiāns, — 4° dienvidu platuma paralēle, — 50° dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un tās sadalījums

1. Savienības kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 19. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 32 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3. Lai piemērotu īpašo nosacījumu, kas noteikts IA pielikumā attiecībā uz tūbīšu krājumu Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā, piemēro IID pielikumā definētos pārvaldības apgabalus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un

b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2015. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtā KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.

▼M1

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1. Uz tādu zivju sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās zvejniecībās, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētās regulas 15. pantā (“izkraušanas pienākums”).

2. Zivis, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas zvejniecībās, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz klāja vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

3. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.

▼B

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

a) IIA pielikumu konkrētu mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu pārvaldībā Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;

b) IIB pielikumu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā;

9. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 ( 33 ) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2015. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

▼M2

9.a pants

Pasākumi attiecībā uz jūrasasari (labraku)

1. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasara (labraka) daudzumus, kuri pārsniedz 2. punktā noteiktos limitus un ir nozvejoti šādos apgabalos:

a) ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf un VIIh rajonā;

b) ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

2. Šā panta 1. punkta nolūkā piemēro šādus nozvejas limitus:







Zvejas rīka kategorija un kods (1) Jūrasasara (labraka) maksimālā nozveja (kg), kuru kuģim atļauts gūt kalendāra mēnesī Pelaģiskie traļi, tostarp OTM un PTM, 1 500 Jebkāda tipa grunts traļi, tostarp dāņu/skotu vadi, tostarp OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS un TB 1 800 Visi GN, visas dreifējošo tīklu un stacionāro (vairāksienu) tīklu zvejniecības, tostarp GTR, GNS, GND, FYK, FPN un FIX 1 000 Visas āķu jedu vai makšķerkāta āķu rindu vai makšķerrīku zvejniecības, tostarp LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX un LLS 1 300 Riņķvadi, zvejas rīku kodi PS un LA 3 000 (1) Atbilstoši FAO trīsburtu zvejas rīku kodiem.

3. Savienības kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

4. Nozvejas limiti, kas noteikti 2. punktā, nav pārceļami uz citu mēnesi un nav nododami citam kuģim.

5. Savienības kuģiem ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti ICES VIIb, VIIc, VIIj un VIIk rajonā, kā arī ICES VIIa un VIIg rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošajos ūdeņos vairāk nekā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

6. Dalībvalstis ne vēlāk kā 20 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai ar katru zvejas rīka tipu gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.

▼B

10. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta saskaņā ar šīs regulas 19. pantu;

h) papildu iedalījumus, kas veikti saskaņā ar šīs regulas 14. pantu.

2. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro, ja dalībvalsts izmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

11. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2015. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1. 52° 27′ N 12° 19′ W 2. 52° 40′ N 12° 30′ W 3. 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4. 52° 47′ N 12° 56′ W 5. 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6. 51° 22′ N 14° 24′ W 7. 51° 22′ N 14° 03′ W 8. 52° 10′ N 13° 25′ W 9. 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10. 52° 43′ N 12° 55′ W 11. 52° 43′ N 12° 43′ W 12. 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13. 52° 27′ N 12° 23′ W 14. 52° 27′ N 12° 19′ W

Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2015. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā.

▼M1

11.a pants

Jūrasasara (labraka) atpūtas zveja Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā

Atpūtas zvejā ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk rajonā viena persona drīkst paturēt ne vairāk kā trīs jūrasasara (labraka) īpatņus dienā.

▼B

12. pants

Aizliegumi

1. Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;

b) šādas zāģzivs sugas visos ūdeņos: i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata); ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata); iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata); iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis); v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

c) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;

d) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas zvejota ar āķu jedām Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

f) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

g) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES I un XIV apakšapgabalā;

h) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

i) rifu velnraja (Manta alfredi) visos ūdeņos;

j) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos;

k) šādas Mobula rajas sugas visos ūdeņos: i) velnzivs (Mobula mobular); ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei); iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica); iv) gludastes raja (Mobula thurstoni); v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee); vi) mūka velna raja (Mobula munkiana); vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana); viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii); ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

l) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

m) Norvēģijas raja (Raja (Dipturus) nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;

n) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

o) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

p) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

14. pants

Papildu zvejas iespēju iedalīšana

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

15. pants

Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi

1. Papildu zvejas iespējas, kas minētas 14. pantā, iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) dalībvalstis nodrošina detalizētu un precīzu dokumentāciju par visiem zvejas reisiem, kā arī pietiekamas spējas un līdzekļus, piemēram, novērotājus, slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) u. c. To darot, dalībvalstis ievēro efektivitātes un proporcionalitātes principu;

b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: i) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ii) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;

c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 ( 34 ) XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras iedalītas saskaņā ar šīs regulas 14. pantu;

d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;

e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.

2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:

a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;

b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu izmantotos novērošanas līdzekļus;

c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.

3. Pirms 14. pantā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2014. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

16. pants

Personas datu apstrāde

Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.

17. pants

Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana

Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 15. pantā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2015. gada laikposmā.

18. pants

Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana

Lai uzraudzītu 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.







III NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

19. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts minētajā pielikumā.







IV NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

20. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO līgumslēdzējai pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.







1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

21. pants

Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

22. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

23. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).







2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

24. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

25. pants

Izpētes zveja

1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2015. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejniecības potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

26. pants

Krilu zveja 2015./2016. gada zvejas sezonā

1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2015./2016. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja kāda no šīm dalībvalstīm plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2015. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilus. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlā kā 2015. gada 30. maijā iesniedz paziņojumu CCAMLR Sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānotajiem aizstājējkuģiem, tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







3. iedaļa

IOTC konvencijas apgabals

27. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā

1. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.

5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus.

28. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

29. pants

Pelaģiskās zvejas kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2015. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.

30. pants

Pelaģiskās zvejas KPN

1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 29. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

2. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās.

31. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, grunts zvejas piepūli vai nozveju konvencijas apgabalā 2015. gadā ierobežo šādi: tā tiek attiecīgi īstenota vai gūta tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās minētajā laikposmā ir veikta grunts zveja, un netiek pārsniegts gada vidējais nozvejas apjoms vai piepūles parametri, kas reģistrēti laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.







5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

32. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2015. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2015. gada 18. novembra līdz 2016. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150° rietumu garuma meridiāns, — 40° ziemeļu platuma paralēle, — 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2015. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: — 96° rietumu garuma meridiāns, — 110° rietumu garuma meridiāns, — 4° ziemeļu platuma paralēle, — 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2015. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

33. pants

Okeāna baltspuru haizivju zvejas aizliegums

1. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:

a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie tie ir. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis nosūta Komisijai līdz 2015. gada 31. janvārim.







6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

34. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),

— laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.







7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

35. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas. Attiecībā uz šo zveju ar riņķvadu ir aizliegts nozvejot tunci, kas atrodas barā kopā ar vaļu haizivi (Rhincodon typus), ja dzīvnieks ir pamanīts pirms riņķvada uzstādīšanas.

2. Savienības kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko veic āķu jedu zvejas kuģi, 2015. gadā nepārsniedz 2 000 tonnas.

36. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2015. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2015. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Minētajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

a) neizmantotu ZPI vai ar to saistītu elektronisku ierīci;

b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

37. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta r) punktā, piemēro 35.–38. pantā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta r) punktā, piemēro 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2.–4. punktā un 33. pantā izklāstītos pasākumus.

38. pants

To Savienības kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais Savienības kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

39. pants

Zīdainās haizivis un okeāna baltspuru haizivis

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, glabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







8. iedaļa

Beringa jūra

40. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

41. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.

42. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

43. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 42. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. pantā izklāstītos nosacījumus.

44. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, ja tās atrodas Savienības ūdeņos:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;

b) šādas Savienības ūdeņos esošas zāģzivju sugas: i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata); ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata); iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata); iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis); v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

c) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;

d) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) bara haizivs (Galeorhinus galeus) un gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

f) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;

g) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES I, IV un XIV apakšapgabalā;

h) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

i) rifu velnraja (Manta alfredi) Savienības ūdeņos;

j) divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos;

k) šādas Savienības ūdeņos esošas Mobula rajas sugas: i) velnzivs (Mobula mobular); ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei); iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica); iv) gludastes raja (Mobula thurstoni); v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee); vi) mūka velna raja (Mobula munkiana); vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana); viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii); ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

l) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

m) Norvēģijas raja (Raja (Dipturus) nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;

n) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES VI, IX un X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

o) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

p) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

45. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

46. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 43/2014

Regulas (ES) Nr. 43/2014 18.a panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“o) ziemeļu garnele IIIa zonā.”

47. pants

Atcelšana

Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014 atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

48. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr, regulas 8. pantu piemēro no 2015. gada 1. februāra.

Regulas 12. panta b), i) un k) punktus un 44. panta b), i) un k) punktus piemēro no 2015. gada 8. februāra.

Regulas 46. pantu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu ►C1 izklāstīti 24., 25. un 26. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem. ◄

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS







I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama Savienības kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS: Tālu migrējošas zivis – visi apgabali IE PIELIKUMS: Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS: Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS: Dienvidu tunzivis – visi apgabali IH PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas apgabals IIA PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā IIB PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci IIC PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES VIIe rajonā IID PIELIKUMS: Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā III PIELIKUMS: Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS: IOTC konvencijas apgabals VII PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS: Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti tikai ērtības labad.

Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs ▼M1 Dicentrarchus labrax BSS jūrasasaris (labraks) ▼B Dipturus batis (Dipturus cf.flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Pelaģiskais bruņgalvis Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelni ANF Lophiidae Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Blondā raja RJH Raja brachyura Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Kaproīdas BOR Caproidae Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Menca COD Gadus morhua Limanda DAB Limanda limanda Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji GER Chaceon spp. Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Divragainā velnraja RMB Manta birostris Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zaļā nototēnija NOG Gobionotothen gibberifrons Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūras līdaka LIN Molva molva Makrele MAC Scomber scombrus Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelaģiskais bruņgalvis EDW Pseudopentaceros spp. Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Saida POK Pollachius virens Tūbītes SAN Ammodytes spp. Smilšu raja RJI Raja circularis ▼M1 Jūrasasaris (labraks) BSS Dicentrarchus labrax ▼B Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Sīkacu raja RJE Raja microocellata Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Jūrasmēles SOO Solea spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Plankumainā raja RJM Raja montagui Brētliņa SPR Sprattus sprattus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Zobenzivs SWO Xiphias gladius Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā raja RJA Raja alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

▼M1







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) Dānija 336 964 (2) Apvienotā Karaliste 7 366 (2) Vācija 515 (2) Zviedrija 12 374 (2) Savienība 357 219 KPN 357 219 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Neskarot izkraušanas pienākumu, limandas un merlanga nozveju drīkst ne vairāk kā 2 % apmērā atskaitīt no kvotas (OT1/*2A3A4) ar noteikumu, ka šī nozveja un tādu sugu piezveja, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā, kopumā neveido vairāk kā 9 % no šīs tūbīšu kvotas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Dānija 125 459 27 355 179 227 4 717 0 206 0 Apvienotā Karaliste 2 742 598 3 918 103 0 5 0 Vācija 192 42 274 7 0 0 0 Zviedrija 4 607 1 005 6 581 173 0 8 0 Savienība 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0 Kopā 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90 Analītiska KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) Dānija 911 Vācija 9 Francija 7 Īrija 7 Nīderlande 43 Zviedrija 35 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 1 028 KPN 1 028 Analītiska KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 329 Francija 7 Īrija 305 Nīderlande 3 434 Apvienotā Karaliste 241 Savienība 4 316 KPN 4 316 Analītiska KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) Dānija 15 Zviedrija 7 Vācija 7 Savienība 29 KPN 29 Analītiska KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 64 Vācija 19 Francija 44 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 96 Citi 6 (1) Savienība 235 KPN 235 Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija 13 Spānija 46 Francija 548 Īrija 53 Apvienotā Karaliste 264 Citi 13 (1) Savienība 937 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) (5) KPN 3 860 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Ieskaitot jūras līdakas. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 5 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) Dānija 13 079 Īrija 36 830 Apvienotā Karaliste 3 387 Savienība 53 296 KPN 53 296 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 18 034 (2) Vācija 289 (2) Zviedrija 18 865 (2) Savienība 37 188 (2) Norvēģija 5 816 Fēru salas 600 (3) KPN 43 604 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.). (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 74 079 Vācija 46 703 Francija 22 488 Nīderlande 57 104 Zviedrija 4 531 Apvienotā Karaliste 62 292 Savienība 267 197 Norvēģija 129 145 (2) KPN 445 329 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) gūtās siļķu nozvejas. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos IVa un IVb zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem (HER/*4AB-C): 50 000 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/*4AN.) un IVb zonā (HER/*4BN.) gūtās siļķu nozvejas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 1 093 (1) Savienība 1 093 KPN 445 329 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 78 Dānija 15 072 Vācija 78 Francija 78 Nīderlande 78 Zviedrija 74 Apvienotā Karaliste 286 Savienība 15 744 KPN 15 744 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 9 057 (3) Dānija 1 049 (3) Vācija 661 (3) Francija 12 068 (3) Nīderlande 21 478 (3) Apvienotā Karaliste 4 673 (3) Savienība 48 986 KPN 445 329 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz 51° 33′ N platuma paralēlei un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 2 536 (2) Francija 480 (2) Īrija 3 427 (2) Nīderlande 2 536 (2) Apvienotā Karaliste 13 711 (2) Savienība 22 690 (2) KPN 22 690 Analītiska KPN (1) Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56°N platuma paralēles, izņemot Klaidu. (2) Ir aizliegts zvejot siļķes ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Īrija 0 Nīderlande 0 Savienība 0 KPN 0 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka (2) Savienība Jānosaka (3) KPN Jānosaka (3) Piesardzīga KPN (1) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55° 17,9′ N, 05° 47,8′ W), — punktu ar koordinātām 55° 04′ N, 05° 23′ W un — Korsvolas ragu (55° 00,5′ N, 05° 09,4′ W). (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 264 Apvienotā Karaliste 3 590 Savienība 4 854 KPN 4 854 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. (1) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 465 Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 174 Francija 966 Īrija 13 527 Nīderlande 966 Apvienotā Karaliste 19 Savienība 15 652 KPN 15 652 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: VIII (ANE/08.) Spānija 22 500 Francija 2 500 Savienība 25 000 KPN 25 000 Analītiska KPN







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 4 618 Portugāle 5 038 Savienība 9 656 KPN 9 656 Piesardzīga KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 10 (1) Dānija 3 336 (1) Vācija 84 (1) Nīderlande 21 (1) Zviedrija 584 (1) Savienība 4 035 KPN 4 171 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 62 (1) Vācija 1 (1) Zviedrija 37 (1) Savienība 100 (1) KPN 100 (1) Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 862 (1) Dānija 4 956 (1) Vācija 3 142 (1) Francija 1 065 (1) Nīderlande 2 800 (1) Zviedrija 33 (1) Apvienotā Karaliste 11 369 (1) Savienība 24 227 Norvēģija 4 962 (2) KPN 29 189 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) Savienība 21 057







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) Analītiska KPN (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 2 Francija 7 Īrija 120 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 52 Savienība 182 KPN 182 Analītiska KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 218 Francija 3 568 Īrija 901 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 384 Savienība 5 072 KPN 5 072 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 73 (1) Francija 1 428 (1) Nīderlande 43 (1) Apvienotā Karaliste 157 (1) Savienība 1 701 KPN 1 701 Analītiska KPN (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 6 Dānija 5 Vācija 5 Francija 34 Nīderlande 27 Apvienotā Karaliste 2 006 Savienība 2 083 KPN 2 083 Analītiska KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) Spānija 469 Francija 1 830 Īrija 535 Apvienotā Karaliste 1 295 Savienība 4 129 KPN 4 129 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu.

▼M1







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 470 (1) (3) Spānija 5 216 (1) (2) Francija 6 329 (1) (2) Īrija 2 878 (1) (3) Apvienotā Karaliste 2 492 (1) (3) Savienība 17 385 KPN 17 385 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE). (3) 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE), veicot jūrasmēles piezveju specializētā zvejā.

▼B







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 950 Francija 766 Savienība 1 716 KPN 1 716 Analītiska KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 271 Francija 64 Portugāle 42 Savienība 1 377 KPN 1 377 Analītiska KPN







Suga: Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (DAB/2AC4-C) limandai; (FLE/2AC4-C) plekstei Beļģija 503 Dānija 1 888 Vācija 2 832 Francija 196 Nīderlande 11 421 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 588 Savienība 18 434 KPN 18 434 Piesardzīga KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 332 (1) Dānija 732 (1) Vācija 357 (1) Francija 68 (1) Nīderlande 251 (1) Zviedrija 9 (1) Apvienotā Karaliste 7 641 (1) Savienība 9 390 (1) KPN 9 390 Analītiska KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VI zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 45 Dānija 1 152 Vācija 18 Nīderlande 16 Apvienotā Karaliste 269 Savienība 1 500 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) Beļģija 191 Vācija 218 Spānija 204 Francija 2 350 Īrija 531 Nīderlande 184 Apvienotā Karaliste 1 635 Savienība 5 313 KPN 5 313 Piesardzīga KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 3 097 (1) (2) Vācija 345 (1) (2) Spānija 1 231 (1) (2) Francija 19 875 (1) (2) Īrija 2 540 (1) (2) Nīderlande 401 (1) (2) Apvienotā Karaliste 6 027 (1) (2) Savienība 33 516 (1) KPN 33 516 (1) Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). (2) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 368 Francija 7 612 Savienība 8 980 KPN 8 980 Analītiska KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 2 490 Francija 2 Portugāle 495 Savienība 2 987 KPN 2 987 Analītiska KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 12 Dānija 2 018 Vācija 128 Nīderlande 2 Zviedrija 239 Savienība 2 399 KPN 2 504 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu.

▼M2







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 254 Dānija 1 745 Vācija 1 111 Francija 1 936 Nīderlande 190 Zviedrija 176 Apvienotā Karaliste 28 785 Savienība 34 197 Norvēģija 6 514 KPN 40 711 Analītiskā KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) Savienība 25 252

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 6 Vācija 7 Francija 285 Īrija 203 Apvienotā Karaliste 2 079 Savienība 2 580 KPN 2 580 Analītiska KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 5 Vācija 6 Francija 250 Īrija 743 Apvienotā Karaliste 3 532 Savienība 4 536 KPN 4 536 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 93 (1) Francija 5 561 (1) Īrija 1 854 (1) Apvienotā Karaliste 834 (1) Savienība 8 342 (1) KPN 8 342 Analītiska KPNPiemēro šīs regulas 11. pantu. (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 19 Francija 85 Īrija 511 Apvienotā Karaliste 566 Savienība 1 181 KPN 1 181 Analītiska KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 929 Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050 Piesardzīga KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; Savienības ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 280 Dānija 1 209 Vācija 314 Francija 1 817 Nīderlande 699 Zviedrija 2 Apvienotā Karaliste 8 739 Savienība 13 060 Norvēģija 618 (1) KPN 13 678 Analītiska KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) Savienība 8 848







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) Vācija 2 Francija 32 Īrija 79 Apvienotā Ka