Vārds Identifikācijas informācija Pamatojums Sarakstā iekļaušanas datums

1. Sergey Valeryevich Aksyonov Dzimis 1972. gada 26. novembrī Aksyonov2014. gada 27. februārī Krievijai labvēlīgi noskaņotu bruņotu personu klātbūtnē Krimas Augstākajā padomē (Verkhovna Rada) tika ievēlēts par "Krimas premjerministru". Oleksandr Turchynov šo "ievēlēšanu" 1. martā atzina par konstitūcijai neatbilstošu. Aksyonov aktīvi lobēja 2014. gada 16. marta "referendumu". 17.3.2014.

2. Vladimir Andreevich Konstantinov Dzimis 1967. gada 19. martā Kā Krimas Autonomās Republikas Augstākās padomes spīkeram Konstantinov bija svarīga loma Augstākās padomes (Verkhovna Rada) pieņemtajos lēmumos par "referendumu" pret Ukrainas teritoriālo integritāti, un viņš aicināja vēlētājus balsot par Krimas neatkarību. 17.3.2014.

3. Rustam Ilmirovich Temirgaliev Dzimis 1976. gada 15. augustā Kā Krimas Ministru padomes priekšsēdētaja vietniekam Temirgaliev bija svarīga loma Augstākās padomes (Verkhovna Rada) pieņemtajos lēmumos par "referendumu" pret Ukrainas teritoriālo integritāti. Viņš aktīvi lobēja par Krimas integrāciju Krievijas Federācijā. 17.3.2014.

4. Deniz Valentinovich Berezovskiy Dzimis 1974. gada 15. jūlijā Berezovskiy2014. gada 1. martā tika iecelts par Ukrainas Jūras spēku komdandieri un deva zvērestu Krimas bruņotajiem spēkiem, tādējādi laužot doto zvērestu. Ukrainas Ģenerālprokuratūra ir uzsākusi pret viņu izmeklēšanu par valsts nodevību. 17.3.2014.

5. Aleksei Mikhailovich Chaliy Dzimis 1961. gada 13. jūnijā Chaliy2014. gada 23. februārī ar "publisku atbalstu" (popular acclamation) kļuva par "Sevastopoles mēru" un pieņēma šo "balsojumu". Viņš izvērsa aktīvu kampaņu par to, lai pēc 2014. gada 16. marta referenduma Sevastopole kļūtu par neatkarīgu vienību Krievijas Federācijas sastāvā. 17.3.2014.

6. Pyotr Anatoliyovych Zima "Premjerministrs" Aksyonov2014. gada 3. martā iecēla Zima par Krimas Drošības dienesta jauno vadītāju, un Zima pieņēma šo amatu. Viņš ir sniedzis Krievijas Izlūkošanas dienestam svarīgu informāciju, tostarp datubāzi. Tajā bija informācija par Euro-Maidan aktīvistiem un Krimas cilvēktiesību aizstāvjiem. Viņam bija svarīga loma tajā, lai neļautu Ukrainas iestādēm kontrolēt Krimas teritoriju. 2014. gada 11. martā bijušie Krievijas Izlūkošanas dienesta oficieri paziņoja par neatkarīga Krimas Drošības dienesta izveidi. 17.3.2014.

7. Yuriy Zherebtsov Krimas Augstākās padomes (Verkhovna Rada) spīkera padomnieks, viens no vadošajiem organizatoriem 2014. gada 16. marta "referendumam" pret Ukrainas teritoriālo integritāti. 17.3.2014.

8. Sergey Pavlovych Tsekov Dzimis 1953. gada 28. martā Augstākās padomes (Verkhovna Rada) spīkera vietnieks; Tsekov kopā ar Sergey Aksyonov uzsāka Krimas Autonomās Republikas valdības nelikumīgo atlaišanu. Šajā pasākumā viņš iesaistīja Vladimir Konstantinov, draudot viņam ar atlaišanu. Viņš publiski atzina, ka Krimas parlamenta deputāti bija inicatori tam, lai uzaicinātu Krievijas karavīrus pārņemt Krimas Augstāko padomi (Verkhovna Rada). Viņš bija viens no pirmajiem Krimas līderiem, kas publiski lūdza pievienot Krimu Krievijai. 17.3.2014.

9. Ozerov, Viktor Alekseevich Dzimis 1958. gada 5. janvārīAbakan, Khakassia Krievijas Federācijas Padomes Drošības un aizsardzības komitejas priekšsēdētājs. 2014. gada 1. martāOzerov Federācijas padomes Drošības un aizsardzības komitejas vārdā Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 17.3.2014.

10. Dzhabarov, Vladimir Michailovich Dzimis 1952. gada 29. septembrī Krievijas Federācijas Padomes Starptautisko lietu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks. 2014. gada 1. martāDzhabarov Federācijas padomes Starptautisko lietu komitejas vārdā Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 17.3.2014.

11. Klishas, Andrei Aleksandrovich Dzimis 1972. gada 9. novembrīSverdlovsk Krievijas Federācijas padomes Konstitucionālo tiesību komitejas priekšsēdētājs. 2014. gada 1. martāKlishas Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. Klishas ar publiskiem paziņojumiem centās attaisnot Krievijas militāro intervenci Ukrainā, apgalvojot, ka "Ukrainas prezidents atbalsta Krimas iestāžu lūgumu Krievijas Federācijas prezidentam par visaptverošas palīdzības sniegšanu Krimas pilsoņu aizstāvībai". 17.3.2014.

12. Ryzhkov, Nikolai Ivanovich Dzimis 1929. gada 28. septembrīDuleevka, Donetsk region, Ukrainas PSR Krievijas Federācijas padomes Federālo jautājumu, reģionālās politikas un ziemeļu jautājumu komitejas loceklis. 2014. gada 1. martāRyzhkov Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 17.3.2014.

13. Bushmin, Evgeni Viktorovich Dzimis 1958. gada 4. oktobrīLopatino, Sergachiisky region, KPSFR Krievijas Federācijas Padomes spīkera vietnieks. 2014. gada 1. martāBushmin Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 17.3.2014.

14. Totoonov, Aleksandr Borisovich Dzimis 1957. gada 3. martāOrdzhonikidze, North Ossetia Krievijas Federācijas Padomes Kultūras, zinātnes un informācijas komitejas loceklis. 2014. gada 1. martāTotoonov Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 17.3.2014.

15. Panteleev, Oleg Evgenevich Dzimis 1952. gada 21. jūlijāZhitnikovskoe, Kurgan region Parlamentāro jautājumu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks. 2014. gada 1. martāPanteleev Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 17.3.2014.

16. Mironov, Sergei Mikhailovich Dzimis 1953. gada 14. februārīPushkin, Leningrad region Krievijas Federācijas Valsts Domes padomes loceklis, Domes frakcijas "Taisnīga Krievija" (Fair Russia) vadītājs. Iniciators tiesību akta priekšlikumam, ar ko ļauj Krievijas Federācijai, aizbildinoties ar mērķi aizsargāt Krievijas pilsoņus, savā sastāvā iekļaut citas valsts teritorijas bez minētās valsts piekrišanas vai bez starptautiska līguma pamata. 17.3.2014.

17. Zheleznyak, Sergei Vladimirovich Dzimis 1970. gada 30. jūlijāSt Petersburg (bijusī Leningrad) Krievijas Federācijas Valsts Domes spīkera vietnieks. Aktīvi atbalsta Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā un Krimas pievienošanu. Viņš personīgi vadīja demonstrāciju, lai atbalstītu Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā. 17.3.2014.

18. Slutski, Leonid Eduardovich Dzimis 1968. gada 4. janvārīМоscow Krievijas Federācijas Valsts Domes Neatkarīgo Valstu Savienības (NVS) komitejas priekšsēdētājs (LDPR loceklis). Aktīvi atbalsta Krievijas bruņoto spēku izmantošanu Ukrainā un Krimas pievienošanu. 17.3.2014.

19. Vitko, Aleksandr Viktorovich Dzimis 1961. gada 13. septembrīVitebsk (Baltkrievijas PSR) Melnās jūras flotes komandieris, viceadmirālis. Atbildīgs par to Krievijas spēku komandēšanu, kas okupējuši Ukrainas suverēno teritoriju. 17.3.2014.

20. Sidorov, Anatoliy Alekseevich Komandieris Krievijas Rietumu militārajam apgabalam, kura vienības ir dislocētas Krimā. Atbildīgs par daļu no to Krievijas militāro spēku klātbūtnes Krimā, kuri apdraud Ukrainas suverenitāti, un ir palīdzējis Krimas iestādēm novērst publiskas demonstrācijas pret referendumu un pret pievienošanu Krievijai. 17.3.2014.

21. Galkin, Aleksandr Krievijas Dienvidu militārais apgabals, kura spēki atrodas Krimā; Galkin komandē Melnās jūras floti; spēku pārvietošana uz Krimu lielā mērā ir notikusi no Dienvidu militārā apgabala. Krievijas Dienvidu militārā apgabala komandieris. Dienvidu militārā apgabala spēki ir dislocēti Krimā. Atbildīgs par daļu no to Krievijas militāro spēku klātbūtnes Krimā, kuri apdraud Ukrainas suverenitāti, un ir palīdzējis Krimas iestādēm novērst publiskas demonstrācijas pret referendumu un pret pievienošanu Krievijai. Turklāt Melnās jūras flote ir apgabala kontrolē. 17.3.2014.

22. Rogozin, Dmitry Olegovich Dzimis 1963. gada 21. decembrīMoscow Krievijas Federācijas premjerministra vietnieks. Publiski aicinājis aneksēt Krimu. 21.3.2014.

23. Glazyev, Sergey Dzimis 1961. gada 1. janvārīZaporozhye (Ukrainas PSR) Krievijas Federācijas prezidenta padomnieks. Publiski aicinājis aneksēt Krimu. 21.3.2014.

24. Matviyenko, Valentina Ivanova Dzimusi 1949. gada 7. aprīlīShepetovka, Khmelnitskyi oblast (Ukrainas PSR) Federācijas padomes spīkere. 2014. gada 1. martā Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. 21.3.2014.

25. Naryshkin, Sergei Evgenevich Dzimis 1954. gada 27. oktobrī St Petersburg (bijusī Leningrad) Valsts Domes spīkers. Publiski pauda atbalstu Krievijas spēku nosūtīšanai uz Ukrainu. Publiski pauda atbalstu Krievijas un Krimas atkalapvienošanas līgumam un ar to saistītajam federatīvajam konstitucionālajam likumam. 21.3.2014.

26. Kiselyov, Dmitry Konstantinovich Dzimis 1954. gada 26. aprīlī Ar prezidenta dekrētu 2013. gada 9. decembrī iecelts par Krievijas federatīvās valsts ziņu aģentūras "Rossiya Segodnya" vadītāju. Viena no centrālajām personām valdības propagandā, ar ko tiek atbalstīta Krievijas spēku nosūtīšana uz Ukrainu. 21.3.2014.

27. Nosatov, Alexander Mihailovich Dzimis 1963. gada 27. martāSevastopol (Ukrainas PSR) Melnās jūras flotes komandiera vietnieks, kontradmirālis. Komandē Krievijas spēkus, kas ir okupējuši Ukrainas suverēno teritoriju. 21.3.2014.

28. Kulikov, Valery Vladimirovich Dzimis 1956. gada 1. septembrīZaporozhye (Ukrainas PSR) Melnās jūras flotes komandiera vietnieks, kontradmirālis. Komandē Krievijas spēkus, kas ir okupējuši Ukrainas suverēno teritoriju. 21.3.2014.

29. Surkov, Vladislav Yurievich Dzimis 1964. gada 21. septembrīSolntsevo, Lipetsk Krievijas Federācijas prezidenta palīgs. Viņš organizēja procesu Krimā, kura rezultātā Krimas vietējās kopienas tika mobilizētas izvērst darbības, kas grauj Ukrainas iestāžu Krimā darbību. 21.3.2014.

30. Mikhail Malyshev Krimas vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs Atbildīgs par Krimas referenduma administrēšanu. Saskaņā ar Krievijas sistēmu atbildīgs par referenduma rezultātu parakstīšanu. 21.3.2014.

31. Valery Medvedev Sevastopoles vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs Atbildīgs par Krimas referenduma administrēšanu. Saskaņā ar Krievijas sistēmu atbildīgs par referenduma rezultātu parakstīšanu. 21.3.2014.

32. Lt. Gen. Igor Turchenyuk Krievijas spēku Krimā komandieris Faktiskais komandieris Krimas teritorijā dislocētajiem Krievijas spēkiem (kurus Krievija turpina oficiāli dēvēt par "vietējiem pašaizsardzības spēkiem"). 21.3.2014.

33. Elena Borisovna Mizulina Valsts Domes deputāte Ierosinātāja un atbalstītāja nesenajiem likumdošanas priekšlikumiem Krievijā, kas būtu ļāvuši citu valstu reģioniem pievienoties Krievijai bez šo valstu centrālo iestāžu iepriekšējas piekrišanas. 21.3.2014.

34. Dmitry Nikolayevich Kozak Dzimis 7.11.1958., Kirovohrad, Ukrainas PSR Premjerministra vietnieks. Atbildīgs par aneksētās Krimas Autonomās Republikas integrēšanas Krievijas Federācijā pārraudzību. 29.4.2014.

35. Oleg Yevgenyvich Belaventsev Dzimis 15.9.1949., Moscow Krievijas Federācijas prezidenta pilnvarotais pārstāvis tā saucamajā Krimas Federālajā apgabalā, Krievijas Drošības padomes nepastāvīgais loceklis. Atbildīgs par Krievijas valsts vadītāja konstitucionālo prerogatīvu īstenošanu aneksētās Krimas Autonomās Republikas teritorijā. 29.4.2014.

36. Oleg Genrikhovich Savelyev Dzimis 27.10.1965., Leningrad Krimas lietu ministrs. Atbildīgs par aneksētās Krimas Autonomās Republikas integrēšanu Krievijas Federācijā. 29.4.2014.

37. Sergei Ivanovich Menyailo Dzimis 22.8.1960., Alagir, Ziemeļosetijas autonomā PSR, KPFSR Aneksētās Ukrainas pilsētas Sevastopoles gubernatora amata pienākumu izpildītājs. 29.4.2014.

38. Olga Fedorovna Kovatidi Dzimusi 7.5.1962., Simferopol, Ukrainas PSR. Krievijas Federācijas Padomes locekle no aneksētās Krimas Autonomās Republikas. 29.4.2014.

39. Ludmila Ivanovna Shvetsova Dzimusi 24.9.1949., Alma-Ata, PSRS Valsts Domes priekšsēdētāja vietniece, partija “Vienotā Krievija” – atbildīga par likumdošanas procesa uzsākšanu, lai aneksēto Krimas Autonomo Republiku integrētu Krievijas Federācijā. 29.4.2014.

40. Sergei Ivanovich Neverov Dzimis 21.12.1961., Tashtagol, PSRS Valsts Domes priekšsēdētāja vietnieks, partija “Vienotā Krievija”. Atbildīgs par likumdošanas procesa uzsākšanu, lai aneksēto Krimas Autonomo Republiku integrētu Krievijas Federācijā. 29.4.2014.

41. Igor Dmitrievich Sergun Dzimis 28.3.1957. GRU (Galvenā izlūkošanas pārvalde) direktors, Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieka vietnieks, ģenerālleitnants. Atbildīgs par GRU virsnieku darbību Ukrainas austrumu daļā. 29.4.2014.

42. Valery Vasilevich Gerasimov Dzimis 8.9.1955., Kazan Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieks, Krievijas Federācijas aizsardzības ministra pirmais vietnieks, armijas ģenerālis. Atbildīgs par Krievijas karaspēka masveida izvietošanu pie Ukrainas robežas un par to, ka netika novērsta situācijas saasināšanās. 29.4.2014.

43. German Prokopiv Aktīvs “Lugansk Guard” līderis. Piedalījās Drošības dienesta Luganskas reģionālā biroja ēkas ieņemšanā; no ieņemtās ēkas ierakstīja videouzrunu prezidentam Putinam un Krievijai. Ciešas saiknes ar “Army of the South-East”. 29.4.2014.

44. Valeriy Bolotov Viens no separātistu grupējuma “Army of the South-East” līderiem, kurš ieņēma Drošības dienesta Luganskas reģionālā biroja ēku. Atvaļināts virsnieks. Pirms ēkas ieņemšanas Bolotov un viņa līdzzinātāju rīcībā bija ieroči, kurus visdrīzāk nelegāli piegādājusi Krievija un vietējie noziedzīgie grupējumi. 29.4.2014.

45. Andriy Purgin “Doņeckas Republikas” vadītājs, separātistu pasākumu aktīvs dalībnieks un organizētājs, “krievu tūristu” pasākumu koordinators Doņeckā. Viens no “Civic Initiative of Donbass for the Eurasian Union” dibinātajiem. 29.4.2014.

46. Denys Pushylin Dzimis Makiivka Viens no Doņeckas Tautas Republikas līderiem. Piedalījās reģionālās pārvaldes ieņemšanā un okupēšanā. Aktīvs separātistu viedokļa paudējs. 29.4.2014.

47. Tsyplakov Sergey Gennadevich Viens no ideoloģiski radikālās organizācijas People's Militia of Donbas līderiem. Aktīvi piedalījās vairāku valdības ēku ieņemšanā Doņeckas apgabalā. 29.4.2014.

48. Igor Strelkov (Ihor Strielkov) Identificēts kā Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba Galvenās izlūkošanas pārvaldes (GRU) darbinieks. Bija iesaistīts incidentos Slovjanskā. Viņš ir pašpasludinātā Krimas premjerministra Sergey Aksionovpalīgs drošības jautājumos. 29.4.2014.

49. Vyacheslav Viktorovich Volodin Dzimis 1964. gada 4. februārīAlekseevka, Saratov region. Krievijas prezidenta administrācijas personāla vadītāja pirmais vietnieks. Atbildīgs par Krimas – anektētā Ukrainas reģiona – politiskās integrēšanas Krievijas Federācijā pārraudzīšanu. 12.5.2014

50. Vladimir Shamanov Dzimis 1954. gada 15. februārīBarnaul. Krievijas gaisa spēku komandieris, ģenerālpulkvedis. Kā augsta līmeņa vadītājs ir atbildīgs par Krievijas gaisa spēku dislokāciju Krimā. 12.5.2014

51. Vladimir Nikolaevich Pligin Dzimis 1960. gada 19. maijāIgnatovo, Vologodsk Oblast, PSRS. Domes Konstitucionālo tiesību komitejas priekšsēdētājs. Atbildīgs par to tiesību aktu pieņemšanas veicināšanu, kas saistīti ar Krievijas Federācijas īstenoto Krimas un Sevastopoles aneksiju. 12.5.2014

52. Petr Grigorievich Jarosh Federālā Migrācijas dienesta Krimas biroja vadītāja pienākumu izpildītājs. Atbildīgs par Krievijas pasu sistemātisku un paātrinātu izsniegšanu Krimas iedzīvotājiem. 12.5.2014

53. Oleg Grigorievich Kozyura Dzimis 1962. gada 19. decembrīZaporozhye Federālā Migrācijas dienesta Sevastopoles biroja vadītāja pienākumu izpildītājs. Atbildīgs par Krievijas pasu sistemātisku un paātrinātu izsniegšanu Krimas iedzīvotājiem. 12.5.2014

54. Viacheslav Ponomariov Slavjanskas pašpasludinātais mērs. Ponomarev aicināja Vladimiru Putinu ievest Krievijas bruņotos spēkus, lai aizsargātu pilsētu, un pēc tam viņam lūdza piegādāt ieročus. Ponomarev grupējumam piederošas personas ir bijušas iesaistītas cilvēku nolaupīšanā (viņi sagūstīja Ukrainas reportieri Irma Krat un Vice News reportieri Simon Ostrovsky; abi vēlāk tika atbrīvoti; viņi aizturēja militāros novērotājus, kuri rīkojās saskaņā ar EDSO Vīnes dokumentu). 12.5.2014

55. Igor Mykolaiovych Bezler Dzimis 1965. gadā Viens no Horļivkas pašpasludināto paramilitāro grupējumu vadītājiem. Viņš pārņēma savā kontrolē Ukrainas drošības dienesta Doņeckas reģiona biroja ēku un pēc tam ieņēma Iekšlietu ministrijas rajona pārvaldi Horļivkas pilsētā. Saskaņā ar Ukrainas Drošības dienesta informāciju ir saistīts ar Ihor Strielkov, kura vadībā viņš bija iesaistīts Horļivkas pilsētas padomes tautas deputāta Volodymyr Rybak slepkavībā. 12.5.2014

56. Igor Kakidzyanov Viens no pašpasludinātās Doņeckas Tautas republikas bruņoto spēku vadītājiem. Kā paziņojis viens no “Doņeckas Tautas republikas” vadītājiem Pushylin, šo spēku mērķis ir “aizsargāt Doņeckas Tautas republikas tautu un republikas teritoriālo integritāti”. 12.5.2014

57. Oleg Tsariov Padomes (Rada) loceklis.Publiski aicinājis izveidot Jaunkrievijas Federālo republiku, ko veidotu Ukrainas dienvidaustrumu reģioni. 12.5.2014

58. Roman Lyagin “Doņeckas Tautas republikas” Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs. Aktīvi organizēja 11. maija referendumu par “Doņeckas Tautas republikas” pašnoteikšanos. 12.5.2014

59. Aleksandr Malykhin “Luganskas Tautas republikas” Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs. Aktīvi organizēja 11. maija referendumu par Luganskas Tautas republikas pašnoteikšanos. 12.5.2014

60. Natalia Vladimirovna Poklonskaya Dzimusi 1980. gada 18. martāEupatoria. Krimas prokurore. Aktīvi īsteno Krievijas veikto Krimas aneksiju. 12.5.2014

61. Igor Sergeievich Shevchenko Sevastopoles prokurora pienākumu izpildītājs. Aktīvi īsteno Krievijas veikto Sevastopoles aneksiju. 12.5.2014

62. PJSC Chernomorneftegaz 2014. gada 17. martāKrimas Parlaments pieņēma rezolūciju, kurā tas paziņoja, ka “Krimas Republikas” vārdā tiek pārņemti uzņēmumam Chernomorneftegaz piederošie aktīvi. Tādējādi Krimas “varas iestādes” šo uzņēmumu faktiski ir konfiscējušas. 12.5.2014