2009R0217 — LV — 10.01.2014 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 087, 31.3.2009, p.42)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 217/2009

(2009. gada 11. marts)

par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 1 ), tā kā: (1) Padomes Regula (EEK) Nr. 2018/93 (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti ( 2 ), ir vairākkārt būtiski grozīta ( 3 ). Tā kā minētajā regulā ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības dēļ tā būtu jāpārstrādā. (2) Saskaņā ar Konvencijas par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā, kas apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3179/78 ( 4 ) un ar ko izveido Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizāciju (NAFO), prasībām Kopienai jāsniedz NAFO Zinātniskajai padomei visi pieejamie statistikas un zinātnes dati, ko Zinātniskā padome pieprasījusi sava darba gaitā. (3) NAFO Zinātniskā padome savlaicīgi sniegtu statistiku attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām ir atzinusi par būtisku savā darbā, izvērtējot zivju krājumu stāvokli Ziemeļrietumu Atlantijā. (4) Vairākas dalībvalstis ir pieprasījušas datu iesniegšanu citā formā vai izmantojot citu datu nesēju, nekā izklāstīts V pielikumā (ekvivalents iepriekš minētajām aptaujas lapām Statlant). (5) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 5 ). (6) Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu, šo zvejas rajonu aprakstus, kā arī attiecībā uz zvejas darbību, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm piemērotus mērus, kodus un definīcijas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. pants

Katra dalībvalsts, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 (1990. gada 11. jūnijs) par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte ( 6 ), iesniedz Komisijai datus par tādu kuģu nozveju, kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī un kuri zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā vai kuģo ar šīs dalībvalsts karogu.

Nominālās nozvejas datos iekļauj visus zvejniecības produktus, kas jebkādā formā ir izkrauti krastā vai pārkrauti jūrā, taču neiekļauj daudzumus, ko pēc nozvejošanas palaiž atpakaļ jūrā, patērē uz klāja vai izmanto par ēsmu. Neiekļauj akvakultūras produktus. Datus reģistrē kā krastā izkrautā vai jūrā pārkrautā loma dzīvsvara ekvivalentu, noapaļojot līdz tuvākajai tonnai.

2. pants

1. Iesniedzami divu veidu dati:

a) katras no I pielikumā uzskaitītajām sugām gada nominālās nozvejas, izteiktas dzīvsvara tonnās, kas vienādas ar izkrautajiem daudzumiem, katrā no II pielikumā uzskaitītajiem un III pielikumā definētajiem Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoniem;

b) šā punkta a) apakšpunktā noteiktās nozvejas un atbilstošā zvejas darbība, iedalot pa kalendārajiem nozvejošanas mēnešiem, pēc zvejas rīkiem, kuģa izmēra un galvenajām sugām, kas tiek zvejotas.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. maijam, kurš ir pēc pārskata gada, un tie var būt provizoriski. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. augustam, kurš ir pēc pārskata gada, un tie ir galīgie dati.

Datiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā un iesniegti kā provizoriski dati, vajadzētu būt skaidri identificētiem kā tādiem.

Attiecībā uz sugu/zvejas rajonu kombinācijām, kur pārskata periodā netika iegrāmatota nekāda nozveja, netiek pieprasīts iesniegt datus.

Ja attiecīgā dalībvalsts iepriekšējā kalendārajā gadā nav zvejojusi Ziemeļrietumu Atlantijā, tā līdz nākamā gada 31. maijam informē par to Komisiju.

3. Šīs regulas IV pielikumā sniegtas definīcijas un kodi, kas lietojami, iesniedzot informāciju par zvejas darbībām, zvejas rīkiem, zvejas metodi un kuģa izmēru.

▼M2

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 6. pantu, lai grozītu I II un IV pielikumu attiecībā uz sugu un zvejas statistikas rajonu sarakstiem un šo rajonu aprakstiem, kā arī attiecībā uz tiem mēriem, kodiem un definīcijām, ko piemēro zvejas darbībai, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm.

Minētos deleģētos aktus pieņem tikai tad, ja tie nepieciešami, lai ņemtu vērā ekonomisko un tehnisko attīstību, ar tiem nemaina prasītās informācijas fakultatīvo raksturu un ar tiem neuzliek būtisku papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem.

Komisija kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 ( 7 ) 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot kompetentu ekspertu veiktu izmaksu lietderības analīzi, tostarp respondentu sloga un ražošanas izmaksu novērtējumu.

▼B

3. pants

Ja vien saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemtie noteikumi nenosaka citādi, dalībvalstīm ir atļauts izmantot izlašu veidošanas metodes, lai iegūtu nozvejas datus par tām zvejas flotes daļām, attiecībā uz kurām pilnīga datu sniegšana uzliktu pārmērīgu administratīvo procedūru slogu. Precīzas ziņas par izlašu veidošanas procedūru, kā arī precīzas ziņas par kopējiem datiem, ko iegūst ar šādām metodēm, dalībvalstīm ir jāiekļauj ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 7. panta 1. punktu.

4. pants

Dalībvalstis pilda savas saistības attiecībā pret Komisiju atbilstoši 1. un 2. panta prasībām, iesniedzot datus V pielikumā norādītajā formātā.

Dalībvalstis var iesniegt datus formātā, kas izklāstīts VI pielikumā.

Pēc iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma dalībvalstis var iesniegt datus citā formātā vai uz citiem datu nesējiem.

5. pants

Ja iespējams, 24 stundās no ziņojumu saņemšanas Komisija nosūta tajos ietverto informāciju administratīvajam sekretāram.

▼M2

6. pants

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 2. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 10. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. Saskaņā ar 2. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

▼B

7. pants

1. Dalībvalstis līdz 1994. gada 28. jūlijam iesniedz Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, izklāstot, kā iegūti dati attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām, un sīkāk norādot šo datu pilnību un ticamību. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā šo ziņojumu kopsavilkumu.

2. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 1. punktu, trīs mēnešos pēc izmaiņu ieviešanas.

▼M2

3. Komisija reizi gadā kopā ar dalībvalstīm izvērtē metodoloģiskos ziņojumus, datu pieejamību un datu ticamību, kā arī citus ar šīs regulas piemērošanu saistītus jautājumus.

▼B

8. pants

1. Ar šo Regula (EEK) Nr. 2018/93 tiek atcelta.

2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VII pielikumā.

9. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

TO SUGU SARAKSTS, PAR KURĀM ZIŅOTS KOMERCIĀLAJĀ NOZVEJAS STATISTIKĀ PAR ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻU

Dalībvalstīm ir jāpaziņo par to sugu nominālo nozveju, kas ir apzīmētas ar zvaigznīti (*). Ziņojot par atlikušo sugu nominālo nozveju, nav obligāti jānorāda atsevišķas sugas. Tomēr, ja dati par atsevišķām sugām nav iesniegti, tie ir jāiekļauj kopējās kategorijās. Dalībvalstis var iesniegt datus par sugām, kas nav sarakstā, ar noteikumu, ka sugas ir skaidri norādītas.

Piezīme : n.t.p. saīsinājums nozīmē “netiek tuvāk precizēts”.







Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums Angliskais nosaukums BENTISKĀS ZIVIS Menca COD (*) Gadus morhua Atlantic cod Pikša HAD (*) Melanogrammus aeglefinus Haddock Sarkanasari, n.t.p. RED (*) Sebastes spp. Atlantic redfishes n.e.i. Sudrabotā merlūza HKS (*) Merluccius bilinearis Silver hake Merlūza Urophycis chuss HKR (*) Urophycis chuss Red hake Saida POK (*) Pollachius virens Saithe (= pollock) Sarkanasaris Sebastes marinus REG (*) Sebastes marinus Golden redfish Sarkanasaris Sebastes mentella REB (*) Sebastes mentella Beaked redfish Hippoglossoides platessoides paltuss PLA (*) Hippoglossoides platessoides American plaice (L. R. dab) Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Witch flounder Dzeltenspuru plekste YEL (*) Limanda ferruginea Yellowtail flounder Melnais paltuss GHL (*) Reinhardtius hippoglossoides Greenland halibut Parastais paltuss HAL (*) Hippoglossus hippoglossus Atlantic halibut Ziemas plekste FLW (*) Pseudopleuronectes americanus Winter flounder Vasaras plekste FLS (*) Paralichythys dentatus Summer flounder Rūts plekste FLD (*) Scophthalmus aquosus Windowpane flounder Plekstveidīgās zivis, n.t.p. FLX Pleuronectiformes Flatfishes n.e.i. Amerikāņu jūrasvelns ANG (*) Lophius americanus American angler Atlantijas jūrasgaiļi SRA Prionotus spp. Atlantic searobins Atlantijas tomkods TOM Microgadus tomcod Atlantic tomcod Zilā antimora ANT Antimora rostrata Blue antimora Putasū WHB Micromesistius puotassou Blue whiting (= poutassou) Amerikas tautoga CUN Tautogolabrus adspersus Cunner Vēdzele USK Brosme brosme Cusk (= tusk) Grenlandes menca GRC Gadus ogac Greenland cod Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Blue ling Jūras līdaka LIN (*) Molva molva Ling Jūras zaķis LUM (*) Cyclopterus lumpus Lumpfish (= lumpsucker) Karaļzivs KGF Menticirrhus saxatilis Northern kingfish Raibā lodeszivs PUF Sphoeroides maculatus Northern puffer Lucīši, n.t.p. ELZ Lycodes spp. Eelpouts n.e.i. Amerikas lucītis OPT Zoarces americanus Ocean pout Polārmenca POC Boreogadus saida Polar cod Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Roundnose grenadier Makrūrzivs RHG Macrourus berglax Roughhead grenadier Tūbītes SAN Ammodytes spp. Sandeels (= sand lances) Jūrasbuļļi, n.t.p. SCU Myoxocephalus spp. Sculpins n.e.i. Skapa SCP Stenotomus chrysops Scup Tautoga TAU Tautoga onitis Tautog Tailzivs TIL Lopholatilus chamaeleonticeps Tilefish Baltā merlūza HKW (*) Urophycis tenuis White hake Vilkzivis, n.t.p. CAT (*) Anarhichas spp. Wolf-fishes n.e.i. Vilkzivs CAA (*) Anarhichas lupus Atlantic wolf-fish Raibā vilkzivs CAS (*) Anarhichas minor Spotted wolf-fish Bentiskās zivis, n.t.p. GRO Osteichthyes Groundfishes n.e.i. PELAĢISKĀS ZIVIS Siļķe HER (*) Clupea harengus Atlantic herring Makrele MAC (*) Scomber scombrus Atlantic mackerel Sviestzivs BUT Peprilus triachanthus Atlantic butterfish Brevortija MHA (*) Brevoortia tyrannus Atlantic menhaden Atlantijas skumbrijlīdaka SAU Scomberesox saurus Atlantic saury Rietumatlantijas anšovs ANB Anchoa mitchilli Bay anchovy Lufārs BLU Pomatomus saltatrix Bluefish Zirgkaranga CVJ Caranx hippos Crevalle Jack Fregates tunzivs FRI Auxis thazard Frigate tuna Ķēniņmakrele KGM Scomberomorus cavalla King mackerel Lāsumainā makrele SSM (*) Scomberomorus maculatus Atlantic Spanish mackerel Buriniekzivs SAI Istiophorus albicans Sailfish Svītrainā marlīne WHM Tetrapturus albidus White marlin Zilā marlīne BUM Makaira nigricans Blue marlin Zobenzivs SWO Xipias gladius Swordfish Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Albacore tuna Pelamīda BON Sarda sarda Atlantic bonito Mazā tunzivs LTA Euthynnus alletteratus Little tunny Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Bigeye tuna Ziemeļu tunzivs BFT Thunnus thynnus Northern bluefish tuna Svītrainā tunzivs SKJ Katsuwonus pelamis Skipjack tuna Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Yellowfin tuna Tunzivis, n.t.p. TUN Thunnini Tunas n.e.i. Pelaģiskās zivis, n.t.p. PEL Osteichthyes Pelagic fishes n.e.i. PĀRĒJĀS ZIVIS Vēderainā siļķe ALE Alosa pseudoharengus Alewife Seriolas, n.t.p. AMX Seriola spp. Amberjacks n.e.i. Amerikas jūraszutis COA Conger oceanicus American conger Amerikas zutis ELA Anguilla rostrata American eel Amerikas palede SHA Alosa sapidissima American shad Argentīnas, n.t.p. ARG Argentina spp. Argentines n.e.i. Atlantijas bungzivs CKA Micropogonias undulatus Atlantic croaker Atlantijas adatzivs NFA Strongylura marina Atlantic needlefish Atlantijas diegsiļķe THA Opisthonema oglinum Atlantic thread herring Gludgalve ALC Alepocephalus bairdii Baird's slickhead Lielā bungzivs BDM Pogonias cromis Black drum Melnais jūras asaris BSB Centropristis striata Black sea bass Vasaras palede BBH Alosa aestivalis Blueback herring Moiva CAP (*) Mallotus villosus Capelin Palijas, n.t.p. CHR Salvelinus spp. Char n.e.i. Kobija CBA Rachycentron canadum Cobia Pampano POM Trachinotus carolinus Common (= Florida) pompano Diegspuru palede SHG Dorosoma cepedianum Gizzard shad Pomadasīdas, n.t.p. GRX Haemulidae Grunts n.e.i. Cigoriņu palede SHH Alosa mediocris Hickory shad Lākturzivs LAX Notoscopelus spp. Lanternfish Kefales, n.t.p. MUL Mugilidae Mullets n.e.i. Ziemeļatlantijas sviestzivs HVF Peprilus alepidotus North Atlantic harvestfish Cūkzivs PIG Orthopristis chrysoptera Pigfish Varavīksnes stinte SMR Osmerus mordax Rainbow smelt Sarkanā bungzivs RDM Sciaenops ocellatus Red drum Parastā jūraskarūsa RPG Pagrus pagrus Red porgy Raupjā stavrida RSC Trachurus lathami Rough shad Smilšu asaris PES Diplectrum formosum Sand perch Aitgalve SPH Archosargus probatocephalus Sheepshead Punktotā bungzivs SPT Leiostomus xanthurus Spot croaker Lāsainā bungzivs SWF Cynoscion nebulosus Spotted weakfish Cynoscion regalis sugas zivs STG Cynoscion regalis Squeteague Svītrainais asaris STB Morone saxatilis Striped bass Stores, n.t.p. STU Acipenseridae Sturgeons n.e.i. Atlantijas tarpūna TAR Megalops atlanticus Tarpon Forele, n.t.p. TRO Salmo spp. Trout n.e.i. Amerikas svītrainais asaris PEW Morone americana White perch Beriksas, n.t.p. ALF Beryx spp. Alfonsinos Katrāns DGS (*) Squalus acanthias Spiny (= picked) dogfish Dzeloņzivis, n.t.p. DGX (*) Squalidae Dogfishes n.e.i. Siļķu haizivs POR (*) Lamna nasus Porbeagle Lielās haizivis, n.t.p. SHX Squaliformes Large sharks n.e.i. Haizivs Isurus oxyrinchus SMA Isurus oxyrinchus Shortfin mako shark Atlantijas aspurna haizivs RHT Rhizoprionodon terraenovae Atlantic sharpnose shark Melnā haizivs CFB Centroscyllium fabricii Black dogfish Grenlandes haizivs GSK Somniosus microcephalus Boreal (Greenland) shark Milzu haizivs BSK Cetorhinus maximus Basking shark Ežu raja RJD Leucoraja erinacea Little skate Haizivs Dipturus laevis RJL Dipturus laevis Barndoor skate Acainā raja RJT Leucoraja ocellata Winter skate Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Thorny skate Gludā raja RJS Malacoraja senta Smooth skate Raja Bathyraja spinicauda RJQ Bathyraja spinicauda Spinytail (spinetail) skate Ziemeļu raja RJG Amblyraja hyperborea Arctic skate Rajas, n.t.p. SKA (*) Raja spp. Skates n.e.i. Zivis, n.t.p. FIN Osteichthyes Finfishes n.e.i. BEZMUGURKAULNIEKI Kalmārs Loligo pealei SQL (*) Loligo pealeii Long-finned squid Kalmārs Illex illecebrosus SQI (*) Illex illecebrosus Short-finned squid Kalmāri, n.t.p. SQU (*) Loliginidae, Ommastrephidae Squids n.e.i. Taisnā makstgliemene CLR Ensis directus Atlantic razor clam Cietgliemene CLH Mercenaria mercenaria Hard clam Gliemene Arctica islandica CLQ Arctica islandica Ocean quahog Lielā smilšgliemene CLS Mya arenaria Soft clam Atlantijas maktra CLB Spisula solidissima Surf clam Gliemenes, n.t.p. CLX Bivalvia Clams n.e.i. Karību ķemmīšgliemene SCB Argopecten irradians Bay scallop Raibā ķemmīšgliemene SCC Argopecten gibbus Calico scallop Islandes ķemmīšgliemene ISC Chlamys islandica Icelandic scallop Amerikas ķemmīšgliemene SCA Placopecten magellanicus Sea scallop Ķemmīšgliemenes, n.t.p. SCX Pectinidae Scallops n.e.i. Klusā okeāna austere OYA Crassostrea virginica American cupped oyster Vidusjūras ēdamgliemene MUS Mytilus edulis Blue mussel Kroņgliemeži, n.t.p. WHX Busycon spp. Whelks n.e.i. Litorīnas, n.t.p. PER Littorina spp. Periwinkles n.e.i. Jūras mīkstmieši, n.t.p. MOL Mollusca Marine molluscs n.e.i. Parastais krabis CRK Cancer irroratus Atlantic rock crab Zilais krabis CRB Callinectes sapidus Blue crab Zaļais krabis CRG Carcinus maenas Green crab Ziemeļu krabis CRJ Cancer borealis Jonah crab Baltais krabis CRQ Chionoecetes opilio Queen crab Sarkanais krabis CRR Geryon quinquedens Red crab Karaliskais krabis KCT Lithodes maja Stone king crab Jūras krabji, n.t.p. CRA Brachyura Marine crabs n.e.i. Amerikas omārs LBA Homarus americanus American lobster Parastā ziemeļgarnele PRA (*) Pandalus borealis Northern prawn Aukstūdens ziemeļgarnele AES Pandalus montagui Aesop shrimp Tīģergarneles, n.t.p. PEN (*) Penaeus spp. Penaeus shrimps n.e.i. Ziemeļgarneles PAN (*) Pandalus spp. Pink (= pandalid) shrimps Jūras vēžveidīgie, n.t.p. CRU Crustacea Marine crustaceans n.e.i. Jūrasezis URC Strongylocentrotus spp. Sea urchin Daudzsaru tārpi, n.t.p. WOR Polychaeta Marine worms n.e.i. Atlantijas zobenastis HSC Limulus polyphemus Horseshoe crab Jūras bezmugurkaulnieki, n.t.p. INV Invertebrata Marine invertebrates n.e.i. JŪRAS AĻĢES Brūnaļģes SWB Phaenophyceae Brown seaweeds Sārtaļģes SWR Rhodophyceae Red seaweeds Jūras aļģes, n.t.p. SWX Algae Seaweeds n.e.i. ROŅI Grenlandes ronis SEH Pagophilus groenlandicus Harp seal Pūšļdeguna ronis SEZ Cystophora cristata Hooded seal









II PIELIKUMS

ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJAS STATISTIKAS ZVEJAS RAJONI, PAR KURIEM JĀIESNIEDZ DATI

0. apakšzona:

Rajons 0 A

Rajons 0 B

1. apakšzona:

Rajons 1 A

Rajons 1 B

Rajons 1 C

Rajons 1 D

Rajons 1 E

Rajons 1 F

Rajons 1 NK (nav zināms)

2. apakšzona:

Rajons 2 G

Rajons 2 H

Rajons 2 J

Rajons 2 NK (nav zināms)

3. apakšzona:

Rajons 3 K

Rajons 3 L

Rajons 3 M

Rajons 3 N

Rajons 3 O

Rajons 3 P Apakšrajons 3 P n Apakšrajons 3 P s

Rajons 3 NK (nav zināms)

4. apakšzona:

Rajons 4 R

Rajons 4 S

Rajons 4 T

Rajons 4 V Apakšrajons 4 V n Apakšrajons 4 V s

Rajons 4 W

Rajons 4 X

Rajons 4 NK (nav zināms)

5. apakšzona:

Rajons 5 Y

Rajons 5 Z Apakšrajons 5 Z e Apakšvienība 5 Z c Apakšvienība 5 Zu Apakšrajons 5 Zw

Rajons 5 NK (nav zināms)

6. apakšzona:

Rajons 6 A

Rajons 6 B

Rajons 6 C

Rajons 6 D

Rajons 6 E

Rajons 6 F

Rajons 6 G

Rajons 6 H

Rajons 6 NK (nav zināms)

Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoni









III PIELIKUMS

NAFO APAKŠZONU UN RAJONU APRAKSTS, KO IZMANTO ZIVSAIMNIECĪBAS STATISTIKĀ UN NOTEIKUMOS ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻĀ

Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas konvencijas XX pantā noteiktās zinātnes un statistikas apakšzonas, rajoni un apakšrajoni ir šādi:

0. apakšzona

Tāda konvencijas apgabala daļa, ko dienvidos ierobežo līnija, kas stiepjas austrumu virzienā no punkta 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma uz punktu 61°00′ ziemeļu platuma un 59°00′ rietumu garuma, no turienes dienvidaustrumu virzienā pa loksodromu uz punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma; tad to austrumos ierobežo virkne ģeodēzisko līniju, kas savieno šādus punktus:







Punkta nr. Platums Garums 1 60°12′0 57°13′0 2 61°00′0 57°13′1 3 62°00′5 57°21′1 4 62°02′3 57°21′8 5 62°03′5 57°22′2 6 62°11′5 57°25′4 7 62°47′2 57°41′0 8 63°22′8 57°57′4 9 63°28′6 57°59′7 10 63°35′0 58°02′0 11 63°37′2 58°01′2 12 63°44′1 57°58′8 13 63°50′1 57°57′2 14 63°52′6 57°56′6 15 63°57′4 57°53′5 16 64°04′3 57°49′1 17 64°12′2 57°48′2 18 65°06′0 57°44′1 19 65°08′9 57°43′9 20 65°11′6 57°44′4 21 65°14′5 57°45′1 22 65°18′1 57°45′8 23 65°23′3 57°44′9 24 65°34′8 57°42′3 25 65°37′7 57°41′9 26 65°50′9 57°40′7 27 65°51′7 57°40′6 28 65°57′6 57°40′1 29 66°03′5 57°39′6 30 66°12′9 57°38′2 31 66°18′8 57°37′8 32 66°24′6 57°37′8 33 66°30′3 57°38′3 34 66°36′1 57°39′2 35 66°37′9 57°39′6 36 66°41′8 57°40′6 37 66°49′5 57°43′0 38 67°21′6 57°52′7 39 67°27′3 57°54′9 40 67°28′3 57°55′3 41 67°29′1 57°56′1 42 67°30′7 57°57′8 43 67°35′3 58°02′2 44 67°39′7 58°06′2 45 67°44′2 58°09′9 46 67°56′9 58°19′8 47 68°01′8 58°23′3 48 68°04′3 58°25′0 49 68°06′8 58°26′7 50 68°07′5 58°27′2 51 68°16′1 58°34′1 52 68°21′7 58°39′0 53 68°25′3 58°42′4 54 68°32′9 59°01′8 55 68°34′0 59°04′6 56 68°37′9 59°14′3 57 68°38′0 59°14′6 58 68°56′8 60°02′4 59 69°00′8 60°09′0 60 69°06′8 60°18′5 61 69°10′3 60°23′8 62 69°12′8 60°27′5 63 69°29′4 60°51′6 64 69°49′8 60°58′2 65 69°55′3 60°59′6 66 69°55′8 61°00′0 67 70°01′6 61°04′2 68 70°07′5 61°08′1 69 70°08′8 61°08′8 70 70°13′4 61°10′6 71 70°33′1 61°17′4 72 70°35′6 61°20′6 73 70°48′2 61°37′9 74 70°51′8 61°42′7 75 71°12′1 62°09′1 76 71°18′9 62°17′5 77 71°25′9 62°25′5 78 71°29′4 62°29′3 79 71°31′8 62°32′0 80 71°32′9 62°33′5 81 71°44′7 62°49′6 82 71°47′3 62°53′1 83 71°52′9 63°03′9 84 72°01′7 63°21′1 85 72°06′4 63°30′9 86 72°11′0 63°41′0 87 72°24′8 64°13′2 88 72°30′5 64°26′1 89 72°36′3 64°38′8 90 72°43′7 64°54′3 91 72°45′7 64°58′4 92 72°47′7 65°00′9 93 72°50′8 65°07′6 94 73°18′5 66°08′3 95 73°25′9 66°25′3 96 73°31′1 67°15′1 97 73°36′5 68°05′5 98 73°37′9 68°12′3 99 73°41′7 68°29′4 100 73°46′1 68°48′5 101 73°46′7 68°51′1 102 73°52′3 69°11′3 103 73°57′6 69°31′5 104 74°02′2 69°50′3 105 74°02′6 69°52′0 106 74°06′1 70°06′6 107 74°07′5 70°12′5 108 74°10′0 70°23′1 109 74°12′5 70°33′7 110 74°24′0 71°25′7 111 74°28′6 71°45′8 112 74°44′2 72°53′0 113 74°50′6 73°02′8 114 75°00′0 73°16′3 115 75°05 73°30

un no turienes ziemeļu virzienā līdz paralēlei 78°10′ ziemeļu platuma; un rietumos to ierobežo līnija, kas sākas 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu uz Bafina zemi pie Austrumblafas (61°55′ ziemeļu platuma un 66°20′ rietumu garuma), un no turienes ziemeļu virzienā gar Bafina zemi, Bailota salu, Devonas salu un Elsmīra salu un tālāk pa 80° rietumu garuma meridiānu ūdeņos starp šīm salām līdz 78°10′ ziemeļu platuma; un ziemeļos to ierobežo 78°10′ ziemeļu platuma paralēle.

0. apakšzona sastāv no diviem rajoniem

Rajons 0 A

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles.

Rajons 0 B

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles.

1. apakšzona

Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no 0. apakšzonas un uz ziemeļiem un austrumiem no loksodromas, kas savieno punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma ar punktu 52°15′ ziemeļu platuma un 42°00′ rietumu garuma.

1. apakšzona sastāv no sešiem rajoniem

Rajons 1 A

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 68°50′ ziemeļu platuma paralēles (Christianshaab).

Rajons 1 B

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 66°15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak) un 68°50′ ziemelu platuma paralēli (Christianshaab).

Rajons 1 C

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 64°15′ ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab) un 66°15′ ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak).

Rajons 1 D

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 62°30′ ziemeļu platuma paralēli (Frederikshaab šļūdonis) un 64°15′ ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab).

Rajons 1 E

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 60°45′ ziemeļu platuma paralēli (Desolation zemesrags) un 62°30′ ziemeļu platuma paralēli (Frederikshaab šļūdonis).

Rajons 1 F

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60°45′ ziemeļu platuma paralēles (Desolation zemesrags).

2. apakšzona

Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no 64°30′ rietumu garuma meridiāna Hudzona šauruma rajonā, uz dienvidiem no 0. apakšzonas, uz dienvidiem un rietumiem no 1. apakšzonas un uz ziemeļiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles.

2. apakšzona sastāv no trim rajoniem

Rajons 2 G

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 57°40′ ziemeļu platuma paralēles (Mugford zemesrags).

Rajons 2 H

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 55°20′ ziemeļu platuma paralēli (Hopedale) un 57°40′ ziemeļu platuma paralēli (Mugford zemesrags).

Rajons 2 J

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 55°20′ ziemeļu platuma paralēles (Hopedale).

3. apakšzona

Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no līnijas, kas stiepjas ziemeļu virzienā no Bauld zemesraga Ņūfaundlendas ziemeļu krastā līdz 52°15′ ziemeļu platuma; uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles; un uz austrumiem un ziemeļiem no loksodromas, kas sākas uz 39°00′ ziemeļu platuma, 50°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā, šķērsojot punktu uz 43°30′ ziemeļu platuma, 55°00′ rietumu garuma, virzoties uz punktu uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, līdz tā šķērso taisnu līniju, kas savieno Ray zemesragu 47°37,0′ ziemeļu platuma; 59°18,0′ rietumu garuma pie Nūfaundlendas krasta ar Ziemeļu zemesragu 47°02,0′ ziemeļu platuma; 60°25,0′ rietumu platuma Cape Breton salā; tad ziemeļaustrumu virzienā pa minēto līniju līdz Ray zemesragam, 47°37,0′ ziemeļu platuma, 59°18,0′ rietumu garuma.

3. apakšzona sastāv no sešiem rajoniem

Rajons 3 K

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles (Freels zemesrags, Ņūfaundlenda).

Rajons 3 L

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Freels zemesraga līdz St Mary zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Freels zemesraga, no turienes uz austrumiem virzienā uz 46°30′ rietumu garuma meridiānu, tad uz dienvidiem virzienā uz 46°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad uz rietumiem virzienā uz 54°30′ rietumu garuma meridiānu, tad pa loksodromu līdz St Mary zemesragam Ņūfaundlendā.

Rajons 3 M

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 46°30′ rietumu garuma meridiāna.

Rajons 3 N

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 46°30′ rietumu garuma meridiānu un 51°00′ rietumu garuma meridiānu.

Rajons 3 O

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 51°00′ rietumu garuma meridiānu un 54°30′ rietumu garuma meridiānu.

Rajons 3 P

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no Ņūfaundlendas krasta un uz rietumiem no līnijas no St Mary zemesraga, Ņūfaundlendā, līdz punktam uz 46°00′ ziemeļu platuma, 54°30′ rietumu garuma, no šejienes uz dienvidiem līdz apakšzonas robežai.

Rajons 3 P sadalās divos apakšrajonos:

3 Pn – ziemeļrietumu apakšrajons – tāda rajona 3 P daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no līnijas, kas stiepjas no 47°30,7′ ziemeļu platuma; 57°43,2′ rietumu garuma, apmēram uz dienvidrietumiem līdz punktam uz 46°50,7′ ziemeļu platuma un 58°49,0′ rietumu garuma;

3 Ps – dienvidaustrumu apakšrajons – tāda rajona 3 P daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no līnijas, kas noteikta apakšrajonam 3 Pn.

4. apakšzona

Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles, rietumos no 3. apakšzonas un austrumos no šādi aprakstītas līnijas:

tā sākas starptautiskās robežas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu beigās Grand Manan šaurumā, punktā uz 44°46′35,346′′ ziemeļu platuma; 66°54′11,253′′ rietumu garuma; no šejienes uz dienvidiem līdz 43°50′ ziemeļu platuma paralēlei; tad uz rietumiem līdz 67°24'27,24′′ rietumu garuma meridiānam; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°53′14′′ ziemeļu platuma un 67°44′35′′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°31′08′′ ziemeļu platuma un 67°28′05′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju līdz punktam uz 42°20′ ziemeļu platuma un 67°18′13,15′′ rietumu garuma;

tad uz austrumiem līdz punktam 66°00′ rietumu garuma; tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°00′ ziemeļu platuma un 65°40′ rietumu garuma un no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei.

4. apakšzona sastāv no sešiem rajoniem

Rajons 4 R

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Bauld zemesraga līdz Ray zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Bauld zemesraga, tā iet uz ziemeļiem līdz 52°15′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz Labradora krastam, tad gar Labradoras krastu līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām, tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virziena līdz punktam, kur 3. apakšzonas robeža šķērso taisnu līniju, kura savieno Jaunskotijas Ziemeļu zemesragu ar Ņūfaundlendas Ray zemesragu, tad līdz Ņūfaundlendas Ray zemesragam.

Rajons 4 S

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Kvebekas dienvidu krastu no Labradoras un Kvebekas robežas beigām līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts, tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu austrumdienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu ziemeļaustrumu virzienā līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām.

Rajons 4 T

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastiem, Ņūbrunsviku un Kvebeku no Ziemeļu zemesraga līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts, tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidu virzienā līdz Jaunskotijas Ziemeļu zemesragam.

Rajons 4 V

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu starp Ziemeļu zemesragu un Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu, tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60°00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz punktam, kur 3. un 4. apakšzonas robeža sastop 39°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad pa robežu starp 3. un 4. apakšzonu un pa līniju, kas turpinās ziemeļrietumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, un tad pa loksodromu dienvidu virziena līdz Ziemeļu zemesragam Jaunskotijā.

Rajons 4 V sadalās divos apakšrajonos:

4 Vn – ziemeļu apakšrajons – rajona 4 V daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 45°40′ ziemeļu platuma paralēles;

4 Vs – dienvidu apakšrajons – rajona 4 V daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 45°40′ ziemeļu platuma paralēles.

Rajons 4 W

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu no Halifaksas līdz Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu, tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60°00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz 63°20′ rietumu garuma meridiānam, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz šā meridiāna pie 44°20′ ziemeļu platuma, tad pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz Halifaksai Jaunskotijā.

Rajons 4 X

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp 4. apakšzonas rietumu robežu un Ņūbrunsvikas un Jaunskotijas krastiem no robežas starp Ņūbrunsviku un Menu beigām līdz Halifaksai un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Halifaksas, ved pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 44°20′ ziemeļu platuma, 63°20′ rietumu garuma, no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei un no turienes uz rietumiem līdz 65°40′ rietumu garuma meridiānam.

5. apakšzona

Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz rietumiem no 4. apakšzonas rietumu robežas, uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 71°40′ rietumu garuma meridiāna.

5. apakšzona sastāv no diviem rajoniem

Rajons 5 Y

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Menas, Ņūhempšīras un Masačūsetsas krastiem no robežas starp Menu un Ņūbrunsviku līdz 70°00′ rietumu platumam Keipkodā (apmēram pie 42° ziemeļu platuma) un šādi aprakstītu līniju: tā sākas Keipkodā punktā uz 70° rietumu garuma (apmēram 42° ziemeļu platuma), tad ved uz ziemeļiem līdz 42°20′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 67°18′13,15′′ rietumu garuma pie robežas starp 4. un 5. apakšzonu un tad pa šo robežu līdz robežai starp Kanādu un Savienotajām Valstīm.

Rajons 5 Z

Apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no rajona 5 Y.

Rajons 5 Z sadalās divos apakšrajonos: austrumu apakšrajonā un rietumu apakšrajonā, ko definē šādi:

5 Ze – austrumu apakšrajons – rajona 5 Z daļa, kas atrodas uz austrumiem no 70°00′ rietumu garuma meridiāna.

Apakšrajons 5 Ze sīkāk sadalās divās apakšvienībās ( 8 ):

5 Zu (Savienoto Valstu ūdeņi) ir apakšrajona 5 Ze daļa uz rietumiem no ģeodēziskajām līnijām, kas savieno šādu koordināšu punkti:







Ziemeļu platums Rietumu garums A 44°11′12′′ 67°16′46′′ B 42°53′14′′ 67°44′35′′ C 42°31′08′′ 67°28′05′′ D 40°27′05′′ 65°41′59′′

5 Zc (Kanādas ūdeņi) ir apakšrajona 5 Z e daļa uz austrumiem no iepriekš minētajām ģeodēziskajām līnijām;

5 Zw – rietumu apakšrajons – rajona 5 Z daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma meridiāna.

6. apakšzona

Tāda Konvencijas apgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura sākas no punkta Rodailendas krastā uz 71°40′ rietumu garuma, tad virzās uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 42°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 35°00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz Ziemeļamerikas krastam, tad ziemeļu virzienā gar Ziemeļamerikas krastu līdz Rodailendas punktam uz 71°40′ rietumu garuma.

6. apakšzona sastāv no astoņiem rajoniem

Rajons 6 A

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz rietumiem no 5. apakšzonas.

Rajons 6 B

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma, uz dienvidiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz ziemeļiem un rietumiem no līnijas, kas ved rietumu virzienā pa 37°00′ ziemeļu platuma paralēli līdz 76°00′ rietumu garumam un tad uz dienvidiem līdz Henry zemesragam Virdžīnijā.

Rajons 6 C

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma un uz dienvidiem no rajona 6 B.

Rajons 6 D

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona 6 B un 6 C un uz rietumiem no 65°00′ rietumu garuma.

Rajons 6 E

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona 6 D un uz rietumiem no 60°00′ rietumu garuma.

Rajons 6 F

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona 6 E un uz rietumiem no 55°00′ rietumu garuma.

Rajons 6 G

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona 6 F un uz rietumiem no 50°00′ rietumu garuma.

Rajons 6 H

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona 6 G un uz rietumiem no 42°00′ rietumu garuma.









IV PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS UN KODI, KAS LIETOJAMI, IESNIEDZOT DATUS PAR NOZVEJU

A. ZVEJAS RĪKU/ZVEJAS KUĢU KATEGORIJU SARAKSTS

(no Starptautiskās standarta statistikas zvejas rīku klasifikācijas (ISSCFG))







Kategorija Saīsinājums Traļi Grunts traļi — rāmja traļi TBB — otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) OTB — otertraļi (sānu) OTB1 — otertraļi (gala) OTB2 — pāra traļi (divi kuģi) PTB — garneļu traļi TBS — omāru traļi TBN — grunts traļi (netiek precizēts) TB Pelaģiskie traļi — otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) OTM — otertraļi (sānu) OTM1 — otertraļi (gala) OTM2 — pāra traļi (divi kuģi) PTM — garneļu traļi TMS — pelaģiskie traļi (netiek precizēts) TM Dvīņu tralis OTS Dvīņu otertraļi OTT Pāra traļi (divi kuģi) (netiek precizēts) PT Otertraļi (netiek precizēts) OT Cita veida traļi (netiek precizēts) TX Zvejas vadi Brideņi SB Laivas vai kuģa vadi SV — bugurvadi SDN — skotu vadi SSC — dubultvadi (divi kuģi) SPR Zvejas vadi (netiek precizēts) SX Apņemošie tīkli Ar riņķa vadiem (riņķvads) PS — ko ekspluatē viens kuģis PS1 — ko ekspluatē divi kuģi PS2 Bez riņķa vadiem (ēsmas zivtiņu vads) LA Žaunu tīkli un iepinējtīkli Noenkurotie žaunu tīkli GNS Dreifējošie žaunu tīkli GND Aptveroši žaunu tīkli GNC Nostiprinātie žaunu tīkli (uz balstiem) GNF Rāmju tīkli GTR Žaunu tīkla un rāmju tīkla apvienojums GTN Žaunu tīkli un iepinējtīkli (netiek precizēts) GEN Žaunu tīkli (netiek precizēts) GN Āķi un jedas Peilētas āķu jedas LLS Dreifējošas āķu jedas LLD Āķu jedas (netiek precizēts) LL Gruntsmakšķeres un ūdas (manuāli darbināmas) LHP Gruntsmakšķeres un ūdas (mehāniskas) LTM Velkamas āķu jedas LTL Āķi un jedas (netiek precizēts) LX Lamatu tipa zvejas rīki Stāvvadi FPN Murdi FPO Venteri FYK Iežogojumi, zivju tači, aizsprosti FWR Stacionārie zvejas krātiņi FSN Gaisa tīkli FAR Lamatu tipa zvejas rīki (netiek precizēts) FIX Apklājoši zvejas rīki Metamie tīkli FCN Apklājoši zvejas rīki (netiek precizēts) FG Dragas Laivu draga DRB Ar rokām darbināma draga DRH Aizķeršana ar žebērkli Harpūna HAR Ceļamie tīkli Pārnēsājami ceļamie tīkli LNP No laivas darbināmi ceļamie tīkli LNB No krasta darbināmi stacionāri ceļamie tīkli LNS Ceļamie tīkli (netiek precizēts) LN Savākšanas mašīnas Sūkņi HMP Izcelšanas mašīnas HMD Savākšanas mašīnas (netiek precizēts) HMX Dažādi zvejas rīki MIS Nepazīstami zvejas rīki NK

B. ZVEJAS INTENSITĀTES MĒRU DEFINĪCIJAS ZVEJAS RĪKU KATEGORIJĀM

Pēc iespējas būtu jāparedz trīs precizitātes līmeņi zvejas intensitātes noteikšanai.

A kategorija







Zvejas rīki Intensitātes mērs Definīcijas Apņemošie tīkli (riņķvadi) Izlikšanas reižu skaits Tīklu izmešanas vai izšaušanas reižu skaits neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms. Šis mērs ir lietderīgs, ja zivju bara lielums un konsistence ir saistīta ar krājumu pārpilnību vai ja tīklus izmet nenoteiktā kārtībā Brideņi Izlikšanas reižu skaits Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms Laivas vadi Zvejas stundu skaits Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits, reizināts ar vidējo aprēķināto izlikšanas vai izšaušanas ilgumu Traļi Stundu skaits Stundu skaits, kuru laikā tralis atradies ūdenī (pelaģiskais tralis) vai uz grunts (grunts tralis) un bijis nodarbināts zvejā Laivu dragas Zvejas stundu skaits Stundu skaits, kuru laikā draga atradusies uz grunts un bijusi nodarbināta zvejā Žaunu tīkli (noenkuroti vai dreifējoši) Intensitātes vienību skaits Tīklu garums izteikts 100 metru vienībās, reizinātās ar izlikšanas reižu skaitu (= summētais noteiktā laika posmā lietotā tīkla kopējais garums metros, dalīts ar 100) Žaunu tīkli (nostiprināti) Intensitātes vienību skaits Tīkla garums, izteikts 100 metru vienībās, reizinātās ar tīklu atbrīvošanas reižu skaitu Lamatu tipa zvejas rīki (stāvvadi) Intensitātes vienību skaits Zvejas dienu skaits, reizināts ar izvilkto vienību skaitu Murdi un venteru tīkli Intensitātes vienību skaits Izcelšanu skaits, reizināts ar vienību skaitu (= kopējais noteiktā laika posmā zvejoto vienību skaits) Āķu jedas (peilētas vai dreifējošas) Āķi tūkstošos gabalu Āķu skaits, ar kuriem zvejots noteiktā laika posmā, dalīts ar 1 000 Makšķerrīki (ūdas, ar spoli, žibulējamas utt.) Makšķerrīku dienu skaits Kopējais makšķerrīku skaits, kas izmantots noteiktā laika posmā Harpūnas (Ziņo vienīgi par B un C līmeņa intensitāti)

B kategorija

Zvejas dienu skaits: dienu skaits, kurās veikta zveja. Tādām zivsaimniecībām, kur meklēšana ir būtiska zvejas darbības daļa, tās dienas, kad notika meklēšana, bet ne pati zveja, būtu jāiekļauj datos par zvejas dienām.

C kategorija

Attiecībā uz dienu skaitu uz grunts papildus zvejas dienām un dienām, kurās noritēja meklēšana, jāiekļauj arī visas pārējās dienas, kuru laikā kuģis atradās uz grunts.

Aprēķinātās intensitātes attiecība (proporcionāli noteiktā intensitāte)

Tā kā var nebūt pieejami atbilstoši mēri kopējās nozvejas noteikšanai, būtu jānorāda uz aprēķināto intensitātes procentu. To aprēķina šādi:

(((Kopējā nozveja) – (Nozveja, kuras intensitāte tikusi iegrāmatota)) × 100)/(Kopējā nozveja)

C. KUĢU IZMĒRA KATEGORIJAS

(no Starptautiskās standarta statistikas zvejas kuģu klasifikācijas (ISSCFV))

Tonnāžas klases







Bruto tilpības kategorija Kods 0–49,9 02 50–149,9 03 150–499,9 04 500–999,9 05 1 000—1 999,9 06 2 000—99 999,9 07 Nav zināms 00

D. GALVENĀS ZVEJOTĀS SUGAS

Tās ir sugas, uz kurām galvenokārt vērsta zveja. Tomēr tās var neatbilst sugām, kas veido nozvejas lielāko daļu. Sugas būtu jāidentificē, lietojot trīsburtu apzīmējumu (sk. I pielikumu).









V PIELIKUMS

FORMA, KĀDĀ DATI IESNIEDZAMI MAGNĒTISKOS DATU NESĒJOS

A. MAGNĒTISKIE DATU NESĒJI







Datora lentes: Deviņu celiņu lentes ar blīvumu 1600 vai 6250 BPI un EBCDIC vai ASCII kodu, vēlams ar marķējumu. Ja tās ir ar marķējumu, būtu jāiekļauj atzīme par datnes beigām. Disketes: MS-DOS formatētas, 3,5'' 720 kilobaitu vai 1,4 megabaitu disketes, vai 5,25'' 360 kilobaitu vai 1,2 megabaitu disketes.

B. KODĒŠANAS FORMA

Iesniegšanai saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasībām







Pozīcijas nr. Postenis Piezīmes 1 līdz 4 Valsts (ISO 3 burtu kods) Piem., FRA = Francija 5 līdz 6 Gads Piem., 90 = 1990 7 līdz 8 FAO zvejas zona 21 = Ziemeļrietumu Atlantija 9 līdz 15 Zvejas rajons Piem., 3 Pn = NAFO zvejas apakšrajons 3 Pn 16 līdz 18 Suga 3 burtu identifikators 19 līdz 26 Nozveja Tonnās

Iesniegšanai saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām







Pozīcijas nr. Postenis Piezīmes 1 līdz 4 Valsts ISO 3 burtu kods (piem., FRA = Francija) 5 līdz 6 Gads Piem., 94 = 1994 7 līdz 8 Mēnesis Piem., 01 = janvāris 9 līdz 10 FAO zvejas zona 21 = Ziemeļrietumu Atlantija 11 līdz 18 Zvejas rajons Piem., 3 Pn = NAFO zvejas apakšrajons 3 Pn: burtu un ciparu 19 līdz 21 Galvenās zvejojamās sugas 3 burtu identifikators 22 līdz 26 Kuģa/zvejas rīka kategorija ISSCFG kods (piem., OTB2 = grunts otertralis): burtu un ciparu kods 27 līdz 28 Kuģa klase pēc tā izmēra ISSCFV kods (piem., 04 = 150–499.9 GT): burtu un ciparu kods 29 līdz 34 Vidējā bruto tonnāža Tonnas: cipariem 35 līdz 43 Vidējā dzinēja jauda Kilovati: cipariem 44 līdz 45 Aplēstā intensitāte procentuālā izteiksmē Cipariem 46 līdz 48 Vienība Sugu 3 burtu identifikators vai intensitātes identifikators (piem., COD = menca A- = zvejas intensitātes mērs A) 49 līdz 56 Dati Nozvejas (tonnās) vai intensitātes vienība

Piezīmes

a) Visas ciparu pozīcijas ir līdzinātas pa labi, neaizpildītās pozīcijas atrodas pirms aizpildītajām. Visas burtciparu pozīcijas ir līdzinātas pa kreisi, neaizpildītās pozīcijas atrodas pēc aizpildītajām.

b) Nozvejas datus iegrāmato kā dzīvsvaru, kas vienāds ar izkrautajiem vai pārkrautajiem daudzumiem, noapaļojot līdz tonnai.

c) Daudzumus (49. līdz 56. pozīcija), kas mazāki par pusi vienības, iegrāmato kā “–1”.

d) Nezināmus daudzumus (49. līdz 56. pozīcija) iegrāmato kā “–2”.

e) Valstu (un zemju) kodi (ISO kodi):



Austrija AUT Beļģija BEL Bulgārija BGR Kipra CYP Čehija CZE Vācija DEU Dānija DNK Spānija ESP Igaunija EST Somija FIN Francija FRA Apvienotā Karaliste GBR Anglija un Velsa GBRA Skotija GBRB Ziemeļīrija GBRC Grieķija GRC ▼M1 Horvātija HRV ▼B Ungārija HUN Īrija IRL Islande ISL Itālija ITA Lietuva LTU Luksemburga LUX Latvija LVA Malta MLT Nīderlande NLD Norvēģija NOR Polija POL Portugāle PRT Rumānija ROU Slovākija SVK Slovēnija SVN Zviedrija SWE Turcija TUR









VI PIELIKUMS

FORMĀTS, KĀDĀ IESNIEDZAMI DATI UZ MAGNĒTISKIEM NESĒJIEM

A. KODĒŠANAS FORMA

Datu iesniegšanai, piemērojot 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu

Dati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes:







Aile Piezīmes Valsts ISO trīsburtu kods (piem., FRA = Francija) Gads Piem., 2001 vai 01 FAO galvenais zvejas apgabals 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa Zona Piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons 3 Pn Suga Trīsburtu apzīmējums Nozveja Tonnas

Datu iesniegšanai, piemērojot 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu

Dati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes:







Aile Piezīmes Valsts ISO trīsburtu kods (piem., FRA = Francija) Gads Piem., 0001 vai 2001 attiecībā uz 2001. gadu Mēnesis Ppiem., 01 = janvāris FAO galvenais zvejas apgabals 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa Zona Piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons 3 Pn Galvenā zvejotā suga Trīsburtu apzīmējums Kuģa/zvejas rīku kategorija ISSCFG kods (piem., 0TB2 – grunts otertralis) Kuģa lieluma klase ISSCFV kods (piem., 04 = 150–499,9 GT): Vidējā bruto tilpība Tonnas Vidējā dzinēja jauda Kilovati Aprēķinātās intensitātes procentuāla daļa Cipariem Vienība Sugas trīsburtu apzīmējums vai intensitātes apzīmējums (piem., COD = menca, vai A = intensitātes mērs A) Datums Nozveja (tonnās) vai intensitātes vienība

a) Nozveja jāreģistrē ar krastā izkrauto lomu dzīvsvara ekvivalentu.

b) Valstu kodi:



Austrija AUT Beļģija BEL Bulgārija BGR Kipra CYP Čehija CZE Vācija DEU Dānija DNK Spānija ESP Igaunija EST Somija FIN Francija FRA Apvienotā Karaliste GBR Anglija un Velsa GBRA Skotija GBRB Ziemeļīrija GBRC Grieķija GRC ▼M1 Horvātija HRV ▼B Ungārija HUN Īrija IRL Islande ISL Itālija ITA Lietuva LTU Luksemburga LUX Latvija LVA Malta MLT Nīderlande NLD Norvēģija NOR Polija POL Portugāle PRT Rumānija ROU Slovākija SVK Slovēnija SVN Zviedrija SWE Turcija TUR

B. METODE DATU PĀRRAIDĪŠANAI KOMISIJAI

Ciktāl iespējams, datus vajadzētu pārraidīt elektroniskā formā (piemēram, kā elektroniskās vēstules pielikumu).

Ja tas nav iespējams, tiek pieļauts iesniegt datni ar 3,5 collu disketes palīdzību.









VII PIELIKUMS

Atceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstu







Padomes Regula (EEK) Nr. 2018/93 (OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp.) 1994. gada Pievienošanās akts, I pielikuma X.6. punkts (OV C 241, 29.8.1994., 189. lpp.) Komisijas Regula (EK) Nr. 1636/2001 (OV L 222, 17.8.2001., 1. lpp.) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) vienīgi 3. pants un III pielikuma 44. punkts 2003. gada Pievienošanās akts, II pielikuma 10.9. punkts (OV L 236, 23.9.2003., 571. lpp.)









VIII PIELIKUMS

Atbilstības tabula







Regula (EEK) Nr. 2018/93 Šī regula 1. pants 1. pants 2. pants 2. pants 3. pants 3. pants 4. pants 4. pants 5. pants 5. pants 6. panta 1. un 2. punkts 6. panta 1. un 2. punkts 6. panta 3. punkts _ 7. panta 1. punkts 7. panta 1. punkts 7. panta 2. punkts 7. panta 2. punkts 7. panta 3. punkts _ 7. panta 4. punkts 7. panta 3. punkts 8. pants _ _ 8. pants 9. pants 9. pants I pielikums I pielikums II pielikums II pielikums III pielikums III pielikums IV pielikums IV pielikums V pielikums V pielikums _ VI pielikums _ VII pielikums _ VIII pielikums