2014D0687 — LV — 30.09.2014 — 000.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (2014. gada 26. septembris), ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus pulpas, papīra un kartona ražošanas nozarē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6750) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2014/687/ES) (OV L 284, 30.9.2014, p.76)





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 26. septembris),

ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus pulpas, papīra un kartona ražošanas nozarē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6750)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/687/ES)







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) ( 1 ) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu, tā kā: (1) Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu par rūpnieciskajām emisijām starp to un dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, lai sekmētu labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokumentu sagatavošanu, kā noteikts minētās direktīvas 3. panta 11. punktā. (2) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 2. punktu informācijas apmaiņai ir jābūt saistītai ar iekārtu darbību un tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz emisijām, kas attiecīgā gadījumā izteikta kā īstermiņa vai ilgtermiņa vidējais rādītājs, un saistītajiem atsauces nosacījumiem, izejvielu patēriņu un veidu, ūdens patēriņu, enerģijas izmantošanu un atkritumu radīšanu, un izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem, saistīto monitoringu, iedarbību starp vidēm, ekonomisko un tehnisko pamatotību un to attīstību, un labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un jauniem tehniskiem paņēmieniem, kas apzināti, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jautājumus. (3) “LPTP secinājumi”, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 12. punktā, ir LPTP atsauces dokumentu pamatelements, un tajos ir izklāstīti secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistītā uzraudzība, saistītie patēriņa līmeņi un vajadzības gadījumā atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi. (4) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 14. panta 3. punktu LPTP secinājumi jāizmanto kā atsauce, nosakot atļaujas nosacījumus iekārtām, kas ietvertas minētās direktīvas II nodaļā. (5) Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka kompetentajai iestādei jānosaka emisiju robežvērtības, ar kurām nodrošina, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kā noteikts lēmumos par LPTP secinājumiem, kas minēti Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 5. punktā. (6) Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 4. punktā ir paredzētas atkāpes no 15. panta 3. punktā noteiktās prasības tikai tad, ja ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vietējo vides apstākļu vai attiecīgo iekārtu tehniskā raksturojuma dēļ ar emisiju līmeņu, kas saistīti ar LPTP, sasniegšanu saistītās izmaksas nesamērīgi pārsniedz labvēlīgo ietekmi uz vidi. (7) Direktīvas 2010/75/ES 16. panta 1. punktā paredzēts, ka monitoringa prasībām atļaujā, kas minēta minētās direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir jāpamatojas uz secinājumiem par monitoringu, kā aprakstīts LPTP secinājumos. (8) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 21. panta 3. punktu četru gadu laikā pēc lēmumu par LPTP secinājumiem publicēšanas kompetentajai iestādei ir jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina visi atļaujas nosacījumi un jānodrošina iekārtas atbilstība šādas atļaujas nosacījumiem. (9) Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu ( 2 ), ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām, ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. (10) Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu 2013. gada 20. septembrī Komisija saņēma minētā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu attiecībā uz pulpas, papīra un kartona ražošanu un darīja to publiski pieejamu ( 3 ). (11) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

LPTP secinājumi par pulpas, papīra un kartona ražošanu ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









PIELIKUMS

LPTP SECINĀJUMI PAR PULPAS, PAPĪRA UN KARTONA RAŽOŠANU

DARBĪBAS JOMA VISPĀRĪGI APSVĒRUMI AR LPTP SAISTĪTIE EMISIJAS LĪMEŅI EMISIJAS ŪDENĪ – VIDĒJOŠANAS PERIODI STANDARTAPSTĀKĻI EMISIJĀM GAISĀ EMISIJAS GAISĀ – VIDĒJOŠANAS PERIODI DEFINĪCIJAS 1.1. Vispārīgi LPTP secinājumi par pulpas un papīra ražošanu 1.1.1. Vides vadības sistēma 1.1.2. Materiālu plūsmas vadība un laba saimniekošana 1.1.3. Ūdens un notekūdeņu apsaimniekošana 1.1.4. Energopatēriņš un energoefektivitāte 1.1.5. Smakas emisijas 1.1.6. Galvenie procesa parametri un emisijas ūdenī un gaisā – monitorings 1.1.7. Atkritumu apsaimniekošana 1.1.8. Emisijas ūdenī 1.1.9. Trokšņa emisijas 1.1.10. Ekspluatācijas izbeigšana 1.2. LPTP secinājumi par pulpas ražošanu ar sulfātmetodi 1.2.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī 1.2.2. Emisijas gaisā 1.2.3. Atkritumu rašanās 1.2.4. Energopatēriņš un energoefektivitāte 1.3. LPTP secinājumi par sulfītpulpas ražošanu 1.3.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī 1.3.2. Emisijas gaisā 1.3.3. Energopatēriņš un energoefektivitāte 1.4. LPTP secinājumi par mehānisko un ķīmiski mehānisko pulpas ieguvi 1.4.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī 1.4.2. Energopatēriņš un energoefektivitāte 1.5. LPTP secinājumi par pārstrādei paredzēta papīra apstrādi 1.5.1. Materiālu plūsmas vadība 1.5.2. Notekūdeņi un emisijas ūdenī 1.5.3. Energopatēriņš un energoefektivitāte 1.6. LPTP secinājumi par papīra ražošanu un saistītiem procesiem 1.6.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī 1.6.2. Emisijas gaisā 1.6.3. Atkritumu rašanās 1.6.4. Energopatēriņš un energoefektivitāte 1.7. Tehnisko paņēmienu apraksts 1.7.1. Emisijas gaisā – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts 1.7.2. Paņēmieni, kā samazināt saldūdens izmantošanu, notekūdeņu plūsmu un piesārņojuma slodzi notekūdeņos 1.7.3. Atkritumu rašanās novēršanas un atkritumu apsaimniekošanas paņēmieni

DARBĪBAS JOMA

Šie LPTP secinājumi attiecas uz darbībām, kas norādītas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.1. punkta a) apakšpunktā un 6.1. punkta b) apakšpunktā, t. i., uz šādu produktu integrētu un neintegrētu ražošanu rūpnieciskās iekārtās:

a) pulpas (t. i., kokmasas un celulozes) ražošana no koksnes vai citiem šķiedrainiem materiāliem;

b) papīra vai kartona ražošana ar ražošanas jaudu, kas pārsniedz 20 t dienā.

Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver šādus procesus un darbības:

i) pulpas ķīmiskā ieguve; a) pulpas ieguve ar sulfātmetodi; b) pulpas ieguve ar sulfītmetodi;

ii) pulpas ieguve ar mehānisko un ķīmiski mehānisko paņēmienu;

iii) papīra sagatavošana pārstrādei ar atkrāsošanu vai bez tās;

iv) papīra izgatavošana un saistītie procesi;

v) visi reģenerācijas katli un kaļķu cepļi, ko izmanto pulpas un papīra fabrikās.

Šie LPTP secinājumi neattiecas uz:

i) pulpas ražošanu no nekoksnes šķiedrainām izejvielām (piem., pulpa no viengadīgiem augiem);

ii) stacionāriem iekšdedzes dzinējiem;

iii) sadedzināšanas iekārtām tvaika un elektroenerģijas ražošanai, izņemot reģenerācijas katlus;

iv) papīrmašīnu un pārklāšanas (krītošanas) mašīnu žāvētājiem ar iekšējiem degļiem.

Citi atsauces dokumenti, kuri attiecas uz šajos LPTP secinājumos aplūkotajām darbībām:







Atsauces dokumenti Darbība Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS) Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas, piem., dzesēšanas torņi, plākšņveida siltummaiņi Ekonomika un mijiedarbība ar vides faktoriem (ECM) Tehnisko paņēmienu ekonomiskā ietekme un mijiedarbība ar vides faktoriem Emisijas no uzglabāšanas vietām (EFS) Emisijas no tvertnēm, cauruļvadiem un ķīmisko vielu noliktavām Energoefektivitāte (ENE) Vispārīga energoefektivitāte Lielas sadedzināšanas iekārtas (LCP) Tvaika un elektroenerģijas ražošana sadedzināšanas iekārtās pulpas un papīra fabrikās Vispārīgie monitoringa principi (MON) Emisiju monitorings Atkritumu sadedzināšana (WI) Atkritumu sadedzināšana objektā un līdzsadedzināšana Atkritumu apstrādes uzņēmumi (WT) Atkritumu sagatavošana to izmantošanai par kurināmo

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti, ne pilnīgi. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.

AR LPTP SAISTĪTIE EMISIJAS LĪMEŅI

Ja ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP-SEL) ir norādīti par to pašu vidējošanas periodu dažādās mērvienībās (piem., kā koncentrācijas un specifiskās slodzes vērtības (t. i., uz tonnu neto produkcijas), šīs dažādās LPTP-SEL izteiksmes ir uzskatāmas par līdzvērtīgām alternatīvām.

Attiecībā uz integrētām pulpas un papīra fabrikām, kā arī tādām, kurās ražo vairākus produktus, atsevišķiem procesiem (pulpas ieguve, papīra izgatavošana) un/vai produktiem noteiktie LPTP-SEL ir kombinējami saskaņā ar “jaukšanas likumu”, proti, tiek saskaitītas atsevišķu settler/produkcijas radīto emisiju daļas.

EMISIJAS ŪDENĪ – VIDĒJOŠANAS PERIODI

Ja nav norādīts citādi, ar LPTP-SEL saistītos vidējošanas periodus attiecībā uz emisijām ūdenī definē šādi:







Dienas vidējais rādītājs Vidējais rādītājs no plūsmai proporcionāli 24 stundu laikā ņemta apvienotā parauga (1) vai – ar nosacījumu, ka ir pierādīta pietiekama plūsmas stabilitāte, – no laikam proporcionāli ņemta parauga (1) Gada vidējais rādītājs Vidējais svērtais rādītājs no visiem gada laikā noskaidrotajiem vidējiem rādītājiem, kas aprēķināts pēc dienas produkcijas un izteikts kā emitēto vielu masa uz vienu saražoto produktu/materiālu masas vienību. (1) Īpašos gadījumos var būt vajadzīgs izmantot citu paraugu ņemšanas procedūru (piem., ņemt punkta paraugus).

STANDARTAPSTĀKĻI EMISIJĀM GAISĀ

LPTP-SEL emisijām gaisā attiecas uz šādiem standartapstākļiem: sausa gāze, temperatūra 273,15 K, spiediens 101,3 kPa. Ja LPTP-SEL doti kā koncentrācijas vērtības, norāda references O2 saturu (tilpuma %).

Pārvēršana skābekļa bāzes koncentrācijā

Formula emisiju koncentrācijas aprēķināšanai atbilstoši references skābekļa saturam ir šāda:

kur:

ER (mg/Nm3) : emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz references skābekļa saturu OR;

OR (vol %) : references skābekļa saturs;

EM (mg/Nm3) : izmērītā emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz izmērīto skābekļa saturu OM;

OM (vol %) : izmērītais skābekļa saturs.

EMISIJAS GAISĀ – VIDĒJOŠANAS PERIODI

Ja nav norādīts citādi, ar LPTP-SEL saistītos vidējošanas periodus attiecībā uz emisijām gaisā definē šādi:







Dienas vidējais rādītājs Vidējais rādītājs 24 stundu periodā, balstoties uz derīgiem stundas vidējiem rādītājiem, kas iegūti nepārtrauktos mērījumos Vidējais rādītājs paraugu ņemšanas periodā Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kuri katrs ilguši vismaz 30 minūtes Gada vidējais rādītājs Nepārtraukti mērījumi: visu derīgo vidējo stundas rādītāju vidējā vērtība Periodiski mērījumi: visu to “vidējo rādītāju paraugu ņemšanas periodā” vidējā vērtība, kas iegūti viena gada laikā

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:







Izmantotais termins Definīcija Jauna ražotne Ražotne, kuras ekspluatācijai objektā, kurā atrodas iekārta, pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai ražotne, kura, saglabājot iekārtas esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīta Esoša ražotne Ražotne, kas nav jauna ražotne Ievērojama modernizēšana Ievērojamas izmaiņas ražotnes/piesārņojuma mazināšanas sistēmas konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami mainīti vai nomainīti tehnoloģiskie mezgli un saistītās iekārtas Jauna atputekļošanas sistēma Atputekļošanas sistēma, kas iekārtā pirmo reizi laista ekspluatācijā pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas Esoša atputekļošanas sistēma Atputekļošanas sistēma, kas nav jauna atputekļošanas sistēma Nekondensējamas smakojošas gāzes (NSG) Nekondensējamas smakojošas gāzes, proti, gāzes ar nepatīkamu smaku, kuras rodas pulpas ražošanā ar sulfātmetodi Koncentrētas nekondensējamas smakojošas gāzes (KNSG) Koncentrētas nekondensējamas smakojošas gāzes (jeb “stiprās smakojošās gāzes”): KRS (kopējie reducētie sēra savienojumi) saturošas gāzes, kas rodas vārīšanas, iztvaikošanas un kondensātu atdalīšanas procesos Stiprās smakojošās gāzes Koncentrētas nekondensējamas smakojošas gāzes (KNSG) Vājās smakojošās gāzes Atšķaidītas nekondensējamas smakojošas gāzes: KRS saturošas gāzes, kas nav stiprās smakojošās gāzes (piem., gāzes no tvertnēm, skalošanas filtriem, šķeldu tvertnēm, kaļķu sārņu filtriem, žāvētājiem) Vājo gāzu atliekas Vājās gāzes, kas izdalās pa citiem ceļiem, nevis no reģenerācijas katla, kaļķu cepļa vai KRS dedzināšanas ietaisē Nepārtraukti mērījumi Mērījumi ar automātisku mērīšanas sistēmu (AMS), kas pastāvīgi uzstādīta objektā Periodiski mērījumi Mērāmā lieluma (konkrēts mērāmais daudzums) noteikšana norādītos laika intervālos ar manuāliem vai automātiskiem paņēmieniem Difūzās emisijas Emisijas, kas rodas gaistošu vielu vai putekļu tiešā (nevirzītā) saskarē ar apkārtējo vidi normālos ekspluatācijas apstākļos Integrētā ražošana Vienā objektā ražo gan pulpu, gan papīru/kartonu. Parasti pirms papīra/kartona ražošanas pulpa netiek žāvēta Neintegrēta ražošana Vai nu a) tirgum (pārdošanai) paredzētas pulpas ražošana fabrikās, kurās netiek ekspluatētas papīrmašīnas, vai b) papīra/kartona ražošana, izmantojot tikai citās ražotnēs saražotu pulpu (tirgum paredzētu pulpu) Neto produkcija i) Papīra fabrikas: neiepakota pārdodamā produkcija pēc pēdējās operācijas ar garengriežamajām–pārtinamajām mašīnām, t. i., pirms pārveidošanas. ii) Papīrmašīnā neintegrētas pārklāšanas (krītošanas) ietaises: krītotā papīra produkcija. iii) Salvešpapīra fabrikas: pārdodamā produkcija pēc procesa pabeigšanas salvešpapīra mašīnā, bet pirms jebkādiem pārtīšanas procesiem un neieskaitot serdeņus. iv) Tirgum paredzētas pulpas fabrikas: ķīpotā produkcija (GSt). v) Integrētās fabrikas: neto pulpas produkcija nozīmē ķīpoto produkciju (GSt) plus pulpu, kas pārsūtīta papīra fabrikai (pulpas sausums 90 %, t. i., gaissausa pulpa); neto papīra produkcija: sk. i) punktu Speciālo papīru fabrika Fabrika, kurā īpašām vajadzībām (rūpnieciskām un/vai nerūpnieciskām) ražo dažādu šķirņu papīru un kartonu, kam ir specifiskas īpašības, salīdzinoši neliels galapatēriņa tirgus vai specifiski lietojumi un ko bieži vien īpaši rada pēc konkrēta patērētāja vai galapatērētāju grupas pasūtījuma. Speciālie papīri ir, piemēram, cigarešu papīrs, filtrpapīrs, metalizēts papīrs, termopapīrs, paškopējošais papīrs, pašlīmējošās etiķetes, ar liešanu krītots papīrs, kā arī ģipškartona pārklājums un speciālie papīri, kas paredzēti vaskošanai, izolēšanai, jumšanai, asfalta klāšanai un citiem specifiskiem mērķiem vai lietojumiem. Neviena no šīm šķirnēm neietilpst papīra standarta kategorijās. Lapu koku koksne Vairāku koku sugu, piem., apses, dižskābarža, bērza un eikalipta koksne. Terminu “lapu koku koksne” lieto pretstatā terminam “skujkoku koksne”. Skujkoku koksne Skujkoku, piem., priedes un egles, koksne. Terminu “skujkoku koksne” lieto pretstatā terminam “lapu koku koksne”. Kaustizācija Process kaļķu ciklā, kad hidroksīdu (balto atsārmu) reģenerē reakcijā Ca(OH)2 + CO3 2- → CaCO3 (s) + 2 OH-

SAĪSINĀJUMI







Saīsinājums Definīcija GSt Gaissausas tonnas (pulpas), ko izsaka kā pulpu, kuras sausums ir 90 % AOH Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi, ko mēra saskaņā ar standartā EN ISO:9562 izklāstīto metodi par to noteikšanu notekūdeņos BSP Bioķīmiskais skābekļa patēriņš. Izšķīdušā skābekļa daudzums, kas mikroorganismiem nepieciešams organisko vielu noārdīšanai notekūdeņos ĶMP Ar ķīmiski mehānisko paņēmienu iegūta pulpa ĶTMP Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta pulpa ĶSP Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Ķīmiski oksidējamu organisko vielu saturs notekūdeņos (parasti attiecas uz analīzi, kur izmanto oksidēšanu ar dihromātiem) SC Sausas cietvielas, izsaka masas % DTPA Dietilēntriamīnpentaetiķskābe (kompleksveidošanas/helātveidošanas aģents, ko izmanto balināšanā ar peroksīdu) BEH Balināšana bez elementārā hlora EDTA Etilēndiamīntetraetiķskābe (kompleksveidošanas/helātveidošanas aģents) H2S Sērūdeņradis PKP Porains krītpapīrs NOx Slāpekļa oksīda (NO) un slāpekļa dioksīda (NO2) summa, kas izteikta kā NO2 ĶMNS Ķīmiski mehāniskās pulpas iegūšanas paņēmiens ar neitrālu sulfītu PŠ Pārstrādātas šķiedras SO2 Sēra dioksīds BHB Bezhlora balināšana Kopējais slāpeklis (Kop-N) Kopējais slāpeklis (Kop-N), ko norāda kā N, ietver organisko slāpekli, brīvo amonjaku un amoniju (NH4 +-N), nitrītus (NO2 --N) un nitrātus (NO3 --N). Kopējais fosfors (Kop-P) Kopējais fosfors (Kop-P), ko norāda kā P, ietver izšķīdušu fosforu un jebkādu nešķīstošu fosforu, kas efluentā nonācis nokrišņu veidā vai ko satur mikrobi. TMP Termomehāniskā pulpa KOO Kopējais organiskais ogleklis KRS Kopējais reducētais sērs. Pulpas ieguves procesā radušos smakojošu reducētu sēra savienojumu – sērūdeņraža, metilmerkaptāna, dimetilsulfīda un dimetildisulfīda – summa, ko izsaka kā sēru. KSC Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas (notekūdeņos). Suspendētās cietvielu daļiņas ir mazi šķiedru fragmenti, pildvielas, smelknes, nenosēdusies biomasa (mikroorganismu aglomerācija) un citas mazas daļiņas. GOS Gaistošie organiskie savienojumi, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā

1.1. VISPĀRĪGI LPTP SECINĀJUMI PAR PULPAS UN PAPĪRA RAŽOŠANU

Papildus vispārīgajiem šajā punktā izklāstītajiem LPTP piemēro arī 1.2.–1.6. punktā iekļautos LPTP attiecībā uz konkrētiem procesiem.

1.1.1. Vides vadības sistēma

LPTP 1. Lai uzlabotu pulpas, papīra un kartona ražotņu vispārējos ekoloģiskos rādītājus, LPTP ir ieviest un konsekventi īstenot vides vadības sistēmu (EMS), kam piemīt visas šīs iezīmes:

a) vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts;

b) tādas vides politikas noteikšana, kas paredz vadībai pastāvīgi veikt iekārtas uzlabošanu;

c) vajadzīgo procedūru, mērķu un uzdevumu plānošana un noteikšana saistībā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem;

d) procedūru īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem: i) struktūra un atbildības sadalījums; ii) mācības, izpratnes palielināšana un kompetence; iii) informācijas sniegšanas līdzekļi; iv) darbinieku iesaistīšana; v) dokumentācija; vi) efektīva procesu vadība; vii) tehniskās apkopes programmas; viii) gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām; ix) vides tiesību aktu prasību ievērošanas nodrošināšana;

e) darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem: i) monitorings un mērījumi (sk. arī atsauces dokumentu “Vispārīgie monitoringa principi”); ii) koriģējoši un profilaktiski pasākumi; iii) uzskaitvedība; iv) neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās un ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota;

f) EMS un tās piemērotības, atbilstības un efektivitātes pastāvīguma pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji;

g) sekošana līdzi videi mazāk kaitīgu tehnoloģiju izstrādes gaitai;

h) vides ietekmējuma izvērtēšana gadījumā, ja iekārtas ekspluatācija tiek pārtraukta jaunas ražotnes projektēšanas posmā, kā arī visa darbmūža laikā;

i) regulāra nozares procesu mērījumu salīdzinoša novērtēšana.

EMS (piem., standarta vai nestandarta) piemērošanas joma (piem., detalizācijas pakāpes ziņā) un veids caurmērā ir atkarīgs no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības pakāpes, kā arī no ietekmes uz apkārtējo vidi, ko tā var radīt.

1.1.2. Materiālu plūsmas vadība un laba saimniekošana

LPTP 2. Lai mazinātu ražošanas procesa ietekmi uz vidi, LPTP ir ievērot labas saimniekošanas principus, izmantojot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens a Rūpīgi izvēlēties ķimikālijas un piedevas, kontrolēt to lietojumu b Izdarīt ielaides–izlaides analīzi: ķimikāliju inventarizācija, norādot daudzumus un toksikoloģiskās īpašības c Samazināt ķimikāliju izmantošanu līdz minimumam, ar kādu iespējams izpildīt galaprodukta kvalitātes specifikācijas d Vairīties no kaitīgu vielu (piem., nonilfenoletoksilātu saturošu dispersiju, tīrīšanas līdzekļu vai virsmaktīvu vielu) izmantošanas un tās aizstāt ar nekaitīgākām alternatīvām e Līdz minimumam samazināt vielu nonākšanu augsnē noplūžu rezultātā, pa gaisu un nepareizas izejvielu, produktu vai atlikumu glabāšanas dēļ f Izveidot izlijumu kontroles programmu, lokalizēt attiecīgos avotus un tādējādi novērst augsnes un pazemes ūdeņu piesārņojumu g Nodrošināt pienācīgu cauruļvadu sistēmu un glabātavu konstrukciju, lai virsmas uzturētu tīras un samazinātu vajadzību pēc mazgāšanas un tīrīšanas

LPTP 3. Lai samazinātu bioloģiski viegli nenoārdāmu organisko helātveidojošo aģentu (piem., balināšanā ar peroksīdiem izmantotās EDTA vai DTPA) nonākšanu apkārtējā vidē, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Ar periodiskiem mērījumiem noteikt, kādā daudzumā helātveidojošie aģenti nonāk apkārtējā vidē Neattiecas uz fabrikām, kur helātveidojošus aģentus neizmanto. b Optimizēt procesus, lai samazinātu bioloģiski viegli nenoārdāmu helātveidojošo aģentu patēriņu un emisiju Neattiecas uz ražotnēm, kas vairāk nekā 70 % no EDTA/DTPA likvidē savā notekūdeņu attīrīšanas ietaisē vai procesā. c Dot priekšroku bioloģiski noārdāmu vai likvidējamu helātveidojošo aģentu izmantošanai, pakāpeniski pārtraucot izmantot nenoārdāmus produktus Izmantojamība atkarīga no tā, vai pieejami piemēroti aizstājēji (bioloģiski noārdāmi aģenti, kas atbilst prasībām par, piemēram, pulpas baltumu).

1.1.3. Ūdens un notekūdeņu apsaimniekošana

LPTP 4. Lai samazinātu notekūdeņu rašanos un to piesārņojuma slodzi koksnes glabāšanas un sagatavošanas procesos, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Sausā mizošana (aprakstu sk. 1.7.2.1. punktā) Izmantojamība ir ierobežota, ja nepieciešama augsta tīrības un baltuma pakāpe, ko panāk ar bezhlora balināšanu. b Ar apaļkoksni apieties tā, lai nepieļautu mizas un koksnes piesārņošanu ar smiltīm un akmeņiem Vispārizmantojams c Izbūvēt kokmateriālu krautuves klātnes, jo īpaši vietās, ko izmanto šķeldas glabāšanai Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no kokmateriālu krautuves un glabātavas lieluma. d Kontrolēt izsmidzināšanas ūdens plūsmu un līdz minimumam samazināt ūdens noteci no krautuves Vispārizmantojams e Savākt piesārņoto krautuves noteces ūdeni un pirms bioloģiskās attīrīšanas atdalīt suspendētās cietvielu daļiņas saturošo efluentu Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no noteces ūdeņu piesārņotības (maza koncentrācija) un/vai notekūdeņu attīrīšanas ietaises lieluma (lieli daudzumi).

Ar LPTP saistītā efluenta plūsma no sausās mizošanas ir 0,5–2,5 m3/GSt.

LPTP 5. Lai samazinātu saldūdens izmantošanu un notekūdeņu rašanos, LPTP ir ieviest noslēgtu ūdensapgādes sistēmu – ciktāl tas ir tehniski iespējams atkarībā no ražotās pulpas un papīra šķirnes –, izmantojot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Uzraudzīt un optimizēt ūdens lietošanu Vispārizmantojams b Novērtēt ūdens recirkulēšanas iespējas c Līdzsvarot ūdens kontūru noslēgtības pakāpi un potenciālos trūkumus; vajadzības gadījumā pievienot papildu ietaises d Atdalīt mazāk piesārņoto vakuumsūkņos izmantoto ūdeni un to izmantot otrreizēji e Atdalīt tīru dzesēšanas ūdeni no piesārņota tehniskā ūdens un to izmantot otrreizēji f Tīra ūdens vietā otrreizēji izmantot tehnisko ūdeni (ūdens recirkulēšana un ūdens kontūru noslēgšana) Izmantojams jaunās un ievērojami modernizētās ražotnēs. Izmantojamību var ierobežot tādi apstākļi kā ūdens kvalitāte un/vai produktu kvalitātes prasības, tehniskie sarežģījumi (piemēram, izgulsnēšanās/aplikuma veidošanās ūdensapgādes sistēmā) vai smakas piesārņojuma palielināšanās. g Attīrīt tehnisko ūdeni (vai tā daļu) jau ražošanas procesa laikā, lai uzlabotu ūdens kvalitāti un tādējādi ūdeni būtu iespējams recirkulēt vai izmantot otrreizēji Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītā notekūdeņu plūsma izplūdes vietā pēc notekūdeņu attīrīšanas, kas izteikta kā gada vidējā vērtība, ir šāda:







Sektors Ar LPTP saistītā notekūdeņu plūsma Balināta ar sulfātmetodi iegūta pulpa (kraftceluloze) 25–50 m3/GSt Nebalināta ar sulfātmetodi iegūta pulpa (kraftceluloze) 15–40 m3/GSt Balināta ar sulfītmetodi iegūta pulpa (sulfītceluloze), ko var izmantot papīra ražošanai 25–50 m3/GSt Magnefīta pulpa 45–70 m3/GSt Pulpa ķīmiskajai pārstrādei 40–60 m3/GSt ĶMNS pulpa 11–20 m3/GSt Mehāniskā pulpa (kokmasa) 9–16 m3/t ĶTMP un ĶMP 9–16 m3/GSt PŠ papīra fabrikas bez atkrāsošanas 1,5–10 m3/t (diapazona augšējā robeža lielākoties saistīta ar koksnes masas kartona jeb FBB ražošanu) PŠ papīra fabrikas ar atkrāsošanu 8–15 m3/t PŠ salvešpapīra fabrikas ar atkrāsošanu 10–25 m3/t Neintegrētas papīra fabrikas 3,5–20 m3/t

1.1.4. Energopatēriņš un energoefektivitāte

LPTP 6. Lai samazinātu kurināmā un enerģijas patēriņu pulpas un papīra fabrikās, LPTP ir izmantot a paņēmienu un pārējo tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Tehniskais paņēmiens Izmantojamība a Izmantot energovadības sistēmu, kas ietver visus šos elementus: i) fabrikas kopējās patērētās un saražotās enerģijas novērtēšana; ii) enerģijas reģenerēšanas potenciāla apzināšana, kvantificēšana un optimizēšana; iii) optimizētā enerģijas patēriņa monitorings un uzturēšana Vispārizmantojams b Reģenerēt enerģiju, sadedzinot tos pulpas un papīra ražošanas atkritumus un atlikumus, kam ir liels organisko vielu saturs un liela siltumspēja, ņemot vērā LPTP 12 Izmantojams tikai gadījumos, ja nav iespējams pārstrādāt vai otrreizēji izmantot tos pulpas un papīra ražošanas atkritumus un atlikumus, kam ir liels organisko vielu saturs un liela siltumspēja. c Ražošanas procesiem nepieciešamo tvaiku un elektroenerģiju pēc iespējas saražot siltuma un elektroenerģijas koģenerācijas procesā Izmantojams visās jaunās ražotnēs un ievērojami modernizētās enerģijas ražotnēs. Izmantojamību esošās ražotnēs var ierobežot fabrikas plānojums un pieejamā telpa. d Izmantot pārpalikušo siltumenerģiju biomasas un dūņu žāvēšanai, katlu barošanas ūdens un tehniskā ūdens uzsildīšanai, ēku apsildei u. tml. Šā paņēmiena izmantojamība var būt ierobežota gadījumos, kad siltuma avoti atrodas tālu no vietām, kur šo siltumu varētu izmantot. e Termokompresoru izmantošana Izmantojams gan jaunās, gan esošās ražotnēs, kurās ražo jebkuras šķirnes papīru, un pārklāšanas (krītošanas) ietaisēs, kamēr vien ir pieejams vidēja spiediena tvaiks. f Izolēt tvaika un kondensāta cauruļvadu savienojumus Vispārizmantojams g Atūdeņošanā izmantot energoefektīvas vakuumsistēmas h Izmantot augstražīgus elektromotorus, sūkņus un maisītājus i Ventilatoros, kompresoros un sūkņos izmantot frekvenču pārveidotājus j Tvaika spiediena līmeni salāgot ar faktiski nepieciešamo spiedienu

Paņēmiens c.Vienlaicīga siltumenerģijas un elektroenerģijas un/vai mehāniskās enerģijas ražošana vienā procesā, ko sauc par koģenerāciju. Papīrrūpniecībā koģenerācijas stacijās lielākoties izmanto tvaika turbīnas un/vai gāzes turbīnas. Ekonomiskais izdevīgums (panākamā ekonomija un atmaksāšanās laiks) lielākoties ir atkarīgs no elektroenerģijas un kurināmā izmaksām.

1.1.5. Smakas emisijas

Kas attiecas uz smakojošu, sēru saturošu gāzu emisijām, kas rodas kraftpulpas (kraftcelulozes) un sulfītpulpas (sulfītcelulozes) fabrikās, ar konkrētu procesu saistītie LPTP ir iekļauti 1.2.2. un 1.3.2. punktā.

LPTP 7. Lai novērstu un samazinātu tādu smakojošu savienojumu emisijas, kas rodas notekūdeņu sistēmā, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens I. Smakas, kas saistītas ar slēgtām ūdensapgādes sistēmām a Plānot papīra fabrikas procesus un konstruēt izejvielu un ūdens tvertnes, cauruļvadus un rezervuārus tā, lai nepieļautu ilgstošu aizturi, nestrādes zonas vai nepietiekamas sajaukšanās zonas ūdens kontūros un saistītos mezglos un līdz ar to nepieļautu organisko vielu un bioloģisku materiālu nekontrolētu nosēšanos, trūdēšanu un sadalīšanos. b Izmantot biocīdus, disperģentus vai oksidētājus (piem., katalītiskā dezinfekcija ar ūdeņraža peroksīdu), lai ierobežotu smakas un pūšanas baktēriju augšanu. c Ieviest iekšējus attīrīšanas procesus (t. s. “nieres”), lai samazinātu organiskās masas koncentrāciju un līdz ar to arī iespējamās smakas problēmas atgriezeniskā ūdens sistēmā. II. Smakas, kas saistītas ar notekūdeņu attīrīšanu un dūņu apstrādi, lai nepieļautu tādu apstākļu rašanos, kuros notekūdeņi vai dūņas kļūst anaerobiski a Izmantot noslēgtas kanalizācijas sistēmas ar regulējamiem vēdkanāliem un dažos gadījumos izmantot ķimikālijas, lai mazinātu sērūdeņraža veidošanos un lai oksidētu sērūdeņradi kanalizācijas sistēmās. b Nepieļaut pārmērīgu aerāciju izlīdzināšanas baseinos, bet tomēr nodrošināt pietiekamu sajaukšanos. c Nodrošināt pietiekamu aerācijas jaudu un sajaukšanas parametrus aerotenkos; regulāri pārbaudīt aerācijas sistēmu. d Nodrošināt, ka pienācīgi darbojas otrējās nostādināšanas dūņu savākšana un atgriezenisko dūņu sūknēšana e Ierobežot dūņu atrašanās laiku dūņu krātuvēs, proti, dūņas pastāvīgi novadīt uz atūdeņošanas ietaisēm. f Nepieļaut notekūdeņu atrašanos izlijumu tvertnē ilgāk, nekā nepieciešams; uzturēt izlijumu tvertni tukšu. g Ja izmanto dūņu žāvētājus – termiskā dūņu žāvētāja izplūdes gāzes attīrīt skruberī un/vai biofiltrēšanas ietaisē (piem., kompostfiltros). h Neizmantot neattīrītu notekūdeņu gaisdzeses torņus, tā vietā izmantojot plākšņu siltummaiņus.

1.1.6. Galvenie procesa parametri un emisijas ūdenī un gaisā – monitorings

LPTP 8. LPTP ir galveno procesa parametru monitorings saskaņā ar tabulu.







I. Galveno procesa parametru monitorings – emisijas gaisā Parametrs Monitoringa biežums Spiediens, temperatūra, skābekļa, CO un ūdens tvaiku saturs sadedzināšanas procesu dūmgāzēs Pastāvīgi II. Galveno procesa parametru monitorings – emisijas ūdenī Parametrs Monitoringa biežums Ūdens plūsma, temperatūra un pH Pastāvīgi P un N saturs biomasā, dūņu tilpuma indekss, pārmērīgs amonjaka un ortofosfātu saturs efluentā, biomasas mikroskopiskās pārbaudes Periodiski Anaerobiskā notekūdeņu attīrīšanā radušās biogāzes caurplūdums un CH4 saturs Pastāvīgi Anaerobiskā notekūdeņu attīrīšanā radušās biogāzes H2S un CO2 saturs Periodiski

LPTP 9. LPTP ir saskaņā ar tālākajiem norādījumiem monitoringu un mērījumus par emisijām gaisā veikt regulāri, norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.







Parametrs Monitoringa biežums Emisijas avots Monitorings saistīts ar a NOx un SO2 Pastāvīgi Reģenerācijas katls LPTP 21 LPTP 22 LPTP 36 LPTP 37 Periodiski vai pastāvīgi Kaļķu ceplis LPTP 24 LPTP 26 Periodiski vai pastāvīgi Speciāls KRS deglis LPTP 28 LPTP 29 b Putekļi Periodiski vai pastāvīgi Reģenerācijas katls (kraftpulpa) un kaļķu ceplis LPTP 23 LPTP 27 Periodiski Reģenerācijas katls (sulfītpulpa) LPTP 37 c KRS (t. sk. H2S) Pastāvīgi Reģenerācijas katls LPTP 21 Periodiski vai pastāvīgi Kaļķu ceplis un speciāls KRS deglis LPTP 24 LPTP 25 LPTP 28 Periodiski Difūzās emisijas no dažādiem avotiem (piem., šķiedrošanas līnija, tvertnes, šķeldu tvertnes u. tml.) un vājo gāzu atliekas LPTP 11 LPTP 20 d NH3 Periodiski Reģenerācijas katli ar selektīvu nekatalītisko reducēšanu (SNKR) LPTP 36

LPTP 10. LPTP ir saskaņā ar tālākajiem norādījumiem monitoringu par emisijām ūdenī veikt norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.







Parametrs Monitoringa biežums Monitorings saistīts ar a Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) Kopējais organiskā oglekļa daudzums (KOO) (1) Reizi dienā (2) (3) LPTP 19 LPTP 33 LPTP 40 LPTP 45 LPTP 50 b BSP5 vai BSP7 Reizi nedēļā c Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas Reizi dienā (2) (3) d Kopējais slāpekļa daudzums Reizi nedēļā (2) e Kopējais fosfora daudzums Reizi nedēļā (2) f EDTA, DTPA (4) Reizi mēnesī g AOH (saskaņā ar EN ISO 9562:2004) (5) Reizi mēnesī LPTP 19: balināta kraftpulpa Reizi divos mēnešos LPTP 33: izņemot BHB un ĶMNS fabrikas LPTP 40: izņemot ĶTMP un ĶMP fabrikas LPTP 45 LPTP 50 h Attiecīgie metāli (piem., Zn, Cu, Cd, Pb, Ni) Reizi gadā (1) Vērojama tendence ekonomisku un vides apsvērumu dēļ ĶSP vietā izmantot KOO. Ja KOO jau tiek mērīts kā galvenais procesa parametrs, ĶSP mērīšana nav vajadzīga; tomēr ir jānosaka korelācija starp šiem diviem parametriem attiecībā uz konkrēto emisijas avotu un notekūdeņu attīrīšanas procesa posmu. (2) Var izmantot arī ātros testus. Ātro testu rezultāti ir regulāri (piem., reizi mēnesī) jāpārbauda pēc EN standartiem vai, ja EN standarti nav pieejami, ISO, valsts vai citiem starptautiskiem standartiem, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. (3) Ja fabrika darbojas mazāk nekā septiņas dienas nedēļā, ĶSP un KSC monitoringa biežumu var samazināt, lai aptvertu dienas, kad fabrika strādā, vai paraugu ņemšanas periodu pagarinātu līdz 48 vai 72 stundām. (4) Izmantojams, kad procesā lieto EDTA vai DTPA (helātveidojošie aģenti). (5) Nav vajadzīgs ražotnēs, kas sniedz pierādījumus, ka AOH nerodas vai netiek pievienoti līdz ar ķīmiskām piedevām un izejvielām.

LPTP 11. LPTP ir regulārs monitorings un novērtējums par kopējā reducētā sēra difūzajām emisijām no attiecīgiem avotiem.

Kopējā reducētā sēra difūzās emisijas var novērtēt ar periodiskiem mērījumiem un novērtējumiem par difūzajām emisijām no dažādiem avotiem, piem., šķiedrošanas līnijām, tvertnēm, šķeldu tvertnēm u. tml.; izdara tiešus mērījumus.

1.1.7. Atkritumu apsaimniekošana

LPTP 12. Lai samazinātu apglabāšanai nosūtīto atkritumu daudzumus, LPTP ir ieviest atkritumu novērtēšanas (ieskaitot atkritumu uzskaiti) un apsaimniekošanas sistēmu, lai atvieglinātu atkritumu otrreizēju izmantošanu vai – ja tas nav iespējams – atkritumu pārstrādi, vai – ja arī tas nav iespējams – “cita veida reģenerāciju”, tostarp izmantot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Dažādu atkritumu frakciju dalīta vākšana (t. sk. bīstamo atkritumu atšķirošana un klasificēšana) Sk. 1.7.3. punktu. Vispārizmantojams b Piemērotu atliekfrakciju apvienošana, lai iegūtu labāk izmantojamus maisījumus Vispārizmantojams c Tehnisko atlikumu priekšapstrāde pirms otrreizējas izmantošanas vai pārstrādes Vispārizmantojams d Materiālu reģenerācija un tehnisko atlikumu pārstrāde objektā Vispārizmantojams e Enerģijas reģenerācija objektā vai ārpus tā no atkritumiem ar augstu organiskās masas saturu Ja tas notiek ārpus objekta, paņēmiena izmantošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejama ārēja ražotne. f Materiālu utilizācija ārpus ražotnes Atkarīga no tā, vai ir pieejama ārēja ražotne. g Atkritumu priekšapstrāde pirms likvidēšanas Vispārizmantojams

1.1.8. Emisijas ūdenī

Sīkāka informācija par pulpas un papīra fabriku notekūdeņu attīrīšanu un ar konkrētu procesu saistītie LPTP-SEL ir norādīti 1.2.–1.6. punktā.

LPTP 13. Lai samazinātu barības vielu (slāpekļa un fosfora savienojumu) emisiju saņemošajās ūdenstilpēs, LPTP ir ķīmiskas piedevas ar augstu slāpekļa un fosfora saturu aizstāt ar piedevām ar zemu slāpekļa un fosfora saturu.

Izmanto, ja ķīmiskajās piedevās esošais slāpeklis nav biopieejams (t. i., to nevar izmantot kā barības vielu bioloģiskajā attīrīšanā) vai ja barības vielu bilance ir ar pārpalikumu.

LPTP 14. Lai samazinātu piesārņotāju emisijas saņemošajās ūdenstilpēs, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos paņēmienus.







Paņēmiens Apraksts a Pirmējā (fizikālķīmiskā) attīrīšana Sk. 1.7.2.2. punktu. b Otrējā (bioloģiskā) attīrīšana (1) (1) Nav izmantojams fabrikās, kur bioloģiski attīrāmā frakcija notekūdeņos ir niecīga, piem., dažās speciālo papīru ražotnēs.

LPTP 15. Ja ir vajadzīgs pamatīgāka attīrīšana no organiskām vielām, slāpekļa vai fosfora, LPTP ir izmantot trešējo attīrīšanu, kā aprakstīts 1.7.2.2. punktā.

LPTP 16. Lai samazinātu piesārņotāju emisijas saņemošajās ūdenstilpēs no bioloģiskajām notekūdeņu attīrīšanas ietaisēm, LPTP ir izmantot visus šos tehniskos paņēmienus.







Paņēmiens a Bioloģiskās attīrīšanas ietaises pienācīga konstrukcija un ekspluatācija b Aktīvās biomasas regulāra kontrole c Barības vielu (slāpekļa un fosfora) daudzuma pielāgošana aktīvās biomasas faktiskajām vajadzībām

1.1.9. Trokšņa emisijas

LPTP 17. Lai samazinātu trokšņa emisijas no pulpas un papīra ražošanas, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Trokšņa mazināšanas programma Trokšņa mazināšanas programma ietver šādus elementus: avotu un skarto zonu apzināšana, trokšņa līmeņa aprēķini un mērījumi, lai avotus sarindotu pēc trokšņa līmeņa, visrentablākās paņēmienu kombinācijas apzināšana, paņēmienu izmantošana un monitorings. Vispārizmantojams b Ietaišu, cehu un ēku izvietojuma stratēģiska plānošana Trokšņa līmeni var samazināt, palielinot atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju un izmantojot ēkas kā trokšņa slāpētājus. Vispārizmantojams jaunās ražotnēs. Esošās ražotnēs iespējas pārvietot ietaises un ražošanas cehus var ierobežot telpas trūkums vai pārmērīgas izmaksas. c Darba un tā organizācijas paņēmieni ēkās, kurās atrodas trokšņainas ietaises Te ietilpst šādi elementi: — ietaises rūpīgi inspicē un veic to apkopi, lai novērstu atteices, — apjumtās ēkās aizver logus un durvis, — ar ietaisēm strādā pieredzējis personāls, — naktīs izvairās no trokšņainiem darbiem — apkopes darbu laikā paredz trokšņa kontroles pasākumus. Vispārizmantojams d Trokšņainu ietaišu un bloku norobežošana Trokšņainas ietaises, piemēram, baļķu apstrādes ietaises, hidrauliskos blokus un kompresorus, ievieto atsevišķās struktūrās, piem., ēkās vai skapjos ar skaņas izolāciju, kuru iekšējais un ārējais pārklājums ir veidots no triecienabsorbējoša materiāla. e Klusu ietaišu izmantošana un ietaišu un cauruļvadu klusinātāju izmantošana f Pretvibrāciju izolācija Mašīnu pretvibrāciju izolēšana un trokšņa avotu un potenciāli rezonējošu detaļu novietošana atsevišķi. g Ēku skaņas izolācija Tā var ietvert: — skaņu absorbējošu materiālu izmantošanu sienās un griestos, — skaņu izolējošas durvis, — dubultlogus. h Trokšņa apkarošana Trokšņa izplatīšanos var samazināt, izvietojot barjeras starp trokšņa avotiem un uztvērējiem. Piemērotas barjeras ir aizsargsienas, vaļņi un ēkas. Piemēroti trokšņa apkarošanas paņēmieni ir, piem., klusinātāju un vājinātāju uzstādīšana trokšņainām ietaisēm (piem., tvaika izlaides un žāvētāju atveres). Vispārizmantojams jaunās ražotnēs. Esošās ražotnēs barjeru izvietošanas iespējas var ierobežot telpas trūkums. i Lielāku koksnes pārkraušanas mašīnu izmantošana, lai samazinātu kraušanas un pārvietošanas laiku un troksni, ko rada baļķi, krizdami krautnēs vai uz padeves transportiera. Vispārizmantojams j Labāki darba paņēmieni, piem., baļķi krautnēs vai uz padeves transportiera krīt no mazāka augstuma; tūlītēja informācija par trokšņa līmeni attiecībā uz darbiniekiem.

1.1.10. Ekspluatācijas izbeigšana

LPTP 18. Lai novērstu piesārņojuma riskus, kad ražotnes ekspluatācija tiek izbeigta, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos vispārizmantojamos paņēmienus.







Paņēmiens a Nodrošināt, ka jau projektēšanas posmā netiek ieplānotas pazemes tvertnes un cauruļvadi vai arī to atrašanās vieta ir labi zināma un dokumentēta. b Sagatavot norādījumus par ietaišu, tvertņu un cauruļvadu iztukšošanu. c Nodrošināt sakopšanu pēc ražotnes slēgšanas, piem., teritorijas satīrīšanu un sanāciju. Ja iespējams, jāsaglabā augsnes dabiskās funkcijas. d Izmantot monitoringa programmu, īpaši attiecībā uz pazemes ūdeņiem, lai konstatētu iespējamo ietekmi nākotnē uz objekta teritoriju vai piegulošajām teritorijām. e Izstrādāt un atjaunināt objekta slēgšanas vai tā ekspluatācijas apturēšanas plānu, pamatojoties uz riska analīzi; plānā ietver pārskatāmu slēgšanas darbu organizāciju, ņemot vērā specifiskos vietējos apstākļus.

1.2. LPTP SECINĀJUMI PAR PULPAS RAŽOŠANU AR SULFĀTMETODI

Integrētām kraftpulpas un papīra fabrikām piemēro 1.6. punktā dotos konkrētu procesu LPTP secinājumus papildus šajā punktā izklāstītajiem LPTP secinājumiem

1.2.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī

LPTP 19. Lai samazinātu piesārņotāju emisijas saņemošajās ūdenstilpēs no visas fabrikas, LPTP ir izmantot balināšanu bez hlora (BHB) vai modernu balināšanu bez elementārā hlora (BEH) (sk. aprakstu 1.7.2.1. punktā), un piemērotu kombināciju no LPTP 13, LPTP 14, LPTP 15 un LPTP 16 dotajiem paņēmieniem un tālāk aprakstītajiem paņēmieniem.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Modificēta vārīšana pirms balināšanas Sk. 1.7.2.1. punktu. Vispārizmantojams b Delignifikācija ar skābekli pirms balināšanas c Nebalinātas pulpas suspensijas filtrēšana un vārījuma efektīva skalošana d Daļēja tehniskā ūdens reciklēšana balināšanas cehā Ūdens reciklēšanas iespējas var ierobežot aplikuma veidošanās balināšanas laikā. e Efektīvs izlijumu monitorings un lokalizācija ar piemērotu atgūšanas sistēmu Vispārizmantojams f Uzturēt pietiekamu melnā atsārma iztvaicētāja un reģenerācijas katla ietilpību, lai tiktu galā ar maksimālu slodzi Vispārizmantojams g Piesārņoto (netīro) kondensātu atdestilēšana un kondensātu otrreizēja izmantošana procesā

Sk. 1. un 2. tabulu. Šos ar LPTP saistītos emisiju līmeņus nepiemēro ķīmiskajai pārstrādei paredzētas kraftpulpas fabrikām.

Notekūdeņu plūsmas references rādītājs kraftpulpas fabrikām ir norādīts LPTP 5.







1. tabula AR LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz notekūdeņu tiešu novadīšanu saņemošajās ūdenstilpēs no balinātas kraftpulpas fabrikas Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/GSt (1) Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 7–20 Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,3–1,5 Kopējais slāpekļa daudzums 0,05–0,25 (2) Kopējais fosfora daudzums 0,01–0,03 (2) Eikalipts: 0,02–0,11 kg/GSt (3) Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOH) (4) (5) 0–0,2 (1) LPTP-SEL diapazons attiecas uz tirgum paredzētas pulpas ražošanu un pulpas ražošanu integrētās fabrikās (emisijas no papīra ražošanas nav iekļautas). (2) Ja izmanto kompaktu bioloģisko notekūdeņu attīrīšanas ietaisi, emisiju līmeņi var būt nedaudz augstāki. (3) Diapazona augšējā robeža attiecas uz fabrikām, kurās izmanto eikaliptu no reģioniem, kur novērojams augstāks fosfora līmenis (piem., Pireneju pussalā audzēti eikalipti). (4) Piemērojams fabrikām, kurās izmanto hloru saturošas balināšanas ķimikālijas. (5) Fabrikās, kur ražo augstas stiprības, stinguma un tīrības pulpu (piem., no kuras pēc tam izgatavo kartonu šķidrumu iepakojumam un poraino krītpapīru), AOH emisijas līmenis var sasniegt 0,25 kg/GSt.







2. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz notekūdeņu tiešu novadīšanu saņemošajās ūdenstilpēs no nebalinātas kraftpulpas fabrikas Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/GSt (1) Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 2,5–8 Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,3–1,0 Kopējais slāpekļa daudzums 0,1–0,2 (2) Kopējais fosfora daudzums 0,01–0,02 (2) (1) LPTP-SEL diapazons attiecas uz tirgum paredzētas pulpas ražošanu un pulpas ražošanu integrētās fabrikās (emisijas no papīra ražošanas nav iekļautas). (2) Ja izmanto kompaktu bioloģisko notekūdeņu attīrīšanas ietaisi, emisiju līmeņi var būt nedaudz augstāki.

Paredzams, ka BSP attīrītā efluentā būs zems (aptuveni 25 mg/l apvienotā paraugā, ko iegūst 24 stundu ilgā periodā).

1.2.2. Emisijas gaisā

1.2.2.1. Stipro un vājo smakojošo gāzu emisiju samazināšana

LPTP 20. Lai samazinātu smaku emisijas un kopējā reducētā sēra emisijas, kuru cēlonis ir stiprās un vājās smakojošās gāzes, LPTP ir novērst difūzās emisijas, proti, uztvert visas procesā radušās sēru saturošās izplūdes gāzes, tostarp no visiem vēdkanāliem, kuros nonāk sēru saturošas emisijas, izmantojot visus tālāk aprakstītos paņēmienus.







Paņēmiens Apraksts a Stipro un vājo smakojošo gāzu savākšanas sistēmas, kas ietver šādus elementus: — pārsegi, nosūces kupoli, cauruļvadi un nosūcējsistēma ar pietiekamu jaudu, — nepārtrauktas darbības noplūžu detektēšanas sistēma, — drošības pasākumi un aprīkojums. b Stipro un vājo nekondensējamo gāzu sadedzināšana Gāzes var sadedzināt: — reģenerācijas katlā, — kaļķu ceplī (1), — speciālā KRS deglī, kas aprīkots ar slapjajiem skruberiem attīrīšanai no SOx, vai — enerģētiskajā katlā (2). Lai nodrošinātu, ka pastāvīgi iespējams sadedzināt stiprās smakojošās gāzes, uzstāda rezerves sistēmas. Kaļķu cepļus var izmantot kā reģenerācijas katlu rezervi; kā rezervi var izmantot arī lāpas un kombinētos katlus. c Sadedzināšanas sistēmas nepieejamības un tās dēļ radušos emisiju fiksēšana (3) (1) Kaļķu cepļa SOx emisiju līmenis ievērojami palielinās, ja stiprās nekondensējamas gāzes tiek ievadītas ceplī, bet netiek izmantots sārmu skruberis. (2) Izmanto vājajām smakojošajām gāzēm. (3) Izmanto stiprajām smakojošajām gāzēm.

Izmantojams visās jaunās ražotnēs un ievērojami modernizētās esošās ražotnēs. Nepieciešamo ietaišu uzstādīšanu esošās ražotnēs var apgrūtināt izvietojums un telpas trūkums. Sadedzināšanas izmantojamība var būt ierobežota drošības apsvērumu dēļ, un tādā gadījumā var izmantot slapjos skruberus.

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis kopējam reducētajam sēram (KRS) emitētajās vājo gāzu atliekās ir 0,05–0,2 kg S/GSt.

1.2.2.2. Emisiju samazināšana no reģenerācijas katla

LPTP 21. Lai samazinātu SO2 un KRS emisijas no reģenerācijas katla, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts a Sausu cietvielu (SC) satura palielināšana melnajā atsārmā Melno atsārmu pirms sadedzināšanas var koncentrēt iztvaicēšanas procesā. b Degšanas apstākļu optimizācija Var uzlabot degšanas apstākļus, piem., nodrošinot labu gaisa un kurināmā sajaukšanos, kontrolējot krāsns noslodzi utt. c Slapjais skruberis Sk. 1.7.1.3. punktu.

Sk. 3. tabulu.







3. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 un KRS emisijām no reģenerācijas katla Parametrs Dienas vidējais rādītājs (1) (2) mg/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs (1) mg/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs (1) kg S/GSt SO2 SC < 75 %: 10–70 5–50 – SC 75–83 % (3) 10–50 5–25 – Kopējais reducētais sērs (KRS) 1–10 (4) 1–5 – Gāzveida S (KRS-S + SO2-S) SC < 75 %: – – 0,03–0,17 SC 75–83 % (3) 0,03–0,13 (1) Palielinot SC saturu melnajā atsārmā, samazinās SO2 emisijas, bet palielinās NOx emisijas. Tāpēc reģenerācijas katlam ar zemām SO2 emisijām NOx emisijas var būt tuvākas pieļaujamā diapazona augšējai robežai, un otrādi. (2) LPTP-SEL neaptver periodus, kuros reģenerācijas katls darbojas ar daudz zemāku SC saturu nekā parasti, jo melnā atsārma koncentrēšanas ietaise ir atslēgta vai ir apkopē. (3) Ja reģenerācijas katlā dedzina melno atsārmu, kurā SC > 83 %, tad SO2 un gāzveida S emisijas jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. (4) Diapazons piemērojams tad, ja netiek sadedzinātas stiprās smakojošās gāzes. SC = sausas cietvielas saturs melnajā atsārmā.

LPTP 22. Lai samazinātu NOx emisijas no reģenerācijas katla, LPTP ir izmantot optimizētu degšanas sistēmu, kam piemīt visi tālāk minētie parametri.







Paņēmiens a Datorizēta sadedzināšanas vadība b Kurināmā un gaisa laba sajaukšana c Pakāpeniskas gaisa padeves sistēmas, piem., izmantojot dažādus gaisa aizbīdņus un gaisa ieplūdes atveres

Paņēmienu c var izmantot jauniem reģenerācijas katliem un pilnībā modernizētiem reģenerācijas katliem, jo šis paņēmiens prasa ievērojami pārveidot gaisa padeves sistēmas un krāsni.

Sk. 4. tabulu.







4. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOx emisijām no reģenerācijas katla Parametrs Gada vidējais rādītājs (1) mg/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs (1) kg NOx/GSt NOx Skujkoku koksne 120–200 (2) SC < 75 %: 0,8–1,4 SC 75–83 % (3): 1,0–1,6 Lapu koku koksne 120–200 (2) SC < 75 %: 0,8–1,4 SC 75–83 % (3): 1,0–1,7 (1) Palielinot SC saturu melnajā atsārmā, samazinās SO2 emisijas, bet palielinās NOx emisijas. Tāpēc reģenerācijas katlam ar zemām SO2 emisijām NOx emisijas var būt tuvākas pieļaujamā diapazona augšējai robežai, un otrādi. (2) Reģenerācijas katla faktiskais NOx emisiju līmenis ir atkarīgs no SC satura un slāpekļa satura melnajā atsārmā un no sadedzināto NKG un citu slāpekli saturošu plūsmu (piem., šķīdināšanas tvertnes izplūdes gāze, no kondensāta atdalītais metanols, biodūņas) daudzuma un kombinācijas. Jo lielāks ir SC saturs, slāpekļa saturs melnajā atsārmā un sadedzināto NKG un citu slāpekli saturošo plūsmu daudzums, jo emisijas būs tuvāk pieļaujamā LPTP-SEL diapazona augstākajai robežai. (3) Ja reģenerācijas katlā dedzina melno atsārmu, kurā SC > 83 %, tad NOx emisijas jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. SC = sausas cietvielas saturs melnajā atsārmā.

LPTP 23. Lai samazinātu putekļu emisijas no reģenerācijas katla, LPTP ir izmantot elektrostatisko filtru (ESF) vai ESF un slapjā skrubera kombināciju.

Sk. 1.7.1.1. punktu.

Sk. 5. tabulu.







5. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām no reģenerācijas katla Parametrs Atputekļošanas sistēma Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs kg putekļu/GSt Putekļi Jauna vai ievērojami modernizēta 10–25 0,02–0,20 Esoša 10–40 (1) 0,02–0,3 (1) (1) Ja ar ESF aprīkota esošā reģenerācijas katla darbmūžs tuvojas beigām, emisijas laika gaitā var pieaugt līdz 50 mg/Nm3 (atbilst 0,4 kg/GSt).

1.2.2.3. Emisiju samazināšana no kaļķu cepļa

LPTP 24. Lai samazinātu SO2 emisijas no kaļķu cepļa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







Paņēmiens Apraksts a Kurināmā izvēle/kurināmais ar zemu sēra saturu Sk. 1.7.1.3. punktu. b Ierobežot sēru saturošu stipro smakojošo gāzu sadedzināšanu kaļķu ceplī c Kontrolēt Na2S saturu sadedzināmajos kaļķu sārņos d Sārmu skruberis

Sk. 6. tabulu.







6. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 un sēra emisijām no kaļķu cepļa Parametrs (1) Gada vidējais rādītājs mg SO2/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs kg S/GSt SO2, kad kaļķu ceplī netiek dedzinātas stiprās gāzes 5–70 – SO2, kad kaļķu ceplī tiek dedzinātas stiprās gāzes 55–120 – Gāzveida S (KRS-S + SO2-S), kad kaļķu ceplī netiek dedzinātas stiprās gāzes – 0,005–0,07 Gāzveida S (KRS-S + SO2-S), kad kaļķu ceplī tiek dedzinātas stiprās gāzes – 0,055–0,12 (1) Pie “stiprajām gāzēm” pieder metanols un terpentīns.

LPTP 25. Lai samazinātu KRS emisijas no kaļķu cepļa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







Paņēmiens Apraksts a Kontrolēt lieko skābekli Sk. 1.7.1.3. punktu. b Kontrolēt Na2S saturu sadedzināmajos kaļķu sārņos c ESF un sārmu skrubera kombinācija Sk. 1.7.1.1. punktu.

Sk. 7. tabulu.







7. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi KRS emisijām no kaļķu cepļa Parametrs Gada vidējais rādītājs mg S/Nm3 pie 6 % O2 Kopējais reducētais sērs (KRS) < 1–10 (1) (1) Kaļķu cepļiem, kuros dedzina stiprās gāzes (ieskaitot metanolu un terpentīnu), SEL diapazona augšējā robeža var sasniegt 40 mg/Nm3.

LPTP 26. Lai samazinātu NOx emisijas no kaļķu cepļa, LPTP ir izmantot šādu tehnisko paņēmienu kombināciju:







Paņēmiens Apraksts a Optimizēta sadedzināšana un sadedzināšanas vadība Sk. 1.7.1.2. punktu. b Kurināmā un gaisa laba sajaukšana c Zemu NOx emisiju deglis d Kurināmā izvēle/zema N satura kurināmais

Sk. 8. tabulu.







8. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOx emisijām no kaļķu cepļa Parametrs Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs kg NOx/GSt NOx Šķidrais kurināmais 100–200 (1) 0,1–0,2 (1) Gāzveida kurināmais 100–350 (2) 0,1–0,3 (2) (1) Ja izmanto augu izcelsmes šķidro kurināmo (piem., terpentīnu, metanolu, taleļļu), tostarp kurināmo, kas iegūts kā pulpas ražošanas blakusprodukts, emisiju līmenis var sasniegt 350 mg/Nm3 (atbilst 0,35 kg NOx/GSt). (2) Ja izmanto augu izcelsmes gāzveida kurināmo (piem., nekondensējamas gāzes), tostarp kurināmo, kas iegūts kā pulpas ražošanas blakusprodukts, emisiju līmenis var sasniegt 450 mg/Nm3 (atbilst 0,45 kg NOx/GSt).

LPTP 27. Lai samazinātu putekļu emisijas no kaļķu cepļa, LPTP ir izmantot elektrostatisko filtru (ESF) vai ESF un slapjā skrubera kombināciju.

Sk. 1.7.1.1. punktu.

Sk. 9. tabulu.







9. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām no kaļķu cepļa Parametrs Atputekļošanas sistēma Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 6 % O2 Gada vidējais rādītājs kg putekļu/GSt Putekļi Jauna vai modernizēta 10–25 0,005–0,02 Esoša 10–30 (1) 0,005–0,03 (1) (1) Ja ar ESF aprīkota esošā reģenerācijas katla darbmūžs tuvojas beigām, emisijas laika gaitā var pieaugt līdz 50 mg/Nm3 (atbilst 0,05 kg/GSt).

1.2.2.4. Emisiju samazināšana no stipro smakojošo gāzu degļa (speciāls KRS deglis)

LPTP 28. Lai samazinātu SO2 emisijas no stipro smakojošo gāzu sadedzināšanas speciālā KRS deglī, LPTP ir izmantot SO2 sārmu skruberi.

Sk. 10. tabulu.







10. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 un KRS emisijām no stipro gāzu sadedzināšanas speciālā KRS deglī Parametrs Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 9 % O2 Gada vidējais rādītājs kg S/GSt SO2 20–120 – KRS 1–5 Gāzveida S (KRS-S + SO2-S) – 0,002–0,05 (1) (1) Šis LPTP-SEL ir balstīts uz gāzes plūsmu 100–200 Nm3/GSt diapazonā.

LPTP 29. Lai samazinātu NOx emisijas no stipro smakojošo gāzu sadedzināšanas speciālā KRS deglī, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Degļa/degšanas optimizācija Sk. 1.7.1.2. punktu. Vispārizmantojams b Pakāpeniska sadedzināšana Sk. 1.7.1.2. punktu. Vispārizmantojams jaunās ražotnēs un ievērojami modernizētās esošās ražotnēs. Esošās fabirkās var izmantot tikai tad, ja pietiek vietas ietaišu izvietošanai.

Sk. 11. tabulu.







11. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOx emisijām no stipro gāzu sadedzināšanas speciālā KRS deglī Parametrs Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 9 % O2 Gada vidējais rādītājs kg NOx/GSt NOx 50–400 (1) 0,01–0,1 (1) (1) Ja esošā ražotnē nav praktiski iespējams pāriet uz pakāpenisku sadedzināšanu, emisiju līmenis var sasniegt 1 000 mg/Nm3 (atbilst 0,2 kg/GSt).

1.2.3. Atkritumu rašanās

LPTP 30. Lai novērstu atkritumu rašanos un samazinātu likvidējamo cieto atkritumu daudzumu, LPTP ir tehnoloģiskajā procesā reciklēt putekļus no melnā atsārma reģenerācijas katla ESF.

Putekļu recirkulācijas iespējas var būt ierobežotas, ja putekļi satur piemaisījumus.

1.2.4. Energopatēriņš un energoefektivitāte

LPTP 31. Lai samazinātu siltumenerģijas (tvaika) patēriņu, maksimāli palielinātu izmantoto energonesēju lietderību un samazinātu elektroenerģijas patēriņu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens a Liels sauso cietvielu saturs mizā, ko panāk, izmantojot efektīvas preses vai žāvēšanu b Augstefektīvi tvaika katli, piem., zema dūmgāzu temperatūra c Efektīvas sekundārās apsildes sistēmas d Noslēgtas ūdensapgādes sistēmas, tostarp balināšanas cehā e Augsta pulpas koncentrācija (vidējas vai augstas konsistences pulpas paņēmiens) f Augstefektīvs iztvaicēšanas cehs g Siltuma reģenerācija no šķīdināšanas tvertnēm, piem., ar atveru skruberiem h Zemas temperatūras plūsmu reģenerācija no efluentiem un citiem siltuma pārpalikuma avotiem, ko izmanto, lai apsildītu ēkas, uzsildītu katla barošanas ūdeni un tehnisko ūdeni i Sekundārā siltuma un sekundārā kondensāta pienācīga izmantošana j Procesu monitorings un kontrole ar modernām kontroles sistēmām k Integrēta siltummaiņu tīkla optimizācija l Dūmgāzu siltuma atgūšana no reģenerācijas katla starp ESF un ventilatoru m Pēc iespējas augstākas konsistences pulpa filtrēšanas un tīrīšanas posmā n Dažādu lielu motoru ātruma kontrole o Efektīvu vakuumsūkņu izmantošana p Piemērota lieluma cauruļvadi, sūkņi un ventilatori q Optimizēts līmenis tvertnēs

LPTP 32. Lai palielinātu elektroenerģijas ražošanas efektivitāti, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens a Liels sauso cietvielu saturs melnajā atsārmā (palielina katla efektivitāti, tvaika ražošanu un līdz ar to elektroenerģijas ražošanu) b Augsts spiediens un temperatūra reģenerācijas katlā; jaunos reģenerācijas katlos spiediens var būt vismaz 100 bāri un temperatūra – 510 °C c Izplūdes tvaika spiediens pretspiediena turbīnā tik zems, cik vien tehniski iespējams d Kondensācijas turbīna elektroenerģijas ražošanai no liekā tvaika e Augsta turbīnu efektivitāte f Barošanas ūdens uzsildīšana līdz temperatūrai, kas tuva vārīšanās temperatūrai g Katliem pievadītā sadedzināšanai nepieciešamā gaisa un kurināmā iepriekšēja uzsildīšana

1.3. LPTP SECINĀJUMI PAR SULFĪTPULPAS RAŽOŠANU

Integrētām sulfītpulpas un papīra fabrikām piemēro 1.6. punktā dotos konkrētu papīra ražošanas procesu LPTP secinājumus papildus šajā punktā izklāstītajiem LPTP secinājumiem

1.3.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī

LPTP 33. Lai nepieļautu un samazinātu piesārņotāju emisijas saņemošajās ūdenstilpēs no visas fabrikas, LPTP ir izmantot piemērotu kombināciju no LPTP 13, LPTP 14, LPTP 15 un LPTP 16 dotajiem paņēmieniem un tālāk aprakstītajiem paņēmieniem.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Padziļināta modificēta vārīšana pirms balināšanas Sk. 1.7.2.1. punktu. Izmantojamību var ierobežot pulpai izvirzītās kvalitātes prasības (kad nepieciešama liela stiprība). b Delignifikācija ar skābekli pirms balināšanas c Nebalinātas pulpas suspensijas filtrēšana un efektīva skalošana Vispārizmantojams d Karstās sārmošanas posmā radušos efluentu iztvaicēšana un koncentrāta sadedzināšana nātrija reģenerācijas katlā Ierobežota izmantojamība fabrikās, kur ražo pulpu ķīmiskai pārstrādei, ja efluentu daudzpakāpju bioloģiskā attīrīšana nodrošina labākus vispārējos vides apstākļus. e Bezhlora balināšana Ierobežota izmantojamība tirgum paredzētas pulpas fabrikās, kur ražo pulpu ar augstu baltuma pakāpi, un fabrikās, kur ražo speciālu pulpu ķīmiskiem lietojumiem. f Balināšana noslēgtā sistēmā Izmantojams tikai ražotnēs, kas vārīšanai un pH regulēšanai balināšanas posmā izmanto to pašu bāzi. g Pirmbalināšana ar MgO un skalošanas šķidrumu recirkulēšana, sākot ar pirmbalināšanu un beidzot ar nebalinātas pulpas suspensijas skalošanu Izmantojamību var ierobežot šādi faktori: produkta kvalitāte (piem., tīrības pakāpe, baltuma pakāpe), kapa skaitlis pēc vārīšanas, iekārtas hidrauliskā jauda, tvertņu, iztvaicētāju un reģenerācijas katlu ietilpība, iespēja iztīrīt skalošanas ietaises. h Nekoncentrēta atsārma pH korekcija, pirms vai kad tas ir nonācis iztvaicētājā Vispārizmantojams ražotnēs, kur izmanto magnija tehnoloģisko procesu. Reģenerācijas katlam un pelnu kontūram jābūt ar rezerves ietilpību. i No iztvaicētājiem nākušā kondensāta anaerobiska attīrīšana Vispārizmantojams j SO2 atdalīšana un reģenerēšana no iztvaicētāju kondensātiem Izmantojams, ja tas nepieciešams, lai aizsargātu efluenta anaerobisko attīrīšanu. k Efektīvs izlijumu monitorings un lokalizācija, tostarp ar ķīmisko vielu un enerģijas reģenerācijas sistēmu Vispārizmantojams

Sk. 12. un 13. tabulu. Šie ar LPTP saistītie emisiju līmeņi nav piemērojami fabrikām, kur ražo pulpu ķīmiskai pārstrādei, un speciālas, ķīmiskiem lietojumiem paredzētas pulpas ražošanai.

References notekūdeņu plūsmas rādītājs sulfītpulpas fabrikām ir norādīts LPTP 5.







12. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi tiešai notekūdeņu novadīšanai saņemošajās ūdenstilpēs no papīra ražošanā izmantojamas balinātas sulfītpulpas un magnefītpulpas fabrikas Parametrs Balināta sulfītpulpa, ko var izmantot papīra ražošanai (1) Magnefītpulpa, ko var izmantot papīra ražošanai (1) Gada vidējais rādītājs kg/GSt (2) Gada vidējais rādītājs kg/GSt Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 10–30 (3) 20–35 Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,4–1,5 0,5–2,0 Kopējais slāpekļa daudzums 0,15–0,3 0,1–0,25 Kopējais fosfora daudzums 0,01–0,05 (3) 0,01–0,07 Gada vidējais rādītājs mg/l Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOH) 0,5–1,5 (4) (5) (1) LPTP-SEL diapazons attiecas uz tirgum paredzētas pulpas ražošanu un pulpas ražošanu integrētās fabrikās (emisijas no papīra ražošanas nav iekļautas). (2) LPTP-SEL neattiecas uz dabiski tauknecaurlaidīgas pulpas fabrikām. (3) LPTP-SEL attiecībā uz ĶSP un kopējo fosfora saturu neattiecas uz tirgum paredzētu pulpu no eikaliptiem. (4) Tirgum paredzētas sulfītpulpas fabrikās var izmantot saudzīgu balināšanu ar ClO2, lai ievērotu produktam izvirzītās prasības, taču tad rodas AOH emisijas. (5) Neattiecas uz BHB fabrikām.







13. tabula AR LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz notekūdeņu tiešu novadīšanu saņemošajās ūdenstilpēs no sulfītpulpas fabrikas, kur ražo ĶMNS pulpu Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/GSt (1) Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 3,2–11 Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,5–1,3 Kopējais slāpekļa daudzums 0,1–0,2 (2) Kopējais fosfora daudzums 0,01–0,02 (1) LPTP-SEL diapazons attiecas uz tirgum paredzētas pulpas ražošanu un pulpas ražošanu integrētās fabrikās (emisijas no papīra ražošanas nav iekļautas). (2) Kopējā slāpekļa LPTP-SEL neattiecas uz pulpas iegūšanu ar ĶMNS paņēmienu, izmantojot amoniju, jo procesa specifiskās emisijas ir augstākas.

Paredzams, ka BSP attīrītā efluentā būs zems (aptuveni 25 mg/l apvienotā paraugā, ko iegūst 24 stundu ilgā periodā).

1.3.2. Emisijas gaisā

LPTP 34. Lai novērstu un samazinātu SO2 emisijas, LPTP ir savākt visas ļoti koncentrētās SO2 gāzes plūsmas no skābā atsārma ražošanas, vārkatliem, difūzeriem un izpūtes tvertnēm un reģenerēt sēra komponentes.

LPTP 35. Lai novērstu un samazinātu difūzās sēru saturošās un smakojošās emisijas no skalošanas, filtrēšanas un iztvaicēšanas ierīcēm, LPTP ir savākt šīs vājās gāzes un izmantot kādu no tālāk aprakstītajiem paņēmieniem.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Sadedzināšana reģenerācijas katlā Sk. 1.7.1.3. punktu. Nav izmantojams sulfītpulpas fabrikās, kur vārīšanai izmanto kalciju. Šādās fabrikās neizmanto reģenerācijas katlus. b Slapjais skruberis Sk. 1.7.1.3. punktu. Vispārizmantojams

LPTP 36. Lai samazinātu NOx emisijas no reģenerācijas katla, LPTP ir izmantot optimizētu degšanas sistēmu, tostarp vienu tālāk aprakstīto paņēmienu vai to kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Reģenerācijas katla optimizācija, kontrolējot degšanas apstākļus Sk. 1.7.1.2. punktu. Vispārizmantojams b Nostrādātā atsārma pakāpeniska inžekcija Izmantojams jaunos lielos reģenerācijas katlos un ievērojami modernizētos reģenerācijas katlos. c Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) Esošo reģenerācijas katlu modernizācijas iespējas var ierobežot kaļķakmens veidošanās problēmas un ar to saistīta lielāka nepieciešamība pēc tīrīšanas un apkopes. Nav ziņots par izmantojamību fabrikās, kur lieto amoniju; tomēr, ņemot vērā specifiskos apstākļus nostrādātajā gāzē, paredzams, ka SNKR ietekmes nebūs. Sprādzienbīstamības dēļ nav izmantojams fabrikās, kur lieto nātriju.

Sk. 14. tabulu.







14. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOx un NH3 emisijām no reģenerācijas katla Parametrs Dienas vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 5 % O2 Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 5 % O2 NOx 100–350 (1) 100–270 (1) NH3 (SNKR neizreaģējušais amonjaks) < 5 (1) Fabrikās, kur izmanto amoniju, var rasties augstāks NOx emisiju līmenis: līdz 580 mg/Nm3 kā dienas vidējais rādītājs un līdz 450 mg/Nm3 kā gada vidējais rādītājs.

LPTP 37. Lai samazinātu putekļu un SO2 emisijas no reģenerācijas katla, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem paņēmieniem un skruberu “skābo skalošanu” ierobežot līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu to pienācīgu darbību.







Paņēmiens Apraksts a ESF vai multicikloni ar vairākpakāpju Venturi tipa skruberiem Sk. 1.7.1.3. punktu. b ESF vai multicikloni ar vairākpakāpju divpusējiem otrējiem skruberiem

Sk. 15. tabulu.







15. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu un SO2 emisijām no reģenerācijas katla Parametrs Vidējais paraugu ņemšanas periodā mg/Nm3 pie 5 % O2 Putekļi 5–20 (1) (2) Dienas vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 5 % O2 Gada vidējais rādītājs mg/Nm3 pie 5 % O2 SO2 100–300 (3) (4) (5) 50–250 (3) (4) (1) Reģenerācijas katliem, ko darbina fabrikās, kurās vairāk nekā 25 % no izejvielas ir lapu koku koksne (ar lielu kālija saturu), putekļu emisijas var būt lielākas un sasniegt 30 mg/Nm3. (2) LPTP-SEL putekļiem neattiecas uz fabrikām, kur izmanto amoniju. (3) Tā kā specifiskās procesa emisijas ir lielākas, SO2 LPTP-SEL neattiecas uz reģenerācijas katliem, ko pastāvīgi darbina “skābās skalošanas” režīmā, t. i., izmantojot sulfīta atsārmu par slapjā skrubera skalotāju sulfīta reģenerācijas procesa ietvaros. (4) Esošajos daudzpakāpju Venturi skruberos var rasties lielākas SO2 emisijas: līdz 400 mg/Nm3 kā dienas vidējā vērtība un līdz 350 mg/Nm3 kā gada vidējā vērtība. (5) Nav izmantojams “skābās skalošanas” laikā, t. i., periodos, kad skruberus profilaktiski skalo un tīra, lai novērstu aplikumu veidošanos. Šajos periodos emisijas var sasniegt 300–500 mg SO2/Nm3 (pie 5 % O2), kad tiek tīrīts viens no skruberiem, un 1 200 mg SO2/Nm3 (vidējā vērtība pusstundā pie 5 % O2), kad tiek tīrīts pēdējais skalotājs.

Ar LPTP saistītā ekoloģiskā raksturlieluma līmenis ir “skābās skalošanas” ilgums aptuveni 240 h gadā skruberiem un mazāk par 24 h mēnesī pēdējam monosulfīta skruberim.

1.3.3. Energopatēriņš un energoefektivitāte

LPTP 38. Lai samazinātu siltumenerģijas (tvaika) patēriņu, maksimāli palielinātu izmantoto energonesēju lietderību un samazinātu elektroenerģijas patēriņu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens a Liels sauso cietvielu saturs mizā, ko panāk, izmantojot efektīvas preses vai žāvēšanu b Augstefektīvi tvaika katli, piem., zema dūmgāzu temperatūra c Efektīvas sekundārās apsildes sistēmas d Noslēgtas ūdens sistēmas, tostarp balināšanas cehā e Augsta pulpas koncentrācija (vidējas vai augstas konsistences paņēmiens) f Zemas temperatūras plūsmu reģenerācija no efluentiem un citiem siltuma pārpalikuma avotiem, ko izmanto, lai apsildītu ēkas, uzsildītu katla barošanas ūdeni un tehnisko ūdeni g Sekundārā siltuma un sekundārā kondensāta pienācīga izmantošana h Procesu monitorings un kontrole ar modernām kontroles sistēmām i Integrēta siltummaiņu tīkla optimizācija j Pēc iespējas augstāka pulpas koncentrācija filtrēšanas un tīrīšanas posmā k Optimizēts līmenis tvertnēs

LPTP 39. Lai palielinātu elektroenerģijas ražošanas efektivitāti, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens a Augsts spiediens un temperatūra reģenerācijas katlā b Izplūdes tvaika spiediens pretspiediena turbīnā tik zems, cik vien tehniski iespējams c Kondensācijas turbīna elektroenerģijas ražošanai no liekā tvaika d Augsta turbīnu efektivitāte e Barošanas ūdens uzsildīšana līdz temperatūrai, kas tuva vārīšanās temperatūrai f Katliem pievadītā sadedzināšanai nepieciešamā gaisa un kurināmā iepriekšēja uzsildīšana

1.4. LPTP SECINĀJUMI PAR MEHĀNISKO UN ĶĪMISKI MEHĀNISKO PULPAS IEGUVI

Šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi attiecas uz visām integrētām fabrikām, kur ražo mehānisko pulpu (kokmasu), papīru un kartonu, un uz fabrikām, kur ražo mehānisko pulpu, ĶTM pulpu un ĶM pulpu. Papildus šajā punktā izklāstītajiem LPTP secinājumiem uz papīra ražošanu integrētās fabrikās, kur ražo mehānisko pulpu, papīru un kartonu, attiecas arī LPTP 49, LPTP 51, LPTP 52c un LPTP 53.

1.4.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī

LPTP 40. Lai samazinātu saldūdens izmantošanu, notekūdeņu plūsmu un piesārņojuma slodzi, LPTP ir izmantot piemērotu LPTP 13, LPTP 14, LPTP 15 un LPTP 16 doto paņēmienu un tālāk izklāstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Tehniskā ūdens pretplūsma un ūdens sistēmu nošķiršana Sk. 1.7.2.1. punktu. Vispārizmantojams b Augstas konsistences pulpas balināšana c Skalošana pirms skujkoku mehāniskās pulpas malšanas, izmantojot šķeldas priekšapstrādi d Balināšanā ar peroksīdu kā sārmu NaOH vietā izmantot Ca(OH)2 vai Mg(OH)2 Izmantojamība var būt ierobežota, ja nepieciešams iegūt vislielāko baltuma pakāpi. e Šķiedru un pildvielu atgūšana un atgriezeniskā ūdens attīrīšana (papīra ražošanā) Vispārizmantojams f Tvertņu un rezervuāru optimāla konstrukcija un izbūve (papīra ražošanā)

Sk. 16. tabulu. Šie LPTP-SEL līmeņi attiecas arī uz mehāniskās pulpas fabrikām. References notekūdeņu plūsma attiecībā uz integrētām fabrikām, kur ražo mehānisko pulpu, ĶTM pulpu un ĶM pulpu, ir norādīta LPTP 5.







16. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi tiešai notekūdeņu novadīšanai saņemošajās ūdenstilpēs no integrētas papīra un kartona ražošanas no tajā pašā ražotnē iegūtas mehāniskās pulpas Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/t Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 0,9–4,5 (1) Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,06–0,45 Kopējais slāpekļa daudzums 0,03–0,1 (2) Kopējais fosfora daudzums 0,001–0,01 (1) Ja izmantota mehāniskā pulpa ar augstu balinātības pakāpi (70–100 % no šķiedrām gatavajā papīrā), emisiju līmenis var sasniegt līdz 8 kg/t. (2) Ja pulpas kvalitātei izvirzīto prasību (piem., augsta baltuma pakāpe) dēļ nevar izmantot bioloģiski noārdāmus vai izdalāmus helātveidojošos aģentus, kopējā slāpekļa emisijas var būt augstākas par šo LPTP-SEL un ir jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi.







17. tabula AR LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz notekūdeņu tiešu novadīšanu saņemošajās ūdenstilpēs no ĶTM un ĶM pulpas fabrikas Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/GSt Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 12–20 Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,5–0,9 Kopējais slāpekļa daudzums 0,15–0,18 (1) Kopējais fosfora daudzums 0,001–0,01 (1) Ja pulpas kvalitātei izvirzīto prasību (piem., augsta baltuma pakāpe) dēļ nevar izmantot bioloģiski noārdāmus vai izdalāmus helātveidojošos aģentus, kopējā slāpekļa emisijas var būt augstākas par šo LPTP-SEL un ir jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi.

Paredzams, ka BSP attīrītā efluentā būs zems (aptuveni 25 mg/l apvienotā paraugā, ko iegūst 24 stundu ilgā periodā).

1.4.2. Energopatēriņš un energoefektivitāte

LPTP 41. Lai samazinātu siltumenerģijas un elektroenerģijas patēriņu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Energoefektīvu malšanas ietaišu izmantošana Izmantojams, kad tiek nomainītas, atjaunotas vai modernizētas tehnoloģiskās ietaises b Sekundārā siltuma atgūšana no TMP un ĶTMP malšanas ietaisēm plašos apjomos un atgūtā tvaika izmantošana papīra vai pulpas žāvēšanā Vispārizmantojams c Šķiedru zudumu samazināšana, izmantojot efektīvas atlieku malšanas sistēmas (sekundārās malšanas ietaises) d Energoekonomijas ietaišu uzstādīšana, tostarp manuālu sistēmu aizstāšana ar automātisku procesu kontroli e Saldūdens izmantošanas samazināšana, izmantojot iekšējās tehniskā ūdens attīrīšanas un recirkulācijas sistēmas f Tvaika tiešas izmantošanas samazināšana, pateicoties rūpīgai procesu integrēšanai, izmantojot, piem., siltumintegrācijas analīzi (pinch analysis).

1.5. LPTP SECINĀJUMI PAR PĀRSTRĀDEI PAREDZĒTA PAPĪRA APSTRĀDI

Šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi attiecas uz visām integrētām pārstrādātas šķiedras fabrikām un pārstrādātas šķiedras pulpas fabrikām. Papildus šajā punktā izklāstītajiem LPTP secinājumiem uz papīra ražošanu integrētās fabrikās, kur no pārstrādātas šķiedras ražo pulpu, papīru un kartonu, attiecas arī LPTP 49, LPTP 51, LPTP 52c un LPTP 53.

1.5.1. Materiālu plūsmas vadība

LPTP 42. Lai novērstu augsnes un pazemes ūdeņu piesārņošanu vai samazinātu šādas piesārņošanas risku un lai samazinātu pārstrādei paredzētā papīra iznēsāšanu vējā un difūzās putekļu emisijas no pārstrādes ceha, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Pārstrādei paredzētā papīra novietnē uzstādīt cieto segumu Vispārizmantojams b Savākt piesārņoto ūdeni, kas notecējis no pārstrādei paredzētā papīra novietnes, un to attīrīt notekūdeņu attīrīšanas ietaisē (nepiesārņotu lietusūdeni, piem., no jumtiem, var novadīt atsevišķi) Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no noteces ūdeņu piesārņotības (maza koncentrācija) un/vai notekūdeņu attīrīšanas ietaises lieluma (lieli daudzumi). c Nožogot pārstrādei paredzētā papīra novietni, lai nepieļautu papīra iznēsāšanu vējā Vispārizmantojams d Regulāri tīrīt novietni, slaucīt pievedceļus un iztukšot notekakas, lai samazinātu difūzās putekļu emisijas. Tādējādi mazinās vēja iznēsātu papīra atkritumu un šķiedru daudzums un iespēja, ka objekta teritorijā braucošie transportlīdzekļi papīru sasmalcina, kas var izraisīt vēl lielāku putekļu emisiju, īpaši sausajā sezonā. Vispārizmantojams e Papīra ķīpas vai sakrautu papīru glabāt zem jumta, lai to pasargātu no laikapstākļu iedarbības (mitrums, mikrobioloģiskās noārdīšanās procesi u. tml.) Izmantojamību var ierobežot teritorijas lielums.

1.5.2. Notekūdeņi un emisijas ūdenī

LPTP 43. Lai samazinātu saldūdens izmantošanu, notekūdeņu plūsmu un piesārņojuma slodzi, LPTP ir izmantot tālāk izklāstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts a Ūdensapgādes sistēmu nošķiršana Sk. 1.7.2.1. punktu. b Tehniskā ūdens pretplūsma un ūdens recirkulēšana c Bioloģiski attīrīto notekūdeņu daļēja reciklēšana Daudzas pārstrādātu šķiedru fabrikas daļēji reciklē bioloģiski attīrītus notekūdeņus, proti, tos atgriež ūdens sistēmā, īpaši fabrikas, kas ražo gofrētā kartona gofrēto slāni vai virsējo slāni. d Atgriezeniskā ūdens dzidrināšana Sk. 1.7.2.1. punktu.

LPTP 44. Lai uzturētu modernu noslēgtu ūdensapgādes ciklu fabrikās, kur apstrādā pārstrādei paredzēto papīru, un novērstu iespējamo negatīvo ietekmi no intensīvākās tehniskā ūdens reciklēšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk izklāstītajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







Paņēmiens Apraksts a Tehniskā ūdens kvalitātes monitorings un pastāvīga kontrole Sk. 1.7.2.1. punktu. b Bioplēvju profilakse un iznīcināšana, izmantojot tādus paņēmienus, ar kuriem biocīdu emisijas ir mazākas c Kalcija atdalīšana no tehniskā ūdens ar vadāmu kalcija karbonāta izgulsnēšanu

Paņēmiens a līdz c ir izmantojams pārstrādātas šķiedras papīra fabrikās, kur izmanto modernu noslēgtu ūdensapgādes ciklu.

LPTP 45. Lai nepieļautu un samazinātu piesārņojuma slodzi saņemošajās ūdenstilpēs no visas fabrikas, LPTP ir izmantot piemērotu kombināciju no LPTP 13, LPTP 14, LPTP 15, LPTP 16, LPTP 43 un LPTP 44 dotajiem paņēmieniem.

Attiecībā uz integrētām PŠ papīra fabrikām LPTP-SEL ietver emisijas no papīra ražošanas, jo papīrmašīnas atgriezeniskā ūdens kontūri ir cieši saistīti ar izejvielu sagatavošanas kontūriem.

Sk. 18. un 19. tabulu.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi, kas norādīti 18. tabulā, attiecas arī uz PŠ pulpas fabrikām, kur atkrāsošanu neveic, un ar LPTP saistītie emisiju līmeņi, kas norādīti 19. tabulā, attiecas arī uz PŠ pulpas fabrikām, kur atkrāsošanu veic.

References notekūdeņu plūsma PŠ fabrikām ir norādīta LPTP 5.







18. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi tiešai notekūdeņu novadīšanai saņemošajās ūdenstilpēs no integrētas papīra un kartona ražošanas no ražotnē iegūtas pārstrādātu šķiedru pulpas, neveicot atkrāsošanu Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/t Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 0,4 (1)–1,4 Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,02–0,2 (2) Kopējais slāpekļa daudzums 0,008–0,09 Kopējais fosfora daudzums 0,001–0,005 (3) Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOH) 0,05 mitrumizturīgam papīram (1) Fabrikās ar pilnībā noslēgtiem ūdensapgādes cikliem nerodas ĶSP emisijas. (2) Esošās ražotnēs līmenis var sasniegt līdz 0,45 kg/t, jo pārstrādei paredzētā papīra kvalitāte pastāvīgi samazinās un ir sarežģīti nemitīgi modernizēt efluenta ietaisi. (3) Fabrikās, kur notekūdeņu plūsma ir 5–10 m3/t, diapazona augšējā robeža ir 0,008 kg/t.







19. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi tiešai notekūdeņu novadīšanai saņemošajās ūdenstilpēs no integrētas papīra un kartona ražošanas no ražotnē iegūtas pārstrādātu šķiedru pulpas, veicot atkrāsošanu Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/t Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 0,9–3,0 0,9–4,0 salvešpapīram Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,08–0,3 0,1–0,4 salvešpapīram Kopējais slāpekļa daudzums 0,01–0,1 0,01–0,15 salvešpapīram Kopējais fosfora daudzums 0,002–0,01 0,002–0,015 salvešpapīram Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOH) 0,05 mitrumizturīgam papīram

Paredzams, ka BSP attīrītā efluentā būs zems (aptuveni 25 mg/l apvienotā paraugā, ko iegūst 24 stundu ilgā periodā).

1.5.3. Energopatēriņš un energoefektivitāte

LPTP 46. LPTP ir samazināt elektroenerģijas patēriņu PŠ papīra fabrikās, izmantojot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Augstas konsistences masas šķiedrošana, lai pārstrādei paredzēto papīru sasmalcinātu atsevišķās šķiedrās Vispārizmantojams jaunās ražotnēs, kā arī ievērojami modernizētās esošās ražotnēs b Efektīva rupjā un smalkā sijāšana, optimizējot rotoru konstrukciju, sietus un sietu darbību, lai varētu izmantot mazākas ietaises ar mazāku īpatnējo energopatēriņu c Energoekonomiska masas sagatavošana, proti, piemaisījumus atdalīt pēc iespējas agrākā pāršķiedrošanas procesa posmā, izmantot mazāku skaitu un optimizētas mašīnu detaļas, tādējādi mazinot šķiedru apstrādes energointensitāti

1.6. LPTP SECINĀJUMI PAR PAPĪRA RAŽOŠANU UN SAISTĪTIEM PROCESIEM

Šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi attiecas uz visām neintegrētām papīra un kartona fabrikām un uz papīra un kartona ražošanu integrētās fabrikās, kur ražo kraftpulpu, sulfītpulpu, ĶTM pulpu un ĶM pulpu.

LPTP 49, LPTP 51, LPTP 52c un LPTP 53 attiecas uz visām integrētām pulpas un papīra fabrikām.

Attiecībā uz integrētām pulpas un papīra fabrikām, kur ražo kraftpulpu, sulfītpulpu, ĶTM pulpu un ĶM pulpu, attiecas ne tikai šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi, bet arī specifiskie LPTP par pulpas ieguves procesu.

1.6.1. Notekūdeņi un emisijas ūdenī

LPTP 47. Lai samazinātu notekūdeņu rašanos, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Tvertņu un rezervuāru optimāla konstrukcija un izbūve Sk. 1.7.2.1. punktu. Izmantojams jaunās ražotnēs, kā arī ievērojami modernizētās esošās ražotnēs b Šķiedru un pildvielu atgūšana un atgriezeniskā ūdens attīrīšana Vispārizmantojams c Ūdens recirkulēšana Vispārizmantojams. Izšķīduši organiski, neorganiski un koloīdi materiāli var ierobežot iespējas ūdeni otrreizēji izmantot sietdaļā. d Papīrmašīnas smidzinātāju optimizācija Vispārizmantojams

LPTP 48. Lai samazinātu saldūdens izmantošanu un emisijas ūdenī no speciālo papīru fabrikām, LPTP ir izmantot tālāk izklāstīto paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Uzlabot papīra ražošanas plānošanu Uzlabot plānošanu, lai optimizētu ražošanas partiju kombinācijas un ilgumu Vispārizmantojams b Regulēt ūdensapgādes kontūrus atkarībā no tehnoloģiskā procesa izmaiņām Pielāgot ūdensapgādes kontūrus papīra šķirnes, izmantoto krāsvielu un ķīmisko piedevu izmaiņām c Nodrošināt notekūdeņu attīrīšanas ietaišu gatavību izmaiņām Pielāgot notekūdeņu attīrīšanu dažādām plūsmām, vājām koncentrācijām un dažāda veida un daudzuma ķīmiskajām piedevām d Pielāgot papīra brāķa un atgriezumu sistēmas un rezervuāra ietilpību e Samazināt tādu ķīmisko piedevu (piem., tauknecaurlaidības, ūdensnecaurlaidības aģentu) izdalīšanos, kas satur perfluorētus vai polifluorētus savienojumus vai veicina to veidošanos Izmantojams tikai ražotnēs, kur ražo tauknecaurlaidīgu vai ūdensnecaurlaidīgu papīru. f Pāreja uz ražošanas palīglīdzekļiem ar zemu AOH saturu (piem., aizstāt uz epihlorohidrīna sveķu bāzes iegūtus mitrumizturības aģentus) Izmantojams tikai ražotnēs, kur ražo papīru ar augstu mitrumizturību.

LPTP 49. Lai samazinātu emisiju slodzi no pārklājumu krāsvielām un saistvielām, kas var traucēt notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas ietaises darbību, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto a paņēmienu vai, ja tas nav tehniski iespējams, b paņēmienu.







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Pārklājuma krāsvielu reģenerācija/pigmentu reciklēšana Pārklājuma krāsvielas saturošus efluentus savāc atsevišķi. Pārklājuma ķimikālijas savāc ar, piem., šādiem paņēmieniem: i) ultrafiltrēšana; ii) sijāšanas–flokulācijas–atūdeņošanas process, kura laikā pigmenti tiek atgriezti krāsošanas procesā. Dzidrināto ūdeni var otrreizēji izmantot tehnoloģiskajā procesā. Ultrafiltrēšanas izmantojamība var būt ierobežota gadījumos, kad: — efluentu tilpums ir ļoti mazs, — pārklāšanas efluenti rodas dažādās fabrikas vietās, — pārklājums bieži mainās vai — dažādas pārklājuma krāsvielu formulas ir savstarpēji nesaderīgas. b Pārklājuma krāsvielu saturošu efluentu priekšattīrīšana Pārklājuma krāsvielas saturošus efluentus attīra, piem., flokulācijas ceļā, lai netraucētu vēlākās notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas norisi Vispārizmantojams

LPTP 50. Lai novērstu un samazinātu piesārņojuma slodzi notekūdeņus saņemošajās ūdenstilpēs no visas fabrikas, LPTP ir izmantot LPTP 13, LPTP 14, LPTP 15, LPTP 47, LPTP 48 un LPTP 49 doto paņēmienu piemērotu kombināciju.

Sk. 20. un 21. tabulu.

LPTP-SEL, kas doti 20. un 21. tabulā, attiecas arī uz papīra un kartona ražošanas procesu integrētās fabrikās, kur ražo kraftpulpu, sulfītpulpu, ĶTM pulpu un ĶM pulpu.

Notekūdeņu plūsmas references rādītājs neintegrētām papīra un kartona fabrikām ir norādīts LPTP 5.







20. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz notekūdeņu tiešu novadīšanu saņemošajās ūdenstilpēs no neintegrētas papīra un kartona fabrikas (izņemot speciālo papīru ražotnes) Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/t Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 0,15–1,5 (1) Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,02–0,35 Kopējais slāpekļa daudzums 0,01–0,1 0,01–0,15 salvešpapīram Kopējais fosfora daudzums 0,003–0,012 Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOH) 0,05 dekoratīvajam un mitrumizturīgam papīram (1) Attiecībā uz iespiedpapīra fabrikām diapazona augšējā robeža attiecas uz tādām papīra fabrikām, kur pārklāšanas (krītošanas) procesā izmanto cieti.

Paredzams, ka BSP attīrītā efluentā būs zems (aptuveni 25 mg/l apvienotā paraugā, ko iegūst 24 stundu ilgā periodā).







21. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz notekūdeņu tiešu novadīšanu saņemošajās ūdenstilpēs no neintegrētas speciālo papīru fabrikas Parametrs Gada vidējais rādītājs kg/t (1) Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) 0,3–5 (2) Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas 0,10–1 Kopējais slāpekļa daudzums 0,015–0,4 Kopējais fosfora daudzums 0,002–0,04 Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOH) 0,05 dekoratīvajam un mitrumizturīgam papīram (1) Fabrikām ar specifiskiem parametriem, piemēram, ražotnēm, kur ļoti bieži mainās ražotā papīra šķirnes (piem., gada vidējais rādītājs ir ≥ 5 reizes dienā) vai kur ražo speciālos papīrus ar ļoti mazu gramāžu (gada vidējais rādītājs ir ≤ 30 g/m2), emisijas var pārsniegt diapazona augšējo robežu. (2) LPTP-SEL diapazona augšējā robeža attiecas uz fabrikām, kur ražo sīki sasmalcinātu papīru un tāpēc vajadzīga ļoti intensīva malšana, un uz fabrikām, kur bieži mainās ražotā papīra šķirnes (piem., gada vidējais rādītājs ir ≥ 1–2 reizes dienā).

1.6.2. Emisijas gaisā

LPTP 51. Lai samazinātu GOS emisijas no papīrmašīnā integrētām un neintegrētām pārklāšanas (krītošanas) ietaisēm, LPTP ir izvēlēties tādas pārklājuma krāsvielu formulas (sastāvus), kas rada mazākas GOS emisijas.

1.6.3. Atkritumu rašanās

LPTP 52. Lai samazinātu likvidējamo cieto atkritumu daudzumu, LPTP ir novērst atkritumu rašanos un atkritumus pārstrādāt, izmantojot tālāk aprakstīto paņēmienu kombināciju (sk. vispārīgo LPTP 20).







Paņēmiens Apraksts Izmantojamība a Šķiedru un pildvielu atgūšana un atgriezeniskā ūdens attīrīšana Sk. 1.7.2.1. punktu. Vispārizmantojams b Papīra brāķa un atgriezumu recirkulēšanas sistēma Brāķi un atgriezumus, kas rodas dažādos papīra ražošanas procesa posmos, savāc, no jauna sašķiedro un atgriež šķiedru masā. Vispārizmantojams c Pārklājuma krāsvielu reģenerācija/pigmentu reciklēšana Sk. 1.7.2.1. punktu. d Notekūdeņu pirmējā attīrīšanā savākto šķiedraino dūņu otrreizēja izmantošana Notekūdeņu pirmējā attīrīšanā savāktās dūņas ar augstu šķiedru saturu var otrreizēji izmantot ražošanas procesā. Izmantojamību var ierobežot produkta kvalitātei izvirzītās prasības.

1.6.4. Energopatēriņš un energoefektivitāte

LPTP 53. Lai samazinātu siltumenerģijas un elektroenerģijas patēriņu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







Paņēmiens Izmantojamība a Energoekonomiski filtrācijas paņēmieni (optimizēta rotoru konstrukcija, sieti un sietu darbība) Izmantojams jaunās un ievērojami modernizētās fabrikās b Malšana, ievērojot paraugpraksi, ar siltuma atgūšanu no malšanas ietaisēm c Optimizēta atūdeņošana papīrmašīnas presēs/platas saskarvirsmas presēs Nav attiecināms uz salvešpapīru un daudzu speciālo papīru ražošanu d Tvaika kondensāta atgūšana un efektīvu nostrādātā gaisa siltuma atgūšanas sistēmu izmantošana Vispārizmantojams e Tvaika tiešas izmantošanas samazināšana, pateicoties rūpīgai procesu integrēšanai, izmantojot, piem., siltumintegrācijas analīzi (pinch analysis) f Augstefektīvas malšanas ietaises Izmantojams tikai jaunās ražotnēs g Optimizēts malšanas ietaišu ekspluatācijas režīms (piem., mazāks energopatēriņš tukšgaitas režīmā) Vispārizmantojams h Optimizēta sūkņu sistēmu konstrukcija, sūkņu darbības ātruma maiņas vadība, bezreduktora piedziņa i Vismodernākās malšanas tehnoloģijas j Papīra lentes karsēšana ar izsmidzinātu tvaiku, lai uzlabotu ūdens aizvadīšanas parametrus un atūdeņošanas jaudu Nav attiecināms uz salvešpapīru un daudzu speciālo papīru ražošanu k Optimizēta vakuumsistēma (piem., turboventilatoru izmantošana šķidrumgredzena sūkņu vietā) Vispārizmantojams l Ģenerēšanas optimizācija un sadales tīkla uzturēšana m Siltuma atgūšanas, gaisa padeves sistēmas, izolācijas optimizācija n Augstražīgu motoru (EFF1) izmantošana o Smidzināšanas ūdens iepriekšēja uzsildīšana siltummainī p Siltuma pārpalikuma izmantošana dūņu žāvēšanai vai atūdeņotās biomasas uzlabošanai q Siltuma atgūšana no aksiālajiem ventilatoriem (ja tādus izmanto) un tā izmantošana žāvēšanas kupola gaisa padevē r No pašnoņēmēju (Janki) mašīnu nosūcējkupoliem izplūdušajā nostrādātajā gaisā esošā siltuma atgūšana, izmantojot perkolācijas torni s Siltuma atgūšana no infrasarkanās sistēmas nostrādātā karstā gaisa

1.7. TEHNISKO PAŅĒMIENU APRAKSTS

1.7.1. Emisijas gaisā – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts

1.7.1.1. Putekļi







Paņēmiens Apraksts Elektrostatiskais filtrs (ESF) Elektrostatiskajos filtros daļiņas uzlādē un atdala elektriskā lauka iedarbībā. Tie spēj darboties visdažādākajos apstākļos. Sārmu skruberis Sk. 1.7.1.3. punktu (slapjais skruberis).

1.7.1.2. NOx







Paņēmiens Apraksts Gaisa/kurināmā attiecības samazināšana Tehniskais paņēmiens galvenokārt ietver: — dedzināšanai izmantotā gaisa rūpīgu kontroli (mazs skābekļa pārpalikums), — gaisa ieplūdes krāsnī samazināšanu līdz minimumam, — krāsns degkameras konstrukcijas izmaiņas. Optimizēta sadedzināšana un sadedzināšanas vadība Šā paņēmiena pamatā ir attiecīgo degšanas parametru (piem., O2, CO saturs, kurināmā/gaisa attiecība, nesadegušais materiāls) monitorings, lai regulētu degšanu un panāktu vislabākos degšanas apstākļus. NOx veidošanos un emisijas var samazināt, koriģējot darbības parametrus, gaisa sadali, skābekļa pārpalikumu, liesmas formu un temperatūras profilu. Pakāpeniska sadedzināšana Pakāpeniska sadedzināšana nozīmē, ka tiek izmantotas divas degšanas zonas un pirmajā kamerā tiek regulēts gaisa īpatsvars un temperatūra. Pirmā degšanas zona funkcionē apstākļos ar nepietiekamu gaisa padevi, lai amonjaka savienojumus augstā temperatūrā pārvērstu vienkāršā slāpeklī. Otrajā zonā pievada papildu gaisu un pabeidz sadegšanu zemākā temperatūrā. Pēc divpakāpju sadedzināšanas dūmgāzes plūst uz otro kameru, kur notiek siltuma atgūšana no gāzēm, un radušos tvaiku izmanto tehnoloģiskajā procesā. Kurināmā izvēle/zema N satura kurināmais Tāda kurināmā izmantošana, kam ir zems slāpekļa saturs, samazina NOx emisijas no kurināmajā esošā slāpekļa oksidēšanās degšanas laikā. KNSG vai biomasas kurināmā sadedzināšana rada lielākas NOx emisijas salīdzinājumā ar naftu un dabasgāzi, jo KNSG un visu veidu koksnes kurināmais satur vairāk slāpekļa nekā nafta un dabasgāze. Gāzes dedzināšana rada lielākas NOx emisijas nekā naftas dedzināšana, jo sadegšanas temperatūra ir augstāka. Zemu NOx emisiju deglis Zemu NOx emisiju degļi darbojas saskaņā ar šādu principu: liesmas maksimālo temperatūru samazina, degšanu palēnina, tomēr tā notiek pilnīgi, un siltumpārnesi kāpina (palielināta liesmas starojamība). Paņēmiens var būt saistīts ar mainītu krāsns degkameras konstrukciju. Nostrādātā atsārma pakāpeniska inžekcija Nostrādātā sulfīta atsārma inžekcija katlā dažādos vertikāli izvietotos pakāpjveida (degšanas) līmeņos aizkavē NOx veidošanos un nodrošina pilnīgu sadegšanu. Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOx reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Deggāzē iesmidzina amonjakūdeni (līdz 25 % NH3), amonjaka prekursoru savienojumu vai karbamīda šķīdumu, lai NO reducētu par N2. Reakcijai ir optimāls efekts temperatūras diapazonā no apmēram 830 līdz 1 050 °C, un iesmidzinātajām vielām jānodrošina pietiekams aizturlaiks, lai tās varētu reaģēt ar NO. Amonjaka vai karbamīda daudzumi jākontrolē, lai NH3 neizreaģēšanu saglabātu zemā līmenī.

1.7.1.3. SO2/KRS emisiju novēršana un kontrole







Paņēmiens Apraksts Melnais atsārms ar lielu sauso cietvielu saturu Palielinoties melnā atsārma sauso cietvielu saturam, pieaug sadegšanas temperatūra. Tas nozīmē, ka tvaikā pārvēršas lielāks daudzums nātrija (Na), kas var piesaistīt SO2 un veidot Na2SO4, tādējādi samazinot SO2 emisijas no reģenerācijas katla. Augstākas temperatūras negatīvais efekts ir tāds, ka var palielināties NOx emisijas. Kurināmā izvēle/kurināmais ar zemu S saturu Izmantojot kurināmo ar zemu sēra saturu – sēra saturs aptuveni 0,02–0,05 % masas – (piem., meža biomasa, miza, nafta ar zemu sēra saturu, gāze), samazinās SO2 emisijas, kas rodas, kurināmajā esošajam sēram degšanas laikā oksidējoties. Degšanas apstākļu optimizācija Tādi paņēmieni kā efektīva degšanas intensitātes regulēšanas sistēma (gaisa/kurināmā attiecība, temperatūra, ekspozīcijas ilgums), skābekļa pārpalikuma regulēšana un gaisa un kurināmā laba sajaukšana. Kontrolēt Na2S saturu sadedzināmajos kaļķu sārņos Kaļķu sārņu efektīva skalošana un filtrēšana samazina Na2S koncentrāciju, un līdz ar to mazinās sērūdeņraža veidošanās ceplī otrējās dedzināšanas procesa laikā. SO2 emisiju savākšana un reģenerācija Tiek savāktas augstas koncentrācijas SO2 gāzes plūsmas no skābā atsārma ražošanas, vārkatliem, difūzeriem un izpūtes tvertnēm. Ekonomisku un vides apsvērumu dēļ SO2 reģenerē absorbcijas tvertnēs ar dažādu spiedienu. Smakojošu gāzu un KRS sadedzināšana Savāktās stiprās gāzes var iznīcināt, tās sadedzinot reģenerācijas katlā, speciālā KRS deglī vai kaļķu ceplī. Savāktās vājās gāzes var dedzināt reģenerācijas katlā, kaļķu ceplī, enerģētiskajā katlā vai KRS deglī. Šķīdināšanas tvertnes izplūdes gāzes var sadedzināt modernos reģenerācijas katlos. Vājo gāzu savākšana un sadedzināšana reģenerācijas katlā Vājo gāzu (liels tilpums, zema SO2 koncentrācija) sadedzināšana kombinācijā ar rezerves sistēmu. Vājās gāzes un citas smakojošas sastāvdaļas vienlaikus savāc sadedzināšanai reģenerācijas katlā. No reģenerācijas katla izplūdes gāzēm sēra dioksīdu reģenerē, izmantojot pretplūsmas daudzpakāpju skruberus, un otrreizēji izmanto kā vārīšanas ķimikāliju. Par rezerves sistēmu izmanto skruberus. Slapjais skruberis Gāzveida sastāvdaļas izšķīdina piemērotā šķidrumā (ūdens vai sārmainā šķīdumā). Tādējādi var vienlaicīgi atdalīt cietās un gāzveida sastāvdaļas. Skruberim cauri izplūdušās dūmgāzes piesātina ar ūdeni; pirms dūmgāzu aizvadīšanas ir jāatdala pilieni. Iegūto šķidrumu attīra notekūdeņu attīrīšanas ietaisē, un nešķīstošās vielas savāc ar nostādināšanu vai filtrēšanu. ESF vai multicikloni ar vairākpakāpju Venturi tipa skruberiem vai vairākpakāpju divpusējiem otrējiem skruberiem Putekļu atdalīšana notiek elektrostatiskajā filtrā vai vairākpakāpju multiciklonā. Ja izmanto magnija sulfīta procesu, tad ESF uztvertie putekļi galvenokārt sastāv no MgO un nelielā mērā no K, Na vai Ca savienojumiem. Reģenerētos MgO pelnus suspendē ūdenī, skalo un dzēš, lai veidotos Mg(OH)2, ko pēc tam sārmainā skrubēšanas šķīdumā vairākpakāpju skruberos izmanto, lai reģenerētu vārīšanas ķimikālijās esošo sēru. Ja izmanto amonija sulfīta procesu, amonjaka bāzi nereģenerē, jo sadegšanas procesā tas sadalās slāpeklī. Atputekļotā dūmgāze plūst caur dzesēšanas skruberi, ko darbina ar ūdeni, un tad ieplūst dūmgāzu trīs vai vairāk pakāpju skruberī, kur SO2 emisijas tiek skrubētas ar Mg(OH)2 sārmainu šķīdumu, ja runa ir par magnija sulfīta procesu, un ar jaunpagatavotu 100 % NH3 šķīdumu, ja runa ir par amonija sulfīta procesu.

1.7.2. Paņēmieni, kā samazināt saldūdens izmantošanu, notekūdeņu plūsmu un piesārņojuma slodzi notekūdeņos

1.7.2.1. Procesintegrētie paņēmieni







Paņēmiens Apraksts Sausā mizošana Apaļkoksnes sausā mizošana trumuļu mizotājos (ūdeni izmanto tikai apaļkoksnes nomazgāšanā un pēc tam reciklē, un tikai neliela daļa ūdens nonāk notekūdeņu attīrīšanas ietaisē). Bezhlora balināšana (BHB) Bezhlora balināšanā netiek izmantoti nekādi hloru saturoši balinātāji, līdz ar to nerodas arī organisku un hlororganisku vielu emisijas no balināšanas. Moderna balināšana bez elementārā hlora (BEH) Moderna balināšana bez elementārā hlora samazina hlora dioksīda patēriņu, jo tā sastāv no viena vai vairākiem balināšanas posmiem: apstrāde ar skābekli, hidrolīze karstas skābes vidē, vidējas un augstas konsistences masas apstrāde ar ozonu, apstrāde ar ūdeņraža peroksīdu atmosfēras spiedienā un palielinātā spiedienā vai karsta hlora dioksīda izmantošana. Padziļinātā delignifikācija Padziļinātā delignifikācija, proti, a) modificētā vārīšana vai b) delignifikācija ar skābekli, palielina pulpas delignifikācijas pakāpi (pazemina kapa skaitli) pirms balināšanas un tādējādi samazina balināšanas ķimikāliju izmantošanu un ĶSP notekūdeņos. Ja pirms balināšanas kapa skaitli pazemina par vienu vienību, tad balināšanas radīto ĶSP var samazināt par aptuveni 2 kg ĶSP/GSt. Atdalīto lignīnu var reģenerēt un aizvadīt uz ķīmisko vielu un enerģijas reģenerācijas sistēmu. a) Padziļinātā modificētā vārīšana Padziļinātā vārīšana (periodiska vai nepārtraukta sistēma) paredz ilgāku vārīšanas periodu optimizētos apstākļos (piem., sārmu koncentrācija vārsārmā tiek regulēta tā, lai vārīšanas procesa sākumā tā būtu mazāka, bet beigās – lielāka), lai pirms balināšanas atdalītu maksimāli daudz lignīna, nepieļaujot ogļhidrātu nepieņemamu sadalīšanos vai pulpas stiprības pārmērīgu zudumu. Tādējādi var samazināt ķimikāliju izmantošanu balināšanas posmā un samazināt organisko vielu daudzumu, kas no balināšanas ceha nonāk notekūdeņos. b) Delignifikācija ar skābekli Delignifikācija ar skābekli ļauj atdalīt ievērojamu pēc vārīšanas palikušā lignīna frakciju gadījumā, ja vārīšanas cehā jāizmanto pulpa ar augstāku kapa skaitli. Sārmainā vidē pulpa reaģē ar skābekli, un tiek izdalīta daļa no atlikušā lignīna Nebalinātas pulpas suspensijas efektīva filtrēšana un skalošana noslēgtā sistēmā Nebalinātu pulpu filtrē spiedsietos vairākpakāpju noslēgtā ciklā. Tādējādi jau pašā procesa sākumā tiek aizvākti piemaisījumi un neizvārītās celulozes mezgli. Nebalinātas pulpas suspensijas skalošanas laikā izšķīdušās organiskās un neorganiskās ķīmiskās vielas tiek atdalītas no pulpas šķiedrām. Nebalinātu pulpu vispirms var skalot vārkatlā, pēc tam augstražīgās skalošanas ietaisēs pirms un pēc delignifikācijas ar skābekli, t. i., pirms balināšanas. Tādējādi tiek samazināta gan piemaisījumu pārnese, gan ķimikāliju patēriņš balināšanā, gan emisiju slodze notekūdeņos. Bez tam ir iespējams skalošanas ūdenī esošās vārīšanas ķimikālijas reģenerēt. Efektīva vārīšana notiek pretplūsmas vairākpakāpju skalošanas ietaisēs, izmantojot filtrus un preses. Nebalinātas pulpas suspensijas filtrēšanas ceha ūdens sistēma ir pilnībā noslēgta. Daļēja tehniskā ūdens reciklēšana balināšanas cehā Balināšanas cehā skābie un sārmainie filtrāti tiek reciklēti pretēji pulpas plūsmai. Ūdens nonāk vai nu notekūdeņu attīrīšanas ietaisē, vai – nedaudzos gadījumos – skalošanas ietaisē pēc apstrādes ar skābekli. Lai panāktu zemas emisijas, skalošanas procesa starpposmos katrā ziņā jāizmanto efektīvas skalošanas ietaises. Efektīvās fabrikās (kraftpulpa) panākams, ka balināšanas ceha efluenta plūsma ir 12–25 m3/GSt. Efektīvs izlijumu monitorings un lokalizācija, tostarp ar ķīmisko vielu un enerģijas reģenerāciju Efektīva izlijumu kontroles, uztveršanas un reģenerācijas sistēma, kas novērš liela organiskā un pat toksiskā piesārņojuma nejaušu rašanos un maksimālas pH vērtības (otrējās notekūdeņu attīrīšanas ietaises) ietver šādas darbības: — veikt vadītspējas vai pH līmeņa monitoringu stratēģiskās vietās, lai varētu konstatēt zudumus un izlijumus, — savākt novirzīto vai izlijušo atsārmu pie visaugstākās iespējamās cietvielu koncentrācijas atsārmā, — savākto atsārmu un šķiedras atgriezt tehnoloģiskajā ciklā attiecīgajos posmos, — nepieļaut, ka koncentrētu vai kaitīgu plūsmu izlijumi no kritiski svarīgām tehnoloģiskā procesa zonām (ieskaitot taleļļu un terpentīnu) nonāk efluentu bioloģiskās attīrīšanas sistēmā, — nodrošināt piemērota izmēra bufercisternas toksiska vai karsta koncentrēta atsārma savākšanai un glabāšanai. Melnā atsārma iztvaicētāja un reģenerācijas katla pietiekama jauda, lai tie spētu darboties maksimālas noslodzes apstākļos Melnā atsārma iztvaicētāja un reģenerācijas katla pietiekama ietilpība nodrošina, ka iespējams pārstrādāt atsārma un sauso cietvielu papildu daudzumus, kas savākti no izlijumiem vai balināšanas ceha efluentiem. Tas mazina nostrādātā melnā atsārma, citu koncentrētu tehnisko efluentu un, iespējams, balināšanas ceha filtrātu zudumus. Vairākpakāpju iztvaicētājā tiek koncentrēts nostrādātais melnais atsārms no nebalinātas pulpas suspensijas skalošanas un dažos gadījumos arī biodūņas no efluentu attīrīšanas ietaises un/vai nātrija sulfāts (ClO2 ražošanas blakusprodukts). Ja iztvaicēšanas jauda ir lielāka nekā normālai darbībai nepieciešamā jauda, tā ir pietiekama rezerve ārkārtas gadījumiem, lai varētu reģenerēt izlijumus un apstrādāt balināšanas ceha filtrāta reciklēšanas plūsmas, ja tādas ir. Piesārņoto (netīro) kondensātu atdestilēšana un kondensātu otrreizēja izmantošana procesā Piesārņoto (netīro) kondensātu atdestilēšana un kondensātu otrreizēja izmantošana procesā samazina fabrikas saldūdens patēriņu un organisko vielu daudzumu, kas nonāk notekūdeņu attīrīšanas ietaisē. Atdestilēšanas kolonnā tvaiks plūst pretēji iepriekš izfiltrētiem procesa kondensātiem, kas satur reducēta sēra savienojumus, terpēnus, metanolu un citus organiskus savienojumus. Kondensātā esošās gaistošās vielas kolonnas augšējā daļā akumulējas kā nekondensējamas gāzes un metanols un tiek aizvadītas no sistēmas. Attīrītos kondensātus tehnoloģiskajā procesā var izmantot otrreizēji, piem., balināšanas ceha skalošanā, nebalinātas pulpas suspensijas skalošanā, kaustizācijas operācijās (sārņu skalošana un atšķaidīšana, sārņu filtru skalošana), kā KRS skrubēšanas šķidrumu kaļķu cepļos vai kā baltā atsārma sastāvdaļu. Atdestilētās nekondensējamās gāzes no viskoncentrētākajiem kondensātiem tiek ievadītas stipro smakojošo gāzu savākšanas