02016Y0312(02) — LV — 15.12.2017 — 002.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2015/2) (OV C 097, 12.3.2016., 9. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2015. gada 15. decembris)

par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu

(ESRK/2015/2)

2016/C 97/02







1. IEDAĻA

IETEIKUMI

A ieteikums. Attiecīgo iestāžu pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšana

1. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts pirms makrouzraudzības politikas pasākumu pieņemšanas novērtēt to iespējamo pārrobežu ietekmi. Jānovērtē vismaz tie kapitāla pārneses veidi, kuros izmanto kredītrisku korekcijas un regulējuma arbitrāžu, novērtēšanā izmantojot metodiku, kas izklāstīta ESRK Rokasgrāmatas 11. nodaļā.

2. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts novērtēt:

a) makrouzraudzības politikas pasākumu, ko īsteno attiecīgās iestādes jurisdikcijā, iespējamo pārrobežu ietekmi (kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu); un

b) visu ierosināto makrouzraudzības politikas pasākumu iespējamo pārrobežu ietekmi uz citām dalībvalstīm un vienoto tirgu.

3. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts vismaz reizi gadā pārraudzīt to ieviesto makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes materializēšanos un attīstību.

B ieteikums. Paziņošana par attiecīgo iestāžu pieņemtiem makrouzraudzības politikas pasākumiem un to savstarpējas atzīšanas pieprasījumi

1. Attiecīgajām aktivizētājām iestādēm tiek ieteikts paziņot ESRK par makrouzraudzības politikas pasākumiem, tiklīdz tie ir pieņemti, un ne vēlāk kā divu nedēļu laikā pēc to pieņemšanas. Paziņojumā jāiekļauj novērtējums par pārrobežu ietekmi un vajadzību lūgt citām attiecīgajām iestādēm veikt savstarpēju atzīšanu. Attiecīgās aktivizētājas iestādes tiek lūgtas sniegt informāciju angļu valodā, izmantojot ESRK interneta vietnē publicētās veidnes.

▼M3

2. Ja tiek uzskatīts, ka ir jālūdz citas dalībvalstis veikt savstarpēju atzīšanu, lai nodrošinātu attiecīgo pasākumu efektīvu darbību, attiecīgās aktivizētājas iestādes tiek lūgtas iesniegt ESRK savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, pievienojot to paziņojumam par attiecīgo pasākumu. Pieprasījumā iekļauj ierosināto būtiskuma robežvērtību.

▼B

3. Ja makrouzraudzības politikas pasākumi tika aktivizēti pirms šā ieteikuma pieņemšanas vai ja pasākumu sākotnējās ieviešanas brīdī netika uzskatīts, ka vajadzīga savstarpēja atzīšana, un attiecīgā aktivizētāja iestāde pēc tam nolēma, ka savstarpēja atzīšana tomēr ir vajadzīga, attiecīgās aktivizētājas iestādes tiek lūgtas iesniegt ESRK savstarpējas atzīšanas pieprasījumu.

C ieteikums. Citu attiecīgo iestāžu pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēja atzīšana

▼M2

1. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:

Beļģija:

— 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu metodi, Beļģijas hipotēku kredītu riska darījumiem;

Igaunija:

— 1 procenta sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem.

▼B

2. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt šajā ieteikumā norādīto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, īstenojot tādu pašu makrouzraudzības politikas pasākumu, kādu ir īstenojusi aktivizētāja iestāde. Ja valsts tiesību aktos nav paredzēts tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt savstarpējo atzīšanu pēc apspriešanās ar ESRK, pieņemot tādu attiecīgās valsts jurisdikcijā paredzētu makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei.

3. Ja netiek ieteikts konkrēts termiņš makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpējai atzīšanai, attiecīgajām iestādēm makrouzraudzības politikas pasākumus, ar ko veic savstarpēju atzīšanu, iesaka pieņemt ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā ieteikuma jaunākā grozījuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ciktāl iespējams, pieņemto pasākumu un savstarpējas atzīšanas pasākumu jāaktivizē vienā un tajā pašā datumā.

D ieteikums. Paziņošana par citu attiecīgo iestāžu pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts paziņot ESRK par paveiktu citas attiecīgās iestādes makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpēju atzīšanu. Paziņojums jānosūta ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējas atzīšanas pasākuma pieņemšanas. Paziņotājām iestādēm tiek lūgts sniegt informāciju angļu valodā, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1. Interpretācija

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

a) “aktivizēšana” ir makrouzraudzības politikas pasākuma piemērošana valsts līmenī;

b) “pieņemšana” ir lēmums, ko attiecīgā iestāde pieņem par makrouzraudzības politikas pasākuma ieviešanu, savstarpēju atzīšanu vai grozīšanu;

c) “finanšu pakalpojums” ir jebkurš bankas, kredīta, apdrošināšanas, personālo pensiju, ieguldījumu vai maksājumu rakstura pakalpojums;

d) “makrouzraudzības politikas pasākums” ir jebkurš pasākums, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1092/2010 2. panta c) punkta definētā sistēmiskā riska novēršanai vai mazināšanai un ko pieņēmusi vai aktivizējusi attiecīgā iestāde saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem;

e) “paziņojums” ir rakstisks paziņojums ESRK, kuru angļu valodā sagatavojusi attiecīgā iestāde, tostarp ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. pantu, par makrouzraudzības politikas pasākumu saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu un kurš var būt dalībvalsts savstarpējas atzīšanas pieprasījums saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu;

f) “savstarpēja atzīšana” ir kārtība, kādā konkrētas jurisdikcijas attiecīgā iestāde finanšu iestādēm piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, kas ir tāds pats kā citas jurisdikcijas attiecīgās aktivizētājas iestādes noteiktais pasākums vai līdzvērtīgs tam, ja attiecīgās finanšu iestādes ir pakļautas vieniem un tiem pašiem riskiem attiecīgās aktivizētājas iestādes jurisdikcijā;

g) “attiecīgā aktivizētāja iestāde” ir attiecīgā iestāde, kas ir atbildīga par makrouzraudzības politikas pasākuma piemērošanu valsts līmenī;

h) “attiecīgā iestāde” ir iestāde, kurai piešķirtas makrouzraudzības politikas pasākumu pieņemšanas un/vai aktivizēšanas pilnvaras, tostarp, bet ne tikai:

i) norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 4. nodaļu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu, kompetentā iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40) apakšpunktā, ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punktu; vai

ii) makrouzraudzības iestāde, kurai ir mērķi, pasākumi, pilnvaras, pārskatatbildības prasības un citas Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2011/3 ( 1 ) noteiktās pazīmes;

▼M3

i) “būtiskuma robežvērtība” ir kvantitatīva robežvērtība, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku.

▼B

2. Atbrīvojumi

▼M3

1. Attiecīgās iestādes savā jurisdikcijā esošu individuālu finanšu pakalpojumu sniedzēju var atbrīvot no konkrēta makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpējas atzīšanas piemērošanas, ja šī finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījumi ir nebūtiski saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā attiecīgā aktivizētāja iestāde piemēro atbilstošo makrouzraudzības politikas pasākumu (de minimis princips). Attiecīgajām iestādēm tiek lūgts par šādiem atbrīvojumiem ziņot ESRK, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni savstarpējas atzīšanas pasākumu paziņošanai.

De minimis principa piemērošanas nolūkā ESRK iesaka būtiskuma robežvērtību, kuras pamatā ir attiecīgās aktivizētājas iestādes saskaņā ar 1. iedaļas B ieteikuma 2. punktu ierosinātā būtiskuma robežvērtība. Kalibrējot robežvērtību, būtu jāievēro ESRK noteiktā labākā prakse. Būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var piemērot ieteikto robežvērtību, piemērotos gadījumos savā jurisdikcijā noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. Piemērojot de minimis principu, iestādēm būtu rūpīgi jāmonitorē, vai nematerializējas kapitāla pārnese un regulējuma arbitrāža, un vajadzības gadījumā jālabo attiecīgā nepilnība.

▼B

2. Ja šajā ieteikumā tiek sniegts ieteikums par pasākuma savstarpēju atzīšanu, bet attiecīgās iestādes pirms tam jau ir veikušas pasākuma savstarpēju atzīšanu un paziņošanu, attiecīgais savstarpējas atzīšanas pasākums nav jāgroza, pat ja tas atšķiras no aktivizētājas iestādes īstenotā pasākuma.

3. Termiņi un paziņošana

1. Attiecīgās iestādes tiek lūgtas sniegt ESRK pārskatu par darbībām, ko tās veikušas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot savu bezdarbību. Pārskati jāiesniedz reizi divos gados, un pirmais pārskats jāiesniedz līdz 2017. gada 30. jūnijam. Pārskatos iekļauj vismaz:

a) informāciju par veikto darbību veidu un laiku;

b) novērtējumu par veikto darbību funkcionēšanu no šā ieteikuma mērķu sasniegšanas viedokļa;

c) detalizētu pamatojumu atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar de minimis principu, kā arī savas bezdarbības vai atkāpju no šā ieteikuma detalizētu pamatojumu, tostarp kavējumu iemeslus.

2. Dalītas atbildības gadījumā attiecīgajām iestādēm jāveic savstarpēja koordinēšana, lai vajadzīgā informācija tiktu sniegta savlaicīgi.

3. Attiecīgās iestādes tiek aicinātas pēc iespējas ātrāk informēt ESRK par ierosinātajiem makrouzraudzības politikas pasākumiem.

4. Makrouzraudzības politikas pasākums, ar ko veic savstarpēju atzīšanu, ir uzskatāms par līdzvērtīgu, ja tam, ciktāl iespējams, ir:

a) tāda pati ekonomiskā ietekme;

b) tāda pati piemērošanas joma;

c) tādas pašas sekas (sankcijas) neatbilstības gadījumā.

▼M3

4. Ieteikuma grozījumi

Par to, kad šis ieteikums jāgroza lems ESRK Valde. Šādi grozījumi jo īpaši ietvers papildu vai grozītus makrouzraudzības politikas pasākumus, kuriem paredzēts veikt savstarpēju atzīšanu, kā noteikts C ieteikumā un attiecīgajos pielikumos, kas ietver informāciju par pasākumiem, t. sk. ESRK noteikto būtiskuma robežvērtību. ESRK Valde var arī pagarināt iepriekšējos punktos noteiktos termiņus, ja dalībvalstīs jāveic tiesību aktu grozījumi, lai izpildītu kādu no ieteikumiem. Jo īpaši ESRK Valde var pieņemt lēmumu grozīt šo ieteikumu pēc tam, kad Eiropas Komisija veikusi Savienības tiesību aktos noteiktās obligātās atzīšanas regulējuma pārskatīšanu, vai ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar brīvprātīgas savstarpējas atzīšanas kārtības, kas izveidota ar šo ieteikumu, darbību.

▼B

5. Monitorēšana un izvērtējums

1. ESRK sekretariāts:

a) palīdz attiecīgajām iestādēm, tostarp veicinot koordinētu pārskatu sniegšanu, nodrošinot attiecīgus paraugus un vajadzības gadījumā precizējot atbilstības nodrošināšanas procedūru un grafiku;

b) pārbauda attiecīgo iestāžu atbilstību, tostarp pēc to lūguma sniedzot tām palīdzību, un sniedz ESRK Valdei pārskatus par atbilstību.

2. ESRK Valde izvērtē darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojušas attiecīgās iestādes, un vajadzības gadījumā lemj par to, vai šis ieteikums ir ievērots un vai attiecīgās iestādes ir pienācīgi pamatojušas savu bezdarbību.

▼M1









PIELIKUMS

Beļģija

5 procentu punktu riska svēruma palielinājums, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu metodi (IRB kredītiestāžu), Beļģijas hipotēku kredītu riska darījumiem

I. Pasākuma apraksts

1. Beļģijas pasākums ir 5 procentu punktu riska svēruma palielinājums, kuru IRB kredītiestādes piemēro Beļģijas hipotēku kredītu riska darījumu vērtībai. Proti, riska svērumu, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 3. punktu aprēķina ar Beļģijā atrodošos mājokļa nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām, palielina par 5 procentu punktiem. Piemēram, 10 procentu riska svērumu, kuru IRB kredītiestādes piemēro Beļģijas hipotēku kredītiem, palielina līdz 15 procentiem.

II. Savstarpēja atzīšana

2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu attiecībā uz Beļģijas hipotēku kredītiem, kurus izsniegušas to attiecīgajās jurisdikcijās reģistrētu IRB kredītiestāžu iekšzemē licencētas filiāles, kuras atrodas Beļģijā. Šī punkta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

3. Ja nav citās dalībvalstīs esošu IRB kredītiestāžu ar Beļģijā reģistrētām filiālēm, kurām ir būtiski riska darījumi Beļģijas hipotēku tirgū, attiecīgās iestādes var nolemt nepiemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 9. punktu pieņemts jauns lēmums par Beļģijas pasākuma piemērošanas perioda pagarināšanu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts izvērtēt situāciju un vajadzības gadījumā atzīt Beļģijas pasākumu.

4. Attiecīgajām iestādēm tāpat tiek ieteikts atzīt Beļģijas pasākumu attiecībā uz tādu Beļģijas hipotēku kredītu hipotēkas vērtību, kurus to attiecīgajās jurisdikcijās reģistrētas IRB kredītiestādes tieši izsniedz pāri robežām. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzītajam pasākumam, t.sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt sešu mēnešu laikā.

5. Ja nav citās dalībvalstīs esošu IRB kredītiestāžu, kurām ir būtiski pārrobežu riska darījumi Beļģijas hipotēku tirgū, attiecīgās iestādes var nolemt neveikt savstarpējo atzīšanu. Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 9. punktu pieņemts jauns lēmums par Beļģijas pasākuma piemērošanas perioda pagarināšanu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts izvērtēt situāciju un vajadzības gadījumā atzīt Beļģijas pasākumu.

▼M2

Igaunija

1 procenta sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem

I. Pasākuma apraksts

1. Igaunijas pasākums ir 1 procenta sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem.

II. Savstarpēja atzīšana

2. Ja dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos ir ieviesušas Direktīvas 2013/36/ES 134. pantu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Igaunijas pasākumu attiecībā uz iekšzemē licencēto iestāžu riskiem Igaunijā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

3. Ja dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos nav ieviesušas Direktīvas 2013/36/ES 134. pantu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Igaunijas pasākumu attiecībā uz iekšzemē licencēto iestāžu riskiem Igaunijā saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt sešu mēnešu laikā.