1998R0577 — LV — 18.06.2014 — 006.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 577/98

(1998. gada 9. marts)

par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 213. pantu, ņemot vērā Komisijas iesniegto regulas projektu, tā kā, lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Komisijai ir vajadzīga salīdzināma statistiskā informācija par nodarbinātības un bezdarba līmeni, struktūru un tendencēm dalībvalstīs; ▼C1 tā kā labākā metode, kā iegūt šādu informāciju Kopienas līmenī, ir veikt saskaņotu darbaspēka apsekojumu; tā kā Padomes 1991. gada 16. decembra Regulā (EEK) Nr. 3711/91 par ikgadēju darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā ( 1 ) ir noteikts, ka, sākot ar 1992. gadu, apsekojums ir jāveic katra gada pavasarī; ▼B tā kā, kaut arī datu pieejamības un saskaņotības nodrošināšanas un darba apjoma mērījumu dēļ nepārtraukts apsekojums ir vēlamāks par ikgadēju pavasara apsekojumu, ir grūti īstenot nepārtrauktu apsekojumu vienos un tajos pašos datumos visās dalībvalstīs; tā kā būtu jāveicina esošo administratīvo avotu izmantošana, ciktāl tie var lietderīgi papildināt intervijās iegūto informāciju vai noderēt par izlases pamatu; tā kā apsekojuma datus, ko nosaka šī regula, var paplašināt, lai ietvertu papildu mainīgo lielumu kopumu, kas veido ad hoc moduļu programmas daļu, kura aptver vairākus gadus un kuru noteiks saskaņā ar attiecīgu kārtību, pieņemot ieviešanas noteikumus; tā kā samērīguma un izmaksu efektivitātes principi, kā tie noteikti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku ( 2 ), kas ir Kopienas statistikas veidošanas juridiskais pamats, ir piemērojami arī šai regulai; tā kā statistikas konfidencialitāti reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par statistikas konfidencialitātei pakļautas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam ( 3 ); tā kā Komisija saskaņā ar Lēmuma 89/382/EEK, Euratom ( 4 ) 3. pantu ir apspriedusies ar Statistikas programmas komiteju, kas izveidota ar minēto lēmumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Apsekojumu biežums

Darbaspēka izlases veida apsekojumu (še turpmāk “apsekojums”) dalībvalstis izdara katru gadu.

▼M1

Apsekojums ir nepārtraukts apsekojums, kas nodrošina ceturkšņa un gada rezultātus; taču pārejas laikā, kas nav ilgāks kā līdz 2002. gadam, dalībvalstis, kuras nespēj veikt nepārtrauktu apsekojumu, tā vietā veic apsekojumu reizi gadā ik pavasari.

Izņēmuma kārtā pārejas laiku pagarina:

a) Itālijai līdz 2003. gadam;

b) Vācijai līdz 2004. gadam ar nosacījumu, ka Vācija par darbaspēka izlases apsekojuma galvenajiem rādītājiem sagatavos aizstājošas aplēses par kvartālu, kā arī ikgadējas vidējo lielumu aplēses dažiem noteiktiem darbaspēka izlases apsekojuma galvenajiem rādītājiem.

▼B

Apsekojuma laikā savāktā informācija vispār attiecināma uz stāvokli tās nedēļas laikā (no pirmdienas līdz svētdienai), kas ir pirms intervijas un ko sauc par pārskata nedēļu.

Nepārtraukta apsekojuma gadījumā:

— pārskata nedēļas vienmērīgi izdala pa visu gadu;

— intervija parasti notiek tās nedēļas laikā, kas seko tūlīt aiz pārskata nedēļas. Starp pārskata nedēļu un intervijas datumu nedrīkst būt vairāk par piecām nedēļām, izņemot trešo ceturksni,

— pārskata ceturkšņi un gadi ir grupas, kurās attiecīgi ir 13 vai 52 nedēļas pēc kārtas. Nedēļu sarakstu, kas veido attiecīgo ceturksni vai gadu, sagatavo saskaņā ar ►M5 8. panta 2. punktā ◄ noteikto kārtību.

2. pants

Apsekojuma vienības un piemērošanas joma, novērošanas metodes

1. Apsekojumu veic katrā dalībvalstī, apsekojot mājsaimniecību izlasi vai personu izlasi, kas dzīvo minētās dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā apsekojuma laikā.

2. Apsekojuma galvenais loks ir personas, kas dzīvo privātās mājsaimniecībās katras dalībvalsts ekonomiskajā teritorijā. Ja iespējams, šo privātās mājsaimniecībās dzīvojošo personu pamatiedzīvotāju kopumu papildina ar personām, kas dzīvo kolektīvās mājsaimniecībās.

Ja vien iespējams, kolektīvās mājsaimniecības ietver, izmantojot izlases, kas īpaši sagatavotas, lai varētu tieši novērot attiecīgās personas. Ja tas nav iespējams, šo grupu personas, kas saglabā saites ar privātām mājsaimniecībām, ietver saistībā ar šīm mājsaimniecībām.

3. Mainīgos lielumus, ko izmanto darba statusa un nepietiekamas nodarbinātības noteikšanai ir jāiegūst, intervējot attiecīgo personu, vai, ja tas nav iespējams, citu mājsaimniecības locekli. Citu informāciju drīkst iegūt no alternatīviem avotiem, to skaitā no administratīviem reģistriem, ar noteikumu, ka iegūtie dati ir līdzvērtīgas kvalitātes.

4. Neatkarīgi no tā, vai izlases vienība ir persona vai mājsaimniecība, informāciju parasti savāc par visām mājsaimniecības personām. Tomēr, ja izlases vienība ir persona, tad attiecībā uz citiem mājsaimniecības locekļiem:

— informācijā var neietvert 4. panta 1. punkta g), h), i) un j) apakšpunktā uzskaitītās pazīmes,

— informāciju var savākt no ►C3 apakšizlases ◄ , kas definēta tā, lai: — — pārskata nedēļas būtu vienmērīgi izdalītas pa visu gadu; — attiecībā uz līmeņu gada vērtējumiem, lai novērošanu skaits (izlasē ietilpstošās personas kopā ar savas mājsaimniecības locekļiem) atbilstu 3. pantā noteiktajiem ticamības kritērijiem.

3. pants

Izlases pārstāvība

1. Bezdarbnieku grupai, kas pārstāv 5 % no darba spējīgā vecuma iedzīvotājiem, gada vidējo lielumu (vai gadījumā, kad veic ikgadējo apsekojumu pavasarī — pavasara vērtējuma) noteikšanas relatīvā standartkļūda NUTS II līmenī nedrīkst būt lielāka par 8 % no attiecīgās iedzīvotāju grupas.

Reģionus, kuros ir mazāk par 300 000 iedzīvotājiem, no šīs prasības atbrīvo.

2. Nepārtraukta apsekojuma gadījumā iedzīvotāju grupām, kas veido 5 % no darba spējīgā vecuma iedzīvotājiem, relatīvā standartkļūda valsts līmenī, vērtējot pārmaiņas starp diviem secīgiem ceturkšņiem, nedrīkst būt lielāka par 2 % no attiecīgās iedzīvotāju grupas.

Dalībvalstīm, kurās iedzīvotāju skaits ir starp vienu miljonu un divdesmit miljoniem, šī prasība ir mīkstināta tā, lai ceturkšņa izmaiņu vērtējuma relatīvā standartkļūda nebūtu lielāka par 3 % no attiecīgās iedzīvotāju grupas.

Dalībvalstis, kurās ir mazāk par vienu miljonu iedzīvotāju, ir atbrīvotas no šīm precizitātes prasībām attiecībā uz izmaiņām.

3. Ja apsekojumu veic tikai pavasarī, vismaz ceturtdaļu no apsekojuma vienībām ņem no iepriekšējā apsekojuma un vismaz ceturtdaļa veido daļu no nākamā apsekojuma.

Šīs divas grupas identificē ar kodu.

4. Ja neatbildēšana uz dažiem jautājumiem rada datu trūkumu, vajadzības gadījumā izmanto statistiskās attiecināšanas metodi.

▼C1

5. Svarus aprēķina, jo īpaši ņemot vērā atlases varbūtību un ārējos datus attiecībā uz apsekojamo iedzīvotāju sadalījumu pēc dzimuma, vecuma (piecu gadu vecuma grupas) un reģioniem (NUTS II līmenis), ja attiecīgā dalībvalsts šādus ārējos datus uzskata par pietiekami ticamiem.

▼B

6. Dalībvalstis nodrošina Komisijai (Eurostat) visu vajadzīgo informāciju par apsekojuma organizēšanu un metodiku un, jo īpaši, tās norāda pieņemtos kritērijus attiecībā uz izlases izveidojumu un lielumu.

4. pants

▼C3

Apsekojuma rādītāji

▼B

1. Sniedzami šādi dati:

a) demogrāfiskais pamats: — kārtas numurs mājsaimniecībā, — dzimums, — dzimšanas gads, ▼C1 — dzimšanas datums attiecībā pret pārskata perioda beigām, ▼B — ģimenes stāvoklis, — radniecība ar respondentu, — laulātā kārtas numurs, — tēva kārtas numurs, — mātes kārtas numurs, — valsts piederība, ▼C1 — uzturēšanās gadu skaits dalībvalstī, ▼B — dzimšanas valsts (neobligāti), — piedalīšanās veids apsekojumā (tieša piedalīšanās vai ar cita mājsaimniecības locekļa starpniecību);

▼M3

b) darba statuss: — darba statuss pārskata nedēļā, — aizvien turpināta algas saņemšana, — iemesli, kādēļ nav strādājis, kaut arī ir bijis darba attiecībās, — darba meklējumi personai, kas nav nodarbināta, — meklējamā darba veids (pašnodarbinātais vai darbinieks), — darba atrašanai izmantotās metodes, — iespēja sākt darbu;

▼C2

c) pamatdarba mainīgie lielumi: — nodarbinātības statuss, — vietējās vienības ekonomiskās darbības veids, — profesija/amats, — pārraudzības kompetence, — vietējā vienībā strādājošo personu skaits, — darba vietas valsts, — darba vietas reģions, — gads un mēnesis, kad persona uzsākusi strādāt pašreizējā darbā, — valsts nodarbinātības dienesta līdzdalība pašreizējā darba atrašanā, — darba pastāvīgums (un iemesli), — pagaidu darba vai darba līguma uz noteiktu laiku ilgums, — pilna darba laika / nepilna darba laika nodalīšana (un iemesli), — līgums ar pagaidu nodarbinātības aģentūru, — darbs mājās;

d) nostrādātās stundas: — nedēļā parasti strādājamo stundu skaits, — faktiski nostrādāto stundu skaits, — virsstundu skaits pārskata nedēļā, — galvenais iemesls, kādēļ faktiski nostrādāto stundu skaits atšķiras no parasti strādājamo stundu skaita;

▼C1

e) blakus darbs: — vairāk nekā viena darba esamība, — nodarbinātības statuss, — vietējās vienības ekonomiskās darbības veids, — faktiski nostrādāto stundu skaits;

▼B

f) redzama nepietiekama nodarbinātība: — vēlas parasti strādāt vairāk par pašreizējo stundu skaitu (gada apsekojuma gadījumā nav obligāti), — meklē citu darbu un meklēšanas iemesli, — meklējamā darba veids (darbinieks vai cita veida), — darba atrašanai izmantotās metodes, — iemesli, kādēļ persona nemeklē citu darbu (gada apsekojuma gadījumā nav obligāti), — iespēja sākt darbu, ▼C1 — stundu skaits, ko vēlas strādāt (gada apsekojuma gadījumā nav obligāti);

▼M3

g) darba meklējumi: — meklējamā darba veids, — darba meklējumu ilgums, — personas stāvoklis tieši pirms darba meklējumu sākšanas, — vai ir reģistrējusies valsts nodarbinātības dienestā un vai saņem pabalstu, — vēlēšanās strādāt personai, kas darbu nemeklē, — iemesli, kādēļ persona nav meklējusi darbu, — aprūpes iestāžu trūkums;

▼M2

h) izglītība un apmācība: piedalīšanās oficiālajā izglītībā vai apmācībā iepriekšējo četru nedēļu laikā — līmenis, — joma; piedalīšanās kursos un citos mācību pasākumos iepriekšējo četru nedēļu laikā — kopējais ilgums, — pēdējo kursu vai mācību pasākuma mērķis, — pēdējo mācību joma, — piedalīšanās pēdējā mācību pasākumā darba laikā; izglītības pakāpe — augstākais veiksmīgi pabeigtais izglītības vai apmācības līmenis, — šī augstākā izglītības un apmācības līmeņa joma, — gads, kad šis augstākais līmenis ir veiksmīgi pabeigts;

▼B

i) iepriekšējā darba pieredze personai, kurai nav darba: — iepriekšējās darba pieredzes esamība, — gads un mēnesis, kurā persona pēdējoreiz strādājusi, — pēdējā darba vai uzņēmējdarbības atstāšanas galvenais iemesls, ▼C1 — nodarbinātības statuss pēdējā darbā, — vietējās vienības, kurā persona pēdējoreiz strādājusi, ekonomiskās darbības veids, — profesija/amats pēdējā darbavietā;

j) situācija vienu gadu pirms apsekojuma (1., 3. un 4. ceturksnim nav obligāti): — statuss pamatdarbā, — nodarbinātības statuss, — vietējās vienības, kurā persona strādājusi, ekonomiskās darbības veids, ▼B — dzīvesvietas valsts, — dzīvesvietas reģions;

k) statuss pamatdarbā (neobligāti);

▼M4

l) darba samaksa pamatdarbā;

▼B

m) tehniskie dati saistībā ar interviju: — apsekojuma gads, — pārskata nedēļa, — intervijas nedēļa, — dalībvalsts, — mājsaimniecības reģions, — urbanizācijas līmenis, — mājsaimniecības sērijas numurs, ▼C1 — mājsaimniecības veids, — iestādes veids, — svari, ▼B — ►C3 apakšizlase ◄ attiecībā uz iepriekšējo apsekojumu (gada apsekojumu), — ►C3 apakšizlase ◄ attiecībā uz nākamo apsekojumu (gada apsekojumu), — kārtējā apsekojuma secības numurs;

n) netipisks darba laiks: — darbs maiņās, — darbs vakaros, — nakts darbs, — darbs sestdienās, — darbs svētdienās.

▼M6

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.c pantu attiecībā uz korekcijām, kas vajadzīgas tehnikas un koncepciju attīstības dēļ to mainīgo lielumu sarakstā, kuri izklāstīti šā panta 1. punktā minēto apsekojuma rādītāju 14 grupu sarakstā. Ar deleģētu aktu, kas pieņemts saskaņā ar šo punktu, izvēles mainīgos lielumus nepārveido par obligātajiem mainīgajiem lielumiem. Obligātie mainīgie lielumi, kuri tiek aptverti nepārtraukti, atbilst šā panta 1. punkta a) līdz j) apakšpunktā un l), m) un n) apakšpunktā minētajiem apsekojuma rādītājiem. Minētie mainīgie lielumi ir daļa no 94 apsekojuma rādītājiem. Attiecīgo deleģēto aktu pieņem ne vēlāk kā 15 mēnešus pirms apsekojuma pārskata perioda sākuma.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.c pantu attiecībā uz mainīgo lielumu sarakstu (turpmāk “strukturālie mainīgie lielumi”), no apsekojuma rādītājiem, kas norādīti šā panta 1. punktā un kas, izmantojot neatkarīgo novērojumu apakšizlasi, jāapseko vienīgi kā gada vidējie lielumi ar atsauci uz 52 nedēļu pārskata periodu, nevis kā ceturkšņa vidējie lielumi.

2.a Strukturālie mainīgie lielumi atbilst nosacījumam, ka relatīvā standartkļūda (neņemot vērā dizaina kļūdu) gada novērtējumā, kas pārstāv 1 % vai vairāk darbspējīgā vecuma iedzīvotāju, nepārsniedz:

a) 9 % dalībvalstīs, kurās iedzīvotāju skaits ir no 1 miljona līdz 20 miljoniem; un

b) 5 % dalībvalstīs, kurās iedzīvotāju skaits ir 20 miljonu un vairāk.

Dalībvalstis, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 1 miljonu, ir atbrīvotas no prasībām attiecībā uz relatīvo standartkļūdu, un mainīgos lielumus vāc kopējai izlasei, ja vien izlase neatbilst a) apakšpunktā noteiktajam kritērijam.

Dalībvalstīs, kuras lieto apakšizlasi statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem, izmantojot vairāk nekā vienu apsekojuma vilni, kopējo izmantoto apakšizlasi veido neatkarīgi novērojumi.

2.b Nodrošina gada apakšizlases kopsummu un pilnas izlases gada vidējo lielumu saskanību attiecībā uz nodarbinātību, bezdarbu un neaktīvajiem iedzīvotājiem dzimumu dalījumā un šādās vecuma grupās: no 15 gadiem līdz 24 gadiem, no 25 gadiem līdz 34 gadiem, no 35 gadiem līdz 44 gadiem, no 45 gadiem līdz 54 gadiem, un 55 gadi un vairāk.

3. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par pamatotības kontroli, mainīgo lielumu kodēšanu un tādu principu sarakstu, kurus ievēro, formulējot jautājumus par darba statusu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

▼M6 —————

▼B

5. pants

►C1 Apsekojuma veikšana ◄

Dalībvalstis var noteikt, ka atbildēt apsekojumā ir obligāti.

▼M4

6. pants

▼C1

Rezultātu nosūtīšana

Divpadsmit nedēļu laikā pēc pārskata perioda beigām nepārtraukta apsekojuma gadījumā (un deviņu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām, ja apsekojums notiek pavasarī) dalībvalstis nosūta apsekojuma rezultātus, bez tiešiem identifikatoriem, uz Eurostat.

▼B

7. pants

Ziņojumi

Par šīs regulas īstenošanu Komisija reizi trijos gados, sākot no 2000. gada, iesniedz ziņojumu Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā jo īpaši novērtē to statistikas metožu kvalitāti, ko dalībvalstis paredzējušas, lai uzlabotu rezultātus vai atvieglotu apsekošanas procedūru.

▼M6

7.a pants

Ad hoc moduļi

1. Lai papildinātu 4. panta 1. punktā aprakstīto informāciju, var pievienot papildu rādītāju kopumu (turpmāk “ad hoc modulis”).

2. Izlase, ko lieto, lai vāktu informāciju par ad hoc moduļiem, sniedz informāciju arī par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem.

3. Izlase, ko lieto, lai vāktu informāciju par ad hoc moduļiem, atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

a) ad hoc moduļu informāciju vāc 52 pārskata nedēļas un uz to attiecas tās pašas prasības, kas minētas 4. panta 2.a punktā; vai

b) ad hoc moduļa informāciju vāc no pilnas izlases vismaz vienu ceturksni.

4. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.c pantu, ar kuriem nosaka ad hoc moduļu programmu trim gadiem. Šajā programmā katram ad hoc modulim definē priekšmetu, sarakstu un aprakstu par specializētās informācijas jomu (turpmāk “ad hoc apakšmoduļi”), izveidojot sistēmu, atbilstoši kurai nosaka un definē šā panta 5.punktā minēto ad hoc moduļu tehniskos rādītājus, kā arī pārskata periodu. Programmu pieņem ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms programmas pārskata perioda sākuma.

5. Lai nodrošinātu vienādu šā panta 4. punktā minētās programmas piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka ad hoc moduļu tehniskos rādītājus katram ad hoc apakšmodulim saskaņā ar minētajā punktā minēto specializētās informācijas jomu, kā arī filtrus un kodus, kas lietojami datu nosūtīšanai, un rezultātu nosūtīšanas termiņu, kas var būt atšķirīgs no 6. pantā noteiktā termiņa. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

6. Detalizētu informācijas sarakstu, kas jāvāc ad hoc modulī, sagatavo ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms minētā moduļa pārskata perioda. Ad hoc modulī nepārsniedz 11 tehniskos rādītājus.

7.b pants

Finanšu noteikums

Savienība piešķir finansiālu atbalstu valsts statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 ( 5 ) 5. panta 2. punktā, lai īstenotu šīs regulas 7.a pantā minētos ad hoc moduļus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013 ( 6 ) 16. panta 1. punktu. Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ( 7 ) 128. panta 1. punkta otrajai daļai Savienība, neizmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, var piešķirt dotācijas valsts statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm. Dotācijas var būt vienreizēji maksājumi, un tās izmaksā ar nosacījumu, ka dalībvalsts faktiski piedalās ad hoc moduļu īstenošanā.

7.c pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Īstenojot saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 7.a pantu deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm un respondentiem.

Minētos deleģētos aktus pieņem vienīgi tad, ja tie ir nepieciešami, lai ņemtu vērā sociālas un ekonomiskas pārmaiņas. Ar minētajiem deleģētajiem aktiem nemaina pieprasītās informācijas neobligāto raksturu.

Komisija, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 (7) 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā, pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot kompetentu ekspertu veiktu izmaksu lietderības analīzi, tostarp respondentu sloga un ražošanas izmaksu novērtējumu.

3. Pilnvaras pieņemt 4. panta 2. punktā un 7.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 18. jūnija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

4. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 2. punktā un 7.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

5. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 7.a pantu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

▼M6

8. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 ( 8 ) nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

▼B

9. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 3711/91.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.