02010R0113 — LV — 23.12.2016 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr 113/2010

(2010. gada 9. februāris),

ar ko attiecībā uz tirdzniecības aptvērumu, datu definīciju, statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un faktūras valūtas dalījumā un īpašām precēm vai pārvietojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.

NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Izslēgtās preces un pārvietojumi

I pielikumā norādītās preces un pārvietojumus neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā.

2.

NODAĻA

DATU DEFINĪCIJA UN SPECIFIKĀCIJA

2. pants

Tirdzniecības plūsmu kodi

Šādus kodus izmanto datiem, kas iegūti no muitas uzskaites dokumentiem par tirdzniecības plūsmu:

3. pants

Pārskata periods

1. Pārskata periods norāda kalendāro gadu un mēnesi, kurā preces importē vai eksportē.

Ja importa un eksporta reģistrācijas avots ir muitas deklarācija, pārskata periods norāda kalendāro gadu un mēnesi, kurā muitas iestādes ir pieņēmušas deklarāciju.

2. Dati par pārskata periodu ir sešu zīmju skaitļu kods, kurā pirmās četras zīmes norāda gadu un pēdējās divas zīmes – mēnesi.

4. pants

Statistiskā vērtība

1. ►M1 Statistiskā vērtība pamatojas uz preču vērtību laikā un vietā, kur tās šķērso tās dalībvalsts robežu, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, tās ievedot (imports) vai izvedot (eksports). ◄

Statistisko vērtību aprēķina, pamatojoties uz 2. punktā minēto preču vērtību, un vajadzības gadījumā to koriģē, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas saskaņā ar 4. punktu.

2. Ņemot vērā vērtēšanas principus, kas noteikti Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta īstenošanas nolīgumā (PTO muitas vērtēšanas nolīgums), importa vai eksporta preču vērtība ir šāda:

Muitas vērtību izmanto, ja tā saskaņā ar muitas kodeksu noteikta precēm laišanai brīvā apgrozībā.

3. Pārstrādē ietverto preču vērtību, pamatojoties uz bruto bāzi, nosaka šādi:

b) precēm pēc pārstrādes nosaka nepārstrādāto preču vērtību plus pārstrādes pievienoto vērtību.

▼M1

4. Vajadzības gadījumā 2. un 3. punktā minēto vērtību koriģē tā, lai statistiskajā vērtībā būtu ietvertas tikai un vienīgi transporta un apdrošināšanas izmaksas, kas radušās, lai nogādātu preces no nosūtīšanas vietas līdz tās dalībvalsts robežai, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai (CIF tipa vērtība importam, FOB tipa vērtība eksportam).

▼B

5. Statistisko vērtību izsaka tās dalībvalsts valsts valūtā, kurā ir iesniegta muitas deklarācija. Ja valūta jākonvertē, lai izteiktu statistisko vērtību valsts valūtā, jāizmanto šāds maiņas kurss:

5. pants

Daudzums

Datus par daudzumu norāda šādi:

6. pants

Importēšanas un eksportēšanas dalībvalstis

1. Datus par importēšanas un eksportēšanas dalībvalstīm kodē saskaņā ar Eiropas Savienības ārējās tirdzniecības statistikas un dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības statistikas valstu un teritoriju nomenklatūru, ko noteikusi Komisija, turpmāk “ģeonomenklatūra”.

2. Datos par dalībvalsti, kur ir iesniegta muitas deklarācija, norāda dalībvalsti, kuras muitas administrācijā ir iesniegta muitas deklarācija, vai, ja izmantota muitas kodeksā definētā vienkāršotā procedūra, kurai muitas administrācijai ir iesniegta papildu deklarācija, ieskaitot, ja muitas iestādes ir atļāvušas, attiecīgo ierakstu deklarētāja uzskaites dokumentos.

▼M1

3. Attiecībā uz importu:

Ja preces laiž brīvā apgrozībā vai tām piemēro galapatēriņa procedūru, galamērķa dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai. Tomēr, ja muitas deklarācijas sagatavošanas laikā ir zināms, ka preces pēc to izlaišanas tiks nosūtītas uz citu dalībvalsti, šī dalībvalsts ir galamērķa dalībvalsts.

4. Attiecībā uz eksportu:

i) preces ir izvestas no šīs citas dalībvalsts tikai nolūkā tās deklarēt eksportam un

Tomēr, ja ir zināms, ka dalībvalstī, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, preces ir ievestas no citas dalībvalsts, šī cita dalībvalsts ir faktiskā eksporta dalībvalsts, ar nosacījumu, ka

▼B

7. pants

Partnervalstis

1. Datus par partnervalstīm kodē saskaņā ar spēkā esošo ģeonomenklatūru.

2. Attiecībā uz importu datos par izcelsmes valsti norāda valsti, kurā preces ir pilnībā ražotas vai kurā notikusi pēdējā būtiskā pārveidošana saskaņā ar muitas kodeksa noteikumiem, kurā izklāstīti noteikumi par nepreferenciālu izcelsmi.

▼M1

Attiecībā uz importu datos par nosūtīšanas valsti norāda dalībvalsti vai ārpuskopienas valsti, no kurienes preces tika sākotnēji nosūtītas uz dalībvalsti, kurā preces atrodas laikā, kad tās izlaiž muitas procedūrai, ja starpniecības dalībvalstī vai ārpuskopienas valstī nav noticis nedz komerciāls darījums (piemēram, pārdošana vai pārstrāde), nedz ar pārvadāšanu nesaistīta apstāšanās. Ja šāda apstāšanās vai komerciāls darījums ir noticis, datos norāda pēdējo starpniecības dalībvalsti vai ārpuskopienas valsti.

▼B

3. Attiecībā uz eksportu datos par pēdējo zināmo galamērķa valsti norāda pēdējo ārpuskopienas valsti, par kuru laikā, kad notiek muitas procedūras noformēšana vai muitas noteikumos atzīts apstrādes veids, zināms, ka uz to jānogādā preces.

8. pants

Preču kods

Datus par precēm kodē šādi:

9. pants

Statistikas procedūra

1. Statistikas procedūra identificē dažādus raksturlielumus, ko izmanto, lai nošķirtu tirdzniecības darījumus, īpaši saskaņā ar tiem atbilstošo muitas procedūru.

2. Statistikas procedūras kods ir kods, ko vajadzības gadījumā atvasina no četru zīmju koda, kas norāda deklarēto procedūru saskaņā ar muitas kodeksu. Izmanto šādus kodus:

imports vai eksports, kas netiek uzskaitīts no muitas deklarācijām.

10. pants

Darījuma veids

1. Darījuma veids identificē dažādus raksturlielumus, kas ir nepieciešami, lai noteiktu preču tirdzniecības darbības jomu, kas pamatojas uz muitas deklarācijām, saskaņotu tirdzniecības statistiku maksājumu bilances un nacionālo kontu vajadzībām un citiem statistikā svarīgiem raksturlielumiem.

2. Datus par darījuma veidu kodē, kā norādīts II pielikumā. Dalībvalstis piemēro kodus A slejā vai kodu kombināciju A slejā un to apakšnodaļas B slejā, kas norādīta minētajā pielikumā.

11. pants

Preferenciāls režīms importam

1. Dati par preferenciālu režīmu ir tarifa režīms, kas norādīts ar preferenču kodu saskaņā ar klasifikāciju, kas norādīta muitas kodeksā.

2. Dati attiecas uz preferenciālo režīmu, ko piemēro vai piešķir muitas iestādes.

12. pants

Transportēšanas veids

1. Datus par transportēšanas veidu uz robežas un transportēšanas veidu valsts iekšienē kodē saskaņā ar III pielikumu.

Transportēšanas veids uz robežas norāda aktīvo transportlīdzekli, ar kuru attiecībā uz eksportu pieņem, ka preces ir izvestas no Eiropas Savienības statistikas teritorijas, un attiecībā uz importu pieņem, ka preces ir ievestas Eiropas Savienības statistikas teritorijā.

Transportēšanas veids valsts iekšienē vajadzības gadījumā norāda aktīvo iekšzemes transportlīdzekli, ar kuru preces tika aizvestas uz saņemšanas vietu (par importu), vai tiek pieņemts, ka ir aizvestas no nosūtīšanas vietas (par eksportu).

2. Datiem par konteineru izmanto šādus kodus:

▼M1

13. pants

Tirgotāja identificēšana

Dati par tirgotāju ir atbilstošs identifikācijas numurs, kas piešķirts importētājam attiecībā uz importu un eksportētajam attiecībā uz eksportu.

▼B

14. pants

Faktūras valūta

Datus par faktūras valūtu vajadzības gadījumā iegūst no muitas deklarācijas un kodē šādi:

ja valūta ir norādīta to dalībvalstu valsts valūtā, kuras neietilpst euro zonā;

ja valūta ir norādīta citā valūtā, nevis to dalībvalstu valsts valūtā, kuras neietilpst euro zonā, euro vai ASV dolāros.

3.

NODAĻA

STATISTIKAS APKOPOŠANA PAR TIRDZNIECĪBU UZŅĒMUMU RAKSTURLIELUMU DALĪJUMĀ UN STATISTIKAS APKOPOŠANA PAR TIRDZNIECĪBU FAKTŪRAS VALŪTAS DALĪJUMĀ

15. pants

Statistikas apkopošana par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā

1. Valsts iestādes apkopo ikgadējo tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā.

2. Statistikas vienības ir uzņēmumi, kas definēti Padomes Regulas (EEK) Nr. 696/93 ( 2 ) pielikumā.

3. Statistikas vienības tiek veidotas, savienojot saskaņā ar 13. pantu tirgotāja identifikācijas numuru ar uzņēmumu reģistra juridisko vienību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 177/2008 ( 3 ) pielikumā minēto rādītāju 1.7a.

4. Lai nodrošinātu tirgotāja identifikāciju un uzturētu saiti ar uzņēmumu reģistru, valsts statistikas iestādēm ir piekļuve ekonomikas dalībnieku reģistrācijas un identifikācijas datiem, kā tas paredzēts Eiropas Savienības muitas noteikumos. ►M1 Par ekonomikas dalībnieka reģistrācijas identifikācijas numura (EORI numurs) piešķiršanu atbildīgās iestādes pēc valsts statistikas iestāžu pieprasījuma nodrošina piekļuvi datiem, kas pieejami elektroniskajā sistēmā saistībā ar EORI numuru, kā tas minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 ( 4 ) 7. pantā. ◄

5. Apkopo šādus raksturlielumus:

c) partnervalsts;

6. Apkopo šādas datu kopas:

c) lielāko uzņēmumu īpatsvars tirdzniecības vērtības ziņā pēc darbības;

7. Pirmais pārskata gads, par kuru jāapkopo ikgadējā statistika, ir 2010. gads. Pēc tam dalībvalstis sniedz datus par katru nākamo kalendāro gadu.

8. Statistiku nosūta 18 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.

9. Dalībvalstis nodrošina, lai statistika tiktu sniegta tādā veidā, ka, Komisijai (Eurostat) statistiku izplatot, nebūtu iespējams noteikt uzņēmumu vai tirgotāju. Valsts statistikas iestādes norāda, uz kuriem datiem attiecas konfidencialitātes noteikumi.

16. pants

Statistikas apkopošana par tirdzniecību faktūras valūtas dalījumā

1. Valsts statistikas iestādes apkopo ikgadējo statistiku par tirdzniecību faktūras valūtas dalījumā.

2. Statistikā ietilpst šādi raksturlielumi:

c) faktūras valūta saskaņā ar kodiem 14. pantā;

3. Pirmais pārskata gads, par kuru apkopo ikgadējo statistiku, ir 2010. gads. Pēc tam dalībvalstis apkopo datus par katru otro kalendāro gadu.

4. Statistiku nosūta Komisijai (Eurostat) triju mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.

5. Datu avots ir informācija, kas iegūta no muitas deklarācijām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 471/2009 4. panta 1. punktu. Tomēr, ja attiecībā uz eksportu muitas deklarācijā nav pieejama faktūras valūta, dalībvalstis veic apsekojumu, lai apkopotu datus par eksportu faktūras valūtas dalījumā, kas nodrošina statistiku ar precīziem rezultātiem.

4.

NODAĻA

ĪPAŠAS PRECES UN PĀRVIETOJUMI

17. pants

Rūpniecības iekārtas

1. Šā panta vajadzībām

b) “sastāvdaļa” ir tāda piegāde rūpniecības iekārtai, kuru veido preces, kas attiecas uz to pašu KN nodaļu;

c) sastāvdaļas preču kodu veido šādi:

2. Dalībvalstis var apkopot eksporta statistiku sastāvdaļu līmenī ar nosacījumu, ka kopējā attiecīgās rūpniecības iekārtas statistiskā vērtība pārsniedz EUR 3 miljonus , ja vien tā ir pabeigta rūpniecības iekārta otrreizējai izmantošanai. Daudzumu apkopo pēc izvēles.

18. pants

Sūtījumi pa daļām

1. Šā panta vajadzībām “sūtījumi pa daļām” ir tāda vesela priekšmeta sastāvdaļu piegāde nesamontētā vai nenokomplektētā veidā, kuras ar tirdzniecību vai transportu saistītu iemeslu dēļ nosūta vairāk nekā viena pārskata perioda laikā.

2. Pārskata periodu attiecībā uz sūtījumu pa daļām eksportu un importu var pielāgot tā, lai dati tiktu sniegti vienreiz mēnesī, proti, kad ir importēts vai eksportēts pēdējais sūtījums.

19. pants

Kuģi un gaisa kuģi

1. Šā panta vajadzībām

c) “ekonomiskās īpašumtiesības” ir fiziskas vai juridiskas personas tiesības pretendēt uz priekšrocībām, kas saistītas ar kuģa vai gaisa kuģa izmantošanu saimnieciskās darbības laikā, vienlaikus uzņemoties ar to saistītos riskus.

2. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver tikai šādu kuģu un gaisa kuģu importu un eksportu:

c) kuģu un gaisa kuģu imports un eksports pirms pārstrādes vai pēc tās saskaņā ar līgumu, kā minēts II pielikuma 2. piezīmē.

3. Ārējās tirdzniecības statistiku attiecībā uz kuģu un gaisa kuģu tirdzniecību apkopo šādi:

b) transporta un apdrošināšanas izmaksas izslēdz no statistiskās vērtības;

c) partnervalsts ir

iii) ārpuskopienas valsts, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kam ir kuģa vai gaisa kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, (par importu), vai ārpuskopienas valsts, kas veic pārstrādi saskaņā ar līgumu, (par eksportu), attiecībā uz 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem pārvietojumiem;

4. Par kuģu un gaisa kuģu reģistru pārvaldīšanu atbildīgās iestādes pēc valsts statistikas iestāžu pieprasījuma sniedz visu pieejamo informāciju, lai identificētu kuģa vai gaisa kuģa ekonomisko īpašumtiesību maiņu starp fizisku vai juridisku personu, kas ir nodibināta dalībvalstī, un fizisku vai juridisku personu, kas ir nodibināta ārpuskopienas valstī.

20. pants

Kuģiem un gaisa kuģiem piegādātās preces

1. Šā panta vajadzībām

b) uzskata, ka kuģis vai gaisa kuģis pieder valstij, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kurai ir kuģa vai gaisa kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, kā definēts 19. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver to preču eksportu, kas no eksportēšanas dalībvalsts teritorijas piegādātas kuģiem un gaisa kuģiem, kuri pieder ārpuskopienas valstij.

3. Kuģiem un gaisa kuģiem piegādātajām precēm dalībvalstis var izmantot šādus preču kodus:

Izņemot KN 27. nodaļas preces, datu nosūtīšana par daudzumu ir brīvprātīga.

Turklāt var izmantot vienkāršoto partnervalsts kodu “QS”.

21. pants

Preces, kas piegādātas ārzonas iekārtām un no ārzonas iekārtām

1. Šā panta vajadzībām

c) “ārzonas iekārtās iegūtās vai ražotās preces” ir produkti, kas iegūti jūras gultnē vai gruntī vai ražoti ārzonas iekārtā.

2. Ārējās tirdzniecības statistikā atspoguļo:

a) importu, ja preces piegādā no:

i) ārpuskopienas valsti no ārzonas iekārtas, kas ir ierīkota teritorijā, kurā eksportēšanas dalībvalstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti;

ii) ārzonas iekārtu, kas ir ierīkota teritorijā, kurā ārpuskopienas valstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti, no eksportēšanas dalībvalsts;

iii) ārzonas iekārtu, kas ir ierīkota teritorijā, kurā ārpuskopienas valstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti, no ārzonas iekārtas teritorijā, kurā eksportēšanas dalībvalstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti.

3. Ārzonas iekārtām piegādātajām precēm dalībvalstis var izmantot šādus preču kodus:

Izņemot KN 27. nodaļas preces, datu nosūtīšana par daudzumu ir brīvprātīga.

Turklāt var izmantot vienkāršoto partnervalsts kodu “QW”.

22. pants

Jūras produkti

1. Šā panta vajadzībām:

b) uzskata, ka kuģis pieder valstij, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kurai ir kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, kā definēts 19. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver šādu jūras produktu importu un eksportu:

a) jūras produktu izkraušana importēšanas dalībvalsts ostās vai to iegāde, ko veic kuģi, kas pieder importēšanas dalībvalstij, no kuģiem, kas pieder ārpuskopienas valstij; šos darījumus uzskata par importu;

b) jūras produktu izkraušana ārpuskopienas valsts ostās no kuģa, kas pieder eksportēšanas dalībvalstij, vai to iegāde, ko veic kuģi, kas pieder ārpuskopienas valstij, no kuģiem, kas pieder eksportēšanas dalībvalstij; šos darījumus uzskata par eksportu.