2008R0106 — LV — 26.03.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 106/2008 (2008. gada 15. janvāris) par Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (pārstrādāta versija) (OV L 039, 13.2.2008, p.1)

Grozīta ar:









▼B

▼M1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 106/2008

(2008. gada 15. janvāris)

par Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu

▼B

(pārstrādāta versija)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), apspriedušies ar Reģionu komiteju, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2422/2001 (2001. gada 6. novembris) par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu ( 3 ) izdarāmi vairāki būtiski grozījumi. Skaidrības labad minētā Regula būtu jāpārstrādā. (2) Biroja iekārtas izmanto nozīmīgu daļu no kopējā elektrības patēriņa. Dažādajiem Kopienas tirgū pieejamajiem modeļiem ir ļoti atšķirīgi enerģijas patēriņa līmeņi līdzvērtīgām funkcijām, un ir ievērojams potenciāls optimizēt to energoefektivitāti. (3) Biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošanai būtu jāpalīdz uzlabot Kopienas konkurētspēju un tās energoapgādes nodrošinājumu, kā arī patērētāju interešu un vides aizsardzību. (4) Ir svarīgi veicināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību. (5) Ir vēlams koordinēt valstu energoefektivitātes marķēšanas iniciatīvas, lai līdz minimumam samazinātu to īstenošanai veikto pasākumu negatīvo ietekmi uz rūpniecību un tirdzniecību. (6) Ņemot vērā to, ka ierosinātās rīcības mērķi – proti, paredzēt noteikumus attiecībā uz Kopienas biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (7) Kioto 1997. gada 11. decembrī pieņemtajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Protokolā ir prasība samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Kopienā par 8 % ne vēlāk kā laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gadam. Šā mērķa sasniegšanai nepieciešami stingrāki pasākumi, lai Kopienā samazinātu oglekļa dioksīda emisijas. (8) Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2179/98/EK (1998. gada 24. septembris) par Eiropas Kopienas politikas un rīcības programmas vides un ilgtspējīgas attīstības jomā – programmas “Par ilgtspējību” – pārskatīšanu ( 4 ) kā galvenā prioritāte vides prasību integrēšanai attiecībā uz enerģiju norādīta ierīču energoefektivitātes marķēšana. (9) Padomes 1998. gada 7. decembra Rezolūcijā par energoefektivitāti Eiropas Kopienā ( 5 ) ir prasība palielināt ierīču un iekārtu marķējuma izmantošanu. (10) Ir vēlams attiecīgi koordinēt energoefektivitātes prasības, marķējumus un testa metodes. (11) Augstas energoefektivitātes biroja iekārtas lielākoties ir pieejamas par nedaudz augstāku vai tādu pašu cenu, un tādēļ daudzos gadījumos papildu izmaksas tiek kompensētas ar elektroenerģijas ietaupījumiem pieņemami īsā laikposmā. Tādējādi energotaupības un oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas mērķus šajā jomā var panākt ekonomiski izdevīgā veidā, neradot zaudējumus patērētājiem vai nozarei. (12) Biroja iekārtas tirgo visā pasaulē. Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Kopienas 2006. gada 20. decembra Nolīgumam par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu ( 6 ) (turpmāk – “Nolīgums”) būtu jāveicina šo iekārtu starptautiskā tirdzniecība un vides aizsardzība. Nolīgums būtu jāīsteno Kopienā. (13) Energoefektivitātes marķējumu Energy Star lieto visā pasaulē. Lai ietekmētu Energy Star marķēšanas programmas prasības, Kopienai ir jāpiedalās šajā marķēšanas programmā un vajadzīgo tehnisko specifikāciju izveidē. Kopā ar Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūru (USEPA) nosakot tehniskos kritērijus, Komisijai būtu jātiecas uz augstu energoefektivitātes līmeni, ņemot vērā Kopienas energoefektivitātes politiku un energoefektivitātes mērķus. (14) Lai nodrošinātu to, ka biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma tiek pareizi īstenota un ka tā garantē godīgu konkurenci ražotājiem un aizsargā patērētāju tiesības, ir vajadzīga efektīva sistēma tās īstenošanas nodrošināšanai. (15) Šī regula būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz biroja iekārtām. (16) Attiecībā uz biroja iekārtām Padomes Direktīva 92/75/EEK (1992. gada 22. septembris) par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm ( 7 ), nav vispiemērotākais līdzeklis. Visekonomiskākais līdzeklis biroja iekārtu energoefektivitātes veicināšanai ir brīvprātīgās marķēšanas programma. (17) Kopējo tehnisko specifikāciju izstrādi un pārskatīšanu būtu jāuztic veikt piemērotai struktūrai – Eiropas Kopienas Energy Star padomei –, lai panāktu energoefektivitātes marķēšanas programmas efektīvu, objektīvu īstenošanu. Minētās padomes sastāvā vajadzētu būt valstu pārstāvjiem un ieinteresēto personu pārstāvjiem. (18) Ir jānodrošina, ka biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma ir konsekventa un saskaņota ar Kopienas politikas prioritātēm un ar citām Kopienas marķēšanas vai kvalitātes sertificēšanas programmām, piemēram, tām, kas ieviestas ar Direktīvu 92/75/EEK un ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 880/92 (1992. gada 23. marts) par Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas sistēmu ( 8 ). (19) Ar energoefektivitātes marķēšanas programmu būtu jāpapildina pasākumi, kuri veikti saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem ( 9 ). Tādēļ ir jānodrošina, ka Energy Star programma un ekodizaina sistēma ir konsekventas un saskaņotas. (20) Ir vēlams koordinēt Kopienas Energy Star programmu, kura izstrādāta, pamatojoties uz Nolīgumu, un citas brīvprātīgās biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmas Kopienā, lai patērētājiem neradītu neskaidrības un lai novērstu jebkādus tirgus traucējumus. (21) Ir jānodrošina Energy Star programmas īstenošanas caurskatāmība un saskaņotība ar attiecīgiem starptautiskiem standartiem, lai atvieglotu ārpuskopienas valstu ražotāju un eksportētāju piekļuvi programmai un veicinātu viņu piedalīšanos tajā. (22) Šajā regulā ņemta vērā pieredze, kas gūta Kopienā Energy Star programmas īstenošanas sākotnējā posmā, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







▼M1

1. pants

Mērķis

Ar šo regulu paredz noteikumus attiecībā uz Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (turpmāk “Energy Star programma”), kā tā definēta 2012. gada 10. decembrī Briselē un 2013. gada 18. janvārī Vašingtonā parakstītajā Nolīgumā starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Savienību par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu ( 10 ) (turpmāk “Nolīgums”).

▼B

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz Nolīguma C pielikumā definētajām biroja iekārtu ražojumu grupām, ievērojot jebkādus tā grozījumus saskaņā ar Nolīguma XII pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “kopējais logotips” ir Nolīguma A pielikumā minētais marķējums;

b) “programmas dalībnieki” ir ražotāji, montētāji, eksportētāji, importētāji, mazumtirgotāji un citas personas vai uzņēmumi, kas apņemas reklamēt izraudzītos augstas energoefektivitātes biroja iekārtu ražojumus, kuri atbilst c) punktā definētajām kopējām specifikācijām, un kas izvēlējušies piedalīties Energy Star programmā, reģistrējoties Komisijā;

c) “kopējās specifikācijas” ir energoefektivitātes un veiktspējas prasības, tostarp testa metodes, ko izmanto, lai noteiktu, vai augstas energoefektivitātes biroja iekārtu ražojumiem var piešķirt kopējo logotipu.

4. pants

Vispārīgi principi

▼M1

1. Energy Star programma palīdz sasniegt dalībvalstu un Savienības energoefektivitātes mērķus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti ( 11 ) 1. un 3. pantā. To attiecīgi saskaņo ar citiem Savienības marķēšanas vai kvalitātes sertifikācijas pasākumiem, kā arī ar sistēmām, piemēram, jo īpaši ar Savienības ekomarķējuma piešķiršanas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu ( 12 ), norādēm par enerģijas un citu resursu patēriņu ar energopatēriņu saistītiem ražojumiem, izmantojot etiķetes un ražojumu standarta informāciju, kuras ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES ( 13 ), un pasākumiem, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem ( 14 ). Minētā koordinēšana iekļauj pierādījumu apmaiņu un, attiecīgā gadījumā, kopēja specifikāciju un prasību līmeņa noteikšanu dažādajām sistēmām.

▼B

2. Programmas dalībnieki var izmantot kopējo logotipu uz saviem individuālajiem biroja iekārtu ražojumiem un to reklāmas materiālos.

3. Dalība Energy Star programmā ir brīvprātīga.

▼M1

4. Citas dalībvalstī esošās un jaunās brīvprātīgās biroja iekārtu ražojumu energoefektivitātes marķēšanas programmas var pastāvēt vienlaikus ar Energy Star programmu.

5. Neskarot Savienības noteikumus par atbilstības novērtēšanu un atbilstības marķējumu un/vai starptautiskus Savienības un trešo valstu nolīgumus par piekļuvi Savienības tirgum, ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula un kurus laiž Savienības tirgū, Komisija vai dalībvalstis var pārbaudīt, lai pārliecinātos par to atbilstību šīs regulas prasībām.

▼B

5. pants

Programmas dalībnieku reģistrācija

1. Lai kļūtu par programmas dalībnieku, Komisijai iesniedz pieteikumu.

2. Pēc tam, kad Komisija ir pārliecinājusies, ka pieteikuma iesniedzējs piekrīt pildīt Nolīguma B pielikumā izklāstītās kopējā logotipa izmantotāja pamatnostādnes, tā izlemj, vai atļaut pieteikuma iesniedzējam kļūt par programmas dalībnieku. Komisija Energy Star tīmekļa vietnē publicē atjauninātu programmas dalībnieku sarakstu un regulāri nosūta to dalībvalstīm.

▼M1

6. pants

Energoefektivitātes kritēriju popularizēšana

1. Neskarot Savienības un attiecīgo valstu tiesību aktus un ekonomiskos kritērijus, Nolīguma darbības laikā centrālās pārvaldes iestādes, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru ( 15 ), attiecībā uz preču piegādes publiskā iepirkuma līgumiem, kuru vērtība ir vienāda ar minētās direktīvas 7. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām, nosaka tādas energoefektivitātes prasības, kas nav zemākas par kopējām specifikācijām. Dalībvalstis mudina reģionālā un vietējā līmeņa līgumslēdzējas iestādes ievērot minētās prasības. Šo pantu piemēro, neskarot noteikumus, kas minēti Direktīvas 2012/27/ES 6. pantā un minētās direktīvas III pielikuma c) punktā.

2. Neskarot Savienības un attiecīgo valstu tiesību aktus un ekonomiskos kritērijus, Nolīguma darbības laikā Komisija un citas Savienības iestādes attiecībā uz preču piegādes publiskā iepirkuma līgumiem, kuru vērtība ir vienāda ar Direktīvas 2004/18/EK 7. pantā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par tām, nosaka tādas energoefektivitātes prasības, kas nav zemākas par kopējām specifikācijām.

▼M1 —————

▼M1

8. pants

Eiropas Savienības Energy Star padome

1. Komisija izveido Eiropas Savienības Energy Star padomi (EUESB), kurā ir valstu pārstāvji, kā minēts 9. pantā, un ieinteresēto personu pārstāvji. EUESB pārskata Energy Star programmas īstenošanu Savienībā un attiecīgos gadījumos sniedz Komisijai padomus un palīdzību, lai tā varētu darboties kā pārvaldības struktūra, kā minēts Nolīguma IV pantā.

2. Komisija nodrošina, ka EUESB – tiktāl, ciktāl to ļauj tās darbība, – attiecībā uz katru biroja iekārtu ražojuma grupu ievēro līdzsvarotu visu attiecīgo ieinteresēto personu piedalīšanos, kuras saistītas ar šo ražojumu grupu, piemēram, ražotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju piedalīšanos.

3. Komisija ar EUESB palīdzību pārrauga to, kā tirgū izplatās ražojumi ar kopējo logotipu un kā uzlabojas biroja iekārtu energoefektivitāte, lai varētu laikus pārskatīt kopējās specifikācijas.

4. Komisija pieņem EUESB reglamentu, ņemot vērā viedokļus, kādi ir dalībvalstu pārstāvjiem EUESB.

▼B

9. pants

Valsts pārstāvji

Katra dalībvalsts attiecīgi norāda valsts enerģētikas politikas ekspertus, iestādes vai personas (turpmāk – “valsts pārstāvji”), kas ir atbildīgi par šajā regulā paredzēto uzdevumu izpildi. Ja tiek norādīti vairāki valsts pārstāvji, dalībvalsts nosaka šo pārstāvju attiecīgās pilnvaras un viņiem piemērojamās koordinācijas prasības.

10. pants

Darba plāns

Komisija saskaņā ar 1. pantā izklāstīto mērķi sagatavo darba plānu. Darba plānā iekļauj Energy Star programmas pilnīgošanas stratēģiju, kurā turpmākajiem trim gadiem nosaka:

▼M1

a) energoefektivitātes uzlabošanas mērķus, ievērojot vajadzību nodrošināt augsta līmeņa standartu patērētāju un vides aizsardzībā un iekļūšanu tirgū, ko Energy Star programmai būtu jācenšas panākt Savienības līmenī;

▼B

b) neizsmeļošu tādu biroja iekārtu ražojumu sarakstu, kas būtu uzskatāms par prioritāru iekļaušanai Energy Star programmā;

c) izglītošanas un veicināšanas iniciatīvas;

d) priekšlikumus koordinācijai un sadarbībai starp Energy Star programmu un citām energoefektivitātes brīvprātīgās marķēšanas programmām dalībvalstīs.

Komisija pārskata darba plānu vismaz reizi gadā un dara to publiski pieejamu.

▼M1

11. pants

Sagatavošanas procedūras tehnisko kritēriju pārskatīšanai

1. Lai sagatavotos kopējo specifikāciju un to biroja iekārtu ražojumu grupu pārskatīšanai, uz kurām attiecas Nolīguma C pielikums, un pirms priekšlikuma projekta iesniegšanas vai atbildes sniegšanas USEPA saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas Nolīgumā un Padomes Lēmumā 2013/107/ES (2012. gada 13. novembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Savienību par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu ( 16 ), veic 2. līdz 5. punktā noteiktos pasākumus.

2. Komisija var prasīt, lai EUESB iesniedz priekšlikumu Nolīguma pārskatīšanai vai ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai. Komisija var iesniegt priekšlikumu EUESB ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai vai Nolīguma pārskatīšanai. EUESB var iesniegt Komisijai priekšlikumu arī pēc savas iniciatīvas.

3. Komisija apspriežas ar EUESB ik reizi, kad tā saņem USEPA priekšlikumu Nolīguma pārskatīšanai.

4. EUESB pārstāvji, paužot viedokli Komisijai, ņem vērā priekšizpētes un tirgus izpētes rezultātus, kā arī vislabākās pieejamās tehniskās iespējas samazināt enerģijas patēriņu.

5. Komisija īpaši ņem vērā mērķi noteikt augsta līmeņa kopējās specifikācijas, kā paredzēts Nolīguma I panta 3. punktā, lai samazinātu enerģijas patēriņu un pienācīgi ievērotu pieejamās tehniskās iespējas un saistītās dzīves cikla izmaksas. Jo īpaši, pirms paust viedokli par jaunām kopējām specifikācijām, EUESB ņem vērā ekodizaina pētījumu jaunākos rezultātus.

▼B

12. pants

Tirgus uzraudzība un ļaunprātīgas izmantošanas kontrole

1. Kopējo logotipu izmanto vienīgi saistībā ar ražojumiem, uz kuriem attiecas Nolīgums, un atbilstīgi Nolīguma B pielikumā sniegtajām kopējā logotipa izmantotāja pamatnostādnēm.

2. Ir aizliegta jebkāda nepatiesa vai maldinoša reklāma vai tādas etiķetes vai logotipa izmantošana, kuru var sajaukt ar kopējo logotipu.

▼M1

3. Komisija nodrošina kopējā logotipa pareizu izmantošanu, veicot vai koordinējot darbības, kas aprakstītas Nolīguma IX panta 2., 3. un 4. punktā. Dalībvalstis veic attiecīgās darbības, jo īpaši tās, kas aprakstītas Nolīguma IX panta 5. punktā, lai savā teritorijā nodrošinātu atbilstību šīs regulas noteikumiem, un informē Komisiju. Dalībvalstis rīcības uzsākšanai var sniegt Komisijai pierādījumus par programmas dalībnieku pārkāpumiem.

13. pants

Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana

Pirms Nolīguma Puses apspriež tā atjaunošanu saskaņā ar tā XIV panta 2. punktu, Komisija novērtē Energy Star programmas efektivitāti biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošanā, jaunu darbvietu radīšanā un tirgus iespēju pavēršanā ražotājiem un izvērtē alternatīvas politikas iespējas, ko, piemēram, sniedz Savienības tiesību akti, jo īpaši Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES. Šā novērtējuma un izvērtējuma rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei vismaz divus gadus pirms Nolīguma darbības termiņa beigām.

▼M1 —————

▼B

15. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 2422/2001.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu pielikumā.

16. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS







Regula (EK) Nr. 2422/2001 Šī regula 1. pants 1. pants 1. panta pēdējais teikums — 2. pants 2. pants 3. pants 3. pants 4. panta 1. punkts 4. panta 1. punkts 4. panta 2. punkts 4. panta 2. punkts — 4. panta 3. punkts 4. panta 3. punkts 4. panta 4. punkts 4. panta 4. punkts 4. panta 5. punkts 5. pants 5. pants 6. panta 1. punkts — 6. panta 2. punkts — 6. panta 3. punkts 6. pants 7. pants 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts — 8. panta 3. punkts 8. panta 2. punkts — 8. panta 3. punkts 8. panta 4. punkts 8. panta 4. punkts 8. panta 5. punkts — 9. pants 9. pants 10. panta pirmās daļas ievaddaļa 10. panta pirmās daļas ievaddaļa 10. panta pirmās daļas pirmais ievilkums 10. panta pirmās daļas a) punkts 10. panta pirmās daļas otrais ievilkums 10. panta pirmās daļas b) punkts 10. panta pirmās daļas trešais ievilkums — — 10. panta pirmās daļas c) punkts 10. panta pirmās daļas ceturtais ievilkums 10. panta pirmās daļas d) punkts 10. panta otrās daļas pirmais teikums 10. panta otrā daļa 11. panta pirmā daļa 11. panta 1. punkts 11. panta 1. punkts 11. panta 2. punkts 11. panta 2. punkts 11. panta 3. punkts 11. panta 3. punkta pirmais teikums 11. panta 4. punkts 11. panta 3. punkta otrais teikums 11. panta 5. punkta pirmais teikums — 11. panta 5. punkta otrais teikums 12. pants 12. pants 13. pants — — 13. pants 14. panta pirmā daļa 14. pants 14. panta otrā daļa — — 15. pants 15. pants 16. pants Pielikums —