ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1979L0869 — LV — 05.06.2003 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

Grozīta ar:

C 241

▼B

PADOMES DIREKTĪVA

(1979. gada 9. oktobris)

par dzeramā ūdens ieguvei paredzētā virszemes ūdens mērīšanas metodēm un paraugu ņemšanas un analīžu biežumu dalībvalstīs

(79/869/EEK)

EIROPAS KOPIENU PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. un 235. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 2 ),

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 3 ),

tā kā Eiropas Kopienu rīcības programma attiecībā uz vidi ( 4 ) paredz standartizēt un saskaņot izmantojamās mērīšanas metodes, lai Kopienā varētu salīdzināt piesārņojuma mērījumu rezultātus;

tā kā Padomes Direktīva 75/440/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par dzeramā ūdens ieguvei paredzētā virszemes ūdens kvalitāti dalībvalstīs ( 5 ) un jo īpaši tās 5. panta 2. punkts paredz pieņemt Kopienas politiku attiecībā uz paraugu ņemšanas un parametru analīžu biežumu, kā arī mērīšanas metodēm;

tā kā jebkura atšķirība noteikumos, ko dažādās dalībvalstīs jau piemēro vai gatavojas piemērot attiecībā uz mērīšanas metodēm un katra parametra paraugu ņemšanas un analīžu biežumu, lai noteiktu virszemes ūdens kvalitāti, var radīt nevienlīdzīgas konkurences apstākļus un tā tieši ietekmēt kopējā tirgus darbību; tā kā tāpēc saskaņā ar Līguma 100. pantu šajā jomā ir nepieciešams tuvināt tiesību aktus;

tā kā ir vajadzīgs, lai šī tiesību aktu tuvināšana būtu apvienota ar Kopienas rīcību, kas būtu vērsta uz to, lai, piemērojot pilnīgākus tiesību aktus, sasniegtu vienu no Kopienas mērķiem vides aizsardzības un dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā; tā kā, lai to panāktu, jāpieņem daži īpaši noteikumi; tā kā ir jāatsaucas uz Līguma 235. pantu, jo Līgums neparedz šim mērķim vajadzīgās pilnvaras;

tā kā analīzēm, ko veic dalībvalstīs, jānosaka kopējas mērīšanas standartmetodes, lai definētu parametrus, kas nosaka dzeramā ūdens ieguvei paredzētā virszemes ūdens fiziskās, ķīmiskās un mikrobioloģiskās īpašības;

tā kā, lai kontrolētu vajadzīgo kvalitāti, nepieciešams regulāri ņemt obligāto skaitu dzeramā ūdens paraugu, lai varētu izmērīt Direktīvas 75/440/EEK II pielikumā noteiktos parametrus;

tā kā minimālajam paraugu ņemšanas un analīžu biežumam attiecībā uz katru parametru vajadzētu pieaugt proporcionāli iegūtā ūdens daudzumam un apgādāto iedzīvotāju skaitam; tā kā biežumam vajadzētu pieaugt atbilstīgi riska pakāpei, ko izraisa ūdens kvalitātes pasliktināšanās;

tā kā tehnikas un zinātnes attīstības dēļ var rasties nepieciešamība ātri pielāgot dažas šīs direktīvas I pielikumā noteiktās prasības, lai jo īpaši ņemtu vērā izmaiņas Direktīvas 75/440/EEK II pielikumā uzskaitīto parametru līmeņos; tā kā, lai atvieglotu vajadzīgo pasākumu īstenošanu, jāizstrādā procedūra ciešas sadarbības izveidei starp dalībvalstīm un Komisiju Komitejā pielāgošanai tehnikas un zinātnes attīstībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1.2.

Dubļusargiem jābūt projektētiem tā, lai tie cik iespējams labi aizsargātu citus satiksmes dalībniekus no akmeņiem, kas izlido no riteņu apakšas, no dubļiem, ledus, sniega un ūdens un lai minētajiem satiksmes dalībniekiem samazinātu iespējamību saskarties ar ripojošiem riteņiem.
4.2.

Šī zīme sastāv no: 4.2.1. taisnstūra, kurā ir burts “e”, aiz kura ir norādīts tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu: 1, Vācijai 2, Francijai 3, Itālijai 4, Nīderlandei 5, Zviedrijai 6, Beļģijai ▼A4 7, Ungārijai 8, Čehijas Republikai ▼M2 9, Spānijai 11, Apvienotajai Karalistei 12, Austrijai 13, Luksemburgai 17, Somijai 18, Dānijai ▼M3 19, Rumānijai ▼A4 20, Polijai ▼M2 21, Portugālei 23, Grieķijai ▼M4 25, Horvātijai ▼A4 26, Slovēnijai 27, Slovākijai 29, Igaunijai 32, Latvijai ▼M3 34, Bulgārijai ▼A4 36, Lietuvai CY, Kiprai ▼M2 IRL, Īrijai ▼A4 MT, Maltai ▼M2 4.2.2. “pamata apstiprinājuma numura”, kas atrodas taisnstūra tuvumā un kas ir iekļauts tā tipa apstiprinājuma numura 4. iedaļā, kurš minēts Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumā, un kam priekšā ir divi cipari, ar kuriem norāda kārtas numuru, kas piešķirts jaunākajam būtiskajam Direktīvas 77/539/EEK tehniskajam grozījumam EEK tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienā. Šajā direktīvā kārtas numurs ir 00; 4.2.3. papildu simbola, kas sastāv no savstarpēji saistītiem burtiem “A” un “R”, kā norādīts 3. papildinājuma 1. attēlā; 4.2.4. bultas, kas atrodas uz lukturiem, kuru redzamības leņķi ir asimetriski attiecībā pret atskaites asi horizontālā virzienā, un kas ir vērsta uz to pusi, kurā ir ievērotas fotometriskās specifikācijas līdz 45° H leņķim.
4.12.

Noliec muguras daļu uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Pašūpo 3 DH manekenu no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās vidusplaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp 3 DH manekenu un sēdekli rodas berze. Kamēr manekenu šūpo, 3 DH manekena T veida stienis var tiekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida stienis jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi šūpošanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida stieni un šūpojot 3 DH manekenu, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ. Šajā laikā 3 DH manekena pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi jāļauj palikt šādā stāvoklī. Uzmanīgi atliec muguras daļu atpakaļ pret atzveltni un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja 3 DH manekena šūpošanas darbības laikā ir notikusi pēdu kustība, to stāvoklis jāmaina šādi. Pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā kājas brīvi griežas, un netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta. Pārbauda, vai sānu spirta līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3 DH manekena pamatni uz sēdekļa.
1.4.

Īpaša informācija: 1.4.1. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturu paredzētais apgaismošanas objekts — augsta/plata/augsta un plata numura zīme: 1.4.2. Attiecībā uz galvenajiem lukturiem: 1.4.2.1. Informācija par to, vai galvenais lukturis paredzēts tālās un tuvās gaismas vai tikai viena veida gaismas izstarošanai: 1.4.2.2. Informācija par to, vai tuvās gaismas galvenais lukturis paredzēts gan kreisās, gan labās puses satiksmei, vai arī tikai kreisās vai tikai labās puses satiksmei: 1.4.2.3. Ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs, norāde par galvenā luktura uzstādīšanas vietu attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, ja galvenais lukturis tiek lietots tikai šādā(-os) stāvoklī(-ļos): 1.4.3. Attiecībā uz gabarītgaismas lukturiem, bremžu signāllukturiem un virzienrādītājiem: 1.4.3.1. Vai ierīci var lietot arī kā divu vienas kategorijas lukturu komplekta daļu: 1.4.3.2. Attiecībā uz ierīcēm ar diviem intensitātes līmeņiem (bremžu signāllukturi un 2.b kategorijas virzienrādītāji) izvietojuma diagramma un to sistēmas parametru specifikācija, kas nodrošina divus intensitātes līmeņus. 1.4.4. Attiecībā uz atstarotājiem — atstarotāja optiskās vienības materiālu tehnisko specifikāciju īss apraksts. 1.4.5. Attiecībā uz atpakaļgaitas lukturiem — vai ierīci paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim tikai pārī:
2.1.

Tehniskās prasības ir noteiktas 1., 5. un 9. punktā ANO/EEK Noteikumos Nr. 4, kā arī 3. līdz 5. pielikumāminētajiem ANO/EEK Noteikumiem Nr. 4, kurus veido šādi konsolidētie dokumenti: — Noteikumi Nr. 4 to sākotnējā versijā (00) ( 6 ), — 1. papildinājums Noteikumiem Nr. 4 ( 7 ) — 2. papildinājums Noteikumiem Nr. 4 ( 8 ) — 3. un 4. papildinājums Noteikumiem Nr. 4 ( 9 ) — 5. papildinājums Noteikumiem Nr. 4 ( 10 ) bet 2.1.1. ja ir atsauce uz Noteikumiem Nr. 48, to uzskata par atsauci uz “Direktīvu 76/756/EEK”, un 2.1.2. ja ir atsauce uz “Noteikumiem Nr. 37”, to uzskata par atsauci uz “Direktīvu 76/761/EEK”.
9.5.

Kombinētas metāla lotes ar svērteni, kuras izmanto šķidrumu līmeņa pārbaudei Nominālais garums no 5 līdz 50 m. Standarta temperatūra dažos gadījumos var nebūt + 20 °C. Uz mēra ir jānorāda vilces spēks, kas ir pietiekams, lai pareizi nostieptu lenti. Vilces spēks iedarbojas uz mēru ar svērteņa palīdzību, uz kura ir jābūt tā masas norādei. Robežiezīmi skalas sākumā veido piemērotas formas svērteņa pamatnes virsma no materiāla, kas no trieciena nešķiļ dzirksteles. Svērtenis mēram piestiprināts tā, ka to var vai nevar atkabināt un ka kustīgs vai nekustīgs stiprinājums nerada mērījuma neprecizitāti. Mēru visā garumā iedala milimetros, un iezīmes turpinās uz svērteņa plakanās sānu virsmas. Mēra otrs gals var būt aprīkots ar uztinējierīci. Šie mēri pieder pie I vai II precizitātes klases. Instrumenta kļūdas robeža, to izmantojot ar svērteni, tomēr nekad nav mazāka par 0,6 mm.
1971R2821 — LV — 01.05.2004 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

Grozīta ar:

▼B

PADOMES REGULA (EEK) Nr. 2821/71

(1971. gada 20. decembris)

par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz līgumu, lēmumu un saskaņotas darbības kategorijām

EIROPAS KOPIENU PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 87. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

tā kā Līguma 85. panta 1. punktu saskaņā ar 85. panta 3. punktu var pasludināt par nepiemērojamu attiecībā uz līgumu, lēmumu un saskaņotas darbības kategorijām, kuras izpilda 85. panta 3. punkta nosacījumus;

tā kā 85. panta 3. punkta īstenošanas noteikumi jāpieņem ar regulu, ievērojot 87. pantu;

tā kā kopējā tirgus izveide prasa, lai uzņēmumi piemērotos paplašinātā tirgus nosacījumiem, un tā kā sadarbība starp uzņēmumiem var būt piemērots līdzeklis tā sasniegšanā;

tā kā līgumi, lēmumi un saskaņota darbība, lai notiktu sadarbība starp uzņēmumiem, kas ļauj uzņēmumiem strādāt racionālāk un pielāgot savu ražīgumu un konkurētspēju paplašinātajā tirgū, ciktāl tie atbilst aizliegumam 85. panta 1. punktā, var tikt atbrīvoti no tā, ņemot vērā noteiktus nosacījumus, un tā kā šis pasākums ir nepieciešams it sevišķi attiecībā uz līgumiem, lēmumiem un saskaņotu darbību attiecībā uz standartu un modeļu izmantošanu, produktu vai procesu izpēti un attīstīšanu līdz pat rūpnieciskās izmantošanas stadijai, to rezultātu izmantošanu un specializāciju;

tā kā ir vēlams, lai Komisijai būtu iespēja ar regulu pasludināt, ka 85. panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz tām līgumu, lēmumu un saskaņotas darbības kategorijām, kas atvieglo uzņēmumu sadarbību veidos, kas ir vēlami ekonomiskā ziņā un kam nav nelabvēlīga ietekme no konkurences politikas viedokļa;

tā kā būtu jānosaka saskaņā ar kuriem nosacījumiem Komisija var ciešā un pastāvīgā saziņā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm realizēt šādas pilnvaras;

tā kā, ņemot vērā Regulas Nr. 17 ( 1 ) 6. pantu, Komisija var paredzēt, ka lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 85. panta 3. punktu, var tikt piemērots ar atpakaļejošu spēku, un tā kā ir vēlams, lai Komisijai būtu tiesības izdot regulas, kuru noteikumiem ir līdzīgs spēks;

tā kā, ņemot vērā Regulas Nr. 17 7. pantu, līgumi, lēmumi un saskaņota darbība ar Komisijas lēmumu var tikt atbrīvota no aizlieguma, it īpaši, ja tā ir pārveidota tādējādi, lai uz to attiektos 85. panta 3. punkts, un tā kā ir vēlams, lai Komisijai ar regulu būtu iespēja piešķirt tamlīdzīgu atbrīvojumu šādiem līgumiem, lēmumiem un saskaņotai darbībai, ja tie ir pārveidoti tādējādi, lai atbilstu atbrīvojuma regulā definētajai kategorijai;

tā kā nevar izslēgt iespēju, ka noteiktā gadījumā var būt neizpildīti nosacījumi, kas noteikti 85. panta 3. punktā, un tā kā Komisijai ir jābūt pilnvarotai regulēt šādu gadījumu atbilstoši Regulai Nr. 17 ar lēmuma palīdzību, kuram ir sekas nākotnē;

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
8.3.

Reducējošos cukurus, izņemot laktozi, var noteikt pēc divām metodēm. 8.3.1. Aptuveniem aprēķiniem laktozes saturu reizina ar koeficientu 0,675, kas noteikts pēc citas metodes, un iegūto rezultātu atņem no reducējošo cukuru satura. 8.3.2. Precīziem reducējošo cukuru, izņemot laktozi, aprēķiniem vienam paraugam jāveic divas analīzes. Vienai analīzei ņem daļu šķīduma, kas iegūts saskaņā ar 5.1. punktā doto aprakstu, bet otrai analīzei – daļu šķīduma, ko iegūst pēc metodes laktozes noteikšanai (pēc citu cukuru fermentācijas un dzidrināšanas). Abos gadījumos cukuru saturu nosaka pēc Lufa-Šorla metodes un aprēķina mg glikozes. No viena lieluma atņem otru un starpību izsaka procentos no parauga masas. Divi abām analīzēm ņemto šķīdumu tilpumi atbilst 250 mg paraugam. Pirmajā gadījumā patērēti 17 ml nātrija tiosulfāta 0,1 n šķīduma, kas atbilst 44,2 mg glikozes; otrajā – 11 ml, kas atbilst 27,6 mg glikozes. Starpība ir 16,6 mg glikozes. Tāpēc reducējošo cukuru (izņemot laktozi) saturs, pārrēķinot glikozē, ir:



0,1 n Na2S2O3 šķīduma (ml) lielumu tabula 25 ml Lufa-Šorla reaģentam Sildīšana - divas minūtes, vārīšana - desmit minūtes 0,1 n Na2S2O3 Glikoze, fruktoze, invertcukuri C6H12O6 Laktoze Maltoze 0,1 n Na2S2O3 ml mg starpība mg starpība mg starpība ml 1 2,4 2,4 3,6 3,7 3,9 3,9 1 2 4,8 2,4 7,3 3,7 7,8 3,9 2 3 7,2 2,5 11,0 3,7 11,7 3,9 3 4 9,7 2,5 14,7 3,7 15,6 4,0 4 5 12,2 2,5 18,4 3,7 19,6 3,9 5 6 14,7 2,5 22,1 3,7 23,5 4,0 6 7 17,2 2,6 25,8 3,7 27,5 4,0 7 8 19,8 2,6 29,5 3,7 31,5 4,0 8 9 22,4 2,6 33,2 3,8 35,5 4,0 9 10 25,0 2,6 37,0 3,8 39,5 4,0 10 11 27,6 2,7 40,8 3,8 43,5 4,0 11 12 30,3 2,7 44,6 3,8 47,5 4,1 12 13 33,0 2,7 48,4 3,8 51,6 4,1 13 14 35,7 2,8 52,2 3,8 55,7 4,1 14 15 38,5 2,8 56,0 3,9 59,8 4,1 15 16 41,3 2,9 59,9 3,9 63,9 4,1 16 17 44,2 2,9 63,8 3,9 68,0 4,2 17 18 47,1 2,9 67,7 4,0 72,2 4,3 18 19 50,0 3,0 71,7 4,0 76,5 4,4 19 20 53,0 3,0 75,7 4,1 80,9 4,5 20 21 56,0 3,1 79,8 4,1 85,4 4,6 21 22 59,1 3,1 83,9 4,1 90,0 4,6 22 23 62,2 88,0 94,6 23
Iekārta: — sietu komplekts ar apaļiem caurumiem (diametrs 200 mm, caurumu diametrs no 1 mm līdz 4 mm, 0,25 mm intervālā); — sijāšanas iekārta: sijāšana jāveic ar rokām; sijāšanas palīglīdzekļi (gumijas kubiciņi ar 20 mm malu); — svari. Metode: Miežu grūbas parasti izlaiž cauri sešiem dažādiem sietiem, sietu komplekts no augšas un no apakšas ir noslēgts, un siets, kam ir vislielākie caurumi, atrodas pašā virspusē. Pēc sijāšanas augšējam un apakšējam sietam jābūt tukšam.Divus noteikta svara miežu grūbu paraugus, kas sver no 50 līdz 100 g, sijā ar rokām vismaz piecas minūtes, izmantojot arī gumijas kubiciņus.Sijāšana nozīmē sietu komplekta paņemšanu rokās un tā kratīšanu pēc iespējas horizontāli 120 reizes minūtē, katru kustību veicot pa apmēram 70 mm. Šo darbību pārtrauc pēc katras minūtes, tad veicot trīskāršu apļveida kustību. Sijāšanas atlikumu nosver ar precizitāti līdz 0,1 g un izsaka procentos no sijātā produkta, ko nosver ar precizitāti līdz tuvākajam veselajam skaitlim, un tad aprēķina vidējo lielumu.Procentos izteiktu sijāšanas atlikumu vidējos lielumus pakāpeniski saskaita, sākot ar 0 % lielumu attiecībā uz atlikumu no sieta ar lielākajiem caurumiem. Pievienotos procentus Σ ( %) un attiecīgos sieta caurumu lielumus atzīmē uz milimetru papīra, Σ ( %) ordinātās (Y ass) un caurumu diametrus mm – abscisās.Līkne, ko iegūst, punktus savienojot ar taisnu līniju, ir cauruma platuma vidējais lielums (dm) mm simtdaļās, ja Σ ( %) = 50.
5.2.3.4.2.

Mikrofona novietojums (2. attēls). Mikrofons jānovieto vienā līmenī ar izplūdes cauruli vai 0,2 m virs testa treka virsmas atkarībā no tā, kura atrodas augstāk. Mikrofona membrānai jāatrodas iepretim izplūdes caurulei 0,5 m attālumā no tās. Mikrofona maksimālās jutības asij jāatrodas paralēli treka virsmai 45° ± 10° leņķī pret vertikālo plakni, ko nosaka izplūdes gāzu izmetes virziens. Mikrofonam jābūt novietotam tajā šīs vertikālās plaknes pusē, kur attālums starp mikrofonu un transportlīdzekļa kontūru ir iespējami lielāks. Ja izplūdes sistēmai ir vairākas caurules, kuru centri nav vairāk par 0,3 m attālumā viens no otra un kuras savienotas ar vienu klusinātāju, mikrofonam jāatrodas iepretim caurulei, kas ir tuvāk transportlīdzekļa kontūrai, vai caurulei, kas atrodas augstāk virs treka virsmas. Visos citos gadījumos jāveic atsevišķi mērījumi pie katras no tām, par testa vērtību uzskatot lielāko reģistrēto skaitli. Ja transportlīdzekļi ir aprīkoti ar vertikālu izplūdes cauruli (piem., kravas automobīļi), mikrofons jānovieto izplūdes caurules līmenī, pavērsts uz augšu ar tā asi vertikāli. Tas jānovieto 0,5 m attālumā no transportlīdzekļa tajā pusē, kur izplūdes caurule ir tuvāk. Ja transportlīdzekļa konstrukcija ir tāda, ka mikrofonu nevar novietot tā, kā redzams 2. attēlā, jo ir šķēršļi, kas ir daļa no transportlīdzekļa (piem., rezerves ritenis, degvielas tvertne, akumulatora nodalījums), jāveido rasējums, kurā skaidri norādīts mikrofona stāvoklis, veicot mērījumus. Ja vien tas ir iespējams, mikrofonam jāatrodas vairāk nekā 0,5 m no tuvākā šķēršļa, un tā maksimālās jutības asij jāatrodas iepretim izplūdes caurulei tādā vietā, kur minētie šķēršļi vismazāk to aizsedz.
01972A0722(04) — LV — 29.05.1975 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

PAPILDU NOLĪGUMS

par 1972. gada 22. jūlijā noslēgtā Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju attiecināšanu uz Lihtenšteinas Firstisti







EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA, ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, tā kā saskaņā ar 1923. gada 29. marta līgumu Lihtenšteinas Firstiste un Šveice veido muitas savienību un tā kā šis līgums neparedz visu 1972. gada 22. jūlijā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju Noslēgtā nolīguma noteikumu attiecināšanu uz Lihtenšteinas Firstisti; tā kā Lihtenšteinas Firstiste ir izteikusi vēlēšanos, lai uz to attiektos visi šā nolīguma noteikumi, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

Uz Lihtenšteinas Firstisti attiecas 1972. gada 22. jūlijā parakstītais Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju.

2. pants

Lai īstenotu 1. pantā minēto Nolīgumu un tas paliktu divpusējas Nolīgums starp Kopienu un Šveici, Lihtenšteinas Firstiste var panākt savu interešu pārstāvēšanu, ieceļot savu pārstāvi Apvienotajā komitejā Šveices delegācijā.

3. pants

Papildu nolīgumu Šveice, Lihtenšteinas Firstiste un Kopiena apstiprina saskaņā ar kārtību, kāda pastāv katrā valstī. Tas stājas spēkā vienlaikus ar 1. pantā minēto nolīgumu un paliek spēkā tik ilgi, cik ilgi ir spēkā 1923. gada 29. martā parakstītais līgums.

Udfærdiget i Bruxelles, den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig.

Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year of one thousand nine hundred and seventy-two.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze.

Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.

▼M1 —————

▼B

På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegne

Im Namen des Rates de Europäischen Gemeinschaften

In the name of the Council of the European Communities

Au nom du Conseil des Communatués européennes

A nome del Consiglio delle Comunità europee

Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen

▼M1 —————

▼B

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Für das Fürstentum Liechtenstein
2.

Lietošanas metodes apraksts ar izstrādāta parauga palīdzību. 2.1. Raustītās līnijas, kas parādītas 4B diagrammā, attiecas uz turpmāk minētā transportlīdzekļa K c un K v koeficientu noteikšanu, kur:



Ar kravu Bez kravas P 24 t 4,2 t PR 15 t 3 t PRmax 15 t 15 t HR 1,8 m 1,4 m er 6,0 m 6,0 m Turpmāk minētajos punktos iekavās minētie skaitļi attiecas tikai uz transportlīdzekļiem, kurus izmanto 4B diagrammas lietošanas metodes ilustrēšanas nolūkā. 2.2. Aprēķināt attiecības: a) ar kravu (= 1,6); ar kravu (= 1,6); b) bez kravas (= 1,4); bez kravas (= 1,4); c) bez kravas (= 0,2). bez kravas (= 0,2). 2.3. Transportlīdzekļa ar kravu koeficienta Kc noteikšana: a) sākt ar atbilstošu hR lielumu (hR = 1,8 m); b) virzīties horizontāli līdz atbilstošai P/PR līnijai (P/PR = 1,6); c) virzīties vertikāli līdz atbilstošai ER līnijai (ER = 6,0 m); d) virzīties horizontāli līdz Kc skalai, Kc ir vajadzīgais transportlīdzekļa ar kravu koeficients (Kc = 1,04). 2.4. Transportlīdzekļa bez kravas koeficienta Kv noteikšana. 2.4.1. Koeficienta K2 noteikšana: a) sākt ar atbilstošu hR lielumu (hR = 1,4 m); b) virzīties horizontāli līdz atbilstošai PR/PRmax līnijai līkņu grupā, kas ir vistuvāk vertikālajai asij (PR/PRmax = 0,2); c) virzīties vertikāli līdz horizontālajai asij un nolasīt K2 vērtību (K2 = 0,13 m). 2.4.2. Koeficienta K1 noteikšana: a) sākt ar atbilstošu hR lielumu (hR = 1,4 m); b) virzīties horizontāli līdz atbilstošai P/PR līnijai (P/PR = 1,4); c) virzīties vertikāli līdz atbilstošai ER līnijai (ER = 6,0 m); d) virzīties horizontāli līdz atbilstošai PR/PRmax līnijai līkņu grupā, kas atrodas vistālāk no vertikālās ass (PR/PRmax = 0,2); e) virzīties vertikāli līdz horizontālajai asij un nolasīt K1 vērtību (K1 = 1,79 m). 2.4.3. Koeficienta Kv noteikšana. Transportlīdzekļa bez kravas koeficientu Kv iegūst pēc šādas izteiksmes: .
1976L0756 — LV — 09.07.2007 — 008.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm

Grozīta ar:

No

▼B

PADOMES DIREKTĪVA

(1976. gada 27. jūlijs)

par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm

(76/756/EEK)

EIROPAS KOPIENU PADOME,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 1 ),

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ),

tā kā tehniskās prasības, kādām jāatbilst mehāniskajiem transportlīdzekļiem, atbilstoši attiecīgās valsts likumiem, inter alia, attiecas uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu;

tā kā šīs prasības katrā dalībvalstī ir citādākas, un tā kā tādēļ ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis pieņem vienādas prasības kā papildinot vai aizvietojot spēkā esošos likumus, lai varētu izmantot EEK tipa apstiprināšanas procedūru, par ko ir minēts Padomes 1970. gada 6. februāra direktīvā 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprināšanu atbilstoši katram transportlīdzekļu tipam ( 3 );

tā kā kopīgas prasības konstruēt apgaismes ierīces un gaismas signālierīces tiks apskatītas nākošajās speciālajās direktīvās;

tā kā valsts tiesību aktu tuvināšana attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem saistās ar to, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst pārbaudes, ko izdara katra no tām uz kopīgo prasību pamata; tā kā, lai šī sistēma pienācīgi darbotos, šīs prasības ir jāievieš no viena un tā paša datuma,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.