2.1.

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: “motora (motoru saimes) apstiprinājums” ir motora tipa (motoru saimes) apstiprinājums attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju līmeni; “papildu emisijas kontroles stratēģija (AECS)” ir tāda emisijas kontroles stratēģija, kas aktivizējas vai maina bāzes emisijas kontroles stratēģiju ar konkrētu nolūku vai nolūkiem, reaģējot uz īpašu apkārtējās vides un/vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, piemēram, transportlīdzekļa ātrumu, motora apgriezienu skaitu, izmantoto pārnesumu, ieplūdes temperatūru vai ieplūdes spiedienu; “bāzes emisijas kontroles stratēģija (BECS)” ir tāda emisijas kontroles stratēģija, kas darbojas visā motora darbības laikā, pie jebkura ātruma un slodzes, ja vien nav aktivizēta AECS. Daži BECS piemēri: — motora sadales/aizdedzes kartēšana, — EGR kartēšana, — SCR katalizatora reaģenta pievadīšanas kartēšana; “kombinētais deNOx makrodaļiņu filtrs” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas izstrādāta, lai vienlaicīgi samazinātu slāpekļa oksīdu (NOx) un daļiņveida piesārņotāju emisiju; “nepārtrauktā reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas darbojas vai nu pastāvīgi, vai vismaz vienu reizi ETC testa laikā. Šādam reģenerācijas procesam nevajag īpašu testa procedūru; “kontroles diapazons” ir diapazons starp motora apgriezienu skaitu A un C un starp 25–100 procentu slodzi; “deklarētā maksimālā jauda (Pmax.)” ir EK kW izteikta maksimālā jauda (lietderīgā jauda), ko izgatavotājs deklarējis savā tipa apstiprinājuma pieteikumā; “izslēgšanas stratēģija” ir: — AECS, kas samazina emisijas kontroles efektivitāti attiecībā uz BECS apstākļos, kādus ir iespējams sagaidīt, normāli ekspluatējot un izmantojot transportlīdzekli, — vai — BECS, kuras darbība atšķiras standartizētā tipa apstiprinājuma testā un citos apstākļos un kura uzrāda zemāku emisijas kontroles līmeni apstākļos, kas nav pilnībā iekļauti izmantojamā tipa apstiprinājuma testa procedūrā; “deNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas izstrādāta slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas samazināšanai (piemēram, pašlaik ir pasīvie un aktīvie NOx samazināšanas katalizatori, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmas); “aiztures laiks” ir laiks starp mērāmā komponenta izmaiņām atskaites punktā un sistēmas reakciju 10 % apjomā no galīgā nolasījuma (t 10). Gāzveida komponentiem tas galvenokārt ir mērāmā komponenta pārvietošanās laiks no parauga ņemšanas vietas līdz detektoram. Attiecībā uz aiztures laiku paraugu definē kā atskaites punktu; “dīzeļmotors” ir motors, kas darbojas pēc kompresijaizdedzes principa; “ELR tests” ir testa cikls, kurā saskaņā ar šā pielikuma 6.2. iedaļu nemainīgam motora apgriezienu skaitam secīgi piemēro slodzes pakāpes; “ESC tests” ir testa cikls, kurā saskaņā ar šā pielikuma 6.2. iedaļu piemēro 13 režīmus ar vienmērīgu motora apgriezienu skaitu; “ETC tests” ir testa cikls, kurā saskaņā ar šā pielikuma 6.2. iedaļu piemēro 1 800 sekundes intervālā mainīgus režīmus; “konstrukcijas elements” attiecībā uz transportlīdzekli vai motoru ir: — jebkāda veida vadības sistēma, tostarp datorprogrammas, elektroniskās vadības sistēmas vai datora loģika, — jebkāda veida vadības sistēmas kalibrēšana, — sistēmu mijiedarbības rezultāts, — vai — jebkāda veida aparatūras elements; “ar emisiju saistīts defekts” ir nepilnība vai novirze no normālas darbības pielaidēm iekārtas, sistēmas vai mezgla konstrukcijā, materiālā vai izgatavošanas procesā, kas ietekmē jebkuru no parametriem, specifikāciju vai komponentu, kas pieder emisijas kontroles sistēmai. Trūkstošu komponentu var uzskatīt par “ar emisiju saistītu defektu”; “emisijas kontroles stratēģija (ECS)” ir konstrukcijas elements vai elementu kopa, kas ir iekļauta kopējā motora vai transportlīdzekļa konstrukcijā nolūkā kontrolēt izplūdes gāzu emisiju, kurā ir viena BECS un viena AECS vienība; “emisijas kontroles sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, elektroniski vadāms kontrolieris(-i) motora sistēmā un jebkurš ar emisiju saistīts motora sistēmas komponents, kas dod signālu šā kontroliera ieejā vai saņem signālu no izejas, un attiecīgā gadījumā, komunikācijas interfeiss (aparatūra un paziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko vadības bloku(-iem) (EECU) un jebkādu spēka piedziņas vai transportlīdzekļa vadības bloku, kas regulē emisiju; “motora pēcapstrādes sistēmas saime” ir izgatavotāja sagatavota motoru saime, kas atbilst motoru saimes definīcijai, bet kas ir sagrupēta sīkāk motoros, kas izmanto līdzīgu izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmu, ko pārbauda pēc nostrādājuma uzkrāšanās grafika, lai noteiktu pasliktināšanās faktorus atbilstoši Komisijas Direktīvas 2005/78/EK ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem, kā arī ar ko groza tās I, II, III, IV un VI pielikumu ( 5 ) II pielikumam un pārbaudītu ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu/motoru atbilstību saskaņā ar Direktīvas 2005/78/EK III pielikumu; “motora sistēma” ir motors, emisijas kontroles sistēma un komunikācijas interfeiss (aparatūra un paziņojumi) starp motora elektronisko vadības bloku(-iem) (EECU) un jebkāda cita veida spēka piedziņas vai transportlīdzekļa vadības bloku; “motoru saime” ir izgatavotāja noteikta tādu motoru sistēmu grupa, kam pēc šīs direktīvas II pielikuma 2. papildinājumā noteiktās konstrukcijas ir līdzīgi izplūdes gāzu emisijas parametri. Visiem vienas saimes motoriem jāatbilst piemērojamām emisijas robežvērtībām; “motora ekspluatācijas apgriezienu skaita diapazons” ir motora apgriezienu skaita diapazons, ko visbiežāk izmanto motora ekspluatācijā, un kas atrodas starp mazajiem un lielajiem apgriezieniem, saskaņā ar šīs direktīvas III pielikumu; “motora apgriezienu skaits A, B un C” ir testa apgriezienu skaits motora ekspluatācijas apgriezienu skaita diapazonā, kas jāizmanto ESC un ELR testā, ka noteikts šīs direktīvas III pielikuma 1. papildinājumā; “motora iestatījums” ir īpaša motora/transportlīdzekļa konfigurācija, kurā iekļauta emisijas kontroles stratēģija (ECS), viens motora veiktspējas novērtējums (pilnas slodzes līkne, kas saņēmusi tipa apstiprinājumu) un, ja tādu izmanto, viens griezes momenta ierobežotāju komplekts; “motora tips” ir tādu motoru kategorija, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem rādītājiem kā šīs direktīvas II pielikumā noteiktie motora parametri; “izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma” ir katalizators (oksidējošais vai 3-veidu tipa), makrodaļiņu filtrs, deNOx sistēma, kombinētais deNOx makrodaļiņu filtrs vai jebkura cita emisijas samazināšanas ierīce, kas uzstādīta aiz motora. Šajā definīcijā nav iekļauta izplūdes gāzu recirkulācija, kuru, ja tā uzstādīta, uzskata par nedalāmu motora sistēmas daļu; “gāzes motors” ir dzirksteļaizdedzes motors, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi; “gāzveida piesārņotāji” ir oglekļa oksīds, ogļūdeņraži (pieņemot par atskaites punktu CH1,85 — dīzeļmotoriem, CH2,525 — sašķidrinātas naftas gāzes motoriem un CH2,93 — dabasgāzes motoriem (NMHC) un atskaites molekulu CH3O0,5 — etanola degvielas dīzeļmotoriem), metāns (pieņemot par atskaites punktu CH4 — dabasgāzes motoriem) un slāpekļa oksīdi, pēdējos izsakot kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentu; “liels apgriezienu skaits (nhi )” ir motora lielākais apgriezienu skaits, kas dod 70 % deklarētās maksimālās jaudas; “mazs apgriezienu skaits (nlo )” ir motora mazākais apgriezienu skaits, kas dod 50 % deklarētās maksimālās jaudas; “būtiski funkcionālās darbības traucējumi” ( 6 ) ir pastāvīgi vai pārejoši darbības traucējumi jebkurā izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā, kā rezultātā var sagaidīt tūlītēju vai vēlāku motora sistēmas radītu gāzveida vai daļiņveida piesārņojuma pieaugumu un ko nespēj pareizi novērtēt OBD sistēma; “darbības traucējumi” ir: — jebkāds emisijas kontroles sistēmas bojājums vai darbības traucējums, tostarp elektriski darbības traucējumi, kā rezultātā emisijas pārsniegtu OBD sliekšņa ierobežojumus vai attiecīgā gadījumā nevarētu sasniegt izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas funkcionālās veiktspējas diapazonu, ja tiek pārsniegta ierobežojamā piesārņotāja OBD sliekšņa vērtība, — jebkurš gadījums, kad OBD sistēma nespēj izpildīt šī direktīvas novērošanas prasības; Izgatavotājs tomēr var uzskatīt par darbības traucējumiem pasliktināšanos vai defektu, ja tā rezultātā emisijas nepārsniedz OBD sliekšņa vērtības; “darbības traucējumu indikators” ir vizuālais indikators, kas nepārprotami informē transportlīdzekļa vadītāju par darbības traucējumu šīs direktīvas nozīmē; “vairāku režīmu motors” ir motors, kuram ir vairāk par vienu motora iestatījumu; “dabasgāzes gāzu grupa” ir H vai L grupa saskaņā ar 1993. gada novembra Eiropas standartu EN 437; “lietderīgā jauda” ir EK kW izteikta jauda, ko testēšanas stendā iegūst kloķvārpstas galā, vai tās ekvivalents, ko mēra saskaņā ar EK jaudas mērīšanas metodi, kura izklāstīta Komisijas Direktīvā 80/1269/EEK ( 7 ); “OBD” ir iebūvēta diagnostikas sistēma, kas paredzēta emisijas kontrolei, kurai ir spēja konstatēt darbības traucējumus un identificēt darbības traucējumu atrašanās vietu, izmantojot kļūdu kodus no datora atmiņas; “OBD motoru saime” ir izgatavotāja sagrupētas motoru sistēmas, kam ir kopēji OBD sistēmas konstrukcijas parametri, kas noteikti šā pielikuma 8. iedaļā, un kas paredzētas OBD sistēmas tipa apstiprinājumam saskaņā ar Direktīvas 2005/78/EK IV pielikuma prasībām; “dūmmērs” ir ierīce, kas paredzēta dūmu daļiņu radītas dūmainības mērīšanai pēc gaismas dzēšanas principa; “cilmes motors” ir motors, kas no motoru saimes atlasīts tā, ka tā emisijas parametri ir raksturīgi visiem attiecīgās saimes motoriem; “makrodaļiņu pēcapstrādes ierīce” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas paredzēta daļiņveida piesārņotāju (PT) emisijas samazināšanai ar mehāniskas, aerodinamiskas, difūzijas vai inerces atdalīšanas palīdzību; “daļiņveida piesārņotāji” ir jebkura viela, kas sakrājas norādītā filtrējošajā vidē pēc izplūdes gāzu atšķaidīšanas ar tīru filtrētu gaisu tā, ka temperatūra nepārsniedz 325 K (52 °C); “procentuālā slodze” ir iegūstamā maksimālā griezes momenta attiecība pret motora apgriezienu skaitu; “periodiska reģenerācija” ir emisijas kontroles iekārtas reģenerācijas process, kas atkārtojas biežāk kā reizi 100 normālās motora ekspluatācijas stundās. Reģenerācijas cikla laikā emisijas standartus var pārsniegt; “pastāvīgās emisijas noklusējuma režīms” ir AECS, kas ieslēdzas gadījumā, ja OBD sistēma ir konstatējusi ECS darbības traucējumus, kā rezultātā aktivizējas darbības traucējumu indikators, bet kam nevajag datus no elementa vai sistēmas par darbības traucējumiem; “jaudas noņemšanas ierīce” ir ierīce ar motora piedziņu, kas darbina papildu iekārtu, kura uzstādīta transportlīdzeklim; “reaģents” ir viela, kas atrodas transportlīdzekļa tvertnē un ko pēc emisijas kontroles sistēmas signāla pievada izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai (ja vajadzīgs), “atkārtota kalibrēšana” ir dabasgāzes motora regulēšana, lai tādu pašu veiktspēju (jaudu, degvielas patēriņu) nodrošinātu ar citas grupas dabasgāzi, “nominālais apgriezienu skaits (nref)” ir 100 procenti apgriezienu vērtības, kas jāizmanto, lai nenormētu ETC testa relatīvās apgriezienu vērtības, kā izklāstīts šīs direktīvas III pielikuma 2. papildinājumā; “reakcijas laiks” ir laika starpība starp ātru izmaiņu mērāmajā komponentā atskaites punktā un atbilstošu izmaiņu mērīšanas sistēmas reakcijā, ja mērītā komponenta izmaiņa ir vismaz 60 % un notiek ātrāk par 0,1 sekundi. Sistēmas reakcijas laiks (t 90) veidojas no sistēmas aiztures laika un sistēmas pieauguma laika (skat. arī ISO 16183); “pieauguma laiks” ir laiks starp 10 % un 90 % no galīgā nolasījuma reakcijas (t 90 – t 10). Tā ir instrumenta reakcija pēc tam, kad mērāmais komponents ir sasniedzis instrumentu. Lai noteiktu pieauguma laiku, paraugu ņemšanas zondi definē par atskaites punktu; “pašregulācija” ir jebkura motora funkcija, kas dod iespēju uzturēt nemainīgu gaisa/degvielas attiecību; “dūmi” ir dīzeļmotora izplūdes plūsmā suspendētas makrodaļiņas, kas absorbē, atstaro vai lauž gaismu; “testa cikls” ir testēšanas stadiju secība, kur katrā stadijā motoram jādarbojas ar noteiktiem apgriezieniem un griezes momentu vienmērīgas darbības režīmā (ESC tests) vai pārejas ekspluatācijas apstākļos (ETC, ELR tests); “griezes momenta ierobežotājs” ir ierīce, kas īslaicīgi ierobežo motora maksimālo griezes momentu; “transformācijas laiks” ir laiks starp izmaiņu komponentā, ko mēra ar paraugu zondi, un sistēmas reakciju 50 % apjomā no galīgā nolasījuma (t 50) vērtības. Transformācijas laiku izmanto dažādu mērierīču signālu pielīdzināšanai; “lietošanas laiks” attiecībā uz transportlīdzekļiem un motoriem, kam ir tipa apstiprinājums šā pielikuma 6.2.1. iedaļas tabulas B1, B2 vai C rindā, ir atbilstošs attāluma un/vai laika periods, kas noteikts šīs direktīvas 3. pantā (emisijas kontroles sistēmu ilgums), kurā jānodrošina atbilstība attiecīgajiem gāzveida, makrodaļiņu un dūmu emisijas ierobežojumiem kā daļai no tipa apstiprinājuma; “Wobbe indekss (apakšējais W1 vai augšējais Wu)” ir tilpuma vienības gāzes sadegšanas siltuma un tās relatīvā blīvuma kvadrātsaknes attiecība vienādos standarta apstākļos: “λ-nobīdes koeficients (Sλ)” ir formula, kas apraksta vajadzīgo motora vadības sistēmas elastību attiecībā gaisa pārpalikuma koeficientu λ, ja motors darbojas ar gāzes maisījumu, kura sastāvs atšķiras no tīra metāna (Sλ aprēķināšanai skat. VII pielikumu).