1997L0024 — LV — 08.09.2006 — 005.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 97/24/EK

(1997. gada 17. jūnijs)

par dažām divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu detaļām un parametriem







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100.a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), saskaņā ar Līguma 189.b pantā ( 3 ) noteikto procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 1997. gada 4. februārī apstiprināto kopīgo dokumentu, (1) Tā kā ir jāpieņem paredzētie pasākumi, lai nodrošinātu nevainojamu iekšējā tirgus darbību. (2) Tā kā divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem attiecībā uz detaļām un parametriem, uz ko attiecas šī direktīva, katrā dalībvalstī jāatbilst dažām obligātām tehniskām prasībām, kuras katrā dalībvalstī ir citādas; tā kā šīs prasības savu atšķirību dēļ rada šķēršļus tirdzniecībai Kopienā; tā kā šos šķēršļus iekšējā tirgus darbībā var likvidēt, ja visas dalībvalstis savu noteikumu vietā pieņem vienādas prasības. (3) Tā kā, lai katra veida transportlīdzekļiem varētu piemērot tipa apstiprināšanas un detaļas tipa apstiprināšanas procedūras, kas paredzētas Padomes 1992. gada 30. jūnija Direktīvā 92/61/EEK par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu ( 4 ), jāizstrādā saskaņotas prasības attiecībā uz detaļām un parametriem divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem. (4) Tā kā, lai atvieglotu piekļuvi trešo valstu tirgiem, prasības šīs direktīvas pielikuma 1. nodaļā (riepas), 2. nodaļā (apgaismes ierīces un gaismas signālierīces), 4. nodaļā (atpakaļskata spoguļi) un 11. nodaļā (drošības jostas) jāvienādo ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumu Nr. 30, Nr. 54, Nr. 64 un Nr. 75 prasībām attiecībā uz riepām, Nr. 3, Nr. 19, Nr. 20, Nr. 37, Nr. 38, Nr. 50, Nr. 56, Nr. 57, Nr. 72 un Nr. 82 prasībām attiecībā uz apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, Nr. 81 prasībām attiecībā uz atpakaļskata spoguļiem un Nr. 16 prasībām attiecībā uz drošības jostām. (5) Tā kā attiecībā uz vides aizsardzības aspektiem, proti, atmosfēras un trokšņu piesārņojumu, jābūt mērķim pastāvīgi uzlabot vidi; tā kā šajā nolūkā pēc iespējas ātrākai piemērošanai jānosaka piesārņotāju un skaņas līmeņa robežvērtības; tā kā par turpmāku robežvērtību samazināšanu un izmaiņām testēšanas procedūrā var izlemt, tikai balstoties uz veikto pašreizējo un paredzamo tehnoloģijas potenciālu un tā izmaksu/ieguvumu samēru izpēti, lai ļautu masveidā ražot transportlīdzekļus, kas spētu atbilst šīm stingrākām prasībām; tā kā lēmums par šo turpmāko samazināšanu Eiropas Parlamentam un Padomei jāpieņem vismaz trīs gadus pirms šo robežvērtību stāšanās spēkā, lai rūpniecība varētu veikt vajadzīgos pasākumus, un tās ražojumi no noteiktās dienas varētu atbilst Kopienas noteikumiem; tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums pamatosies uz Komisijas priekšlikumu, kas jāiesniedz noteiktā laikā. (6) Tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/61/EEK noteikumiem detaļas un parametri, uz ko attiecas šī direktīva, nedrīkst laist tirgū un pārdot dalībvalstīs, ja tās neatbilst šīs direktīvas prasībām; tā kā dalībvalstīm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no šīs direktīvas. (7) Tā kā dalībvalstīm jādod iespēja, piešķirot nodokļu atvieglojumus, veicināt tādu transportlīdzekļu tirgošanu, kas atbilst Kopienas līmenī ieviestām prasībām attiecībā uz pasākumiem, kuri vērsti pret piesārņotāju un trokšņu emisiju. (8) Tā kā metodēm, lai mērītu transportlīdzekļu un atsevišķu tehnisku vienību izturību pret elektromagnētisko starojumu nolūkā pārbaudīt atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību (8. nodaļa), ir nepieciešamas sarežģītas un dārgas iekārtas; tā kā, lai ļautu dalībvalstīm sagādāt šādas iekārtas, jāparedz atlikt šo mērīšanas metožu piemērošanu trīs gadus no šīs direktīvas spēkā stāšanās. (9) Tā kā, ņemot vērā ierosinātās darbības mērogu un ietekmi attiecīgajā nozarē, šajā direktīvā iekļautie Kopienas pasākumi ir nepieciešami un būtiski, lai sasniegtu noteikto mērķi — Kopienas transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu; tā kā dalībvalstis nevar sasniegt šos mērķus katra atsevišķi. (10) Tā kā tehnikas attīstības apstākļos šīs direktīvas pielikumos noteiktās tehniskās prasības jāpielāgo ātri; tā kā, lai vienkāršotu un paātrinātu procedūru, šis uzdevums, izņemot piesārņotāju un skaņas līmeņa robežvērtības, ir jāuztic Komisijai; tā kā visos gadījumos, kad Eiropas Parlaments Padome piešķir Komisijai tiesības ieviest paredzētos noteikumus divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu nozarē, komitejā ir lietderīgi ieviest iepriekšēju konsultāciju procedūru starp Komisiju un dalībvalstīm. (11) Tā kā drošības un vides prasību dēļ jāierobežo dažu veidu divriteņu vai trīsriteņu transportlīdzekļu uzlabošana; tā kā, ja tie nekavē īpašniekam apkalpošanu un apkopi, šādi ierobežojumi ir stingri jāvērš pret uzlabojumiem, kas ievērojami izmaina transportlīdzekļa funkciju izpildi, kā arī piesārņotāju un trokšņu emisiju. (12) Tā kā, kamēr transportlīdzekļi atbilst šīs direktīvas prasībām, neviena dalībvalsts nedrīkst atteikt to reģistrāciju vai ekspluatāciju; tā kā šīs direktīvas noteikumiem nevajadzētu uzlikt pienākumu grozīt noteikumus dalībvalstīm, kuru teritorijā divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav atļauts vilkt piekabi, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.







1. pants

Šī direktīva un tās pielikums attiecas uz:

— riepām,

— apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm,

— ārējiem izvirzījumiem,

— atpakaļskata spoguļiem,

— pasākumiem, ko veic pret gaisa piesārņošanu,

— degvielas tvertnēm,

— pasākumiem, ko veic pret neatļauto iejaukšanos,

— elektromagnētisko savietojamību,

— pieļaujamo skaņas līmeni un izplūdes sistēmu,

— jūgierīcēm un fiksētājierīcēm,

— drošības jostu stiprinājuma vietām un drošības jostām,

— stiklojumu, priekšējā stikla tīrītājiem un mazgātājiem, kā arī atsaldēšanas un pretsvīduma ierīcēm,

visu tipu transportlīdzekļiem, kas definēti Direktīvas 92/61/EEK 1. pantā.

2. pants

Trijos gadus pēc 8. panta 1. punkta trešajā daļā minētās dienas Komisija veic detalizētu izpēti, lai pārliecinātos, vai pasākumus, ko veic pret neatļauto iejaukšanos attiecībā uz transportlīdzekļiem, jo īpaši A un B kategoriju transportlīdzekļiem, kuri minēti šīs direktīvas pielikuma 7. nodaļā, var uzskatīt par piemērotiem, nepiemērotiem vai pārāk galējiem, ņemot vērā paredzētos mērķus. Pamatojoties uz šīs izpētes rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā ierosina jaunus tiesību aktus.

3. pants

1. Procedūras, saskaņā ar kurām piešķir detaļas tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļu tipam saistībā ar riepām, apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, atpakaļskata spoguļiem, degvielas tvertnēm, izplūdes sistēmām, drošības jostām un stiklojumu, kā arī detaļas tipa apstiprinājumu riepas, apgaismes ierīces un gaismas signālierīces, atpakaļskata spoguļa, degvielas tvertnes, izplūdes sistēmas, drošības jostas un stiklojuma tipam, kā detaļai, un nosacījumi par tādu transportlīdzekļu brīvu apriti un tādu detaļu neierobežotu laišanu tirgū ir paredzēti Direktīvas 92/61/EEK II un III nodaļā.

2. Procedūra, saskaņā ar kuru piešķir detaļas tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļu tipam saistībā ar ārējiem izvirzījumiem, pasākumiem, ko veic pret gaisa piesārņošanu, pretiejaukšanās pasākumiem, elektromagnētisko savietojamību, pieļaujamo skaņas līmeni, piekabju jūgierīcēm un blakusvāģu fiksētājierīcēm, drošības jostu stiprinājuma vietām, priekšējā stikla tīrītājiem un mazgātājiem, kā arī atsaldēšanas un pretsvīduma ierīcēm un nosacījumi tādu transportlīdzekļu brīvai apritei ir paredzēti Direktīvas 92/61/EEK II un III nodaļā.

4. pants

1. Saskaņā ar Direktīvas 92/61/EEK 11. panta noteikumiem, tiek atzīta prasību līdzvērtība šīs direktīvas pielikuma 1. nodaļā (riepām), 2. nodaļā (apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm), 4. nodaļā (atpakaļskata spoguļiem) un 11. nodaļā (drošības jostām) ar prasībām Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumos Nr. 30 ( 5 ), Nr. 54 ( 6 ), Nr. 64 ( 7 ) un Nr. 75 ( 8 ) attiecībā uz riepām, Nr. 3 ( 9 ), Nr. 19 ( 10 ), Nr. 20 ( 11 ), Nr. 37 ( 12 ), Nr. 38 ( 13 ), Nr. 50 ( 14 ), Nr. 56 ( 15 ), Nr. 57 ( 16 ), Nr. 72 ( 17 ) un Nr. 82 ( 18 ) attiecībā uz apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, Nr. 81 ( 19 ) attiecībā uz atpakaļskata spoguļiem un Nr. 16 ( 20 ) attiecībā uz drošības jostām tajā redakcijā, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas dienā.

Piemērojot pirmajā daļā paredzēto līdzvērtību, 1. un 11. nodaļas prasības uzstādīšanai attiecina arī uz ierīcēm, kuras apstiprinātas saskaņā ar attiecīgajiem ANO/EEK noteikumiem.

2. Dalībvalstu iestādes, kas piešķir detaļas tipa apstiprinājumus, pieņem detaļas tipa apstiprinājumus, kuri izsniegti saskaņā ar 1. punktā minēto noteikumu prasībām, tāpat kā detaļas tipa apstiprinājuma zīmes kā alternatīvu atbilstošiem detaļas tipa apstiprinājumiem un detaļas tipa apstiprinājuma zīmēm, kas piešķirtas saskaņā ar šīs direktīvas prasībām.

5. pants

1. Komisija 24 mēnešos pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumus, kas pamatojas uz pētījumiem un to izmaksu un ieguvumu novērtējumu, kuri rodas no stingrākām robežvērtībām, un ar ko nosaka turpmāko posmu, kurā pieņems pasākumus, lai robežvērtības attiecīgo transportlīdzekļu piesārņotājiem un skaņas līmenim padarītu stingrākas, kā paredzēts attiecīgi 5. nodaļas II pielikuma I un II tabulā un 9. nodaļas I pielikumā. Savos priekšlikumos Komisija ņem vērā un novērtē dažādu piesārņotāju un trokšņu emisiju samazināšanas pasākumu izmaksu lietderību un iesaka pamatotu un samērīgu mērīšanu, ņemot vērā paredzētos mērķus.

2. Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ko pieņem pamatojoties uz 1. punktā minēto Komisijas priekšlikumu, kurš jāpieņem līdz 2001. gada 1. janvārim, ņem vērā vajadzību iekļaut arī citādus faktorus, nekā vienkārši stingrākas robežvērtības. Minētā lēmumā paredzēto pasākumu īstenošanas izmaksas un ieguvumus izpēta un novērtē kopā ar ieinteresētajām pusēm, piemēram, ražotājiem, lietotājiem un grupām, kuras pārstāv patērētājus vai sabiedrību, un tie ir pamatoti un samērīgi, ņemot vērā paredzētos mērķus.

6. pants

1. Dalībvalstis var noteikt nodokļu atvieglojumus tikai tādiem transportlīdzekļiem, kas atbilst ar gaisa un trokšņa piesārņojumu saistītiem pasākumiem, kuri paredzēti attiecīgi šīs direktīvas 5. nodaļas I pielikuma 2.2.1.1.3. iedaļā un II pielikuma I un II tabulā, kā arī 9. nodaļas I pielikumā.

2. Atvieglojumiem, kas minēti 1. punktā, jābūt saskaņā ar Līguma noteikumiem un jāatbilst šādiem nosacījumiem:

— tie ir spēkā attiecībā uz visiem jauniem transportlīdzekļiem, ko laiž dalībvalsts tirgū un kas pirms attiecīgā termiņa atbilst 1. punktā minētajām šīs direktīvas prasībām,

— tie beidzas līdz ar 1. punktā minēto pasākumu obligāto īstenošanu,

— visu veidu mehāniskajiem transportlīdzekļiem tie saistīti ar mazākām summām nekā veikto tehnisko risinājumu un to piemērošanas mehāniskajam transportlīdzeklim papildu izmaksas, lai varētu ievērot noteiktos lielumus.

3. Par visiem nodomiem ieviest vai grozīt 1. punktā minētos nodokļu atvieglojumus Komisiju informē laikus, lai tā varētu sniegt atsauksmi.

7. pants

Vajadzīgās izmaiņas:

— lai ņemtu vērā jebkurus grozījumus ANO/EEK noteikumos, kas minēti 4. pantā,

— lai pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai — papildus gaisa un trokšņa piesārņojumu robežvērtībām, kas paredzētas attiecīgi šīs direktīvas 5. nodaļas I pielikuma 2.2.1.1.3. iedaļā un II pielikuma I un II tabulā, kā arī 9. nodaļas I pielikumā,

pieņem saskaņā ar procedūru, kura noteikta 13. pantā Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvā 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprināšanu ( 21 ).

8. pants

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1998. gada 18. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.

No pirmajā daļā norādītās dienas dalībvalstis nedrīkst aizliegt sākt tādu transportlīdzekļu ekspluatāciju, kas atbilst šīs direktīvas vai konkrētu tās nodaļu noteikumiem.

Dalībvalstis piemēro šos noteikumus no 1999. gada 17. jūnija.

Tomēr dažu 5., 8. un 9. nodaļas noteikumu piemērošanu atliek, kā norādīts minētajās nodaļās.

2. Pieņemot 1. punktā minētos pasākumus, dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

9. pants

1. Padomes 1980. gada 22. jūlija Direktīvu 80/780/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz atpakaļskata spoguļiem divriteņu transportlīdzekļiem ar blakusvāģi vai bez tā, un to uzstādīšanu uz šādiem transportlīdzekļiem ( 22 ) atceļ tad, kad stājas spēkā šī direktīva.

2. Tomēr var turpināt izmantot detaļas, kuras apstiprinātas saskaņā ar 1. punktā minētās direktīvas I pielikumu.

3. Padomes 1978. gada 23. novembra Direktīva 78/1015/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz motociklu izplūdes sistēmu un pieļaujamo skaņas līmeni ( 23 ) ir atcelta no dienas, kas minēta 8. panta pirmajā daļā.

4. Līdz dienai, kas minēta 8. panta 1. punkta pirmajā daļā, var piešķirt Direktīvā 92/61/EEK minēto transportlīdzekļu tipa apstiprinājumus atbilstīgi Direktīvai 78/1015/EEK. Piemēro tās trokšņa līmeņa robežvērtības, kas noteiktas Direktīvas 78/1015/EEK I pielikuma 2.1.1. iedaļā.

Šādus transportlīdzekļus nododot ekspluatācijā piemēro Direktīvas 92/61/EEK 15. panta 4. punkta c) apakšpunktu.

5. Stājoties spēkā šai direktīvai, transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, vairs nepiemēro Padomes 1989. gada 3. maija Direktīvu 89/336/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektromagnētisko atbilstību ( 24 ).

10. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

11. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.









1. NODAĻA

DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU RIEPAS UN TOUZSTĀDĪŠANA







PIELIKUMU SARAKSTS I PIELIKUMS Administratīvie noteikumi detaļas tipa apstiprinājumam riepām 1. papildinājums Informācijas dokuments attiecībā uz tādu riepu tipu, kas paredzētas divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem 2. papildinājums Divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu riepu tipa detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts II PIELIKUMS Definīcijas, marķējums un prasības 1. papildinājums Izskaidrojoša diagramma 2. papildinājums Riepas marķēšanas kārtība 3. papildinājums Kravnesības indeksu un atbilstošās pieļautās maksimālās masas saraksts 4. papildinājums Konkrētu riepu tipu marķējums un izmēri 5. papildinājums Riepas izmēru mērīšanas metode 6. papildinājums Slodzes/ātruma testēšanas procedūra 7. papildinājums Kravnesības atkarības no ātruma 8. papildinājums Dinamiskās riepu palielināšanās noteikšanas metode III PIELIKUMS Prasības transportlīdzekļiem attiecībā uz riepu montēšanu 1. papildinājums Informācijas dokuments attiecībā uz riepu uzmontēšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem 2. papildinājums Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma sertifikāts attiecībā uz riepu uzmontēšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem









I PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMAM RIEPĀM

1. DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

1.1. Pieteikumā par detaļas tipa apstiprināšanu attiecībā uz riepu tipu jāsniedz precīza informācija par to riepu tipu, kam jāuzliek detaļas tipa apstiprinājuma zīme.

1.2. Par katru riepu tipu šajā pieteikumā jāsniedz precīza informācija par 1.2.1. riepu izmēra apzīmējumu, kā definēts II pielikuma 1.16. punktā, 1.2.2. marku vai tirdzniecības nosaukumu, 1.2.3. izmantošanas veidu: parastais, īpašs, sniega vai mopēda, 1.2.4. riepu struktūru (diagonāla vai pa diagonāli kārtaina, pa diagonāli apjozta, radiāla), 1.2.5. ātruma kategorijas simbolu, 1.2.6. kravnesības indeksu, 1.2.7. vai paredzēts riepu izmantot ar kameru, vai bez tās, 1.2.8. vai riepa ir “parasta” vai “pastiprināta/ar stiegrojumu”, 1.2.9. kārtas numuru pārveidotiem motocikliem, 1.2.10. ārējiem izmēriem: kopējo riepas platumu un diametru, 1.2.11. lokiem, uz kuriem riepas var uzmontēt, 1.2.12. mērīšanas loku un testa loku, 1.2.13. testa spiedienu un spiedienu mērīšanai, 1.2.14. koeficientu x, kas minēts II pielikuma 1.19. punktā, 1.2.15. riepu ražotāja atļauto maksimālo ātrumu un šim maksimālajam ātrumam atļauto kravnesību riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burta kodu “V” un derīgas ātrumiem pāri par 240 km/h, vai riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burta kodu “Z” un derīgas ātrumiem pāri par 270 km/h. Maksimālo atļauto ātrumu un tam atbilstīgo kravnesību norāda tipa apstiprinājuma sertifikātā (šā pielikuma 2. papildinājums).

1.3. Pieteikumam par detaļas tipa apstiprināšanu pievieno arī skices vai fotoattēlus trijos eksemplāros, kas identificē protektora rakstu un apvalku uz mērīšanas loka uzmontētai piepūstai riepai, norādot apstiprināšanai iesniegtā riepu tipa attiecīgos izmērus (skatīt II pielikuma 3.1.1. un 3.1.2. iedaļu). Kompetento iestāžu ieskatam tam pievieno arī apstiprinātas testa laboratorijas izdotu testa protokolu vai divus riepu tipa paraugus.

1.4. Riepu ražotājs var lūgt attiecināt EK detaļas tipa apstiprinājumu arī uz cita tipa modificētām riepām.

1.5. Šī direktīva neattiecas uz jaunām riepām, kas paredzētas tikai “bezceļa” apstākļiem un marķētas ar “NHS” (nav paredzēts automaģistrālēm) vai sacensībām.

2. MARĶĒJUMS

Uz riepu tipa paraugiem, kas iesniegti detaļas tipa apstiprināšanai, ir skaidri salasāmā un neizdzēšamā veidā pieteikuma iesniedzēja marka vai tirdzniecības nosaukums un pietiekami daudz vietas detaļas tipa apstiprinājuma zīmei.

3. DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪME

Visām riepām, kas atbilst tipam, kura tips ir apstiprināts saskaņā ar šo direktīvu, uzliek tādu detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kādas aprakstīta 5. pielikumā Padomes 1992. gada 30. jūnija Direktīvā 92/61/EEK par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu.

Lielums “a”, kas nosaka taisnstūra izmērus, un zīmes cipari un burti nav mazāki par 2 mm.

4. RIEPAS TIPA MODIFIKĀCIJA

4.1. Testi, kas noteikti II pielikumā, nav jāatkārto riepas protektora rakstu modifikācijas dēļ.









1. papildinājums









2. papildinājums

Divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu riepu tipa detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts









II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS, MARĶĒJUMS UN PRASĪBAS

1. DEFINĪCIJAS

Šajā nodaļā:

1.1. “riepu tips” ir riepas, kas būtībā cita no citas neatšķiras attiecībā uz: 1.1.1. marku vai tirdzniecības nosaukumu, 1.1.2. riepu izmēra apzīmējumu, 1.1.3. izmantošanas veidu (parasts - riepām, ko paredzēts izmantot uz parasta autoceļa; īpašs - īpaša nolūka riepām, ko izmanto ceļa un bezceļa apstākļos; sniega vai mopēdu), 1.1.4. struktūru (diagonāla vai pa diagonāli kārtaina, pa diagonāli apjozta, radiāla), 1.1.5. ātruma kategorijas simbolu, 1.1.6. kravnesības indeksu, 1.1.7. šķērsgriezuma profila izmēru, ja uzmontēta uz precizēta loka;

1.2. “riepas struktūra” ir riepas karkasa tehniskie parametri. Jo īpaši ir atšķirība starp šādām riepu konfigurācijām: 1.2.1. “diagonāla vai pa diagonāli kārtaina (diagonāla)” ir tāda riepas struktūra, kur kārtas kordi stiepjas līdz bortiem un ir izklāti tā, ka pret protektora viduslīniju veido leņķus, kuri ir mainīgi un mazāki par 90°, 1.2.2. “pa diagonāli apjozta” ir tāda “diagonāla” tipa riepas struktūra, kurā karkasu apņem lenta no diviem vai vairākiem neizstiepjama korda materiāla slāņiem, veidojot mainīgus leņķus tuvu karkasam, 1.2.3. “radiāla” ir tāda riepas struktūra, kurā kārtas kordi stiepjas līdz bortiem un ir būtībā ir izklāti 90° leņķī pret protektora viduslīniju, turpretim karkasu stabilizē neizstiepjama apļveida lente, 1.2.4. “pastiprināta” ir tāda riepas struktūra, kuras karkass ir izturīgāks, nekā attiecīgā standarta riepas karkass;

1.3. “borts” ir riepas daļa, kuras forma un struktūra ļauj tai labāk piegulēt pie loka un noturēt riepu uz šā loka ( 25 );

1.4. “kordi” ir dzīslas, kas veido pneimatiskās riepas kārtu audumu (25) ;

1.5. “kārta” ir ar gumiju noklātu paralēlu kordu slānis (25) ;

1.6. “karkass” ir riepas daļa, izņemot protektoru un sānu malas, kura pēc piepūšanas iztur slodzi (25) ;

1.7. “protektors” ir tā riepas daļa, kas saskaras ar zemi (25) ;

1.8. “sānu mala” ir tā riepas daļa, kas atrodas starp protektoru un daļu, kuru nosedz riteņa loks (25) ;

1.9. “protektora grope” ir atstarpe starp diviem blakus esošiem izciļņiem protektora rakstā (25) ;

1.10. “galvenās gropes” ir platas gropes protektora vidus zonā;

1.11. “šķērsgriezuma platums (S)” ir lineārais attālums starp piepūstas riepas sānu ārmalām, izņemot izvirzījumus marķējuma, izrotājumu vai drošības lenšu vai izciļņu dēļ (25) ;

1.12. “kopējais platums” ir lineārais attālums starp piepūstas riepas sānu ārmalām, ieskaitot marķējumu, izrotājumus vai drošības lentes vai izciļņus (25) ; kopējais platums riepām, kurām protektora platums pārsniedz šķērsgriezuma platumu, ir protektora platums;

1.13. “šķērsgriezuma augstums (H)” ir attālums, kas vienāds ar pusi no starpības starp riepas ārējo diametru un nominālo loka diametru (25) ;

1.14. “nominālā aspekta attiecība (Ra)” ir simtkārtīgs skaitlis, ko iegūst, izdalot nominālo šķērsgriezuma augstumu ar nominālo šķērsgriezuma platumu (S1), abus izsakot ar vienu un to pašu mērvienību;

1.15. “ārējais diametrs (D)” ir piepūstas jaunas riepas kopējais diametrs ( 26 );

1.16. “riepas izmēra apzīmējums” ir apraksts, kurā ir iekļauts: 1.16.1. nominālais šķērsgriezuma platums (S1) (izteikts mm, izņemot dažu tipu riepas, kurām riepu izmēra apzīmējums ir norādīts šā pielikuma 4. papildinājuma tabulu pirmajā ailē), 1.16.2. nominālā aspekta attiecība (Ra), izņemot dažu tipu riepas, kurām riepu izmēra apzīmējums ir norādīts šā pielikuma 4. papildinājuma tabulu pirmajā ailē, 1.16.3. vispārpieņemts skaitlis (d), ar ko apzīmē nominālo loka diametru un kas atbilst šim diametram, un ko izsaka vai nu ar kodu (skaitlis mazāks par 100), vai milimetros (skaitlis lielāks par 100), 1.16.3.1. simbola (d) vērtības milimetros, kas izteiktas ar kodu, ir šādas:



Ar vienu vai diviem cipariem izteikts “d” kods, kas simbolizē loka nominālo diametru Līdzvērtība (mm) 4 102 5 127 6 152 7 178 8 203 9 229 10 254 11 279 12 305 13 330 14 356 15 381 16 406 17 432 18 457 19 483 20 508 21 533 22 559 23 584

1.17. “nominālais loka diametrs (d)” ir tā loka diametrs, uz kura ir paredzēts uzmontēt riepu (26) ;

1.18. “loks” ir vai nu riepas un kameras, vai bezkameras riepas balsts, kuram pieguļ riepas borti (26) ;

1.19. “teorētiskais loks” ir iedomāts loks, kura platumam vajadzētu būt X riepas nominālā šķērsgriezuma platumiem. Riepu ražotājam jānorāda X vērtība;

1.20. “mērīšanas loks” ir loks, uz kura riepa jāuzmontē izmēru mērīšanai;

1.21. “testa loks” ir loks, uz kura riepa jāuzmontē testēšanai;

1.22. “izdrupšana” ir gumijas gabaliņu atdalīšana no riepas protektora;

1.23. “korda sadalīšana” ir kordu atdalīšana no to gumijas pārklājuma;

1.24. “kārtas sadalīšana” ir blakus kārtu atdalīšana;

1.25. “protektora atdalīšana” ir protektora noplēšana no karkasa;

1.26. “kravnesības indekss” ir skaitlis, kas saistīts ar maksimāli pieļaujamo slodzi, kuru riepa var izturēt, ar ātrumu, kas atbilst tās ātruma simbolam saskaņā ar ražotāja noteiktiem darbības apstākļiem. Indeksi un atbilstošās slodzes norādīti sarakstā II pielikuma 3. papildinājumā;

1.27. “slodzes atkarības no ātruma tabula” ir tabula II pielikuma 3. papildinājumā, kur, pamatojoties uz kravnesības indeksa un nominālā ātruma vērtībām, ir parādītas riepas slodzes izmaiņas ātrumiem, kas neatbilst tiem, kuri norādīti nominālajai ātruma kategorijai;

1.28. “ātruma kategorija” ir: 1.28.1. ātrums, kas izteikts ar 1.28.2. punktā parādīto ātruma kategorijas simbolu, 1.28.2. ātruma kategorijas ir izklāstītas šajā tabulā:



Ātruma kategorijas simbols Attiecīgais ātrums (km/h) B 50 F 80 G 90 J 100 K 110 L 120 M 130 N 140 P 150 Q 160 R 170 S 180 T 190 U 200 H 210 V 240 W 270 1.28.3. riepas, kas paredzētas lielākam maksimālajam ātrumam par 240 km/h, riepu izmēra apzīmējumā pirms norādes par riepas struktūru identificē ar burtu “V” vai “Z”;

1.29. “sniega riepas” ir tādas riepas, kuru raksts un struktūra ir projektēta galvenokārt tā, lai dubļos un svaigā sniegā vai šķīdonī nodrošinātu labāku uzvedību nekā parastās riepas. Sniega riepu protektora raksts parasti sastāv no gropēm un/vai blokiem, kas ir izkārtoti plašāk nekā parastām riepām;

1.30. “MST” (multiservice tyre) ir universāla riepa vai, citiem vārdiem sakot, riepa, kas derīga izmantošanai gan ceļa, gan bezceļa apstākļos;

1.31. “maksimālās slodzes novērtējums” ir maksimālā masa, kādu uzskata, ka riepa spēj nest: 1.31.1. ātrumam, kas nepārsniedz 130 km/h, maksimālās slodzes novērtējums nedrīkst pārsniegt procentuālo attiecību lielumam, kurš saistīts ar attiecīgo riepas kravnesības indeksu, kas norādīts tabulā “Kravnesības atkarība no ātruma” (skatīt 1.27. iedaļu), atsaucoties uz riepas ātruma kategorijas simbolu un tā transportlīdzekļa sasniegto ātrumu, kuram riepa ir uzmontēta; 1.31.2. ātrumam, kas pārsniedz 130 km/h, bet nepārsniedz 210 km/h, maksimālās slodzes novērtējums nedrīkst pārsniegt ar riepas kravnesības indeksu saistītās masas lielumu; 1.31.3. riepām, kas paredzētas ātrumam, kurš pārsniedz 210 km/h, bet nepārsniedz 270 km/h, maksimālās slodzes novērtējums nepārsniedz procentuālo attiecību masām, kas saistīts ar attiecīgo riepas kravnesības indeksu, kurš turpmāk norādīts tabulā, atsaucoties uz riepas ātruma kategorijas simbolu un tā transportlīdzekļa maksimālo paredzēto ātrumu, kuram riepa ir uzmontēta;



Maksimālais ātrums (km/h) (1) Maksimālās slodzes novērtējums (%) Ātruma kategorijas simbols V Ātruma kategorijas sistēma W (3) 210 100 100 220 95 100 230 90 100 240 85 100 250 (80) (2) 95 260 (75) (2) 85 270 (70) (2) 75 (1) Starpātrumiem ir atļauta maksimālās slodzes novērtējuma lineāra interpolācija. (2) Attiecas tikai uz riepām, kas izmēra apzīmējumā ir identificētas ar burtu kodu “V” un līdz riepu ražotāja norādītajam maksimālajam ātrumam. (Skatīt I pielikuma 1.2.15. punktu). (3) Attiecas tikai uz riepām, kas izmēra apzīmējumā ir identificētas ar burtu kodu “Z”. 1.31.4. ātrumiem, kas pārsniedz 270 km/h, slodzes novērtējums nedrīkst pārsniegt riepu ražotāja norādīto masu, atsaucoties uz riepas ātruma spēju. Starpātrumiem starp 270 km/h un riepu ražotāja atļauto maksimālo ātrumu piemēro slodzes novērtējuma lineāro interpolāciju;

1.32. “mopēda riepas” ir paredzēts uzmontēt mopēdiem;

1.33. “motocikla riepas” ir riepas, ko galvenokārt paredzēts uzmontēt motocikliem;

1.34. “rolling circumference (Cr)” means the theoretical distance covered by the centre (axis) of the wheel of a vehicle in motion during one complete revolution of the tyre and obtained from the following formula: Cr = f × D, kur: D ir riepas ārējais diametrs saskaņā ar riepas izmēra apzīmējumu, kas izklāstīti šā pielikuma 3.1.2. punktā, f = 3,02 riepām, kuru loka diametra kods ir lielāks par vai vienāds ar 13, 3,03 radiāli kārtainām riepām, kuru loka diametra kods nav lielāks par 12, 2,99 diagonālām vai pa diagonāli kārtainām (diagonālām) riepām vai pa diagonāli apjoztām riepām kuru loka diametra kods nav lielāks par 12.

2. MARĶĒJUMS

2.1. Vismaz uz vienas sānu malas riepām ir šāds marķējums: 2.1.1. marka vai tirdzniecības nosaukums; 2.1.2. riepas izmēra apzīmējums, kā definēts 1.16. punktā; 2.1.3. šāda norāde par riepas struktūru: 2.1.3.1. diagonālām vai pa diagonāli kārtainām (diagonālām) riepām pirms loka diametrs koda nav nekāda marķējuma vai burta “D”, 2.1.3.2. pa diagonāli apjoztām riepām pirms loka diametra koda ir burts “B” un pēc izvēles vārdi “BIAS-BELTED”, 2.1.3.3. radiāli kārtainām riepām pirms loka diametra koda ir burts “R” un pēc izvēles vārds “RADIAL”; 2.1.4. riepas ātruma kategorija, ko izsaka ar 1.28.2. punktā norādīto simbolu; 2.1.5. kravnesības indekss, kas definēts 1.26. punktā; 2.1.6. vārds “TUBELESS”, ja riepu paredzēts izmantot bez kameras; 2.1.7. simbols “REINFORCED” vai “REINF” pastiprinātām riepām; 2.1.8. izgatavošanas datums, kas sastāv no trim cipariem, no kuriem pirmie divi norāda nedēļu un trešais gadu. Šī informācija jāparāda tikai uz vienas sānu malas; 2.1.9. simbols “M+S” vai “M.S”, vai “M & S” sniega riepām; 2.1.10. simbols “MST” universālām riepām; 2.1.11. termins “MOPED”, “CICLOMOTORE” vai “CYCLOMOTEUR”, ja riepa ir paredzēta mopēdiem; 2.1.12. riepas, kas derīgas ātrumiem virs 240 km/h, riepu izmēra apzīmējumā un pirms norādes par struktūru (skatīt 2.1.3. iedaļu) attiecīgā gadījumā jāmarķē ar atbilstošo burtu kodu “V” vai “Z”, (skatīt 1.31.3. iedaļu); 2.1.13. riepām, kas derīgas ātrumiem virs 240 km/h (vai attiecīgi 270 km/h), iekavās jānorāda kravnesības indeksa marķējums (skatīt 2.1.5. punktu), kurš piemērojams ātrumam 210 km/h (vai attiecīgi 240 km/h) un norādes ātruma kategorijas simbols (skatīt 2.1.4. punktu) šādi: — “V” - riepām, ko izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “V”, — “W” - riepām, ko izmēra apzīmējumā identificē ar burtu kodu “Z”.

2.2. Riepas marķējuma paraugs ir parādīts 2. papildinājumā.

2.3. Marķējumi, kas minēti 2.1. punktā, un I pielikuma 3. iedaļā noteiktais detaļas tipa apstiprinājuma zīme jāizlej riepas iekšpusē vai uz tās. Tiem jābūt skaidri salasāmiem.

3. PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ RIEPĀM

3.1. Riepas izmēri

3.1.1. Šķērsgriezuma platums 3.1.1.1. Šķērsgriezuma platumu aprēķina pēc šādas formulas: S = S1 + K (A - A1), kur S = šķērsgriezuma platums, ko mēra uz mērīšanas loka un izsaka mm, S1 = nominālā šķērsgriezuma platums (mm), kas norādīts riepas izmēra apzīmējumā uz riepas sānu malas, A = tehniskajā aprakstā ražotāja noteiktais mērīšanas loka platums, izteikts mm, A1 = teorētiskais loka platums, izteikts mm. A1 vietā izmanto S1 vērtību, to reizinot ar riepu ražotāja noteikto X koeficientu, un K vietā izmanto vērtību 0,4. 3.1.1.2. Tomēr, ja riepas izmēra apzīmējums ir norādīts II pielikuma 4. papildinājuma tabulu pirmajā ailē, tad šķērsgriezuma platums (S1) un teorētiskais loka platums (A1) ir tie, kas šajās tabulās ierakstīti pretīm riepas izmēra apzīmējumam.

3.1.2. Riepas ārējais diametrs 3.1.2.1. Riepas ārējo diametru aprēķina pēc šādas formulas: D = d + 2H, kur D = ārējais diametrs, izteikts mm, d = nominālais loka diametrs, izteikts mm, H = nominālais riepas augstums. H = S1 × 0,01 Ra, kur S1 = nominālais šķērsgriezuma platums, Ra = nominālā aspekta attiecība, kā noteikts aprakstā uz riepas sānu malas saskaņā ar 2.1.3. punktu. 3.1.2.2. Tomēr to riepu tipu ārējais diametrs, kam riepas izmēra apzīmējums ir norādīts šā pielikuma 4. papildinājuma tabulu pirmajā ailē, ir tas, kurš šajās tabulās ierakstīts pretim riepas aprakstam.

3.1.3. Riepas mērīšanas metode Riepu mēra tā, kā norādīts šā pielikuma 5. papildinājumā.

3.1.4. Specifikācijas attiecībā uz riepas šķērsgriezuma platumu 3.1.4.1. Riepas kopējais platums var būt mazāks par šķērsgriezuma platumu S, ko nosaka saskaņā ar 3.1.1. punktu. 3.1.4.2. Tas var pārsniegt šo lielumu līdz šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajam lielumam vai riepas izmēra apzīmējumiem, kas nav norādīti minētajā 4. papildinājumā, līdz šādiem procentuāliem daudzumiem: 3.1.4.2.1. mopēda riepām, motocikla parastām un sniega riepām: + 10 % ja loka diametra kods ir 13 un lielāks, + 8 % ja loka diametra kods nepārsniedz 12; 3.1.4.2.2. universālām riepām, kas ir derīgas ierobežotai izmantošanai uz parasta autoceļa un marķētas ar MST + 25 %.

3.1.5. Specifikācijas attiecībā uz riepas ārējo diametru 3.1.5.1. Riepas ārējais diametrs nedrīkst pārsniegt šā pielikuma 4. papildinājumā norādītās minimālās un maksimālās diametra vērtības. 3.1.5.2. Ja riepas izmēra apzīmējums nav norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā, tad riepas ārējais diametrs nedrīkst pārsniegt minimālās un maksimālās diametra vērtības, ko aprēķina pēc šādām formulām: Dmin = d + (2H × a) Dmax = d + (2H × b), kur H un d atbilst definīcijām 3.1.2.1. punktā, un a un b atbilst definīcijām attiecīgi 3.1.5.2.1. un 3.1.5.2.2. punktā 3.1.5.2.1. mopēda riepām, parastām riepām un sniega riepām



a loka diametrs 13 un lielāks 0,97 loka diametrs nepārsniedz 12 0,93 universālām riepām 1,00 3.1.5.2.2. mopēda riepām, motocikla parastām un sniega riepām



b loka diametrs 13 un lielāks 1,07 loka diametrs nepārsniedz 12 1,10 sniega un universālām riepām 1,12

3.2. Slodzes/ātruma tests

3.2.1. Slodzes/ātruma testu riepām veic saskaņā ar II pielikuma 6. papildinājumā izklāstīto metodi. 3.2.1.1. Ja iesniegts pieteikums par riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “V” un derīgas ātrumiem virs 240 km/h, vai riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “Z” un derīgas ātrumiem virs 270 km/h (skatīt I pielikuma 1.2.15. punktu), tad iepriekšminēto slodzes/ātruma testu veic vienai riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, kādi uz riepas norādīti iekavās (skatīt 2.1.13. punktu). Vēl viens slodzes/ātruma tests jāveic otrai tāda paša tipa riepai tādos slodzes un ātruma apstākļos, ja tādi ir, kādus kā maksimālos ir norādījis riepu ražotājs.

3.2.2. Pēc veiksmīga slodzes/ātruma testa riepai nedrīkst būt nekādas protektora kārtas vai korda sadalīšanās, vai nekādas izdrupšanas vai korda lūzumi.

3.2.3. Riepas ārējais diametrs, ko mēra vismaz sešas stundas pēc slodzes/ātruma testa veikšanas, neatšķiras no pirms testa mērītā ārējā diametra vairāk kā par ± 3,5 %.

3.2.4. Riepas kopējais platums, ko mēra slodzes/ātruma testa beigās, nepārsniedz 3.1.4.2. punktā noteiktās vērtības.

3.3. Dinamiska riepu palielināšanās

Riepām, kas minētas II pielikuma 8. papildinājuma 1.1. punktā un ir izturējušas 3.2.1. punktā pieprasīto slodzes/ātruma testu, veic dinamisko palielināšanās testu saskaņā ar iepriekšminētajā papildinājumā izklāstīto praktisko metodi.

3.4. Ja riepu ražotājs ražo riepu klāstu, tad tajā nav jāveic katra riepu tipa slodzes/ātruma testi un dinamiskās palielināšanās testi. Mazāk labvēlīgo gadījumu izvēlas par detaļas tipa apstiprināšanu atbildīgās iestādes.

3.5. Uzskata, ka riepas protektora rakstu modifikācijas dēļ nav jāatkārto tests, kas norādīts šā pielikuma 3.2. un 3.3. iedaļā.

3.6. Apstiprinājuma riepām, kas derīgas ātrumiem virs 240 km/h riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “V” (vai 270 km/h riepām, kas izmēra apzīmējumā identificētas ar burtu kodu “Z”), attiecināšana uz citu tipu, lai sertificētu dažādus maksimālos ātrumus un/vai slodzes, ir atļauta, ja tehniskais dienests, kurš atbild par testu veikšanu, piegādā jaunu testa pārskatu, kas attiecas uz jaunā maksimālā ātruma un slodzes novērtējumu. Šādas jaunas slodzes/ātruma iespējas jākonkretizē I pielikuma 2. papildinājumā.









1. papildinājums

Izskaidrojoša diagramma

(skatīt šā pielikuma 1. punktu)









2. papildinājums

Riepas marķēšanas kārtība

Apstiprinātiem riepu tipiem norādāmā marķējuma paraugs







b 100/80 B 18 53 S TUBELESS M + S 013

Šis marķējums nosaka to, ka riepai:

— ir nominālais šķērsgriezuma platums 100,

— ir nominālā aspekta attiecība 80,

— ir pa diagonāli apjozta struktūra (B),

— ir loka diametrs 457 mm, kura kods ir 18,

— ir kravnesība 206 kg, kas atbilst slodzes indeksam 53 (skatīt sarakstu 3. papildinājumā),

— klasificēta ātruma kategorijā S (maksimālais ātrums 180 km/h),

— ir montējama bez kameras (bezkameras),

— ir sniega tips (M + S),

— ir ražota 1. nedēļā (01) 1993. gadā (3).

Atrašanās vieta un secība marķējumam, kas izveido riepas apzīmējumu, ir šāda:

a) riepas izmēra apzīmējumu, ieskaitot nominālo šķērsgriezuma platumu, nominālo aspekta attiecību, struktūras simbolu, ja vajadzīgs, un nominālo loka diametru apvieno, kā parādīts iepriekšminētajā piemērā, t.i., 100/80 B 18;

b) kravnesības indeksu un ātruma kategorija simbolu novieto netālu no riepas izmēra apzīmējuma. Tie var atrasties vai nu tam priekšā, vai aiz tā, vai būt virs vai zem tā;

c) apraksti “TUBELESS” un “REINFORCED” vai “REINF” un “M + S” vai “M.S.” vai “M & S” un “MST” un/vai “MOPED”, “CICLOMOTORE” vai “CYCLOMOTEUR” var būt tālāk no izmēru apraksta;

d) riepām, kas derīgas ātrumiem virs 240 km/h, burtu kodi “V” vai “Z” attiecīgā gadījumā jāmarķē pirms struktūras marķējuma (piemēram, 140/60ZR18). Norādes kravnesības indekss un ātruma kategorijas simbols attiecīgā gadījumā ir jāmarķē iekavās (skatīt II pielikuma 2.1.13. punktu).









3. papildinājums

Kravnesības indeksu un atbilstošās pieļautās maksimālās masas saraksts

A = kravnesības indekss,

B = pieļautā maksimālā masa (kg)







A B 0 45 1 46,2 2 47,5 3 48,7 4 50 5 51,5 6 53 7 54,5 8 56 9 58 10 60 11 61,5 12 63 13 65 14 67 15 69 16 71 17 73 18 75 19 77,5 20 80 21 82,5 22 85 23 87,5 24 90 25 92,5 26 95 27 97,5 28 100 29 103 30 106 31 109 32 112 33 115 34 118 35 121 36 125 37 128 38 132 39 136 40 140 41 145 42 150 43 155 44 160 45 165 46 170 47 175 48 180 49 185 50 190 51 195 52 200 53 206 54 212 55 218 56 224 57 230 58 236 59 243 60 250 61 257 62 265 63 272 64 280 65 290 66 300 67 307 68 315 69 325 70 335 71 345 72 355 73 365 74 375 75 387 76 400 77 412 78 425 79 437 80 450 81 462 82 475 83 487 84 500 85 515 86 530 87 545 88 560 89 580 90 600 91 615 92 630 93 650 94 670 95 690 96 710 97 730 98 750 99 775 100 800 101 825 102 850 103 875 104 900 105 925 106 950 107 975 108 1 000 109 1 030 110 1 060 111 1 090 112 1 120 113 1 150 114 1 180 115 1 215 116 1 250 117 1 285 118 1 320 119 1 360 120 1 400









4. papildinājums

Konkrētu riepu tipu marķējums un izmēri

(Skatīt II pielikuma 3.1.1.2., 3.1.2.2., 3.1.4.2. un 3.1.5.1. punktu)







1.A TABULA Mopēda riepas Apraksti un loka diametrs līdz kodam 12 Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax 2—12 1.35 413 417 426 55 59 2—12 1.50 425 431 441 62 67 2— 8 1.75 339 345 356 70 76 2— 9 1.75 365 371 382 70 76 2— 9 1.75 375 381 393 73 79 3—10 2.10 412 418 431 84 91 3—12 2.10 463 469 482 84 91







1.B TABULA Motocikla riepas Apraksti un loka diametrs līdz kodam 12 Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax 2.50— 8 1.50 328 338 352 65 70 2.50— 9 354 364 378 2.50—10 379 389 403 2.50—12 430 440 451 2.75— 8 1.75 338 348 363 71 77 2.75— 9 364 374 383 2.75—10 389 399 408 2.75—12 440 450 462 3.00— 4 2.10 241 251 264 80 86 3.00— 5 266 276 291 3.00— 6 291 301 314 3.00— 7 317 327 342 3.00— 8 352 362 378 3.00— 9 378 388 401 3.00—10 403 413 422 3.00—12 454 464 473 3.25— 8 2.50 362 372 386 88 95 3.25— 9 388 398 412 3.25—10 414 424 441 3.25—12 465 475 492 3.50— 4 2.50 264 274 291 92 99 3.50— 5 289 299 316 3.50— 6 314 324 341 3.50— 7 340 350 367 3.50— 8 376 386 397 3.50— 9 402 412 430 3.50—10 427 437 448 3.50—12 478 488 506 4.00— 5 2.50 314 326 346 105 113 4.00— 6 339 351 368 4.00— 7 365 377 394 4.00— 8 401 415 427 4.00—10 452 466 478 4.00—12 505 517 538 4.50— 6 3.00 364 376 398 120 130 4.50— 7 390 402 424 4.50— 8 430 442 464 4.50— 9 456 468 490 4.50—10 481 493 515 4.50—12 532 544 568 5.00— 8 3.50 453 465 481 134 145 5.00—10 504 516 532 5.00—12 555 567 583 6.00— 6 4.00 424 436 464 154 166 6.00— 7 450 462 490 6.00— 8 494 506 534 6.00— 9 520 532 562







2. TABULA Motocikla un mopēda riepas Parastais profils Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (1) (2) 1—19 1.20 582 589 597 605 50 54 58 2—14 1.35 461 468 477 484 55 58 63 2—15 486 493 501 509 2—16 511 518 526 534 2—17 537 544 552 560 2—18 562 569 577 585 2—19 588 595 603 611 2—20 613 620 628 636 2—21 638 645 653 661 2—22 663 670 680 686 2—14 1.50 474 482 492 500 62 66 71 2—15 499 507 517 525 2—16 524 532 540 550 2—17 550 558 566 576 2—18 575 583 591 601 2—19 601 609 617 627 2—20 626 634 642 652 2—21 651 659 667 677 2—22 677 685 695 703 2—14 1.60 489 498 508 520 68 72 78 2—15 514 523 533 545 2—16 539 548 558 570 2—17 565 574 584 596 2—18 590 599 609 621 2—19 616 625 635 647 2—20 641 650 660 672 2—21 666 675 685 697 2—22 692 701 711 723 2—14 1.85 499 508 518 530 75 80 86 2—15 524 533 545 555 2—16 549 558 568 580 2—17 575 584 594 606 2—18 600 609 621 631 2—19 626 635 645 657 2—20 651 660 670 682 2—21 676 685 695 707 2—22 702 711 721 733 3—16 1.85 560 570 582 594 81 86 93 3—17 586 596 608 620 3—18 611 621 633 645 3—19 637 647 659 671 3—16 2.15 575 586 598 614 89 94 102 3—17 601 612 624 640 3—18 626 637 651 665 3—19 652 663 675 691 (1) Parastas riepas. (2) Universālas un sniega riepas.







3. TABULA Motocikla riepas Parastais profils Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (3) (4) (5) 2.00—14 1.20 460 466 478 52 57 60 65 2.00—15 485 491 503 2.00—16 510 516 528 2.00—17 536 542 554 2.00—18 561 567 579 2.00—19 587 593 605 2.25—14 1.60 474 480 492 496 61 67 70 75 2.25—15 499 505 517 521 2.25—16 524 530 542 546 2.25—17 550 556 568 572 2.25—18 575 581 593 597 2.25—19 601 607 619 623 2.50—14 1.60 486 492 506 508 65 72 75 79 2.50—15 511 517 531 533 2.50—16 536 542 556 558 2.50—17 562 568 582 584 2.50—18 587 593 607 609 2.50—19 613 619 633 635 2.50—21 663 669 683 685 2.75—14 1.85 505 512 524 530 75 83 86 91 2.75—15 530 537 549 555 2.75—16 555 562 574 580 2.75—17 581 588 600 606 2.75—18 606 613 625 631 2.75—19 632 639 651 657 2.75—21 682 689 701 707 3.00—14 1.85 519 526 540 546 80 88 92 97 3.00—15 546 551 565 571 3.00—16 569 576 590 596 3.00—17 595 602 616 622 3.00—18 618 627 641 647 3.00—19 644 653 667 673 3.00—21 694 703 717 723 3.00—23 747 754 768 774 3.25—14 2.15 531 538 552 560 89 98 102 108 3.25—15 556 563 577 585 3.25—16 581 588 602 610 3.25—17 607 614 628 636 3.25—18 630 639 653 661 3.25—19 656 665 679 687 3.25—21 708 715 729 737 3.50—14 2.15 539 548 564 572 93 102 107 113 3.50—15 564 573 589 597 3.50—16 591 598 614 622 3.50—17 617 624 640 648 3.50—18 640 649 665 673 3.50—19 666 675 691 699 3.50—21 716 725 741 749 3.75—16 2.15 601 610 626 634 99 109 114 121 3.75—17 627 636 652 660 3.75—18 652 661 677 685 3.75—19 678 687 703 711 4.00—16 2.50 611 620 638 646 108 119 124 130 4.00—17 637 646 664 672 4.00—18 662 671 689 697 4.00—19 688 697 715 723 4.25—16 2.50 623 632 650 660 112 123 129 137 4.25—17 649 658 676 686 4.25—18 674 683 701 711 4.25—19 700 709 727 737 4.50—16 2.75 631 640 658 665 123 135 141 142 4.50—17 657 666 684 694 4.50—18 684 691 709 719 4.50—19 707 717 734 745 5.00—16 3.00 657 666 686 698 129 142 148 157 5.00—17 683 692 710 724 5.00—18 708 717 735 749 5.00—19 734 743 761 775 (1) Riepas, kuras izmanto uz parasta autoceļa. (2) Īpašas nozīmes un sniega riepas. (3) Riepas, kuras izmanto uz parasta autoceļa, ieskaitot ātruma novērtējumu P. (4) Riepas, kuras izmanto uz parasta autoceļa, pārsniedzot ātruma novērtējumu P, un sniega riepas. (5) Īpašas nozīmes riepas.







4. TABULA Motocikla riepas Zems profils Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums) (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1I) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax (1) Dmax (2) (3) (4) (5) 3.60—18 2.15 605 615 628 633 93 102 108 113 3.60—19 631 641 653 658 4.10—18 2.50 629 641 654 663 108 119 124 130 4.10—19 655 667 679 688 5.10—16 3.00 615 625 643 651 129 142 150 157 5.10—17 641 651 670 677 5.10—18 666 676 694 702 4.25/85—18 2.50 649 659 673 683 112 123 129 137 4.60—16 2.75 594 604 619 628 117 129 136 142 4.60—17 619 630 642 654 4.60—18 644 654 670 678 (1) Riepas, kuras izmanto uz parasta autoceļa. (2) Īpašas nozīmes un sniega riepas. (3) Riepas, kuras izmanto uz parasta autoceļa, ieskaitot ātruma novērtējumu P. (4) Riepas, kuras izmanto uz parasta autoceļa, pārsniedzot ātruma novērtējumu P, un sniega riepas. (5) Īpašas nozīmes riepas.







5. TABULA Pārveidotu motociklu riepas Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax 3.00— 8C 2.10 359 369 379 80 86 3.00—10C 410 420 430 3.00—12C 459 471 479 3.50— 8C 2.50 376 386 401 92 99 3.50—10C 427 437 452 3.50—12C 478 488 513 4.00— 8C 3.00 405 415 427 108 117 4.00—10C 456 466 478 4.00—12C 507 517 529 4.50— 8C 3.50 429 439 453 125 135 4.50—10C 480 490 504 4.50—12C 531 541 555 5.00— 8C 3.50 455 465 481 134 145 5.00—10C 506 516 532 5.00—12C 555 567 581







6. TABULA Motocikla riepas ar pazeminātu spiedienu Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax 5.4— 6 4.00 373 379 395 135 146 5.4—10 474 481 497 5.4—12 525 532 547 5.4—14 576 582 598 5.4—16 626 633 649 6.7—10 5.00 532 541 561 170 184 6.7—12 583 592 612 6.7—14 633 642 662







7. TABULA Motocikla riepas Amerikāņu riepu apraksti un izmēri Riepas izmēra apzīmējums Teorētiskais loka platums (kods) (A1) Kopējais diametrs (mm) Nominālais (S1) (mm) šķērsgriezuma platums Maksimālais kopējais platums (mm) Dmin D Dmax MH90—21 1.85 682 686 700 80 89 MJ90—18 2.15 620 625 640 89 99 MJ90—19 2.15 645 650 665 ML90—18 2.15 629 634 650 93 103 ML90—19 2.15 654 659 675 MM90—19 2.15 663 669 685 95 106 MN90—18 2.15 656 662 681 104 116 MP90—18 2.15 667 673 692 108 120 MR90—18 2.15 680 687 708 114 127 MS90—17 2.50 660 667 688 121 134 MT90—16 3.00 642 650 672 130 144 MT90—17 3.00 668 675 697 MU90—15M/C 3.50 634 642 665 142 158 MU90—16 3.50 659 667 690 MV90—15M/C 3.50 643 651 675 150 172 MP85—18 2.15 654 660 679 108 120 MR85—16 2.15 617 623 643 114 127 MS85—18 2.50 675 682 702 121 134 MT85—18 3.00 681 688 709 130 144 MV85—15M/C 3.50 627 635 658 150 172









5. papildinājums

Riepas izmēru mērīšanas metode

1. Riepu uzmontē uz mērīšanas loka un piepūš līdz ražotāja norādītajam spiedienam ( 27 ).

2. Uzmontēto riepu atstāj laboratorijas temperatūrā uz 24 stundām.

3. Spiedienu atjauno līdz 1. punktā noteiktajam lielumam.

4. Kopējo platumu mēra ar ārtaustu mērītāju sešos punktos, kas atrodas vienādos atstatumos, ņemot vērā izciļņu vai lenšu biezumu. Tā iegūto lielāko mērīšanas rezultātu patur par kopējo platumu.

5. Ārējo diametru nosaka šādi: izmēra maksimālo perimetru un tā iegūto skaitli izdala ar π (3,1416).









6. papildinājums

Slodzes/ātruma testēšanas procedūra

1. RIEPAS SAGATAVOŠANA

1.1. Jaunas riepas uzmontē uz ražotāja noteikta testa loka.

1.2. Riepu piepūš līdz attiecīgajam spiedienam, kā izklāstīts šajā tabulā:



SPIEDIENS TESTA RIEPĀS Riepas versija Ātruma kategorija Spiediens bar kPa MOPĒDI standarta B 2,25 225 pastiprināts B 3,00 300 MOTOCIKLI standarta F, G, J, K 2,50 250 L, M, N, P 2,50 250 Q, R, S 3,00 300 T, U, H, V (1) 3,50 350 pastiprināts F, G, J, K, L, M, N, P 3,30 330 Q, R, S, T, U, H 3,90 390 PĀRVEIDOTI MOTOCIKLI 4PR F, G, J, K, L, M 3,70 370 6PR 4,50 450 8PR 5,20 520 (1) Ātrumiem pāri par 240 km/h testa spiediens ir 3,20 bāri (320 kPa). Spiedienam citu tipu riepās jābūt tādam, kādu norādījis ražotājs.

1.3. Riepu ražotājs, norādot iemeslus, var prasīt izmantot spiedienu, kas atšķiras no uzskaitītā 1.2. iedaļā. Šajā gadījumā riepu piepūš līdz tādam spiedienam (skatīt I pielikuma 1.12.13. punktu).

1.4. Riepas/riteņa kombināciju vismaz trīs stundas iztur testa kameras temperatūrā.

1.5. Spiediens riepā ir tāds, kā norādīts 1.2. vai 1.3. punktā.

2. TESTA SECĪBA

2.1. Riepas/riteņa kombināciju uzmontē uz testa vārpstas un spiež pret tāda gluda spararata ārējo virsmu, kura diametrs ir 1,7 m ± 1 % vai 2,0 m ± 1 %.

2.2. Testa vārpstai pieliek slodzi, kas ir 65 % no šādām: 2.2.1. slodzes novērtējums atbilst kravnesības indeksam riepām ar ātruma simboliem līdz un ieskaitot “H”, 2.2.2. slodzes novērtējums, kas saistīts ar maksimālo ātrumu 240 km/h riepām ar ātruma simbolu “V” (skatīt šā pielikuma 1.31.3. punktu), 2.2.3. slodzes novērtējums, kas saistīts ar maksimālo ātrumu 270 km/h riepām ar ātruma simbolu “W” (skatīt šā pielikuma 1.31.3. punktu), 2.2.4. slodzes novērtējums, kas saistīts ar riepu ražotāja norādīto maksimālo ātrumu riepām, kuras derīgas iepriekšminētiem ātrumiem 240 km/h (vai attiecīgā gadījumā 270 km/h) (skatīt 3.2.1.1. punktu), 2.2.5. mopēda riepām (ātruma kategorijas simbols B) testa slodze ir 65 % no testa cilindra 1,7 m diametrā un 67 % no testa cilindra 2,0 m diametrā.

2.3. Visā testā riepas spiedienu neatjauno un testa slodzi notur nemainīgu.

2.4. Testa laikā temperatūru testēšanas telpā notur starp 20 un 30 °C vai augstākā temperatūrā, ja tam piekrīt ražotājs.

2.5. Tests noris nepārtraukti saskaņā ar šādiem kritērijiem: 2.5.1. laiks pārejai no miera stāvokļa līdz testa sākuma ātrumam: 20 minūtes, 2.5.2. testa sākuma ātrums: vienāds ar riepas tipam paredzēto maksimālo ātrumu, ko samazina par 30 km/h, ja testu veic uz cilindra 2 m diametrā, vai par 40 km/h, ja testu veic uz cilindra 1,7 m diametrā, 2.5.2.1. maksimālais ātrums otrajā testā riepām, kas derīgas ātrumiem virs 240 km/h, izmēra apzīmējumā ar burtu kodu “V” identificētām riepām (vai 270 km/h izmēra apzīmējumā ar burtu kodu “Z” identificētām riepām) ir riepu ražotāja norādītais maksimālais ātrums (skatīt I pielikuma 1.2.15. punktu); 2.5.3. secīga ātruma palielināšana: 10 km/h, 2.5.4. testēšanas ilgums ar katru ātrumu: 10 minūtes, 2.5.5. kopējais testēšanas ilgums: viena stunda, 2.5.6. maksimālais testēšanas ātrums: riepas tipam paredzētais maksimālais ātrums, ja testu veic uz cilindra 2 m diametrā, un riepas tipam paredzētais maksimālais ātrums, ko samazina par 10 km/h, ja testu veic uz cilindra 1,7 m diametrā, 2.5.7. mopēda riepu (ātruma kategorijas simbols B) testēšanas ātrums ir 50 km/h, laiks, lai paātrinātu no miera stāvokļa līdz 50 km/h, ir 10 minūtes, tad notur vienmērīgu ātrumu 30 minūtes, un kopējais testēšanas ilgums ir 40 minūtes.

2.6. Tomēr, ja otro testu veic, lai riepām, kas derīgas ātrumiem virs 240 km/h, novērtētu augšējo veiktspēju, ir šāda procedūra: 2.6.1. divdesmit minūtes, lai palielinātu ātrumu no nulles līdz testa sākuma ātrumam, 2.6.2. divdesmit minūtes ar testa sākuma ātrumu, 2.6.3. desmit minūtes, lai ātrumu palielinātu līdz maksimālajam testēšanas ātrumam, 2.6.4. piecas minūtes ar maksimālo testēšanas ātrumu.

3. LĪDZVĒRTĪGAS TESTA METODES

Ja izmanto citādu testa metodi, kas nav aprakstīta 2. punktā, tad pierāda tās līdzvērtību.









7. papildinājums

Kravnesības atkarības no ātruma







Ātrums (km/h) Kravnesības izmaiņas (%) Mopēds loka diametra kods ≤ 12 loka diametra kods ≥ 13 ātruma simbols ātruma simbols B J K L J K L M N P un vairāk 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 50 0 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 + 30 60 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 + 23 70 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 + 16 80 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 14 90 + 5 + 5 + 7,5 + 5 + 5 + 7,5 + 7,5 + 7,5 + 12 100 0 0 + 5 0 0 + 5 + 5 + 5 + 10 110 - 7 0 + 2,5 0 + 2,5 + 2,5 + 2,5 + 8 120 - 15 - 6 0 0 0 0 + 6 130 - 25 - 12 - 5 0 0 + 4 140 0 0









8. papildinājums

Dinamiskās riepu palielināšanās noteikšanas metode

1. DARBĪBAS JOMA UN APJOMS

1.1. Šo testa metodi piemēro to tipu motocikla riepām, kas minēti šā papildinājuma 3.4.1. punktā.

1.2. Paredzēts noteikt riepas maksimālo palielināšanos, ko izraisa maksimālā pieļaujamā ātruma radītie centrbēdzes spēki.

2. TESTA PROCEDŪRAS APRAKSTS

2.1. Testa asi un loku kontrolē, lai nodrošinātu, ka radiālā novirze ir mazāka par ± 0,5 mm un sānu pārvietojums ir mazāks par ± 0,5 mm, mērot riteņa borta ārējā perifērijā.

2.2. Profila zīmēšanas ierīce Jebkura ierīce (projicēšanas kamera, grozāmi lukturi un citi), ar ko skaidri iezīmēt riepas šķērsgriezuma ārējo profilu vai izveidot aptverošo līkni perpendikulāri pret riepas ekvatoru protektora maksimālās deformācijas punktā. Šī ierīce līdz minimumam samazina deformāciju un nodrošina konstantu (zināmu) attiecību (K) starp uzzīmēto profilu un faktiskajiem riepas izmēriem. Ar šo ierīci varēs noteikt riepas profilu pret riteņa asi.

3. TESTA IZPILDĪŠANA

3.1. Testa laikā temperatūru testēšanas telpā notur starp 20 °C un 30 °C vai augstākā temperatūrā, ja tam piekrīt ražotājs.

3.2. Riepām ir jāiztur slodzes/ātruma tests saskaņā ar 6. papildinājumu bez jebkādiem defektiem.

3.3. Testējamo riepu uzmontē uz riteņa loka, kas atbilst piemērojamam standartam.

3.4. Spiedienu riepā (testa spiedienu) noregulē tā, kā norādīts 3.4.1. punktā. 3.4.1. Diagonālas vai pa diagonāli kārtainas (diagonālas) un pa diagonāli apjoztas riepas.



Ātruma kategorijas simbols Riepas versija Testa spiediens bar kPa P/Q/R/S standarta 2,50 250 T un vairāk standarta 2,90 290

3.5. Riepas/riteņa kombināciju vismaz trīs stundas iztur testa telpas temperatūrā.

3.6. Pēc šīs izturēšanas spiedienu koriģē līdz lielumam, kāds norādīts 3.4.1. punktā.

3.7. Riteņa/riepas kombināciju uzmontē uz testa ass un pārbauda, lai nodrošinātu, ka tā griežas brīvi. Riepu var griezt motors, kas darbojas uz testa asi, vai citādi ar spiedienu testa cilindrā.

3.8. Visu komplektu paātrina bez pārtraukuma, lai piecās minūtēs sasniegtu riepas maksimālo iespējamo ātrumu.

3.9. Profila zīmēšanas ierīci uzstāda, rūpējoties par to, lai nodrošinātu, ka tā atrodas perpendikulāri pret testējamās riepas protektora rotācijas virzienu.

3.10. Kontrolē, lai protektora virsmas perifēriskais ātrums ir vienāds ar riepas maksimālo iespējamo ātrumu ± 2 %. Vismaz piecas minūtes iekārtai notur konstantu ātrumu un tad riepas šķērsgriezumu fiksē maksimālās deformācijas apgabalā vai pārbauda to, ka riepa nepārsniedz aptverošo līkni.

4. REZULTĀTU NOVĒRTĒŠANA

4.1. Riepas / riteņa komplekta apvalks ir tāds, kā tālāk piemērā. Atsaucoties uz šā pielikuma 3.1.4. un 3.1.5. punktu, apvalka kontūrai ir noteiktas šādas robežvērtības.



Riepas ātruma kategorija dynH (mm) Izmantošanas kategorija: Parastā Izmantošanas kategorija: Sniega un īpaša P/Q/R/S H × 1,10 H × 1,15 T/U/H H × 1,13 H × 1,18 Virs 210 km/h H × 1,16 — 4.1.1. Vajadzības gadījumā aptverošās līknes galvenie izmēri jāpielāgo, ņemot vērā konstanto attiecību K (skatīt iepriekšminēto 2.2. punktu).

4.2. Maksimālajā ātrumā riepas profila deformācija nepārsniedz apvalka kontūru attiecībā pret riepas asi.

4.3. Riepai neveic nekādus citus testus.

5. LĪDZVĒRTĪGAS TESTA METODES

Ja izmanto citādu testa metodi, kas nav aprakstīta 2. punktā, tad pierāda tās līdzvērtību.









III PIELIKUMS

PRASĪBAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM ATIECĪBĀ UZ RIEPU MONTĒŠANU

1. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1. Ievērojot 2. iedaļu, visas riepas, ko uzmontē transportlīdzeklim, ieskaitot rezerves riepas, ir apstiprinātas saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.

1.2. Riepas piederumi 1.2.1. Visas transportlīdzeklim uzmontētās riepas ir identiskas attiecībā uz aspektiem, kas izriet no II pielikuma 1.1.5. punkta. 1.2.2. Uz vienas ass montē viena tipa riepas (skatīt II pielikuma 1.1. punktu). 1.2.3. Transportlīdzekļa ražotājs norāda riepu apzīmējumus saskaņā ar šīs nodaļas prasībām. Riepu ražotāja ar II pielikuma 3.1.4., 3.1.5. un 3.3. punktā noteiktajām pielaidēm izgatavotā(-s) riepa(-s) brīvi kustas tām paredzētajās atrašanās vietās. Telpai, kurā ritenis griežas, jābūt tādai, lai ļautu neierobežotu kustību, ja izmanto maksimālā pieļaujamā izmēra riepas transportlīdzekļa ražotāja paredzētajos piekares, stūres un riteņa aizsarga ierobežojumos.

1.3. Kravnesība 1.3.1. Maksimālās slodzes novērtējums, kas definēts II pielikuma 1.31. punktā un ņemot vērā II pielikuma 7. papildinājuma prasības, katrai transportlīdzeklim uzmontētai riepai ir vismaz līdzvērtīgs: — maksimālajai pieļaujamai ass masai, ja ass ir aprīkota tikai ar vienu riepu, — pusei no maksimālās pieļaujamās ass masas, ja ass ir aprīkota ar divām riepām vienotā struktūrā, — 0,54 no maksimālās pieļaujamās ass masas, ja ass ir aprīkota ar divām riepām dubultā (pāra) struktūrā, — 0,27 no maksimālās pieļaujamās ass masas, ja ass ir aprīkota ar diviem riepu komplektiem dubultā (pāra) struktūrā, atsaucoties uz transportlīdzekļa ražotāja norādīto maksimālo pieļaujamo ass masu.

1.4. Iespējamais ātrums 1.4.1. Katrai transportlīdzeklim parasti uzmontētajai riepai jābūt ātruma kategorijas simbolam (skatīt II pielikuma 1.28. iedaļu) atbilstīgi transportlīdzekļa maksimālajam paredzētajam ātrumam (kā norādījis transportlīdzekļa ražotājs, ieskaitot atbilstības kontroles atļauto pielaidi sērijveida ražošanai) vai piemērotajai slodzes / ātrums kombinācijai (skatīt II pielikuma 1.27. iedaļu). 1.4.2. Iepriekšminētā specifikācija neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas parasti aprīkoti ar parastām riepām un palaikam apgādāti ar sniega riepām vai universālām riepām. Tomēr šajā gadījumā sniega riepu vai universālo riepu ātruma kategorijas simbolam jāatbilst lielākam ātrumam nekā transportlīdzekļa maksimālais paredzētais ātrums (ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs) vai vismaz 130 km/h (vai abiem diviem). Ja tomēr transportlīdzekļu maksimālais paredzētais ātrums (ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs) ir lielāks par ātrumu, kurš atbilst sniega riepu vai universālo riepu ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinošā etiķete, kas norāda iespējamo maksimālo ātrumu sniega riepām, transportlīdzeklī jāizstāda vadītājam viegli saskatāmā vietā.

2. ĪPAŠI GADĪJUMI

2.1. Riepas, kam saskaņā ar Direktīvu 92/23/EEK ir piešķirts detaļas tipa apstiprinājums, var uzmontēt arī motocikliem ar blakusvāģi, trīsriteņu mopēdiem, tricikliem un kvadricikliem.

2.2. Motocikla riepas var uzmontēt arī mopēdiem.

2.3. Transportlīdzekļiem, kam īpašo izmantošanas apstākļu dēļ ir uzmontētas riepas, kuras nav motocikla riepas, pasažieru automobiļa riepas vai komerciāla transportlīdzekļa riepas (piemēram, lauksaimniecības tehnikas riepas, pašizgāzēju un iekrāvēju riepas, visu apvidus transportlīdzekļu riepas), nepiemēro II pielikuma prasības, ar noteikumu, ka apstiprinātāja iestāde ir pārliecinājusies, ka uzmontētās riepas ir derīgas transportlīdzekļa darbības apstākļos.

2.4. Riepas, kas uzmontētas mazas jaudas mopēdiem, kuri definēti I pielikuma piezīmē Direktīvā 92/61/EEK par tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem, īpašu izmantošanas apstākļu dēļ var būt citāda tipa nekā tās, kam piemēro šīs nodaļas prasības, ar noteikumu, ka iestāde, kura ir atbildīga par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, saņem garantiju, ka uzmontētās riepas ir derīgas transportlīdzekļa izmantošanas apstākļos.









1. papildinājums









2. papildinājums

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma sertifikāts attiecībā uz riepu uzmontēšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem

►(1) M4









2. NODAĻA

DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU APGAISMES IERĪCES UNGAISMAS SIGNĀLIERĪCES







PIELIKUMU SARAKSTS I PIELIKUMS Vispārīgās prasības, kas attiecas uz divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču tipa detaļas tipa apstiprināšanu 1. papildinājums Izstarotās gaismas krāsas - Trīskrāsainās koordinātes 2. papildinājums Apstiprinājuma zīmju paraugi II PIELIKUMS Prasības, kas attiecas uz divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēto priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo lukturu, bremžu signāllukturu, virzienrādītāju, pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīces, priekšējo miglas lukturu, pakaļējo miglas lukturu, atpakaļgaitas lukturu un atstarotāju detaļas tipa apstiprināšanu 1. papildinājums Telpiskas gaismas izplatīšanās minimālais horizontālais (H) un vertikālais (V) leņķis 2. papildinājums Fotometriskie mērījumi 3. papildinājums Pakaļējās numura zīmes apgaismes ierīces fotometriskie mērījumi 4. papildinājums Informācijas dokuments 5. papildinājums Detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts III PIELIKUMS Prasības, kas attiecas uz detaļas tipa apstiprināšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem uzstādītām ierīcēm (galvenajiem lukturiem), kurās tuvās un/vai tālās gaismas izstarošanai izmanto kvēlspuldzes vai halogenās kvēlspuldzes III-A PIELIKUMS Mopēdu galvenie lukturi 1. papildinājums Fotometriskie testi galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar S3 un S4 kategorijas lampā 2. papildinājums Fotometriskie testi galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar HS2 kategorijas halogēnu lampām 3. papildinājums Informācijas dokuments attiecībā uz galveno lukturi, kas paredzēts mopēdiem 4. papildinājums Detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts attiecībā uz mopēdiem paredzētu galveno lukturi III-B PIELIKUMS Motociklu un triciklu galvenie lukturi, kuru kvēlspuldzes izstaro simetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu 1. papildinājums Fotometriskie testi 2. papildinājums Galveno lukturu fotometriskās uzvedības stabilitātes tests 3. papildinājums Prasības lukturiem ar plastmasas materiālu lēcām un lēcu vai materiāla paraugu un sakomplektētu lukturu testēšanā 4. papildinājums Informācijas dokuments attiecībā uz galveno lukturi, kas aprīkots ar kvēlspuldzēm, kuras izstaro simetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu, un ir paredzēts uzstādīšanai motocikliem un tricikliem 5. papildinājums Detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts attiecībā uz galveno lukturi, kas aprīkots ar kvēlspuldzēm, kuras izstaro simetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu, un ir paredzēts motocikliem un tricikliem III-C PIELIKUMS Motociklu un triciklu galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnu kvēlspuldzēm (HS1 lampas) vai R2 kategorijas kvēlspuldzēm 1. papildinājums Mērīšanas ekrāns 2. papildinājums Galveno lukturu fotometriskās uzvedības stabilitātes testi 3. papildinājums Prasības lukturiem ar plastmasas materiālu lēcām un lēcu vai materiāla paraugu un sakomplektētu lukturu testēšanā 4. papildinājums Informācijas dokuments attiecībā uz motocikliem un tricikliem paredzētā galvenā luktura tipu, kas aprīkots ar halogēnu kvēlspuldzēm (HS1 lampas) vai R2 kategorijas kvēlspuldzēm, kuras izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu 5. papildinājums Detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts attiecībā uz motocikliem un tricikliem paredzētā galvenā luktura tipu, kas aprīkots ar halogēnu kvēlspuldzēm (HS1 lampas) vai R2 kategorijas kvēlspuldzēm, kuras izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu III-D PIELIKUMS Motocikliem un tricikliem paredzētie galvenie lukturi, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu un ir aprīkoti ar halogēnu kvēlspuldzēm, izņemot HS1 lampas 1. papildinājums Mērīšanas ekrāns 2. papildinājums Galveno lukturu fotometriskās uzvedības stabilitātes testi 3. papildinājums Prasības lukturiem ar plastmasas materiālu lēcām un lēcu vai materiāla paraugu un sakomplektētu lukturu testēšanā 4. papildinājums Informācijas dokuments attiecībā uz galveno lukturi, kas aprīkots ar halogēnu kvēlspuldzēm, kuras izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu, un ir paredzēts uzstādīšanai motocikliem un tricikliem 5. papildinājums Detaļas tipa apstiprināšanas sertifikāts attiecībā uz galveno lukturi, kas aprīkots ar halogēnu kvēlspuldzēm, kuras izstaro asimetrisku tuvo gaismu un tālo gaismu, un ir paredzēts motocikliem un tricikliem IV PIELIKUMS Kvēlspuldzes, ko paredzēts izmantot mopēdu, motociklu un triciklu detaļas tipa apstiprinātos lukturos 1. līdz 22. papildinājums (Skatīt IV pielikumu) 23. papildinājums Apstiprinājuma zīmes paraugs 24. papildinājums Lampas kvēldiegu gaismas centrs un formas









I PIELIKUMS

VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKAJIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM PAREDZĒTU APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU TIPA DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀŠANU

1. Šajā nodaļā: “ierīces tips” ir ierīces, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem, kā: 1.1. marka vai tirdzniecības nosaukums; 1.2. optiskās sistēmas parametri; 1.3. tādu detaļu pievienošana vai izslēgšana, kas darbībā var mainīt optiskos rezultātus atstarošanas, refrakcijas vai absorbcijas un/vai deformācijas dēļ; 1.4. paredzētā izmantošana ar vadības ierīcēm labajā vai kreisajā pusē, vai abējādi; 1.5. lēcu un pārklājumu materiāli, ja tādi ir.

2. PIETEIKUMS PAR IERĪCES TIPA DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀŠANU 2.1. Pieteikumā par ierīces tipa detaļas tipa apstiprināšanu, ko iesniedz saskaņā ar 3. pantu Padomes 1992. gada 30. jūnija Direktīvā 92/61/EEK par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, jānodrošina šādas ziņas: 2.1.1. paredzētā(-s) ierīces funkcija(-s); 2.1.2. galvenajam lukturim — vai paredzēts braukšanai pa abām ceļa pusēm, vai tikai pa kreiso, vai labo pusi; 2.1.3. virzienrādītājiem — kategorija. 2.2. Katra ierīces tipa pieteikumam par detaļas tipa apstiprināšanu jāpievieno: 2.2.1. pietiekami detalizēti rasējumi trijos eksemplāros, lai tipu varētu identificēt, un ģeometriskie nosacījumi tā uzstādīšanai uz transportlīdzekļa kopā ar novērošanas virzienu, kas testu laikā jāņem vērā kā pamatass (horizontālais leņķis H = 0, vertikālais leņķis V = 0), un punktu, kurš šajos testos jāņem par atskaites centru; galveno lukturu rasējumiem jāparāda vertikāls (aksiāls) griezums un skats no priekšpuses, ja vajadzīgs, informācija par lēcas rievām; rasējumos jāparāda arī obligātā detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paredzētā atrašanās vieta un vajadzības gadījumā papildu simboli attiecībā uz šīs zīmes taisnstūri; 2.2.2. īss tehniskais apraksts, jo īpaši ar sīku informāciju par paredzēto kvēlspuldzes kategoriju vai kategorijām, izņemot lampas ar nenomaināmiem gaismas avotiem. 2.3. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz arī divi tās ierīces paraugi, par kuru iesniegts pieteikums par detaļas tipa apstiprināšanu. 2.4. To plastmasas materiālu testēšanai, no kuriem izgatavotas galveno lukturu ( 28 ) un priekšējo miglas lukturu lēcas, jāpiegādā: 2.4.1. trīspadsmit lēcas, 2.4.1.1. sešas šādas lēcas var aizstāt ar sešiem vismaz 60 mm × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuriem ir plakana vai izliekta ārējā virsma un vidū vismaz 15 mm × 15 mm liels plakans laukums (izliekuma rādiuss nav mazāks par 300 mm); 2.4.1.2. katrai šādai lēcai vai materiāla paraugam jābūt izgatavotam, izmantojot sērijveida ražošanas metodi; 2.4.2. atstarotājs, kuram lēcu var uzlikt saskaņā ar ražotāja instrukcijām. 2.5. Lēcu un pārklājumu, ja tādi ir, materiāli jāpievieno testa pārskatam par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti. 2.6. Kompetentajai iestādei pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas jāpārbauda, vai ir paredzēti pasākumi, kas garantē ražojumu atbilstības efektīvu kontroli.

3. PAPILDU PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IERĪČU MARĶĒŠANU UN ZĪMĒM 3.1. Uz ierīcēm skaidri salasāmā un neizdzēšamā veidā jānorāda: 3.1.1. marka vai tirdzniecības nosaukums; 3.1.2. kvēlspuldzei(-ēm) paredzētā kategorija vai kategorijas; tas neattiecas uz lampām ar nenomaināmiem gaismas avotiem; 3.1.3. lampām ar nenomaināmiem gaismas avotiem jānosaka nominālais spriegums un nominālā jauda vatos; 3.1.4. detaļas tipa apstiprinājuma zīme saskaņā ar Direktīvas 92/61/EEK 8. panta noteikumiem. Galvenajiem lukturiem zīmes jāizvieto uz lēcas vai lampas galvenās daļas (spoguli uzskata par galveno daļu). Ja lēca nav atdalīta no galvenās daļas, tad pietiks ar izvietojumu uz lēcas. Šis izvietojums jāparāda 2.2.1. punktā minētajos rasējumos. Skatīt piemēru šā pielikuma 2. papildinājumā.

4. IERĪCES DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀŠANA 4.1. Ja vienas un tās pašas ierīces daļu veido vismaz divas ierīces, tad detaļas tipa apstiprinājumu var piešķirt tikai tad, ja katra no šīm ierīcēm atbilst šīs nodaļas prasībām.

5. OBLIGĀTĀS PRASĪBAS PRODUKCIJAS KONTROLES PROCEDŪRU ATBILSTĪBAI 5.1. Vispārīgi noteikumi 5.1.1. Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehāniskā un ģeometriskā viedokļa, ja atšķirības nepārsniedz nenovēršamās ražošanas novirzes no šīs direktīvas prasībām. 5.1.2. Sērijveidā ražoto ierīču atbilstību attiecībā uz fotometriju nedrīkst apstrīdēt, ja fotometriskajā testēšanā brīvi izvēlētai ierīcei un signāllampām, galvenajiem lukturiem vai priekšējiem miglas lukturiem, kas aprīkoti ar standarta kvēlspuldzēm, neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi nenovirzās no šajā direktīvā paredzētajām vērtībām vairāk nekā par 20 %. 5.1.3. Ja iepriekš aprakstītā testa rezultāti neatbilst prasībām, tad jāatkārto ierīcēm signāllampu, galveno lukturu vai priekšējo miglas lukturu testi, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi. 5.1.4. Ierīces ar neapšaubāmiem defektiem ignorē. 5.1.5. Trīskrāsainās koordinātes jāpiemēro signāllampām, galvenajiem lukturiem vai priekšējiem miglas lukturiem, ja tie ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm no A standarta krāsas temperatūras. 5.2. Minimālās prasības ražotājam atbilstības verifikācijai Pēc atbilstīgiem starplaikiem apstiprinājuma zīmes īpašniekam jāveic vismaz šādi katra ierīces tipa testi. Testi jāveic saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. Ja kāds ņemtais paraugs neatbilst attiecīgā testa tipam, tad ņem un testē turpmākos paraugus. Ražotājam jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgo ražojumu atbilstību. 5.2.1. Testu būtība Testējot atbilstību šai direktīvai jāapskata motociklu un triciklu galveno lukturu fotometriskie un kolorimetriskie parametri un vertikālā novietojuma galējās robežas maiņas verifikācija karstuma ietekmē. 5.2.2. Izmantotās testu metodes 5.2.2.1. Testi parasti jāveic saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajām metodēm. 5.2.2.2. Ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas ir atbildīga par apstiprināšanas testu izpildi, katrā ražotāja veiktajā atbilstības testā var izmantot līdzvērtīgas metodes. Ražotājs ir atbildīgs par pierādīšanu, ka piemērotās metodes ir līdzvērtīgas tām, kuras paredzētas šajā direktīvā. 5.2.2.3. Piemērojot 5.2.2.1. un 5.2.2.2. punktu, nepieciešama regulāra testa aparatūras kalibrēšana un korelācija ar kompetentās iestādes mērījumiem. 5.2.2.4. Visos gadījumos par standartmetodēm jāizmanto tās, kas noteiktas šajā direktīvā, jo īpaši administratīvajai pārbaudei un parauga noņemšanai. 5.2.3. Parauga noņemšana Ierīces paraugus izvēlas izlases veidā no vienādas ražošanas partijas. Vienāda partija ir viena tipa ierīču komplekts, kas definēts atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm. Parasti novērtējums jāattiecina uz atsevišķu rūpnīcu sērijveida ražojumiem. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par viena tipu, kas ražots dažādās rūpnīcās, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību. 5.2.4. Izmērītie un reģistrētie fotometriskie un kolorimetriskie parametri Veic ierīces fotometriskos mērījumus attiecīgajos pielikumos noteiktajos punktos, ja vien nav noteikts citādāk. Jāievēro trīskrāsainās koordinātes. 5.2.5. Pieņemamības kritēriji Ražotājs ir atbildīgs par testa rezultātu statistisko pētīšanu un pēc vienošanās ar kompetento iestādi nosaka šo ražojumu pieņemamības kritērijus, lai ievērotu Direktīvas 92/61/EEK VI pielikumā noteiktās ražojumu atbilstības verifikācijas specifikācijas. Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 % ticamības pakāpi minimālā varbūtība izturēt izlases veida pārbaudi saskaņā ar 6. iedaļu (pirmais paraugs) būtu 0,95.

6. MINIMĀLĀS PARAUGA NOŅEMŠANAI PRASĪBAS INSPEKTORAM 6.1. Vispārīgi 6.1.1. Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehāniskā un ģeometriskā viedokļa, ja atšķirības nepārsniedz nenovēršamās ražošanas novirzes no šīs direktīvas prasībām. 6.1.2. Sērijveidā ražoto ierīču atbilstību attiecībā uz fotometriju nedrīkst apstrīdēt, ja fotometriskajā testēšanā brīvi izvēlētai ierīcei un signāllampām, galvenajiem lukturiem vai priekšējiem miglas lukturiem, kas aprīkoti ar standarta kvēlspuldzēm, neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi nenovirzās no šajā direktīvā paredzētajām vērtībām vairāk nekā par 20 %. 6.1.3. Trīskrāsainās koordinātes jāpiemēro signāllampām, galvenajiem lukturiem vai priekšējiem miglas lukturiem, ja tie ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm no A standarta krāsas temperatūras. 6.2. Pirmā parauga noņemšana Pirmajā parauga noņemšanā izlases veidā izvēlas četras ierīces. Pirmo no diviem paraugiem marķē “A”, otro paraugu marķē “B”. 6.2.1. Gadījumi, kad atbilstība netiek apstrīdēta. 6.2.1.1. Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās parauga noņemšanas procedūras sērijveidā ražotās ierīces atbilstību nedrīkst apstrīdēt, ja ierīcei nelabvēlīgos virzienos izmērīto lielumu novirze ir šāda. 6.2.1.1.1. Paraugs A



A1: viena ierīce 0 %, viena ierīce ne vairāk kā 20 %; A2: abas ierīces vairāk nekā 0 %, bet ne vairāk kā 20 %, sāk paraugu B 6.2.1.1.2. Paraugs B



B1: abas ierīces 0 %. 6.2.2. Atbilstība tiek apstrīdēta. 6.2.2.1. Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās parauga noņemšanas procedūras sērijveidā ražotās ierīces atbilstību jāapstrīd un jāpieprasa ražotājam nodrošināt savu ražojumu atbilstību prasībām (pielīdzināšana), ja ir šādas ierīcei izmērīto lielumu novirzes. 6.2.2.1.1. Paraugs A



A3: viena ierīce ne vairāk kā 20 %, viena ierīce vairāk nekā 20 %, bet ne vairāk kā 30 %. 6.2.2.1.2. Paraugs B



B2: A2 gadījumā viena ierīce vairāk nekā 0 %, bet ne vairāk kā 20 %, viena ierīce ne vairāk kā 20 %; B3: A2 gadījumā viena ierīce 0 %, viena ierīce vairāk nekā 20 %, bet ne vairāk kā 30 %. 6.2.3. Apstiprinājums tiek anulēts Atbilstība jāapstrīd un jāpiemēro Direktīvas 92/61/EEK 10. pants, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās parauga noņemšanas procedūras ir šādas ierīcei izmērīto lielumu novirzes. 6.2.3.1. Paraugs A



A4: viena ierīce ne vairāk kā 20 %, viena ierīce vairāk nekā 30 %; A5: abas ierīces vairāk nekā 20 %. 6.2.3.2. Paraugs B



B4: A2 gadījumā viena ierīce vairāk nekā 0 %, bet ne vairāk kā 20 %, viena ierīce vairāk nekā 20 %; B5: A2 gadījumā abas ierīces vairāk nekā 20 %; B6: A2 gadījumā viena ierīce 0 %, viena ierīce vairāk nekā 30 %. 6.3. Atkārtota parauga noņemšana Divos mēnešos pēc paziņošanas A3, B2, B3 gadījumā jāveic atkārtota parauga noņemšana, trešais paraugs C no divām ierīcēm un ceturtais paraugs D no divām īpašām brīdinājuma signāllampām jāizvēlas no krājumiem, kas izgatavoti pēc pielīdzināšanas. 6.3.1. Atbilstība netiek apstrīdēta. 6.3.1.1. Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās parauga noņemšanas procedūras sērijveidā ražotās ierīces atbilstību nedrīkst apstrīdēt, ja ierīcei izmērīto lielumu novirze ir šāda. 6.3.1.1.1. Paraugs C



C1: viena ierīce 0 %, viena ierīce ne vairāk kā 20 %; C2: abas ierīces vairāk nekā 0 %, bet ne vairāk kā 20 %, sāk paraugu D 6.3.1.1.2. Paraugs D



D1: C2 gadījumā abas ierīces 0 %. 6.3.2. Atbilstība tiek apstrīdēta. 6.3.2.1. Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās parauga noņemšanas procedūras sērijveidā ražotās ierīces atbilstību jāapstrīd un jāpieprasa ražotājam nodrošināt savu ražojumu atbilstību prasībām (pielīdzināšana), ja ir šādas ierīcei izmērīto lielumu novirzes. 6.3.2.1.1. Paraugs D



D2: C2 gadījumā viena ierīce vairāk nekā 0 %, bet ne vairāk kā 20 %, viena ierīce ne vairāk kā 20 %. 6.3.3. Apstiprinājums tiek anulēts Atbilstība jāapstrīd un jāpiemēro Direktīvas 92/61/EEK 10. pants, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās parauga noņemšanas procedūras ir šādas ierīcei izmērīto lielumu novirzes. 6.3.3.1. Paraugs C



C3: viena ierīce ne vairāk kā 20 %, viena ierīce vairāk nekā 20 %; C4: abas ierīces vairāk nekā 20 %. 6.3.3.2. Paraugs D



D3: C2 gadījumā viena ierīce vienāda vai vairāk nekā 0 %, viena ierīce vairāk nekā 20 %. 1. attēls









1. papildinājums

Izstarotās gaismas krāsas

Trīskrāsainās koordinātes







SARKANS dzeltenā robeža: y ≤ 0,335 purpurkrāsas robeža: z ≤ 0,008 BALTS zilā robeža: x ≥ 0,310 dzeltenā robeža: x ≤ 0,500 zaļā robeža: y ≤ 0,150 + 0,640 × zaļā robeža: y ≤ 0,440 purpurkrāsas robeža: y ≥ 0,050 + 0,750 × sarkanā robeža: y ≥ 0,382 DZINTARA KRĀSA dzeltenā robeža: y ≤ 0,429 sarkanā robeža: y ≥ 0,398 baltā robeža: z ≤ 0,007

Lai pārbaudītu iepriekšminētās robežas, var izmantot gaismas avotu ar krāsas temperatūru 2856 K (Starptautiskās apgaismošanas komisijas (CIE) A apgaismotājs), savienojumā ar atbilstošiem filtriem.

Atstarotājiem ierīci apgaismo ar CIE standarta A apgaismotāju, ar novirzes leņķi 1/3° un apgaismošanas leņķi V = H = 0° vai, ja tas veido bezkrāsas atstarošanas virsmu, leņķis V = ± 5°, H = 0°, gaismas plūsmas trīskrāsainajām koordinātēm atstarotās jābūt iepriekšminētajās robežās.









2. papildinājums

Apstiprinājuma zīmju paraugi

1. attēls

Ierīce ar iepriekš norādīto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir Nīderlandē (e4) ar numuru 00243 apstiprināts 11. kategorijas virzienrādītājs. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šīs direktīvas II pielikuma prasībām sākotnējā versijā.

Virzienrādītājiem bulta norāda, ka gaismas izplatīšanās horizontālajā plaknē ir asimetriska un ka vajadzīgās fotometriskās vērtības ir apmierinošas 80° leņķī uz labo pusi; ierīce ir redzama izstarotās gaismas pretējā pusē. Paraugā redzams virzienrādītājs, kas uzmontēts uz transportlīdzekļa labajā pusē.

Grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu vienkāršots marķējums, ja divi vai vairāki lukturi ir tā paša komplekta daļas.

1.a attēls

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces kontūras. Tās nav apstiprinājuma zīmes daļa.)

Piezīme:

Šie trīs apstiprinājuma zīmju paraugi (A, B un C) attēlo trīs iespējamos apgaismes ierīces marķējuma variantus, ja divi vai vairāki lukturi ir tā paša grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu komplekta daļas.

Tie norāda, ka ierīce apstiprināta Nīderlandē (e4) ar apstiprinājuma numuru 3333, un aptver:

— 1. klases atstarotāju, kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/757/EEK sākotnējā versijā;

— sarkanu pakaļējais gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi (R), kas apstiprināts saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu sākotnējā versijā;

— pakaļējo miglas lukturi (F), kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 77/538/EEK sākotnējā versijā;

— atpakaļgaitas lukturi (AR), kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 77/539/EEK sākotnējā versijā;

— bremžu signāllukturi (S), kas apstiprināts saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu sākotnējā versijā.

EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugs







1.b attēls 1.c attēls 1.d attēls

Iepriekš norādītais atstarotājs ar EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir 1. klases atstarotājs, kas apstiprināts Nīderlandē (4) ar numuru 216 saskaņā ar Direktīvu 76/757/EEK; ja a ≥ 4 mm, piemēro šīs direktīvas II pielikuma 9.1. iedaļā atstarotājiem noteiktās prasības.

2. attēls

Galvenais lukturis ar iepriekšminēto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi apstiprināts Nīderlandē (e4) ar apstiprinājuma numuru 00243 saskaņā ar šīs direktīvas III-A pielikumu sākotnējā versijā. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šīs direktīvas prasībām sākotnējā versijā.

3. attēls

Galvenais lukturis ar iepriekšminēto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir galvenais lukturis, kas atbilst šīs direktīvas III-B pielikuma prasībām sākotnējā versijā un ir paredzēts tikai kustībai pa labo pusi.







4. attēls 5. attēls Galvenais lukturis ar iepriekšminēto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir galvenais lukturis, kas atbilst šīs direktīvas III-B pielikuma prasībām sākotnējā versijā un ir paredzēts tikai kustībai pa kreiso pusi abām satiksmes sistēmām, attiecīgi koriģējot optiskā mezgla vai luktura novietojumu uz transportlīdzekļa

6. attēls

Galvenais lukturis ar iepriekšminēto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir tāds galvenais lukturis ar lēcu no plastmasas materiāla, kas atbilst šīs direktīvas III-C pielikuma prasībām sākotnējā versijā.

Tas ir projektēts tā, ka tuvās gaismas kvēldiegs var būt ieslēgts vienlaicīgi ar tālo gaismu un/vai citu savstarpēji apvienotu apgaismošanu.







7. attēls 8. attēls Galvenais lukturis ar iepriekšminēto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir galvenais lukturis, kas atbilst šīs direktīvas III-D pielikuma prasībām sākotnējā versijā. Tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi Tikai attiecībā uz tālo gaismu







9. attēls 10. attēls Galvenais lukturis ar iepriekšminēto EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir tāds galvenais lukturis ar lēcu no plastmasas materiāla, kas atbilst šīs direktīvas III-D pielikuma prasībām sākotnējā versijā un paredzēts abām satiksmes sistēmām tikai kustībai pa labo pusi

Grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu vienkāršots marķējums.

11. attēls

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces kontūras. Tās nav EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes daļa.)

Piezīme:

Četri iepriekš norādītie paraugi atbilst tādai apgaismes ierīcei ar EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kas attiecas uz:

— priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi (A), kas apstiprināts saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu sākotnējā versijā;

— galveno tuvās gaismas lukturi (HCR), kas paredzēts satiksmei pa labo un kreiso pusi, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86,250 un 101,250 kandelām (norādīts ar 30. numuru) un ar lēcu no plastmasas materiāla, apstiprinātu saskaņā ar šīs direktīvas III-D pielikumu sākotnējā versijā;

— priekšējo miglas lukturi B ar lēcu no plastmasas materiāla, kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/762/EEK sākotnējā versijā;

— 11. kategorijas priekšējo virzienrādītāju, kas apstiprināts saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu sākotnējā versijā.







12. attēls 13. attēls Iepriekš norādītais galvenais lukturis ar EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir galvenais lukturis, kas atbilst Direktīvas 76/761/EEK prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi tikai attiecībā uz tālo gaismu







14. attēls 15. attēls Galvenā luktura ar lēcu no plastmasas materiāla, kas atbilst Direktīvas 76/761/EEK prasībām attiecībā uz šīs direktīvas III-D pielikuma 3. papildinājumu, identifikācija. Gan tuvajai gaismai, gan tālajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa labo pusi Tikai tuvajai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa kreiso pusi Tuvās gaismas luktura kvēldiegs nedrīkst būt ieslēgts vienlaicīgi ar tālās gaismas luktura kvēldiegu un/vai citu galveno lukturi, ar kuru tas ir savietots.









II PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKAJIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM PAREDZĒTO PRIEKŠĒJO GABARĪTGAISMAS (STĀVGAISMAS) LUKTURU, PAKAĻĒJO LUKTURU, BREMŽU SIGNĀLLUKTURU, VIRZIENRĀDĪTĀJU, PAKAĻĒJĀS NUMURA ZĪMES APGAISMOJUMA IERĪCES, PRIEKŠĒJO MIGLAS LUKTURU, PAKAĻĒJO MIGLAS LUKTURU, ATPAKAĻGAITAS LUKTURU UN ATSTAROTĀJU DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀŠANU

1. DEFINĪCIJAS

Attiecīgās definīcijas izklāstītas I pielikumā Padomes 1993. gada 29. oktobra Direktīvā 93/92/EEK par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

1.1. “Lēca” ir luktura (ierīces) ārējā detaļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu.

1.2. “Pārklājums” ir jebkurš(-i) izstrādājums(-i), kas vienā vai vairākos slāņos uzklāts uz lēcas ārējās virsmas.

1.3. “Dažāda veida ierīces” ir ierīces, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem, kā: 1.3.1. marka vai tirdzniecības nosaukums; 1.3.2. optiskās sistēmas parametri; 1.3.3. tādu detaļu piemontēšana vai nomontēšana, kas darbības laikā spēj mainīt atstarošanas, refrakcijas, absorbcijas un/vai deformācijas optiskos efektus; 1.3.4. kvēlspuldzes tips; 1.3.5. lēcu un pārklājumu, ja tādi ir, materiāli.

2. PAPILDU INFORMĀCIJA DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪMEI VIRZIENRĀDĪTĀJIEM

2.1. Vispārīgā gadījumā virzienrādītāja skaitlim, kas norāda, ka tas ir priekšējais virzienrādītājs (11. kategorija) vai pakaļējais virzienrādītājs (12. kategorija) jāatrodas tuvu detaļas tipa apstiprinājuma zīmes taisnstūrim un pretim detaļas tipa apstiprinājuma numuram.

2.2. Virzienrādītājiem, kam vienā pusē minimālā gaismas intensitāte saskaņā ar 4.7.1. punktu nesasniedz vajadzīgo leņķi H = 80°, zem detaļas tipa apstiprinājuma zīmes taisnstūra jāpiestiprina horizontāla bulta, kuras smaile vērsta virzienā, kur minimālā gaismas intensitāte saskaņā ar 4.7.1. punktu sasniedz vismaz leņķi H = 80°.

3. VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

Ierīces jāprojektē un jākonstruē tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos un par spīti vibrācijām, kurām tās var tikt pakļautas, to pareiza darbība paliek neskarta, un tās saglabā šā pielikuma paredzētos parametrus.

4. IZSTAROTĀS GAISMAS INTENSITĀTE

Abu ierīču izstarotās gaismas intensitātei uz pamatass jāsasniedz vismaz divas turpmāk tabulā norādītās minimālās vērtības, un tā nedrīkst pārsniegt maksimālās vērtības. Nevienā virzienā nedrīkst pārsniegt noteiktās maksimālās vērtības.







min (cd) max (cd) 4.1. Pakaļējie gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi 4 12 4.2. Priekšējie gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi 4 60 4.3. Bremžu signāllukturi 40 100 4.4. Virzienrādītāji 4.4.1. Priekšējie (11. kategorija) (skatīt 1. papildinājumu) 90 700 (1) 4.4.2. Pakaļējie (12. kategorija) (skatīt 1. papildinājumu) 50 200 (1) Attiecas tikai uz laukumu starp divām vertikālām līnijām, kas šķērso V = 0°/H = ± 5° un divām horizontālām līnijām, kas šķērso V = ± 10°/H = 0°. Visos citos virzienos piemēro maksimāli 400 cd.

4.5. Laukumos, kas ir noteikti 1. papildinājuma diagrammās, ārpus pamatass izstarotās gaismas intensitātei katrā virzienā atbilstīgi punktiem gaismas izplatīšanās tabulā 2. papildinājumā jābūt vismaz vienādai ar 4.1. līdz 4.4. punktā izklāstītā minimuma un minētajā tabulā emisijas virzienam izklāstītās procentuālās attiecības reizinājumu.

4.6. Atkāpjoties no 4.1. punkta, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, kas ir savstarpēji apvienoti ar bremžu signāllukturiem, ir atļauta maksimālā gaismas intensitāte 60 cd zem plaknes, kura veido 5° leņķi uz leju no horizontālās plaknes.

4.7. Turklāt: 4.7.1. Izstarotās gaismas intensitātei laukumos, kas noteikti 1. papildinājumā, jābūt vismaz 0,05 cd gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem un vismaz 0,3 cd bremžu signāllukturiem un virzienrādītājiem. 4.7.2. Ja gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturis ir grupēts vai savietots ar bremžu signāllukturi, tad divu vienlaicīgi degošu lukturu faktiski izmērīto gaismas intensitāšu attiecība pret viena paša pakaļējā gabarītgaismas (stāvgaismas) luktura intensitāti vienpadsmit mērīšanas punktos, kas noteikti 2. papildinājumā un atrodas laukumā, kuru ierobežo gaismas izplatīšanās tabulā norādītās vertikālās taisnās līnijas, kas šķērso 0° V/± 10° H, un horizontālās taisnās līnijas, kas šķērso ± 5° V/0° H, jābūt vismaz 5:1. 4.7.3. Jāizpilda 2. papildinājuma 2.2. iedaļā izklāstītās prasības attiecībā uz intensitātes lokālām pārmaiņām.

4.8. Gaismas intensitātes jāmēra pastāvīgi degošām lampām. Ja lampas darbojas neregulāri, tad jānodrošina, lai ierīce nepārkarst.

4.9. Kā minēts 4.5. punktā, izmantojamās mērīšanas metodes ir sīki aprakstītas 2. papildinājumā.

4.10. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīcei jāatbilst 3. papildinājumā izklāstītajiem nosacījumiem.

4.11. Lukturiem, kas aprīkoti ar dažādiem gaismas avotiem, fotometriskie mērījumi jākontrolē saskaņā ar 2. papildinājuma noteikumiem.

5. TESTU PAPILDU NOSACĪJUMI

5.1. Visi mērījumi jāveic ar ierīcei paredzētās kategorijas standarta bezkrāsas lampu, kas noregulēta, lai emitētu vajadzīgo norādīto gaismas plūsmu. Tomēr lampām, kas aprīkotas ar nenomaināmiem gaismas avotiem, visi mērījumi jāveic attiecīgi pie 6,75 V un 13,5 V.

5.2. Ierīces gaismas emisijas virsmu vertikālās un horizontālās šķautnes nosaka un samēro attiecībā pret tās atskaites punktu.

6. IZSTAROTĀS GAISMAS KRĀSA

Bremžu signāllukturiem un pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem jāizstaro sarkana gaisma, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem jāizstaro balta gaisma un virzienrādītājiem — dzintara krāsas gaisma.

Izstarotās gaismas krāsai, ko mēra, izmantojot ražotāja norādītās kategorijas kvēlspuldzi, jābūt I pielikuma 1. papildinājumā noteikto trīskrāsaino koordinātu robežās, kad šo kvēlspuldzi darbina ar testa spriegumu, kā norādīts IV pielikumā.

Tomēr lampām, kas aprīkotas ar nenomaināmiem gaismas avotiem, kolorimetriskie parametri jāpārbauda ar gaismas avotiem lampās ar spriegumu 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V.

7. PRIEKŠĒJIE UN PAKAĻĒJIE MIGLAS LUKTURI

Priekšējiem miglas lukturiem piemēro Direktīvas 76/762/EEK prasības un pakaļējiem miglas lukturiem piemēro Direktīvas 77/538/EEK prasības.

8. ATPAKAĻGAITAS LUKTURI

Atpakaļgaitas lukturiem piemēro Direktīvas 77/539/EEK prasības.

9. ATSTAROTĀJI

9.1. Pedāļa atstarotāji

9.1.1. Atstarotāju formai jābūt tādai, lai tos var ievietot taisnstūrī, kura malu izmēru attiecība nepārsniedz 8.

9.1.2. Dzintara krāsas pedāļa atstarotājiem jāatbilst Direktīvas 76/757/EEK VIII pielikumā izklāstītajām prasībām.

9.1.3. Visiem četriem pedāļu atstarotājiem atstarošanas virsma nedrīkst būt mazāka par 8 cm2.

9.2. Citi atstarotāji

Atstarotājiem piemēro Direktīvas 76/757/EEK prasības.









1. papildinājums

Telpiskas gaismas izplatīšanās minimālais horizontālais (H) un vertikālais (V) leņķis









2. papildinājums

Fotometriskie mērījumi

1. MĒRĪJUMU METODES

1.1. Fotometrisko mērījumu interferences atstarošana jānovērš ar atbilstošu maskēšanu.

1.2. Ja mērījumu rezultāti tiek apstrīdēti, tad tie jāveic tā, lai: 1.2.1. mērīšanas attālums ir tāds, ka piemērojams attāluma apgriezto kvadrātu likums; 1.2.2. mērīšanas iekārta ir tāda, ka uztvērēja leņķiskā apertūra, skatoties no lampas atskaites centra, ir starp leņķa desmit minūtēm un vienu grādu; 1.2.3. intensitātes prasība noteiktajā novērošanas virzienā ir pietiekama, ja šī prasība ir izpildīta virzienā, kas no novērošanas virziena nenovirzās vairāk kā par ceturtdaļgrādu.

2. STANDARTIZĒTA TABULA, KAS PARĀDA GAISMAS TELPISKO IZPLATĪŠANOS

2.1. Virziens H = 0° un V = 0° atbilst pamatasij (uz transportlīdzekļa tas ir horizontāls un paralēls transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknei un vērsts pret vajadzīgo skata lauku). Tas iet caur atskaites centru. Tabulas vērtības norāda minimālās intensitātes dažādos mērīšanas virzienos kā katrai lampai vajadzīgā minimuma procentuālās attiecības (virzienā H = 0° un V = 0°).

2.2. Gaismas izplatīšanās laukā, kas diagrammas veidā ar koordinātēm attēlots 2. iedaļā, gaismai jāizplatās vienmērīgi, lai gaismas intensitāte katrā virzienā lauka daļā, kuru veido koordinātu tīkla līnijas, sasniegtu vismaz minimālo vērtību, kas norādīta kā procentuālā attiecība (vai zemākā pieejamā vērtība) uz koordinātu tīkla līnijām, kuras apņem izstarošanas virzienu.

3. TĀDU LUKTURU FOTOMETRISKĀ MĒRĪŠANA, KAS APRĪKOTI AR DAŽĀDIEM GAISMAS AVOTIEM

Fotometriskā kontrole jāveic šādi:

3.1. nenomaināmām (nostiprinātām) kvēlspuldzēm vai citiem gaismas avotiem: pie ražotāja noteiktā sprieguma; tehniskais dienests var pieprasīt ražotājam īpašu šādām lampām vajadzīgu barošanas bloku.

3.2. Nomaināmām kvēlspuldzēm, kad tās aprīkotas ar masveidā ražotām 6,75 V, 13,5 V vai 28,0 V kvēlspuldzēm, gaismas intensitātes vērtībām jābūt starp šajā pielikumā noteikto maksimālo un minimālo robežu, ko palielina saskaņā ar izvēlētās kvēlspuldzes tipam pieļauto gaismas plūsmas pieļaujamo novirzi, kā kvēlspuldžu ražošanai noteikts IV pielikumā; alternatīvi katrā atsevišķā vietā var izmantot standarta kvēlspuldzi, kas darbojas ar norādīto plūsmu, katrā vietā veicot atsevišķus papildu mērījumus.









3. papildinājums

Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīces fotometriskie mērījumi

1. APGAISMOJAMĀ VIETA

Ierīces var atbilst 1. vai 2. kategorijai. 1. kategorijas ierīces jāprojektē tā, lai apgaismotu vismaz 130 × 240 mm lielu laukumu, un 2. kategorijas ierīces — tā, lai apgaismotu vismaz 200 × 280 mm lielu laukumu.

2. IZSTAROTĀS GAISMAS KRĀSA

Ierīcē izmantotās lampas izstarotās gaismas krāsai jābūt baltai, bet pietiekami neitrālai, lai būtiski neizmainītu numura zīmes krāsu.

3. GAISMAS KRIŠANA

Apgaismojošās ierīces ražotājam jāparedz nosacījumi ierīces uzstādīšanai attiecībā pret paredzēto numura zīmes atrašanās vietu. Šī ierīce jānovieto tā, lai neviens punkts uz apgaismojamās virsmas ar gaismas krišanas leņķi uz plāksnes virsmas nepārsniedz 82°, šo leņķi mērot attiecībā pret ierīces gaismas emisijas virsmas galējo robežu, kas ir tālākā no plāksnes virsmas. Ja ir vairāk nekā viena optiskā detaļa, tad šī prasība attiecas tikai to plāksnes daļu, ko paredz apgaismot ar attiecīgo detaļu.

Ierīce jāprojektē tā, lai neviens gaismas stars nespīd tieši uz aizmuguri, izņemot sarkanas gaismas starus, ja ierīce ir kombinēta vai grupēta ar pakaļējo lukturi.

4. MĒRĪŠANAS METODE

Spilgtuma līmeni mēra uz tīras balta dzēšpapīra loksnes, kam minimālais atstarošanas izkliedes koeficients ir 70 %, kam ir tāds pats izmērs kā numura zīmei un kas novietots parastajā atrašanās vietā 2 mm pirms stiprinājuma.

Spilgtuma līmeni mēra taisnā leņķī pret papīra virsmu punktos, kas turpmāk parādīti diagrammā 5. iedaļā, kur katrs punkts atbilst apaļam laukumam 25 mm diametrā.

5. FOTOMETRISKIE PARAMETRI

Katrā turpmāk noteiktajā mērīšanas punktā spilgtumam B jābūt vismaz 2 cd/m2.







1. attēlsMērīšanas punkts 1. kategorijai 2. attēlsMērīšanas punkts 2. kategorijai

Spilgtuma gradients starp vērtībām B1 un B2, ko mēra jebkuros divos punktos 1 un 2, kurus izvēlas no iepriekšminētiem punktiem, nedrīkst pārsniegt 2 × B°/cm; B° ir minimālais spilgtums, kas reģistrēts dažādos mērīšanas punktos, vai, citiem vārdiem,









4. papildinājums

Informācijas dokuments attiecībā uz









5. papildinājums









III PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀŠANU DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKAJIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM UZSTĀDĪTĀM IERĪCĒM (GALVENAJIEM LUKTURIEM), KURĀS TUVĀS UN/VAI TĀLĀS GAISMAS IZSTAROŠANAI IZMANTO KVĒLSPULDZES VAI HALOGENĀS KVĒLSPULDZES

1. DEFINĪCIJAS

Piemēro attiecīgās definīcijas, kas izklāstītas Direktīvas 93/92/EEK I pielikumā.

1.1. “Lēca” ir galvenā luktura (komplekta) ārējā detaļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu.

1.2. “Pārklājums” ir jebkurš(-i) izstrādājums(-i), kas vienā vai vairākos slāņos uzklāts uz lēcas ārējās virsmas.

1.3. “Dažāda veida galvenie lukturi” ir galvenie lukturi, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem, kā: 1.3.1. marka vai tirdzniecības nosaukums; 1.3.2. optiskās sistēmas parametri; 1.3.3. tādu detaļu piemontēšana vai nomontēšana, kas darbības laikā spēj mainīt atstarošanas, refrakcijas, absorbcijas un/vai deformācijas optiskos efektus. Tomēr tādu filtru uzstādīšana vai nomontēšana, kas maina staru kūļa krāsu, bet ne gaismas izplatīšanos, nav veida maiņa; 1.3.4. piemērotība satiksmei pa labo vai kreiso pusi, vai abām satiksmes sistēmām; 1.3.5. izstarotais staru kūlis (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas); 1.3.6. turētājs, kas paredzēts vienas attiecīgās kategorijas kvēlspuldzes(-žu) regulēšanai; 1.3.7. lēcu un pārklājumu, ja tādi ir, materiāli.

2. GALVENIE LUKTURI

Ir šādas atšķirības:

2.1. Mopēdu galvenie lukturi

(skatīt III-A pielikumā)







2.1.1 ar vienu kvēlspuldzi 15 W (S3 kategorija) 2.1.2. ar divām kvēlspuldzēm 15/15 W (S4 kategorija) 2.1.3. ar viena kvēldiega halogēna lampu 15 W (HS2 kategorija)

2.2. Motociklu un triciklu galvenie lukturi

(skatīt IIIB un IIIC pielikumā)







2.2.1. ar divām kvēlspuldzēm 25/25 W (kategorija S1) 2.2.2. ar divām kvēlspuldzēm 35/35 W (S2 kategorija) 2.2.3. ar divu kvēldiegu halogēna lampu 35/35 W (HS1 kategorija) 2.2.4. ar divām kvēlspuldzēm 40/45 W (R2 kategorija)

2.3. Motociklu un triciklu galvenie lukturi

(skatīt III-D pielikumā — galvenie lukturi ar halogēna kvēldiegu, izņemot HS1)







2.3.1. ar vienu kvēlspuldzi 55 W (H1 kategorija) 2.3.2. ar vienu kvēlspuldzi 55 W (H2 kategorija) 2.3.3. ar vienu kvēlspuldzi 55 W (H3 kategorija) 2.3.4. ar vienu kvēlspuldzi 60 W (HB3 kategorija) 2.3.5. ar vienu kvēlspuldzi 51 W (HB4 kategorija) 2.3.6. ar vienu kvēlspuldzi 55 W (H7 kategorija) 2.3.7. ar divām kvēlspuldzēm 55/60 W (H4 kategorija)









III-A PIELIKUMS

MOPĒDU GALVENIE LUKTURI

1. VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

1.1. Galvenie lukturi jāprojektē un jāizgatavo tā, lai normālos lietošanas apstākļos un neraugoties uz vibrācijām, kurām tie var tikt pakļauti, tie turpina darboties pareizi un saglabā šajā pielikumā noteiktos parametrus.

1.2. Detaļas, kuras paredzēts pievienot lukturim, jāprojektē tā, lai pat tumsā lukturi var pareizi uzstādīt attiecīgajā stāvoklī.

2. ĪPAŠAS PRASĪBAS

2.1. Lēcas pareizais stāvoklis optiskajā sistēmā ir skaidri jānorāda un tā šajā stāvoklī jānobloķē, lai novērstu rotēšanu izmantošanas laikā.

2.2. Mērīšanas ekrāns, kas aprakstīts 1. vai 2. papildinājumā, un standarta lukturis ar bezkrāsas kvēlspuldzi, kurš atbilst vienai kategorijai, un paredzēti 2.1. iedaļā un III pielikumā jāizmanto, lai pārbaudītu galvenā luktura radīto apgaismojumu. Standarta lukturiem attiecīgā gaismas plūsma jānoregulē saskaņā ar vērtībām, kuras šiem lukturiem noteiktas attiecīgos tehniskos dokumentos (skatīt IV pielikumā).

2.3. Tuvās gaismas asuma robežai jābūt tādai, lai ir praktiski iespējams to pareizi noregulēt. Robežai jābūt manāmi horizontālai un pēc iespējas taisnai pār horizontālo vismaz ± 900 mm garumā 10 m attālumā (halogēnu lampai): vismaz ± 2 250 mm garumā 25 m attālumā; skatīt 2. papildinājumu. Saskaņā ar 1. papildinājumu noregulētiem galvenajiem lukturiem jāatbilst tur izklāstītajiem nosacījumiem.

2.4. Gaismas izplatīšanās nedrīkst mainīties sāniski, tādējādi vājinot redzamību.

2.5. Apgaismojums ekrānam, kas norādīts 2.2. punktā, jāmēra ar foto uztvērēju laukumam kvadrātā ar malas garumu 65 mm.

3. PAPILDU PRASĪBAS JEBKURAI INSPEKCIJAI, KURU VAR VEIKT KOMPETENTĀS IESTĀDES, KONTOLĒJOT RAŽOŠANAS ATBILSTĪBU SASKAŅĀ AR I PIELIKUMA 5.2.4. IEDAĻU

Dokumentācija par galveno lukturu fotometriskajiem parametriem, kurus mēra saskaņā ar vispārīgajām prasībām attiecībā uz atbilstības testēšanu, jāierobežo uz punktiem HV — LH — RH — L600 — R600 (skatīt attēlu 1. papildinājumā).









1. papildinājums

Fotometriskie testi galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar S3 un S4 kategorijas lampām

1. Lai veiktu mērījumus, mērīšanas ekrānu novieto galvenā luktura priekšā 10 m attālumā un taisnā leņķī uz līnijas, kas savieno luktura tālās gaismas kvēldiegu un punktu HV (skatīt attēlu); līnijai H-H jābūt horizontālai.

2. PAPILDU PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TUVO GAISMU 2.1. Galvenais lukturis sāniski jānostāda tā, lai tā staru kūlis ir pēc iespējas simetrisks attiecībā pret līniju V-V. 2.2. Galvenais lukturis vertikāli jānoregulē tā, lai tā galējā robeža ir 100 mm zem līnijas H-H. 2.3. Ja galvenais lukturis ir noregulēts saskaņā ar 2.1. un 2.2. punktu, tad ir šādas apgaismojuma vērtības: 2.3.1. uz līnijas H-H un augstāk — vismaz 2 lux; 2.3.2. uz līnijas, kas atrodas 300 mm zem līnijas H-H un pāri par 900 mm uz katru pusi no vertikālas līnijas V-V — vismaz 8 lux; 2.3.3. uz līnijas, kas atrodas 600 mm zem līnijas H-H un pāri par 900 mm uz katru pusi no vertikālas līnijas V-V — vismaz 4 lux.

3. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TĀLO GAISMU (ja ir) 3.1. Ja galvenais lukturis noregulēts saskaņā ar 2.1. un 2.2. punktu, tad tam jāatbilst šādām prasībām attiecībā uz tālo gaismu. 3.1.1. Līniju H-H un V-V krustošanās punktā (HV) jābūt vienmērīgam apgaismojumam 80 % apmērā no maksimālā apgaismojuma. 3.1.2. Tālās gaismas maksimālais apgaismojums (Emax) nedrīkst būt mazāks par 50 lux. 3.1.3. Tālās gaismas apgaismojumam pa labi un kreisi no punkta HV līdz 0,90 m attālumam jābūt vismaz Emax/4.

(izmēri mm 10 m attālumā) Attēls









2. papildinājums

Fotometriskie testi galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar HS2 kategorijas halogēnu lampām

1. Lai veiktu mērījumus, mērīšanas ekrānu novieto galvenā luktura priekšā 25 m attālumā un taisnā leņķī uz līnijas, kas savieno luktura tālās gaismas kvēldiegu un punktu HV (skatīt attēlu); līnijai H-H jābūt horizontālai.

2. Galvenais lukturis sāniski jānostāda tā, lai tā staru kūlis ir pēc iespējas simetrisks attiecībā pret līniju V-V.

3. Galvenais lukturis vertikāli jānoregulē tā, lai tā galējā robeža ir 250 mm zem līnijas H-H. Tai arī jābūt pēc iespējas horizontālai.

4. Ja galvenais lukturis ir noregulēts saskaņā ar 2. un 3. punktu, tad ir šādas apga