02008D0376 — LV — 27.06.2017 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B PADOMES LĒMUMS (2008. gada 29. aprīlis) par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (2008/376/EK) (OV L 130, 20.5.2008., 7. lpp)

Grozīta ar:









▼B

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 29. aprīlis)

par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai

(2008/376/EK)







I

NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo lēmumu ir pieņemta Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programma un noteiktas daudzgadu tehniskās pamatnostādnes minētās programmas īstenošanai.







II

NODAĻA

OGĻU UN TĒRAUDA PĒTNIECĪBAS FONDA PROGRAMMA







1.

IEDAĻA

Pētījumu programmas pieņemšana

2. pants

Pieņemšana

Ar šo ir pieņemta Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programma (turpmāk “pētījumu programma”).

Pētījumu programma sekmē to Kopienas nozaru konkurētspēju, kuras ir saistītas ar ogļrūpniecību un tēraudrūpniecību. Pētījumu programma atbilst Kopienas zinātnes, tehnoloģijas un politikas mērķiem, un tā papildina dalībvalstu veiktas darbības, kā arī tās, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām Kopienas pētījumu programmām, jo īpaši pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammu (turpmāk “pētniecības pamatprogramma”).

Veicināma ir šo programmu koordinācija, papildināmība un sinerģija, kā arī informācijas apmaiņa par projektiem, ko finansē saskaņā ar šo pētījumu programmu, un tiem, ko finansē saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu.

Saskaņā ar pētījumu programmu atbalsta pētniecības darbības, lai sasniegtu mērķus, kas 3. iedaļā ir izvirzīti attiecībā uz oglēm un 4. iedaļā – attiecībā uz tēraudu.







2.

IEDAĻA

Ogļu un tērauda definīcija

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

1) ogles ir:

a) akmeņogles, tostarp kvalitatīvas un vidēji kvalitatīvas A kategorijas ogles (melnais lignīts), kas definētas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas starptautiskajā akmeņogļu kodifikācijas sistēmā;

b) akmeņogļu briketes;

c) akmeņogļu kokss un puskokss;

d) lignīts, tostarp nekvalitatīvas C kategorijas ogles (jeb ortolignīts) un nekvalitatīvas B kategorijas ogles (jeb metalignīts) – saskaņā ar to pašu kodifikāciju;

e) lignīta briketes;

f) lignīta kokss un puskokss;

g) degakmens;

2) tērauds ir:

a) izejvielas dzelzs un tērauda ražošanai, piemēram, dzelzsrūda, poraina dzelzs un dzelzs lūžņi;

b) čuguns (arī šķidrs čuguns) un dzelzs savienojumu sakausējumi;

c) neapstrādāti dzelzs, parasta tērauda vai speciālu tēraudu ražojumi vai pusfabrikāti (tostarp ražojumi atkārtotai lietošanai un atkārtotai velmēšanai), piemēram, šķidra, nepārtraukta lējuma vai citāda lējuma tērauds un tā pusfabrikāti–velmējumi, sagataves, stieņi, plāksnes un sloksnes;

d) karsti apstrādāti dzelzs, parasta tērauda vai speciālu tēraudu ražojumi (ražojumi ar klājumu vai bez tā – kuri nav tērauda lējumi, kalumi un pulvermetalurģijas ražojumi), piemēram, sliedes, metāla pāļi, metāla būvkonstrukcijas, stieņi, stieples stienīši, plāksnes un universālas plāksnes, sloksnes un loksnes, un apaļi un kvadrātveida tērauda velmējumi;

e) dzelzs, parasta tērauda vai īpašu tēraudu izstrādājumi (ar klājumu vai bez tā), piemēram, auksti velmētas sloksnes un plāksnes un elektrotehniskas plāksnes;

f) ražojumi, ko iegūst tērauda apstrādes pirmajā stadijā un kas var uzlabot iepriekš minēto dzelzs un tērauda ražojumu konkurētspēju, piemēram, cauruļveida ražojumi, stiepti un pulēti ražojumi, auksti velmēti un auksti formēti ražojumi.







3.

IEDAĻA

Pētniecības mērķi attiecībā uz oglēm

4. pants

Kopienas ogļu konkurētspējas uzlabošana

1. Pētījumu programmas mērķis ir samazināt vispārējās kalnrūpniecības izmaksas, celt ražojumu kvalitāti un samazināt ogļu izmantošanas izmaksas. Pētniecības projekti aptver visu ogļrūpniecības ķēdi:

a) modernas atradņu pētniecības tehnoloģijas;

b) integrēta raktuvju plānošana;

c) īpaši efektīvas, pārsvarā automatizētas rakšanas, kā arī jaunas un jau izstrādātas kalnrūpniecības tehnoloģijas, kas atbilst ģeoloģiskām Eiropas akmeņogļu atradņu īpašībām;

d) attiecīgas palīgtehnoloģijas;

e) transporta sistēmas;

f) energoapgādes pakalpojumi, sakaru un informācijas sistēmas, pārvades, pārraudzības un procesu kontroles sistēmas;

g) ogļu pārstrādes tehnoloģijas, kas pielāgotas patērētāju tirgus vajadzībām;

h) ogļu pārstrāde;

i) ogļu dedzināšana.

2. Pētniecības projektu mērķis ir arī zinātnes un tehnoloģijas attīstība, lai panāktu labāku izpratni par nogulu struktūru un kontroli saistībā ar iežu spiedienu, gāzu izmešiem, sprādzienu iespējamību, ventilāciju un visiem citiem faktoriem, kas ietekmē raktuvju darbus. Pētniecības projekti ar šādiem mērķiem pieļauj iespējamību, ka to rezultātus īsā vai vidēji ilgā laikā varētu piemērot būtiskai Kopienas ražošanas daļai.

3. Priekšroka ir projektiem, kas sekmē vismaz viena šāda mērķa sasniegšanu:

a) individuālu paņēmienu integrācija sistēmās un metodēs un integrētu kalnrūpniecības metožu izstrāde;

b) būtiska ražošanas izmaksu samazināšana;

c) uzlabojumi no raktuvju drošības un vides viedokļa.

5. pants

Veselības aizsardzība un drošība raktuvēs

Projektos, kas attiecas uz 4. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajām darbībām, ņem vērā arī jautājumus, kas ir saistīti ar raktuvju drošību, tostarp gāzu kontroli, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu, lai uzlabotu darba apstākļus pazemē, darba drošību un veselības aizsardzību darba vietā, kā arī risinātu ar vidi saistītos jautājumus.

6. pants

Efektīva vides aizsardzība un uzlabots ogļu kā tīra enerģijas avota izmantojums

1. Pētniecības projekti ir vērsti uz to, lai Kopienā saskaņā ar integrētu piesārņojuma novēršanas stratēģiju samazinātu raktuvju izmantošanas un ogļu izmantošanas ietekmi uz atmosfēru, ūdeni un zemes virsmu. Tā kā Kopienas ogļrūpniecībā pastāvīgi noris pārstrukturēšana, arī pētniecība ir vērsta uz to, lai mazinātu slēgšanai paredzēto pazemes raktuvju ietekmi uz vidi.

2. Priekšroku dod projektiem, ar ko ir paredzēts sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem:

a) samazināt tādu izmešu apjomu, kuri rodas, izmantojot ogles, tostarp piesaistīt un uzglabāt CO2;

b) siltumnīcas efekta gāzu, jo īpaši metāna, izmešu apjoma samazināšana ogļu atradnēs;

c) kalnrūpniecības atkritumu, kvēpu un sēra atdalīšanas produktu nogādāšana atpakaļ raktuvēs, vajadzības gadījumā kopā ar citu tipu atkritumiem;

d) atkritumu kaudžu nokopšana un rūpnieciska ogļu ražošanas un patēriņa atlikumu izmantošana;

e) gruntsūdeņu aizsardzība un raktuvju kanalizācijas ūdeņu attīrīšana;

f) mazināt tādu iekārtu ietekmi uz vidi, kurās galvenokārt izmanto Kopienas ogles un brūnogles;

g) virszemes iekārtu īstermiņa un ilgtermiņa aizsardzība pret iegruvumiem.

7. pants

Ārējās atkarības pārvaldība energoapgādes jomā

Pētniecības projekti ir saistīti ar iespējamu ilgtermiņa energoapgādi un attiecas uz tādu ogļu iegulu modernizāciju saimnieciskā, enerģētikas un vides ziņā, kuru ieguve ar parastiem kalnrūpniecības paņēmieniem nevar būt rentabla. Pie projektiem var piederēt pētījumi, stratēģiju definēšana, fundamentāli un lietišķi pētījumi un tādu novatorisku metožu pārbaude, kuras nodrošina iespējas atjaunināt Kopienas ogļu resursus.

Priekšroku dod projektiem, ar ko ievieš papildu paņēmienus, piemēram, metāna vai oglekļa dioksīda absorbciju, metāna ekstrakciju no ogļu slāņiem un ogļu gazifikāciju pazemē.







4.

IEDAĻA

Pētniecības mērķi attiecībā uz tēraudu

8. pants

Jaunas un uzlabotas tērauda ražošanas un pēcapstrādes metodes

Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt tērauda ražošanas procesu, lai uzlabotu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu. Neatņemama paredzamo uzlabojumu daļa ir mazināt izmešu apjomus, enerģijas patēriņu un ietekmi uz vidi, kā arī uzlabot izejvielu izmantojumu un saglabāt resursus. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām:

a) jauni un uzlaboti dzelzsrūdas redukcijas procesi;

b) čuguna ražošanas procesi un operācijas;

c) elektriskā loka krāsns procesi;

d) tērauda ražošanas procesi;

e) sekundārās metalurģijas metodes;

f) nepārtraukta lējuma metodes un metodes, kas nodrošina ražojumu izgatavošanu īsā procesā – ar tiešu velmēšanu vai bez tās;

g) velmēšanas, pēcapstrādes un klāšanas metodes;

h) aukstas un karstas velmēšanas metodes, konservēšanas un pēcapstrādes procesi;

i) procesu iekārtas, kontrole un automatizācija;

j) ražošanas līniju profilakse un stabilitāte.

9. pants

PTA un tērauda izmantošana

PTA ņem vērā tērauda izmantošanas jomā, lai apmierinātu turpmākas tērauda izmantotāju prasības un radītu jaunas tirgus iespējas. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai vai vairākām no šīm jomām:

a) jaunu marku tēraudi izmantojumam dažādās agresīvās vidēs;

b) tērauda īpašības, kas saistītas ar mehāniskām īpašībām zemā un augstā temperatūrā, piemēram, izturība un stigrība, nogurums, nolietošanās, korozija un izturība pret lūšanu;

c) kalpošanas laika paildzināšana, jo īpaši – uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju;

d) kompozītmateriāli ar tēraudu un slāņainas struktūras tērauds;

e) prognostiski mikrostruktūru un mehānisku īpašību simulācijas modeļi;

f) konstrukciju drošums un konstruēšanas metodes, jo īpaši attiecībā uz ugunsizturību un izturību pret zemestrīcēm;

g) tehnoloģijas, kas saistītas ar formēšanu, metināšanu un tērauda savienošanu ar citiem materiāliem;

h) pārbaudes un izvērtēšanas metožu standartizācija.

10. pants

Resursu saglabāšana un darba apstākļu uzlabošana

Resursu saglabāšana, ekosistēmu saudzēšana un drošības jautājumi ir PTA darba daļa gan tērauda ražošanas, gan izmantošanas jomā. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām:

a) novecojuša dažādas izcelsmes tērauda pārstrādes metodes un tērauda lūžņu klasifikācija;

b) tērauda markas un montētu konstrukciju projektēšana, sekmējot tērauda lūžņu pārstrādi un to pārveidi par izmantojamiem tēraudiem;

c) vides kontrole un aizsardzība darba vietā un ap to;

d) tēraudlietuvju atjaunošana;

e) uzlaboti darba apstākļi un labklājība darba vietā;

f) ergonomikas metodes;

g) arodveselība un darba drošība;

h) darba ņēmēju pasargāšana no darba vietā radītu izmešu iedarbības.







III

NODAĻA

DAUDZGADU TEHNISKĀS PAMATNOSTĀDNES







1.

IEDAĻA

Līdzdalība

11. pants

Dalībvalstis

Visi uzņēmumi, valsts iestādes, pētniecības organizācijas vai augstākās vai vidējās izglītības iestādes, vai citi tiesību subjekti, kā arī fiziskas personas, kas veic uzņēmējdarbību kādas dalībvalsts teritorijā, var piedalīties pētījumu programmā un pieteikties finanšu atbalsta saņemšanai, ja tās plāno veikt PTA darbības vai var dot būtisku ieguldījumu šādās darbībās.

12. pants

Kandidātvalstis

Visi kandidātvalstu uzņēmumi, valsts iestādes, pētniecības organizācijas vai augstākās vai vidējās izglītības iestādes, vai citi tiesību subjekti, kā arī fiziskas personas var piedalīties pētījumu programmā, nesaņemot nekādu finansiālu atbalstu, ja vien attiecīgos Eiropas līgumos un to papildprotokolos vai dažādu asociācijas padomju lēmumos nav paredzēts kas cits.

13. pants

Trešās valstis

Visi trešo valstu uzņēmumi, valsts iestādes, pētniecības organizācijas vai augstākās vai vidējās izglītības iestādes, vai citi tiesību subjekti, kā arī fiziskas personas var piedalīties individuālos projektos, nesaņemot nekādu finansiālu atbalstu saskaņā ar pētījumu programmu, ja tāda līdzdalība ir Kopienas interesēs.







2.

IEDAĻA

Darbības, par ko var saņemt atbalstu

14. pants

Pētniecības projekti

Ir paredzēts, ka pētniecības projekti attiecas uz pētniecības vai eksperimentālu darbu, lai vērstu plašumā zināšanas, veicinātu konkrētu praktisku mērķu sasniegšanu, piemēram, ražojumu, ražošanas procesu vai pakalpojumu izveidi vai attīstību.

15. pants

Izmēģinājuma projekti

Izmēģinājuma projektus raksturo kādu iekārtu vai būtiskas kādu iekārtu daļas būvniecība, ekspluatācija un pilnīgošana attiecīgā mērogā, izmantojot pietiekami lielas sastāvdaļas, lai pārbaudītu, vai teorētisko vai laboratorijas pētījumu rezultātus var izmantot praksē, un/vai lai vairotu to tehnisko un ekonomisko datu uzticamību, kas ir vajadzīgi, lai pārietu uz demonstrējumu posmu un individuālos gadījumos – uz ražošanas un/vai tirdzniecības posmu.

16. pants

Demonstrējumu projekti

Demonstrējumu projektus raksturo kādu rūpniecisku mērogu iekārtu vai būtiskas kādu rūpniecisku mērogu iekārtu daļas būvniecība un/vai ekspluatācija, lai apkopotu visus tehniskos un saimnieciskos datus nolūkā sākt tehnoloģijas rūpniecisku un/vai praktisku izmantošanu ar pēc iespējas mazāku risku.

17. pants

Papildu pasākumi

Papildu pasākumi ir saistīti ar iegūto zināšanu izmantošanas veicināšanu vai īpašu semināru vai konferenču organizēšanu saistībā ar pētījumu programmas projektiem vai prioritātēm.

18. pants

Atbalsta pasākumi un priekšdarbi

Atbalsta pasākumi un priekšdarbi sekmē pareizu un efektīvu pētījumu programmas vadību; tie ir, piemēram, 27. un 28. pantā minētā priekšlikumu izvērtēšana un atlase, 38. pantā minētā periodiskā pārraudzība un izvērtēšana, pētījumi, kopu veidošana vai kontaktu dibināšana saistībā ar projektiem, kas finansēti saskaņā ar pētījumu programmu.

Ja Komisija uzskata par vajadzīgu, tā var iecelt neatkarīgus un augsti kvalificētus ekspertus, kas palīdz atbalsta pasākumos un priekšdarbos.







3.

IEDAĻA

Pētījumu programmas vadība

19. pants

Vadība

Pētījumu programmu vada Komisija. Komisijai palīdz Ogļu un tērauda komiteja, ogļu un tērauda konsultantu grupas un ogļu un tērauda tehniskās grupas.

20. pants

Ogļu un tērauda konsultantu grupu izveide

Ogļu un tērauda konsultantu grupas (turpmāk “konsultantu grupas”) ir neatkarīgas tehnisku ekspertu konsultantu grupas.

▼M1

21. pants

Konsultantu grupu uzdevumi

Katra konsultantu grupa attiecīgā PTA jomā ogļu vai tērauda nozarē konsultē Komisiju šādos jautājumos:

a) pētījumu programmas 25. panta 3. punktā minētās informācijas paketes un turpmāko pamatnostādņu izstrāde kopumā;

b) konsekvence un iespējama dublēšanās ar citām Savienības un valstu līmeņa PTA programmām;

c) PTA projektu pārraudzības pamatprincipu noteikšana;

d) konkrētos projektos sākto darbu nozīme;

e) pētījumu programmas pētniecības mērķi, kas uzskaitīti II nodaļas 3. un 4. iedaļā;

f) ikgadējie prioritārie mērķi, kas uzskaitīti informācijas paketē, un, ja vajadzīgs, prioritārie mērķi attiecībā uz īpašiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā minēts 25. panta 2. punktā;

g) PTA darbību izvērtēšanas un atlases rokasgrāmatas sagatavošana, kā minēts 27. un 28. pantā;

h) noteikumi, procedūras un efektivitāte, kas attiecas uz PTA darbību priekšlikumu izvērtēšanu;

i) tehnisko grupu skaits, kompetence un sastāvs, kā minēts 24. pantā;

j) priekšlikumu iesniegšanas īpašo uzaicinājumu sagatavošana, kā minēts 25. panta 2. punktā;

k) citi pasākumi, ja Komisija to lūdz.

22. pants

Konsultantu grupu sastāvs

1. Katru konsultantu grupu veido saskaņā ar pielikumā iekļautajām tabulām. Konsultantu grupu locekļi ir personas, kuras Komisija ieceļ, lai tās pārstāvētu ieinteresēto personu kopīgās intereses. Grupu locekļi nepārstāv konkrētu ieinteresēto personu, bet gan pauž atzinumu, kas kopīgs dažādām ieinteresēto personu organizācijām.

Grupu locekļus ieceļ amatā uz 42 mēnešiem. Tie locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas no amata vai kuri arī pēc amata atstāšanas izpauž informāciju, uz ko tās rakstura dēļ attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, it īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām vai to ražošanas izmaksām, vairs netiek aicināti piedalīties konsultantu grupu sanāksmēs, un viņu vietā uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.

2. Konsultantu grupu locekļus atlasa no ekspertiem, kuri ir kompetenti II nodaļas 3. un 4. iedaļā minētajās jomās un kuri ir atsaukušies uz publiskajiem uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus. Minētos ekspertus var iecelt, arī pamatojoties uz priekšlikumiem, kurus izvirzījušas pielikuma tabulās minētās vienības vai dalībvalstis.

Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir informēti par nozares prioritātēm.

3. Katrā konsultantu grupā Komisijas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa kompetenci, attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī iespēju robežās optimālu dzimumu līdzsvaru un dažādu ģeogrāfiskās izcelsmes vietu līdzsvaru, ņemot vērā konsultantu grupu konkrētos uzdevumus, nepieciešamo kompetenču veidu un ekspertu atlases procedūras rezultātus.

▼B

23. pants

Konsultantu grupu sanāksmes

Konsultantu grupu sanāksmes organizē un vada Komisija, kas nodrošina arī sekretariāta pakalpojumus.

Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs var lūgt grupas locekļus balsot. Katram grupas loceklim ir tiesības uz vienu balsi. Priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā uz sanāksmēm var uzaicināt viesekspertus vai novērotājus. Viesekspertiem un novērotājiem nav balsstiesību.

Vajadzības gadījumā konsultantu grupas rīko kopīgas sanāksmes (piemēram, lai konsultētu par jautājumiem, kas ir svarīgi gan tērauda, gan ogļu nozarē).

▼M1

24. pants

Ogļu un tērauda tehnisko grupu izveide un uzdevumi

1. Ogļu un tērauda tehniskās grupas (“tehniskās grupas”) atbalsta Komisiju pētniecības, izmēģinājuma vai demonstrējumu projektu pārraudzībā.

Tehnisko grupu locekļus Komisija ieceļ amatā privātpersonas statusā.

Tie locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas no amata vai kuri arī pēc amata atstāšanas izpauž informāciju, uz ko tās rakstura dēļ attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, it īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām vai to ražošanas izmaksām, vairs netiek aicināti piedalīties tehnisko grupu sanāksmēs.

2. Tehnisko grupu locekļus atlasa no ekspertiem, kuri ir kompetenti II nodaļas 3. un 4. iedaļā minētajās pētniecības stratēģijas, pārvaldības vai ražošanas jomās un kuri ir atsaukušies uz publisko uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir atbildīgi par pētniecības stratēģiju, pārvaldību vai ražošanu radniecīgās nozarēs.

3. Katrā tehniskajā grupā Komisijas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa kompetenci, attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī iespēju robežās optimālu dzimumu līdzsvaru un dažādu ģeogrāfiskās izcelsmes vietu līdzsvaru, ņemot vērā konsultantu grupu konkrētos uzdevumus, nepieciešamo kompetenču veidu un ekspertu atlases procedūras rezultātus. Dalība tehniskajā grupā neizslēdz atbilstību novērtēšanas eksperta amatam.

Komisija nodrošina, ka noteikumi un procedūras ir ieviestas, lai pienācīgi novērstu un pārvaldītu to tehnisko grupu locekļu interešu konfliktus, kuriem ir uzticēts veikt konkrēta projekta novērtēšanu. Minētās procedūras nodrošina arī vienlīdzīgu attieksmi un taisnīgumu visā projektu pārraudzības procesā.

Ja iespējams, tehnisko grupu sanāksmju norises vietas izraugās tā, lai pēc iespējas labāk nodrošinātu projektu pārraudzību un rezultātu novērtējumu.

▼B







4.

IEDAĻA

Pētījumu programmas īstenošana

▼M1

25. pants

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus

1. Ikgadējo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicē katru gadu. Priekšlikumu iesniegšanas sākuma datumu publicē 3. punktā minētajā informācijas paketē. Ja vien nav norādīts citādi, izvērtēšanai paredzēto priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir katra gada 15. septembris. Ja 15. septembris iekrīt nedēļas nogalē vai piektdienā, vai pirmdienā, termiņu automātiski pārceļ uz pirmo darbdienu pēc 15. septembra. Termiņu publicē 3. punktā minētajā informācijas paketē.

2. Ja Komisija saskaņā ar 41. panta d) un e) punktu pieņem lēmumu grozīt šā panta 1. punktā minēto priekšlikumu iesniegšanas termiņu vai izsludināt īpašus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tā informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Īpašajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda iesniegšanas termiņus un kārtību, tostarp to, vai iesniegšana noritēs vienā vai divos posmos, priekšlikumu izvērtēšanas prioritātes, vajadzības gadījumā – atbilstīgo projektu tipu saskaņā ar 14. līdz 18. pantu, kā arī paredzēto finansējumu.

3. Komisija nodrošina, ka visiem potenciālajiem dalībniekiem laikā, kad tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, tiek sniegtas pietiekamas norādes un informācija, it īpaši, izmantojot informācijas paketi, kas pieejama Komisijas tīmekļa vietnē. No Komisijas pēc pieprasījuma var saņemt arī minētās informācijas paketes rakstisku eksemplāru.

Informācijas pakete sniedz sīki izklāstītu informāciju par dalības noteikumiem, priekšlikumu un projektu apstrādes metodēm, pieteikumu veidlapām, priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem, piešķīruma līgumu paraugiem, attiecināmajām izmaksām, maksimāli iespējamo finanšu ieguldījumu, maksājumu metodēm un gadskārtējiem prioritārajiem pētījumu programmas mērķiem.

Pieteikumus iesniedz Komisijai saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti minētajā informācijas paketē.

▼B

26. pants

Priekšlikumu saturs

Priekšlikumi ir saistīti ar II nodaļas 3. un 4. iedaļā izklāstītajiem pētniecības mērķiem un, attiecīgā gadījumā, ar prioritāriem mērķiem, kā minēts informācijas paketē saskaņā ar 25. panta 3. punktu, vai prioritāriem mērķiem, kas noteikti 25. panta 2. punktā minētajos īpašajos konkursa uzaicinājumos.

Katrā priekšlikumā iekļauj sīku ierosinātā projekta aprakstu un pilnīgu informāciju par mērķiem, partnerattiecībām, tostarp precīzi raksturojot katra partnera funkcijas, vadības struktūru, gaidāmiem rezultātiem, paredzamo izmantojumu un gaidāmā ieguvuma izvērtējumu no rūpnieciskā, saimnieciskā, sociālā un vides viedokļa.

Iecerētās kopējās izmaksas un to sadalījums pa pozīcijām ir reālistisks un lietderīgs, un projektam ir jābūt rentablam.

27. pants

Priekšlikumu izvērtēšana

Komisija nodrošina konfidenciālu, taisnīgu un objektīvu priekšlikumu izvērtēšanu.

▼M1

Komisija nodrošina, ka visiem potenciālajiem dalībniekiem ir pieejama PTA darbību izvērtēšanas un atlases rokasgrāmata.

▼B

28. pants

Priekšlikumu atlase un projektu pārraudzība

1. Komisija reģistrē saņemtos priekšlikumus un pārbauda to atbilstību prasībām.

2. Komisija priekšlikumus izvērtē, pieaicinot neatkarīgus ekspertus.

▼M1

3. Komisija sastāda pieņemto priekšlikumu sarakstu, tos sarindojot vērtējumu secībā.

▼B

4. Komisija izvēlas projektus un nosaka līdzekļu sadalījumu. Ja paredzamais Kopienas ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar pētījumu programmu, ir EUR 0,6 miljoni vai vairāk, piemēro 41. panta a) punktu.

5. Komisija ar 24. pantā minēto tehnisko grupu palīdzību pārrauga pētniecības projektus un darbības.

29. pants

Piešķīruma līgumi

Piešķīruma līguma priekšmets ir projekti, kuros ir izraudzītie priekšlikumi un 14. līdz 18. pantā paredzētie pasākumi un darbības. Piešķīruma līgumu pamatā ir attiecīgi piešķīruma līgumu paraugi, ko sastāda Komisija, vajadzības gadījumā ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku.

Līgumos nosaka saskaņā ar programmu piešķirto finanšu ieguldījumu, pamatojoties uz attaisnotajām izmaksām, kā arī noteikumus par izmaksu pārskatiem, kontu slēgšanu un apliecinātiem finanšu pārskatiem. Turklāt tajos iekļauj arī noteikumus par piekļuves tiesībām un zināšanu izplatīšanu un izmantošanu.

▼M1

29.a pants

Darbību īstenošana

1. Dalībnieki īsteno darbības atbilstoši visiem nosacījumiem un pienākumiem, kas izklāstīti šajā lēmumā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ( 1 ) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 ( 2 ), kā arī uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un dotāciju nolīgumā.

2. Dalībnieki neuzņemas saistības, kas nav saderīgas ar šo lēmumu vai dotāciju nolīgumu. Ja dalībnieks neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie darbinieki izpilda pienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien Komisija tos skaidri neatbrīvo no kāda no minētajiem pienākumiem. Dalībnieki nodrošina, lai Komisija būtu laikus informēta par jebkuru notikumu, kas varētu būtiski ietekmēt darbības īstenošanu vai Savienības intereses.

3. Dalībnieki īsteno darbību un veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus šajā nolūkā. Viņu rīcībā ir atbilstoši resursi, kas vajadzīgi darbības īstenošanai. Ja tas nepieciešams darbības īstenošanai, dalībnieki var pieaicināt trešās personas, tostarp apakšuzņēmējus, lai īstenotu ar darbību saistīto darbu. Dalībnieki ir atbildīgi pret Komisiju un pret pārējiem dalībniekiem par veikto darbu.

4. Apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas tiesības konkrētu darbības elementu izpildei drīkst piešķirt tikai dotāciju nolīgumā noteiktajos gadījumos un pienācīgi pamatotos gadījumos, kurus nevarēja skaidri paredzēt dotāciju nolīguma spēkā stāšanās brīdī.

5. Trešās personas, kas nav apakšuzņēmēji, var īstenot ar darbību saistīto darbu saskaņā ar dotāciju nolīgumā minētajiem nosacījumiem. Trešo personu un tās veicamo darbu norāda dotāciju nolīgumā.

Izmaksas, kas rodas minētajām trešām personām, var uzskatīt par attiecināmām, ja trešā persona atbilst visiem no šiem nosacījumiem:

a) tā būtu tiesīga saņemt finansējumu, ja tā būtu dalībnieks;

b) tā ir saistīts subjekts vai tai ir juridiska saikne ar dalībnieku, un tas norāda uz sadarbību, kura nav ierobežota tikai ar attiecīgo darbību;

c) tā ir norādīta dotāciju nolīgumā; un

d) tā ievēro noteikumus, kas ir piemērojami dalībniekam atbilstoši dotāciju nolīgumam attiecībā uz izmaksu attiecināmību un izdevumu kontroli.

6. Dalībnieki ievēro to valstu tiesību aktus, noteikumus un ētikas normas, kurās darbība tiek īstenota. Attiecīgā gadījumā dalībnieki pirms darbības uzsākšanas prasa apstiprinājumu no attiecīgajām valsts vai vietējām ētikas komitejām.

▼B

30. pants

Finanšu ieguldījums

1. Pētījumu programmas pamatā ir PTA piešķīruma līgumi, kuros paredz dalītas izmaksas. Kopējais finanšu ieguldījums, tostarp jebkurš cits papildu publisks finansējums, atbilst piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu.

2. Publiskus līgumus noslēdz par tādu kustamu un nekustamu lietu piegādi, darbu veikšanu vai pakalpojumu sniegšanu, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu atbalsta pasākumus un priekšdarbus.

3. Neskarot šā panta 1. punktu, maksimālais kopējais finanšu ieguldījums, kas izteikts kā procentuāla 31. līdz 35. pantā minēto attaisnoto izmaksu daļa, ir šāds:

a) pētniecības projektiem līdz 60 %;

b) izmēģinājuma un demonstrējumu projektiem līdz 50 %;

c) papildu pasākumiem, atbalsta pasākumiem un priekšdarbiem līdz 100 %.

31. pants

Attaisnotās izmaksas

1. Pie attaisnotajām izmaksām pieder šādas izmaksas:

a) iekārtu izmaksas;

b) personāla izmaksas;

c) darbības izmaksas;

d) netiešās izmaksas.

2. Pie attaisnotajām izmaksām pieder tikai faktiskās izmaksas, kas radušās, īstenojot projektu saskaņā ar piešķīruma līgumu. Piešķīrumu saņēmēji, saistītie saņēmēji un apakšsaņēmēji nevar pretendēt uz budžetā paredzētām likmēm vai komerclikmēm.

32. pants

Iekārtu izmaksas

Ar projekta izpildi tieši saistītu iekārtu pirkšanas vai nomas izmaksas sedz kā tiešās izmaksas. Attaisnotās izmaksas par iekārtu nomu nav lielākas par attaisnotajām izmaksām, tās pērkot.

▼M1

33. pants

Personāla izmaksas

Pie attiecināmajām personāla izmaksām pieder tikai to personu faktiskās nostrādātās stundas, kuras tieši veic ar darbību saistīto darbu.

Mazo un vidējo uzņēmumu īpašnieku un citu fizisku personu, kuras nesaņem atalgojumu, personāla izmaksas atlīdzina, pamatojoties uz vienības izmaksām.

▼B

34. pants

Darbības izmaksas

Pie darbības izmaksām, kas ir tieši saistītas ar projekta izpildi, pieder tikai izmaksas par:

a) izejvielām;

b) palīgmateriāliem;

c) enerģiju;

d) izejvielu, palīgmateriālu, iekārtu, ražojumu, pārtikas vai degvielas transportu;

e) esošo iekārtu apkopi, remontu, pielāgošanu vai pārveidošanu;

f) IT un citiem konkrētiem pakalpojumiem;

g) iekārtu nomu;

h) analīzēm un pārbaudēm;

i) īpašu semināru organizēšanu;

j) finanšu pārskatu un bankas garantiju apliecināšanu;

k) zināšanu aizsardzību;

l) trešo personu palīdzību.

35. pants

Netiešās izmaksas

Visus citus izdevumus, piemēram, pieskaitāmās izmaksas, kas var rasties saistībā ar projektu un kas nav konkrēti minētas iepriekšējās kategorijās, tostarp ceļa un uzturēšanās izmaksas, sedz pēc vienotas likmes – 35 % no 33. pantā minētajām attaisnotajām personāla izmaksām.







5.

IEDAĻA

Pētniecības darbību izvērtēšana un pārraudzība

36. pants

Tehniski ziņojumi

Piešķīruma saņēmējs vai saņēmēji regulāri sagatavo ziņojumus par 14., 15. un 16. pantā minētajiem pētniecības, izmēģinājumu un demonstrējumu projektiem. Ziņojumus izmanto, lai aprakstītu tehniskos sasniegumus.

Pēc darba beigām piešķīruma saņēmējs vai saņēmēji sagatavo pārskata ziņojumu, kurā ietverts izmantošanas un efektivitātes izvērtējums. Komisija atkarībā no projekta stratēģiskās nozīmes un vajadzības gadījumā apspriedusies ar attiecīgo konsultantu grupu publicē ziņojumu pilnībā vai tā kopsavilkumu.

Komisija var lūgt, lai piešķīruma saņēmējs vai saņēmēji sagatavo pārskata ziņojumus par 17. pantā minētajiem papildu pasākumiem, kā arī par 18. pantā minētajiem atbalsta pasākumiem un priekšdarbiem, un var pieņemt lēmumu ziņojumus publicēt.

37. pants

Gada pārskats

Komisija ik gadu pārskata saskaņā ar pētījumu programmu veiktās darbības un PTA darba sekmes. Ziņojumu, kurā ietverts minētais pārskats, nosūta Ogļu un tērauda komitejai.

Komisija var iecelt neatkarīgus ekspertus un augsti kvalificētus ekspertus, kas palīdz sagatavot gada pārskatu.

38. pants

Pētījumu programmas pārraudzība un izvērtēšana

1. Komisija veic pētījumu programmas pārraudzību, tostarp izvērtē paredzamos ieguvumus. Pārraudzības ziņojumu publicē līdz 2013. gada beigām, un pēc tam reizi septiņos gados. Komisija ziņojumus dara zināmus atklātībai Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienesta (Cordis) vai citā attiecīgā interneta vietnē.

2. Komisija katros septiņos gados izvērtē pētījumu programmu, kad finansētie projekti ir pabeigti. Izvērtē arī sabiedrības un attiecīgo nozaru ieguvumus no PTA. Izvērtējuma pārskatu publicē.

3. Veicot 1. un 2. punktā minēto pārraudzību un izvērtēšanu, Komisijai palīdz Komisijas ieceltu augsti kvalificētu ekspertu grupas.

▼M1

39. pants

Neatkarīgu un augsti kvalificētu ekspertu iecelšana

Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, mutatis mutandis piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1290/2013 ( 3 ) 40. pantā izklāstītos noteikumus.

▼B







IV

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

40. pants

Daudzgadu tehnisko pamatnostādņu pārskatīšana

Daudzgadu tehniskās pamatnostādnes, kas izklāstītās III nodaļā, pārskata reizi septiņos gados, un pirmais posms beigsies 2014. gada 31. decembrī. Lai to nodrošinātu un vēlākais katra septiņu gadu posma pēdējā gada pirmajos sešos mēnešos Komisija atkārtoti izvērtē daudzgadu tehnisko pamatnostādņu darbību un lietderību un vajadzības gadījumā ierosina grozījumus.

Ja Komisija uzskata to par lietderīgu, izvērtēšanu var veikt atkārtoti un iesniegt visus attiecīgos grozījumu priekšlikumus Padomei, pirms beidzies septiņu gadu posms.

41. pants

Īstenošanas pasākumi

Komisija saskaņā ar 42. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem šādus īstenošanas pasākumus:

a) apstiprina finansēšanas pasākumus, ja Komisijas ieguldījums saskaņā ar pētījumu programmu ir EUR 0,6 miljoni vai vairāk;

b) sagatavo darba aprakstu programmas pārraudzībai un izvērtēšanai, kā minēts 38. pantā;

c) izdara grozījumus II nodaļas 3. un 4. iedaļā;

▼M1

d) izdara grozījumus 25. pantā minētajā termiņā;

▼B

e) sagatavo īpašu konkursu uzaicinājumus.

42. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz Ogļu un tērauda komiteja.

▼M1

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 ( 4 ) 5. pantu.

▼B

43. pants

Atcelšana un pārejas posma pasākumi

Lēmums 2003/78/EK ir atcelts. Tomēr līdz 2008. gada 31. decembrim turpina piemērot Lēmumu 2003/78/EK tādu darbību finansēšanai, par kurām priekšlikumi iesniegti līdz 2007. gada 15. septembrim.

44. pants

Piemērošana

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 16. septembra.

45. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









PIELIKUMS

Šā lēmuma 22. pantā minētajā Ogļu konsultantu grupā ietilpst:







Locekļi Maksimālais kopskaits a) no ogļrūpniekiem/attiecīgas valsts federācijām vai saistītiem zinātniskās pētniecības centriem 8 b) no organizācijām, kas pārstāv ogļrūpniekus Eiropas līmenī 2 c) no ogļu lietotājiem vai attiecīgiem zinātniskās pētniecības centriem 8 d) no organizācijām, kas pārstāv ogļu lietotājus Eiropas līmenī 2 e) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus 2 f) no organizācijām, kas pārstāv iekārtu piegādātājus 2 24

Grupas locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: ogļu ieguve un izmantošana, vides un sociālie jautājumi, tostarp drošības aspekti.

Šā lēmuma 22. pantā minētajā Tērauda konsultantu grupā ietilpst:







Locekļi Maksimālais kopskaits a) no tēraudrūpniecības nozarēm/attiecīgu valstu federācijām vai saistītiem zinātniskās pētniecības centriem 21 b) no organizācijām, kas pārstāv ražotājus Eiropas līmenī 2 c) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus 2 d) no organizācijām, kas pārstāv turpmākās apstrādes rūpniecību vai tērauda lietotājus 5 30

Grupas locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: izejvielas; čuguna ražošana; tērauda ražošana; nepārtraukta liešana; karsta un/vai auksta velmēšana; tērauda pēcapstrāde un/vai virsmas apstrāde; dažādu marku tēraudu un/vai ražojumu izstrāde; tērauda lietojumi un īpašības; vides un sociālie jautājumi, tostarp drošības aspekti.