1996R1488 — LV — 15.12.2000 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:







NB: Šajā konsolidētajā versijā ir atsauces uz Eiropas norēķinu vienību un/vai ecu, kuras no 1999. gada 1. janvāra jāsaprot kā atsauces uz euro − Padomes Regula (EEK) Nr. 3308/80 (OV L 345, 20.12.1980., 1. lpp.) un Padomes Regula (EK) Nr. 1103/97 (OV L 162, 19.6.1997., 1. lpp.).









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1488/96

(1996. gada 23. jūlijs)

par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 235. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu ( 2 ), tā kā Eiropadome savās sanāksmēs Lisabonā, Korfu un Esenē uzsvēra, ka Vidusjūras reģions ir Eiropas Savienības prioritātes reģions, un izvirzīja mērķi izveidot Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecības; tā kā Eiropadome Kannu sanāksmē 1995. gada 26. un 27. jūnijā no jauna apstiprināja to stratēģisko nozīmi, ko tā piešķir tam, ka Eiropas Savienības un tās Vidusjūras reģiona partneru attiecībām paveras jauna dimensija, attīstot Padomes 1995. gada 12. jūnija ziņojumu, kas sagatavots, jo īpaši pamatojoties uz Komisijas 1994. gada 19. oktobra un 1995. gada 8. marta paziņojumu par Vidusjūras reģiona politikas stiprināšanu; tā kā ir jāpieliek pūles, lai Vidusjūras reģionu padarītu par politiskās stabilitātes un drošības reģionu, un tā kā Kopienas Vidusjūras reģiona politikai ir jāsekmē demokrātijas un tiesiskuma attīstības un nostiprināšanās, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un labu kaimiņattiecību attīstības vispārējais mērķis, ievērojot starptautiskās tiesības un dalībvalstu un Vidusjūras reģiona valstu, kas nav dalībvalstis, teritoriālo integritāti un ārējās robežas; tā kā Eiropas – Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas galīga izveide sekmēs stabilitāti un labklājību Vidusjūras reģionā; tā kā Vidusjūras reģiona partneriem brīvās tirdzniecības zonas izveide var būt saistīta ar dziļām struktūras reformām; tā kā tāpēc ir jāatbalsta Vidusjūras reģiona partneru sāktos centienus vai centienus nākotnē pārveidot savas ekonomikas, sociālās un administratīvās struktūras; tā kā ir jāattīsta dialogs kultūru un pilsoniskās sabiedrības starpā, sekmējot jo īpaši ar izglītību saistītas darbības, attīstību un decentralizētu sadarbību; tā kā ir jāsekmē pastiprināta reģionālā sadarbība un jo īpaši saimniecisko saišu attīstība un tirdzniecības plūsmas Vidusjūras reģiona teritoriju un partneru starpā, kas veicina reformu un ekonomikas pārstrukturēšanu; tā kā divpusējie protokoli par finansiālu un tehnisku sadarbību, kurus Kopiena noslēgusi ar Vidusjūras reģiona partneriem bija sadarbībai lietderīga sākuma bāze, un tā kā tagad tā ir vajadzīga, ņemot vērā gūto pieredzi, lai sāktu jaunu fāzi partnerattiecībās; tā kā ir jānosaka šādu partnerattiecību administratīvās vadības noteikumi, nodrošinot atklātumu un to darbību vispārēju konsekvenci, kuras sāktas izmantojot budžeta asignējumus; tā kā šim nolūkam šī regula ir piemērojama to pasākumu kopumam, kuri paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 1762/92 (1992. gada 29. jūnijs) par protokolu par finansiālu un tehnisku sadarbību, kurus Kopiena noslēgusi ar Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis, īstenošanu ( 3 ), un Padomes Regulā (EEK) Nr. 1763/92 (1992. gada 29. jūnijs) par finansiālo sadarbību attiecībā uz visām Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis ( 4 ), pasākumiem, kuru darbības joma pārsniedz vienas valsts robežas; tā kā tāpēc šī regula aizstāj iepriekš minētās regulas no 1997. gada 1. janvāra, tomēr tajā pašā laikā Regula (EEK) Nr. 1762/92 paliek spēkā, lai pārvaldītu finanšu protokolus, kas joprojām piemērojami minētajā dienā, un, lai izmantotu pāri palikušos naudas līdzekļus, finanšu protokolu, kas vairs nav spēkā, ietvaros; tā kā finanšu pārskata summa Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta Deklarācijas 2. punktā ir iekļauta šajā regulā attiecībā uz 1995. līdz 1999. gadu, tādējādi neietekmējot Līgumā noteiktās budžeta iestādes pilnvaras; tā kā aizdevumi attiecībā uz vides projektiem, kurus Eiropas Investīciju banka, turpmāk –“Banka”, piešķīrusi no saviem pašu resursiem to nosacījumu ietvaros, kurus tā noteikusi saskaņā ar saviem statūtiem, var saņemt procentu likmes subsīdiju; tā kā aizdevumos, kas saistīti ar procentu likmes subsīdijām, aizdevuma piešķīrums no Bankas pašu resursiem un procentu likmes subsīdijas piešķīrums, ko finansē no Kopienas budžeta resursiem, ir nepieciešami saistīti un savstarpēji nosacīti; tā kā Banka saskaņā ar saviem statūtiem un jo īpaši ar direktoru padomes vienprātīgu lēmumu, pastāvot nelabvēlīgam Komisijas atzinumam, var pieņemt lēmumu piešķirt aizdevuma līdzekļus no pašu resursiem, ja vien piešķirta procentu likmes subsīdija; tā kā, ņemot vērā šo aspektu, ir jānodrošina, ka pēc procedūras, kas pieņemta procentu likmes subsīdiju piešķiršanai, vienmēr tiek pieņemts skaidrs lēmums, piešķirt subsīdiju vai vajadzības gadījumā atteikt to; tā kā ir jāparedz, ka komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem, palīdz Bankai sasniegt tai izvirzītos uzdevumus, lai īstenotu šo regulu; tā kā, lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektīvu pārvaldi un sekmētu attiecības ar saņēmējām valstīm, ir vajadzīga vairākgadu pieeja; tā kā pasākumi saskaņā ar šo regulu pārsniedz attīstības palīdzības robežas un tā kā tie ir piemērojami valstīm, kas tikai daļēji klasificējamas kā attīstības valstis; tā kā tāpēc šo regulu nevar pieņemt citādi kā tikai, pamatojoties uz pilnvarām, kas paredzētas Līguma 235. pantā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

▼M2

1. Kopiena īsteno pasākumus atbilstīgi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības principiem un prioritātēm, lai atbalstītu darbības, ko Vidusjūras reģiona trešās valstis un teritorijas, kas uzskaitītas I pielikumā, (še turpmāk “Vidusjūras reģiona partneri”) sāks, lai pārveidotu savas ekonomikas un sociālās struktūras, uzlabotu trūcīgo iedzīvotāju apstākļus un mīkstinātu visas sociālās vai ekoloģiskās sekas, ko varētu izraisīt ekonomikas attīstība.

▼B

2. Ieguvējas no atbalsta pasākumiem var būt ne tikai valstis un reģioni, bet arī vietējās iestādes, reģionālas organizācijas, valsts struktūras, vietējas vai tradicionālas kopienas, uzņēmējdarbības atbalsta organizācijas, privātie uzņēmumi, kooperatīvi, kooperatīvās apdrošināšanas sabiedrības, apvienības, fondi un nevalstiskās organizācijas.

▼M2

3. Bāzes finansējums šīs programmas izpildei laika posmā no 2000. gada līdz 2006. gadam ir 5 350 000 000 eiro.

▼B

Lēmumus par gada apropriācijām pieņem budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu plāna ierobežojumus.

2. pants

1. Šīs regulas mērķis ir sekmēt, izmantojot pasākumus, kas paredzēti 2. punktā, kopīgas intereses iniciatīvas Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecību trīs sektoros: politiskās stabilitātes un demokrātijas stiprināšana, Eiropas – Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveide, ekonomiskās un sociālās sadarbības attīstība, pienācīgi ņemot vērā cilvēka un kultūras aspektu.

▼M2

2. Šos atbalsta pasākumus īsteno, ņemot vērā mērķi sasniegt noturīgu attīstību, kas turpmāk var nodrošināt ilgtermiņa stabilitāti un labklājību. Īpašu uzmanību pievērš tam, kā ekonomikas pāreja ietekmē ekonomiku, sabiedrību un vidi, reģionālai un zemāka līmeņa sadarbībai un tam, lai nostiprinātu Vidusjūras reģiona parteru spēju integrēties pasaules ekonomikā. Attiecīgo procedūru mērķi un nosacījumi ir norādīti II pielikumā.

▼B

3. pants

Šīs regulas pamats ir demokrātiskie principi un tiesiskums, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kas ir būtisks regulas elements, kura pārkāpums attaisno attiecīgu pasākumu pieņemšanu.

▼M2

4. pants

1. Komisija, saziņā ar dalībvalstīm un pamatojoties uz abpusēju un regulāru informācijas apmaiņu, arī informācijas apmaiņu uz vietas, jo īpaši attiecībā uz stratēģijas dokumentiem, valsts indikatīvajām programmām (VPP), gada finansējuma plāniem, projektu sagatavošanu un to izpildi, nodrošina efektīvu koordināciju palīdzības darbībām, ko sākusi Kopiena, kā arī Eiropas Investīciju banka (še turpmāk “Banka”) un atsevišķas dalībvalstis, lai uzlabotu sadarbības programmu saskaņotību un savstarpēju atbilstīgumu. Cita starpā Komisija sekmē koordināciju un sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas sadarbības programmām un citiem finansētājiem. Konkrētos noteikumus attiecībā uz koordināciju uz vietas regulē pamatnostādnes, kuras ir jāapstiprina komitejai, kas paredzēta 11. pantā.

2. Šajā regulā paredzētos pasākumus Kopiena var apstiprināt neatkarīgi vai kā līdzfinansējuma pasākumus kopīgi ar pašiem Vidusjūras reģiona partneriem vai dalībvalstu publiskām vai privātām struktūrām un Banku, no vienas puses, un daudzpusējām organizācijām vai trešām valstīm, no otras puses. Komisija vajadzības gadījumā sekmē šādus līdzfinansējuma pasākumus, pamatojoties uz abpusēju un laikus veiktu informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm.

▼B

5. pants

1. Pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atlasa, ņemot vērā, inter alia, saņēmēju prioritātes, saņēmēju vajadzību izvērtējumu, absorbcijas spējas un panākumus struktūras reformas īstenošanā.

Atlase tāpat pamatojas uz šo pasākumu izvērtējumu attiecībā uz to lietderību to mērķu sasniegšanā, kas izvirzīti Kopienas atbalstam, vajadzības gadījumā saskaņā ar asociācijas vai sadarbības līgumiem.

▼M2

2. Stratēģijas dokumentus, kas attiecas uz laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam, izstrādā valsts un reģionu līmenī saziņā ar Banku. Šajos stratēģijas dokumentos ir jādefinē ilgtermiņa sadarbības mērķi un jānorāda intervences prioritārās jomas. Šajā nolūkā ņem vērā visus attiecīgos izvērtējumus, izmanto problēmu pētījumus un apvieno atsevišķas sīkākas jautājumu izpētes. Ja iespējams, izstrādā īstenošanas kritērijus, lai atvieglinātu sadarbības mērķu sasniegšanas izvērtējumu. Ja radušies neparedzēti apstākļi vai saskaņā ar 15. panta 4. pantā paredzētā izvērtējuma rezultātiem, šos stratēģijas dokumentus pārskata.

3. Valsts un reģionālās trīs gadu indikatīvās programmas pamatojas uz atbilstošiem stratēģijas dokumentiem. Tās tiek noteiktas valsts un reģionu līmenī saziņā ar Banku, un tajās attiecīgi var paredzēt procentu likmes subsīdijas un riska kapitālu.

Tajās ņem vērā prioritātes, kas noteiktas ar Vidusjūras reģiona partneriem, tostarp ekonomiskā dialoga secinājumus.

Programmas definē galvenos Kopienas atbalsta mērķus, pamatnostādnes un prioritāros sektorus jomās, kas paredzētas II pielikuma II iedaļā, kā arī šo programmu izvērtējuma elementus. Tās paredz provizoriskas summas (kopējas un pēc prioritātes sektora) un attiecīgās programmas finansējuma kritēriju sarakstu.

Šīs programmas vajadzības gadījumā ik gadu atjaunina. Tās var grozīt atbilstoši gūtai pieredzei vai Vidusjūras reģiona partneru panākumiem attiecībā uz struktūru reformām, makroekonomikas stabilizāciju, rūpniecisko attīstību un pozitīvām sociālām pārmaiņām, vai atbilstoši sadarbības iznākumiem, īstenojot jaunos asociācijas līgumus. Šajās programmās raksturo reformas, kas partneriem jāīsteno prioritātes sektoros, un izvērtē panākumus, kas gūti šajā sakarā.

4. Finansējuma plāni pamatojas uz indikatīvajām programmām, kas paredzētas 3. punktā, un parasti tiek pieņemti vienam gadam. Tos nosaka valsts un reģionu līmenī saziņā ar Banku. Projekti attiecībā uz procentu likmes subsīdijām ir valsts finansējuma plānu daļa, un tos, kas attiecas uz riska kapitālu, iekļauj reģionālā finansējuma plānos.

Šajos plānos ietilpst finansējamo projektu saraksts. Katru projektu pārbauda, pārliecinoties par to, kā tas iekļaujas finansējuma plānā kopumā. Plānu saturu apraksta pietiekami precīzi, lai tos varētu pieņemt saskaņā ar 11. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

5. Komisija saziņā ar Banku nodrošina to, ka plānošanas pasākumi attiecībā uz procentu likmes subsīdijām un riska kapitālu papildina un saskan ar valsts un reģionālās stratēģijas dokumentiem, indikatīvajām programmām un finansējuma plāniem. Pasākumu īstenošanas posmā Banka gādā, lai tie būtu saskaņā ar šo regulu un tās sakarā pieņemtajiem lēmumiem.

Attiecībā uz procentu likmes subsīdijām ierosinātos projektus Komisija parasti attiecīgi integrē valsts finansējuma plānos, pamatojoties uz Bankas priekšlikumiem.

Attiecībā uz riska kapitālu ierosinātos projektus Komisija parasti attiecīgi integrē valsts finansējuma plānos, pamatojoties uz Bankas priekšlikumiem. Projekti ir riska kapitāla finansēšanas sistēma, ko veido līdzekļi, kas piešķirti, lai finansētu darbības ar riska kapitālu vairāku gadu laika posmā.

6. Finansējuma lēmumi pamatojas uz atbilstošo indikatīvo programmu, ja attiecīgie projekti nav finansējuma plāna daļa.

▼B

6. pants

1. Kopienas finansējums jo īpaši ir neatmaksājama palīdzība vai riska kapitāls. Attiecībā uz sadarbības pasākumiem vides jomā tas var būt procentu likmes subsīdijas aizdevumiem, ko Banka piešķir no pašu resursiem. ►M2 ————— ◄

▼M2

Bankas aizdevumus, kas saistīti ar procentu likmes subsīdijām, uzrāda un izmaksā eiro. Piemērojamo procentu likmi nosaka katram maksājumam, ņemot vērā konkrētās finanšu darbības pazīmes; katram maksājumam piemērotā subsīdiju likme ir puse no procentu likmes, kas piemērojama konkrētajam maksājumam, lai gan šī subsīdijas likme nepārsniedz 3 % nominālo likmi.

▼B

2. Neatmaksājama palīdzība var tikt izmantota, lai finansētu vai līdzfinansētu darbības, projektus vai programmas, kas sekmē to mērķu īstenošanu, kuri definēti 2. pantā. Darbībām, projektiem vai programmām paredzēta atsevišķa palīdzības maksājuma finansējuma robeža ir atkarīga arī no minētās neatmaksājamās palīdzības spējas gūt peļņu. Finansējums, kas ir pieejams privātajam sektoram, visumā ir saskaņā ar tirdzniecības noteikumiem, lai cik iespējams izvairītos no traucējumiem vietējā finanšu tirgū.

▼M2

3. Finansējuma lēmumi, kā arī visas vienošanās par finansējumu un saistītie līgumi cita starpā paredz finanšu uzraudzību un kontroli, ko veic Komisija (arī Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)), tostarp pārbaudes uz vietas un kontroli saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ( 5 ), kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā uz vietas. Komisija veic pasākumus saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 11. panta 2. punktā, lai nodrošinātu pienācīgu Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 ( 6 ).

▼B

Saskaņā ar šo regulu finansēto un Bankas pārvaldīto darbību pārraudzību veic Revīzijas palāta saskaņā ar procedūru, par kuru savā starpā vienojusies Komisija, Banka un Revīzijas palāta.

4. Riska kapitālu vispirms un galvenokārt izmanto, lai pašu kapitālu vai kapitālu, ko par tādu uzskata, padarītu pieejamu uzņēmumiem (privātiem vai jaukta tipa) ražošanas jomā, jo īpaši tiem, kas apvieno fiziskās vai juridiskās personas, kas ir Kopienas kādas dalībvalsts un Vidusjūras reģiona valstu, kas nav dalībvalstis, vai tā teritoriju pilsoņi.

▼M2

Riska kapitālu vispirms izmanto, lai stiprinātu privāto sektoru un jo īpaši finanšu sektoru MEDA valstīs. Tas nepārprotami nodrošina pievienotu vērtību, piedāvājot finanšu produktus un nosacījumus, kas uz vietas nav pieejami.

▼M2

Riska kapitāls, ko nodrošina un pārvalda Banka, jo īpaši var būt:

▼B

a) pakārtoti aizdevumi, kuru atmaksājumu un procentu maksājumus veic tikai tad, kad nokārtotas citas bankas prasības;

b) nosacīti aizdevumi, kuru atmaksājums vai termiņš ir atkarīgs no tā, kā izpildīti nosacījumi, kas noteikti aizdevumu piešķiršanas brīdī;

c) pagaidu nelieli uzkrājumi Kopienas vārdā tādu uzņēmumu kapitālā, kas reģistrēti Vidusjūras reģiona valstīs, kas nav dalībvalstis, vai tā teritorijās;

d) uzkrājumu finansēšana, izmantojot nosacītus aizdevumus, kas vai nu tieši, vai arī ar finanšu iestāžu starpniecību piešķirti Vidusjūras reģiona partneriem, vai pēc to piekrišanas – uzņēmumiem minētajās Vidusjūras reģiona partnervalstīs.

7. pants

▼M2

1. Pasākumus saskaņā ar šo regulu var veikt, lai segtu tādu preču un pakalpojumu importēšanas izdevumus, kā arī vietējos izdevumus, kādi vajadzīgi, lai īstenotu projektus un programmas. Tieša budžeta palīdzība par labu saņēmējam partnerim tāpat var tikt segta, lai atbalstītu apstiprinātās reformas programmas, jo īpaši, izmantojot struktūru pielāgošanas sektoru pasākumus, kas minēti II pielikuma I daļas b) punktā. Kopienas finansējums nesedz nodokļus, nodevas un maksas.

▼B

Attiecībā uz to pasākumu izpildes līgumiem, kurus Kopiena finansē saskaņā ar šo regulu, attiecīgais partneris nosaka nodokļus un muitošanas procedūru, kas nav mazāk izdevīga par to, ko tas piemēro valstij ar vislielākās labvēlības statusu vai starptautiskai attīstības organizācijai ar vislielākās labvēlības statusu.

▼M2

2. Tāpat var segt izmaksas, kas bijušas vajadzīgas programmu vai projektu noteikšanai, sagatavošanai, vadībai, uzraudzībai un kontrolei. Pie šādām izmaksām var pieskaitīt izmaksas, kas saistītas ar tehnisku un administratīvu palīdzību, ja tās nāk par labu gan Komisijai, gan saņēmējiem un nav valsts dienesta parastie uzdevumi.

▼B

3. Saimnieciskās un uzturēšanas izmaksas, jo īpaši tās, kas ir jāfinansē ārvalstu valūtā, drīkst segt tikai izglītības, sakaru un izpētes programmām, kā arī citiem projektiem. Parasti šādas izmaksas var segt tikai šo projektu sākumposmā; un piešķirtos līdzekļus pamazām samazina.

4. Attiecībā uz ieguldījumu projektiem ražošanas nozarēs Kopienas finansējumu apvieno ar saņēmēja pašu resursiem vai ar finansējumu pēc tirgus nosacījumiem, ņemot vērā projekta veidu. Ir jāpalielina saņēmēja ieguldījums vai ieguldījums, ko raksturo finansējums pēc tirgus nosacījumiem. Jebkurā gadījumā Kopienas finansējums, ieskaitot finansējumu no Bankas pašu resursiem, nedrīkst pārsniegt 80 % no investīciju kopsummas. Minētā augstākā robeža ir ārkārtēja un pienācīgi pamatojama ar attiecīgās darbības veidu.

8. pants

1. Uzaicinājumi piedalīties konkursā un slēgt līgumus ir atklāti ar vienādiem noteikumiem visām fiziskām un juridiskām personām dalībvalstīs un Vidusjūras reģiona partnervalstīs un partnerteritorijās.

2. Komisija nodrošina:

— iespējami plašu dalību ar vienādiem nosacījumiem iepriekšējā atlasē un piegāžu, darbu veikšanas un pakalpojumu sniegšanas konkursa piedāvājumos,

— vajadzīgo atklātumu un precizitāti, piemērojot atlases un izvērtēšanas kritērijus,

— efektīvu konkurenci to uzņēmumu, organizāciju un iestāžu starpā, kas ieinteresētas piedalīties pasākumos, kurus finansē attiecīga programma.

▼M2 —————

▼B

3. Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī Komisija publicē, norādot paredzēto līgumu priekšmetu, saturu un vērtību:

— reizi gadā – tos pakalpojumu un tehniskās sadarbības līgumus, ko piešķir pēc uzaicinājuma piedalīties konkursā un kas paredzami 12 mēnešos pēc publicēšanas,

— reizi trīs mēnešos – visus grozījumus iepriekšminētajās prognozēs.

▼M2

4. Komisija saziņā ar dalībvalstīm pēc pieprasījuma sniedz visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem, organizācijām un iestādēm visā Kopienā dokumentus par MEDA programmu vispārējiem aspektiem un prasībām, kas jāievēro, lai varētu piedalīties šajās programmās, vajadzības gadījumā izmantojot internetu.

5. Finansējuma vienošanās dokumentos, kas minēti 9. panta 6. punktā, vai finansējuma priekšlikumos iekļauj norādes par gaidāmajiem līgumiem, tostarp par provizoriskajām summām, to piešķiršanas procedūru un datumiem, kas plānoti konkursam.

▼B

6. Līgumus piešķir uzņēmējsabiedrībām saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Finanšu regulā, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

▼M2

7. Konkursa rezultātus, tostarp datus par saņemto pieteikumu skaitu, līguma piešķiršanas dienu, veiksmīgo pretendentu vārdu vai nosaukumu un adresi publicē Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesī un ievieto Internetsā. Komisija ik pēc sešiem mēnešiem sniedz 11. pantā paredzētajai komitejai konkrētu sīku informāciju par līgumiem, kas noslēgti, īstenojot MEDA programmas un projektus.

▼B

8. Līdzfinansējuma gadījumā, uzaicinājuma piedalīties konkursā un līgumu slēgšanas konkursa dalībniekus no valstīm, kas nav attiecīgie Vidusjūras reģiona partneri, Komisija var apstiprināt, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Šajos gadījumos trešo valstu uzņēmumu dalība ir akceptējama tikai tad, ja nodrošināts savstarpīguma princips.

▼M2

9. pants

1. Informatīvos nolūkos Komisija nosūta savu finanšu plānu un tā pamatojumu saskaņā ar stratēģijas dokumentiem, norādot valsts un reģionālajām indikatīvajām programmām paredzēto kopsummu, kā arī saskaņā ar šīm programmām apstiprinātās kopējās summas sadalījumu pēc saņēmējvalsts un prioritātes sektora.

2. Stratēģijas dokumentus, indikatīvās programmas, finanšu plānus un visus to grozījumus Komisija pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

3. Finansējuma lēmumus, uz kuriem neattiecas valsts vai reģionālie finansēšanas plāni, Komisija pieņem atsevišķi saskaņā ar 11. panta 2. punktā paredzēto procedūru, ievērojot šā panta 5. punktu.

4. Lēmumus, ar ko groza 3. punktā minētos finansējuma lēmumus, pieņem Komisija, ja tie neparedz būtiskus grozījumus vai papildu saistības, kas pārsniedz 20 % no sākotnējām saistībām. Par visiem šādiem lēmumiem Komisija tūlīt informē 11. pantā minēto komiteju.

5. Finansējuma lēmumus, kas nepārsniedz 2 000 000 eiro, pieņem Komisija, ja tie ir daļa no vispārēja asignējuma. Vispārēju asignējumu pieņem saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 11. panta 2. punktā. Komiteju, kas paredzēta 11. pantā, regulāri un ātri, un katrā ziņā pirms tās nākamās sanāksmes informē par pasākumu finansējuma lēmumiem, kas nepārsniedz 2 000 000 eiro.

6. Neskarot 106. pantu 1977. gada 21. decembra Finanšu regulā, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 7 ), (še turpmāk “Finanšu regula”), finansējuma līgumus informatīvos nolūkos nosūta 11. pantā paredzētās komitejas locekļiem divas nedēļas pirms parakstīšanas.

7. Citu procedūru, kura paredzēta 12. pantā, piemēro attiecībā uz procentu likmes subsīdijām, kad Banka piešķīrusi aizdevumus projektiem, kas finansēti vides jomā. Citu procedūru, kura paredzēta 13. pantā, piemēro attiecībā uz riska kapitālu.

▼B

10. pants

1. Pasākumus, kas minēti šajā regulā, finansē no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, un to pārvaldīšanu veic Komisija saskaņā ar Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

▼M2

2. Finansējuma lēmumos, kas pieņemti saskaņā šo regulu, un 15. pantā minētajos novērtējumos un izvērtējumos Komisija ievēro stabilas finanšu pārvaldības principus, jo īpaši Finanšu regulā minēto taupības principu un izmaksu lietderības principu.

▼B

11. pants

▼M2

1. Tiek izveidota pārvaldības komiteja (še turpmāk “MED komiteja”). Bankas pārstāvis piedalās tās darbā bez balsstiesībām.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

3. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši.

▼B

4. Komiteja var izskatīt jebkuru citu jautājumu attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, ko iespējams pēc kādas dalībvalsts pārstāvja lūguma izvirzījis tās priekšsēdētājs un jo īpaši visus jautājumus attiecībā uz vispārējo īstenošanu, attiecīgās programmas pārvaldi vai līdzfinansēšanu un koordināciju, kas minēta 4. un 5. pantā.

▼M2

5. Komiteja pieņem savu reglamentu ar kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar Līguma 205. panta 2. punktu.

▼B

6. Komisija regulāri informē komiteju un sniedz visu informāciju par šajā regulā paredzēto pasākumu īstenošanu.

▼M2 —————

▼M2

12. pants

1. Banka nosūta Komisijai ierosināto projektu attiecībā uz procentu likmes subsīdijām vai nu iekļaušanai finanšu plānā, vai arī individuāla finansējuma lēmuma pieņemšanai, kā tas attiecīgi paredzēts 9. panta 2. un 3. punktā. Komisija pārbauda ierosinātā projekta atbilstību šai regulai un saskaņā ar to pieņemtajiem attiecīgajiem lēmumiem.

2. Komisija dara Bankai zināmu katru lēmumu attiecībā uz procentu likmes subsīdijām, neatkarīgi no tā, vai tas pieņemts atbilstīgi finansējuma plānam vai kā atsevišķs finansējuma lēmums.

3. Saskaņā ar 2. punktā minēto lēmumu, ja tas paredz procentu likmes subsīdijas piešķiršanu, Banka var piešķirt aizdevumu, kas atbilst minētajai subsīdijai, ja vien 14. pantā minētā komiteja un Komisijas pārstāvis, kas darbojas tajā, sniedz pozitīvu atzinumu.

4. Par to Banka informē Komisiju.

13. pants

1. Projektu, kas ierosināts attiecībā uz riska kapitālu un ir riska kapitāla finansēšanas sistēma, Banka nosūta Komisijai iekļaušanai reģionālā finansējuma plānā. Komisija pārbauda, vai šā projekta nosacījumi atbilst šai regulai un saskaņā ar to pieņemtajiem attiecīgajiem lēmumiem.

2. Katru lēmumu, kas saskaņā ar 9. panta 2. punktu pieņemts attiecībā uz reģionālā finansējuma plānu, kurā paredzēts riska kapitāls, Komisija tā izpildes nolūkā dara zināmu Bankai.

3. Pamatojoties uz to, Banka, lai saņemtu 14. pantā minētās komitejas atzinumu, dara tai zināmas atsevišķas darbības, ar ko īsteno riska kapitāla projektu, kas paredzēts reģionālā finansējuma plānā. Komisijas pārstāvis dara zināmu minētajai komitejai savas iestādes nostāju attiecībā uz konkrēto darbību un jo īpaši attiecībā uz tās atbilstību reģionālā finansējuma plānam.

4. Pamatojoties uz to un saņemot pozitīvu atzinumu, ko sniegusi 14. pantā minētā komiteja un Komisijas pārstāvis tajā, atsevišķās riska kapitāla darbības dara zināmas Bankai, lai tā veiktu attiecīgus pasākumus.

5. Par to Banka informē Komisiju.

▼B

14. pants

1. Bankā no dalībvalstu pārstāvjiem izveido komiteju, turpmāk – “14. panta komiteja”. Komiteju vada tās dalībvalsts pārstāvis, kura prezidē Bankas Valdē; tās sekretariātu nodrošina Banka. Komisijas pārstāvis piedalās tās sēdes.

2. Padome ar vienprātīgu lēmumu pieņem 14. panta komitejas reglamentu.

3. Komiteja lemj ar kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar ►M2 Līguma 205. panta 2. punktu ◄ .

4. Dalībvalstu balsis 14. panta komitejā vērtē saskaņā ar ►M2 Līguma 205. panta 2. punktu ◄ .

▼M2

15. pants

1. Komisija kopā ar Banku izvērtē, cik daudz paveikts, īstenojot saskaņā ar šo regulu sāktos pasākumus, un ne vēlāk par nākamā gada 30. jūniju iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu. Ziņojumā iekļauj informāciju par gada laikā finansētajiem pasākumiem, ievērojot konfidencialitāti, un informāciju par uzraudzības pasākumu iznākumu, kā arī novērtē sasniegtā vispārēju atbilstību stratēģijas dokumentiem.

2. Komisija ik gadu informē dalībvalstis par iepriekšējā gada budžeta izpildi, norādot saistības un maksājumus.

3. Komisija un Banka veic pagaidu izvērtējumu un galīgo izvērtējumu attiecībā uz saviem projektiem un intervences galvenajiem sektoriem, lai noteiktu, vai ir sasniegti izvirzītie mērķi, un lai formulētu pamatnostādnes turpmāko darbību efektivitātes uzlabošanai. Izvērtējuma ziņojumus, ievērojot konfidencialitāti, nosūta MED komitejai un Eiropas Parlamentam. Attiecībā uz Bankas vadītajām darbībām šos ziņojumus nosūta MED komitejai.

4. Reizi trijos gados Komisija sadarbībā ar Banku sniedz ziņojumu, kurā vispārēji izvērtēta Vidusjūras reģiona partneriem sniegtā palīdzība un programmu efektivitāte un pārskatīti stratēģijas dokumenti. Šo ziņojumu tūlīt nosūta MED komitejai.

5. Līdz 2006. gada 30. jūnijam Padome pārskata šo regulu. Šajā nolūkā Komisija līdz 2005. gada 31. decembrim tai nosūta izvērtējuma ziņojumu un priekšlikumus attiecībā uz šīs regulas nākotni un, vajadzības gadījumā, tās grozījumiem.

▼M1

16. pants

Ja ir konstatēts kāda būtiska priekšnoteikuma trūkums, kas liedz turpināt palīdzības pasākumus kādam no Vidusjūras partneriem, tad Padome ar kvalificētu balstu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt lēmumu par atbilstīgajiem pasākumiem.

▼B

17. pants

1. No 1996. gada 31. decembra atceļ Regulu (EEK) Nr. 1763/92.

2. No 1997. gada 1. janvāra Regulu (EEK) Nr. 1762/92 piemēro minētajā dienā joprojām spēkā esošo protokolu pārvaldei un to naudas līdzekļu atdošanai, kas palikuši pāri saskaņā ar protokoliem, kas vairs nav spēkā.

18. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

PARTNERTERITORIJAS UN PARTNERVALSTIS, KAS MINĒTAS 1. PANTĀ

Alžīrijas Demokrātiskā Tautas Republika

Kipras Republika

Ēģiptes Arābu Republika

Izraēlas valsts

Jordānijas Karaliste

Libānas Republika

Maltas Republika

Marokas Karaliste

Sīrijas Arābu Republika

Tunisijas Republika

Turcijas Republika

Gazas un Rietumu krasta okupētās teritorijas

▼M2









II PIELIKUMS

Regulas 2. panta īstenošanas mērķi un noteikumi

I. a) Atbalsts ekonomikas pārejai un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidei jo īpaši sniedzams šādās jomās: — darba vietu radīšana un privātā sektora attīstība, jo īpaši uzņēmējdarbības apstākļu uzlabošana un atbalsts MVU, — tirgu atvēršana, investīciju, rūpnieciskās sadarbības un Eiropas Kopienas un Vidusjūras reģiona partneru savstarpējās tirdzniecības, kā arī pašu partneru savstarpējās tirdzniecības sekmēšana, — ekonomikas infrastruktūras uzlabošana, kas varētu aptvert finanšu un nodokļu sistēmas. b) Darbības, kas paredzētas partnervalstu reformu programmu atbalstam, tiek īstenotas, ievērojot šādus principus: — atbalsta programmas ir paredzētas tam, lai atjaunotu vai vajadzības gadījumā nostiprinātu finansiālo līdzsvaru un radītu paātrinātai izaugsmei labvēlīgu vidi, reizē tiecoties uzlabot iedzīvotāju labklājību, — atbalsta programmas tāpat sekmē reformas, kas tiek veiktas svarīgākajos sektoros, lai radītu brīvas tirdzniecības zonu ar Eiropas Kopienu, — atbalsta programmas īpaši tiek pielāgotas katras valsts vajadzībām, un tajās ņem vērā ekonomiskos un sociālos apstākļus, — atbalsta programmās paredz pasākumus, kas jo īpaši domāti tam, lai attiecībā uz sociālajiem apstākļiem un nodarbinātību papildinātu ekonomikas pāreju un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi un mazinātu negatīvās sekas, kādas šim procesam var būt attiecībā uz vistrūcīgākajām iedzīvotāju slāņiem sociālo apstākļu un nodarbinātības ziņā, — atbalsta izmaksu veic pa daļām kā tiešu budžeta palīdzību atbilstoši īstenotajiem mērķiem un/vai nozaru uzdevumiem, kas noteikti atbalsta programmā. Jābūt ievērotiem šādiem atbilstības kritērijiem: — attiecīgai valstij, ievērojot reformu uzdevumus un efektivitāti, ir jāpieņem Bretonvudas iestāžu apstiprināta reformu programma vai jāīsteno programmas, kas atzītas par analogām, sadarbojoties ar šīm iestādēm, taču šo iestāžu finansiāls atbalsts nav obligāts, — ir jāņem vērā valsts ekonomikas stāvoklis makroekonomikas līmenī (parādsaistības, parādu apkalpošanas izmaksas, maksājumu bilance, budžeta stāvoklis, monetārais stāvoklis, ieņēmumu līmenis uz vienu iedzīvotāju un bezdarba līmenis) un nozaru reformu līmenī, lai izveidotu brīvas tirdzniecības zonu ar Eiropas Kopienu.

II. Atbalsts noturīgai ekonomikas un sociālai attīstībai aptver šādas jomas: — pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju grupu dalība attīstības plānošanā un īstenošanā, — sociālo pakalpojumu uzlabošana, jo īpaši tādās jomās kā veselības aizsardzība, ģimenes plānošana, ūdensapgāde, sanitārija un mājokļu nodrošinājums, — izaugsmes radīto labumu plašas un vienlīdzīgas sadales sekmēšana, īpaši ņemot vērā tos mērķus un uzdevumus, kuri noteikti ANO apspriedēs sakarā ar nabadzības apkarošanu un atzīti par starptautiskiem mērķiem attīstības jomā, — harmoniska un saskaņota lauku attīstība un pilsētvides uzlabošana, — sadarbības nostiprināšana lauksaimniecības jomā, īpaši attiecībā uz kvalitāti un standartiem, — sadarbības nostiprināšana zvejniecībā un noturīga jūras resursu izmantošana, — vides aizsardzība un uzlabošana, īpaši ievērojot piesardzības un preventīvas darbības principus ekonomikas attīstības sekmēšanā, plašāk izvēršot sadarbību ekoloģijas jautājumos, — ekonomikas infrastruktūru uzlabošana, īpaši transporta, enerģētikas, lauku un pilsētu attīstības jomās, ar informācijas sabiedrību, informācijas tehnoloģijām un telekomunikācijām saistītu darbību nostiprināšana, — cilvēkresursu saskaņota attīstība, lai papildinātu dalībvalstu programmas, īpaši attiecībā uz turpmāko profesionālo izglītību sakarā ar sadarbību rūpniecībā, kā arī zinātniskās un tehnoloģiskās izpētes potenciāla uzlabošana, — demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un aizsardzības nostiprināšana jo īpaši, izmantojot nevalstiskās organizācijas Eiropas Kopienā un Vidusjūras reģiona partnervalstīs, — sadarbība kultūras jomā un jauniešu apmaiņas, — sadarbība un tehniska palīdzība, lai nostiprinātu sadarbību tādās jomās kā migrācija un nelikumīgas migrācijas apkarošana, kā arī nelikumīgo ieceļotāju repatriācija, — sadarbība un tehniska palīdzība, apkarojot organizēto noziedzību, tostarp narkotiku nelikumīgu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, — sadarbības nostiprināšana jomās, kas saistītas ar tiesiskumu, piemēram, sadarbība krimināllietu izmeklēšanā un tiesvedībā, to iestāžu nostiprināšana, kas garantē tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti, valstu iekšējas drošības dienestu mācības un civilā aizsardzība.

III. Reģionālo sadarbību, zemāka līmeņa sadarbību un pārrobežu sadarbību atbalsta, a) veidojot un uzlabojot Vidusjūras reģiona partneru, kā arī šo partnervalstu un Eiropas Savienības un dalībvalstu savstarpējās reģionālās sadarbības struktūras; — veidojot reģionālai tirdzniecībai vajadzīgās fiziskās infrastruktūras, jo īpaši transporta, sakaru un enerģētikas jomās, — uzlabojot tiesiskā regulējuma un maza mēroga infrastruktūras projektus sakarā ar robežu šķērsošanas aprīkojumu, — sadarbojoties lielu ģeogrāfisku reģionu līmenī un veicot pasākumus, kas papildina tos, kas šajā jomā īstenoti Eiropas Kopienā, ieskaitot atbalstu Vidusjūras reģiona partneru transporta un enerģētikas sistēmu savienošanai ar Eiropas komunikāciju tīkliem; b) c) veicot citus reģionālus pasākumus, tostarp Eiropas un arābu valstu dialoga pasākumus; d) veicot apmaiņas Eiropas Kopienas un Vidusjūras reģiona partneru pilsonisko sabiedrību starpā; šajā sakarā īstenos decentralizētu sadarbību, — kuras mērķis būs noteikt Kopienas palīdzības nevalstiskos saņēmējus, — kas būs vērsta uz to, lai iedibinātu sakarus starp universitātēm un zinātniekiem, vietējām kopienām, asociācijām, politiskās zinātnes fondiem, arodbiedrībām un nevalstiskām organizācijām, masu sakaru līdzekļiem, privātajiem uzņēmumiem un kultūras iestādēm visplašākajā nozīmē, kā arī citām IV punktā uzskaitītajām organizācijām. Programmās ir jāpievērš uzmanība tam, lai tiktu veicināta partnervalstu pilsoniskās sabiedrības dalība un organizēšanās, jo īpaši, sekmējot informācijas plūsmu starp sakaru tīkliem un sakaru tīklu partneru saišu stabilitāti.

IV. Sakārtota vadība ir jāsekmē, atbalstot galvenās iestādes un galvenos pilsoniskās sabiedrības spēkus, proti, vietējas pašvaldības, lauku un ciematu iedzīvotāju grupas, savstarpējas palīdzības asociācijas, arodbiedrības, masu informācijas līdzekļus un uzņēmumu atbalsta organizācijas, kā arī palielinot valsts pārvaldes jaudu, lai izstrādātu politiku un virzītu tās īstenošanu.

V. Pasākumos, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu, ir jāņem vērā pētījums attiecībā uz sieviešu un vīriešu vajadzībām un potenciālu saimnieciskajā un sociālajā dzīvē, lai dzimumu vienlīdzības jautājumi tiktu ņemti vērā plānošanā un attīstībai paredzētas sadarbības īstenošanā. Īpaša nozīme piešķirama izglītībai un sievietēm paredzētu darba vietu radīšanai. Pasākumos jāņem vērā arī tas, ka jāveicina jauniešu izglītība un viņiem domātu darba vietu radīšana, lai atvieglotu viņu sociālu integrēšanos.

VI. Darbības, kas finansētas saskaņā ar šo regulu, galvenokārt ir tehniska palīdzība, mācības, iestāžu izveide, informācija, semināri, pētījumi, projekti investīcijām mikrouzņēmumos, mazos un vidējos uzņēmumos, infrastruktūrās, kā arī darbībās, kas popularizē to, ka palīdzību sniedz Kopiena. Decentralizēta sadarbība izmantojama tad, kad tā var būt efektīva. Darbības ar riska kapitālu un procentu likmes subsīdijas finansē sadarbībā ar Banku.

VII. Sagatavojot un īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek ņemti vērā ekoloģiski apsvērumi.