1993R2018 — LV — 01.05.2004 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EEK) Nr. 2018/93

(1993. gada 30. jūnijs)

par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā saskaņā ar Konvencijas par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā, kas apstiprināta ar Regulu (EEK) Nr. 3179/78 ( 1 ) un kas izveido Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizāciju (NAFO), prasībām Kopienai jāsniedz NAFO Zinātniskajai Padomei visi pieejamie statistikas un zinātnes dati, ko Zinātniskā Padome pieprasījusi sava darba gaitā; tā kā NAFO Zinātniskā Padome savlaicīgi sniegtu statistiku attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām ir atzinusi par būtisku savā darbā, izvērtējot zivju krājumu stāvokli Ziemeļrietumu Atlantijā; tā kā Padomes 1991. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3881/91 par dalībvalstu, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, statistikas iesniegšanu attiecībā uz nominālo nozveju ( 2 ) neatbilst pilnībā tām prasībām, kas nepieciešamas, lai Kopiena nodrošinātu NAFO Zinātnisko Padomi ar visu statistikas informāciju, kā noteikts saskaņā ar NAFO Konvencijas 6. panta 3. punktu; tā kā ir nepieciešams atcelt minēto regulu; tā kā, lai sekmētu šīs regulas noteikumu ieviešanu, būtu jāturpina cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Lēmumu 72/279/EEK ( 3 ), IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







1. pants

Katra dalībvalsts, pienācīgi ņemot vērā Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par datu iesniegšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, ievērojot statistikas konfidencialitātes prasības ( 4 ), iesniedz Komisijai datus par tādu kuģu nozveju, kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, vai kuri peld ar šīs dalībvalsts karogu.

Tā kā nominālās nozvejas dati aptver visus zvejniecības produktus, kas tiek izkrauti vai pārkrauti jūrā, neatkarīgi no to veida, bet tajos neietilpst tie daudzumi, ko pēc to nozvejošanas jūrā izbrāķē, uz klāja patērē vai uz klāja izlieto par ēsmu. Tajos neietilpst dati par akvakultūras produkciju. Datus iegrāmato kā dzīvsvaru, kas vienāds ar izkrautajiem vai pārkrautajiem daudzumiem, noapaļojot līdz tonnai.

2. pants

1. Iesniedzami divu veidu dati:

a) katras no 1. pielikumā uzskaitītajām sugām gada nominālās nozvejas, izteiktas dzīvsvara tonnās, kas vienādas ar izkrautajiem daudzumiem, katrā no 2. pielikumā uzskaitītajiem un 3. pielikumā definētajiem Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoniem;

b) dokumenta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās nozvejas un atbilstošā zvejas darbība, iedalot pa kalendārajiem nozvejošanas mēnešiem, pēc zvejas rīkiem, kuģa izmēra un galvenajām sugām, kas tiek zvejotas.

2. Dokumenta 1. punkta a) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. maijam, kurš seko atskaites gadam, un tie var būt provizoriski. Dokumenta 1. punkta b) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. augustam, kurš seko atskaites gadam, un tie ir galīgie dati.

Datiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā un iesniegti provizorisku datu veidā, jābūt skaidri identificētiem kā tādiem.

Attiecībā uz sugu/zvejas rajonu kombinācijām, kur atskaites iesniegšanas periodā netika iegrāmatota nekāda nozveja, netiek pieprasīts iesniegt datus.

Ja dalībvalsts iepriekšējā kalendāra gadā nav zvejojusi Ziemeļrietumu Atlantijā, tā līdz nākamā gada 31. maijam informē par to Komisiju.

3. Dokumenta IV pielikumā sniegtas definīcijas un kodi, kas lietojami, iesniedzot informāciju par zvejas darbībām, zvejas rīkiem, zvejas metodi un kuģa izmēru.

4. Sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu, šo zvejas rajonu aprakstus, kā arī attiecībā uz zvejas darbību, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm piemērotus mērus, kodus un definīcijas var mainīt saskaņā ar 6. pantā noteikto kārtību.

3. pants

Ja saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemtie noteikumi nenosaka citādi, dalībvalstīm ir atļauts lietot paraugu ņemšanas metodes, lai iegūtu nozvejas datus par tām zvejas flotes daļām, kur datu pilnīga aptveršana būtu saistīta ar pārmērīgu administratīvo procedūru piemērošanu. Dalībvalstij savā ziņojumā, kas iesniegts atbilstoši 7. panta 1. punktam, jāiekļauj sīkas ziņas attiecībā uz paraugu ņemšanas procedūrām kopā ar sīkām ziņām par kopējo ar šādām metodēm iegūto datu daļu.

4. pants

Dalībvalstis izpilda savas saistības attiecībā pret Komisiju atbilstoši 1. un 2. panta prasībām, iesniedzot datus magnētiskā datu nesējā, kura forma noteikta 5. pielikumā.

Dalībvalstis ar iepriekšēju Komisijas atļauju var iesniegt datus atšķirīgā veidā vai atšķirīgā datu nesējā.

5. pants

24 stundu laikā kopš ziņojumu saņemšanas, ja iespējams, Komisija nosūta tajos ietverto informāciju NAFO administratīvajam sekretāram.

▼M2

6. pants

1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).

2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK ( 5 ) 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

▼B

7. pants

1. Dalībvalstis 12 mēnešu laikā kopš šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, kurā aprakstīts tas, kā iegūti dati attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām, un kas atspoguļo šo datu reprezentativitātes un ticamības pakāpi. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā šo ziņojumu kopsavilkumu.

2. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām 1. punktā noteiktajā informācijā trīs mēnešu laikā kopš to ieviešanas.

3. Ja 1. punktā paredzētie ziņojumi attiecībā uz metodi rāda, ka kāda no dalībvalstīm nevar nekavējoties izpildīt šīs regulas prasības un ka ir nepieciešams veikt izmaiņas izpēte metodēs un metodikā, Komisija var sadarbībā ar šo dalībvalsti noteikt pārejas periodu līdz diviem gadiem, kuru laikā ir jāizpilda šīs regulas programma.

4. Reizi gadā atbildīgā Lauksaimniecības statistikas komitejas Darba grupā izskata ziņojumus attiecībā uz metodi, pārejas noteikumus, datu pieejamību, datu ticamību un citus jautājumus, kas saistīti ar šīs regulas piemērošanu.

8. pants

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 3881/91.

9. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 1994. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M1









I PIELIKUMS

TO SUGU SARAKSTS, PAR KURĀM ZIŅOTS KOMERCIĀLAJĀ NOZVEJAS STATISTIKĀ PAR ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻU

Dalībvalstīm ir jāpaziņo par to sugu nominālo nozveju, kas ir apzīmētas ar zvaigznīti (*). Ziņojot par atlikušo sugu nominālo nozveju, nav obligāti jānorāda atsevišķas sugas. Tomēr, ja dati par atsevišķām sugām nav iesniegti, tie ir jāiekļauj kopējās kategorijās. Dalībvalstis var iesniegt datus par sugām, kas nav sarakstā, ar noteikumu, ka sugas ir skaidri norādītas.

Piezīme: n.t.p. saīsinājums nozīmē “netiek tuvāk precizēts”.







Nosaukums Trīsburtu apzīmējums Zinātniskais nosaukums BENTISKĀS ZIVIS Menca COD (*) Gadus morhua Pikša HAD (*) Melanogrammus aeglefinus Sarkanasari n.t.p. RED (*) Sebastes spp. Sudrabotā merlūza HKS (*) Merluccius bilinearis Merlūza Urophycis chuss HKR (*) Urophycis chuss Saida POK (*) Pollachius virens Sarkanasaris Sebastes marinus REG (*) Sebastes marinus Sarkanasaris Sebastes mentella REB (*) Sebastes mentella Hippoglossoides platessoides paltuss PLA (*) Hippoglossoides platessoides Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenspuru plekste YEL (*) Pleuronectes ferruginea Melnais paltuss GHL (*) Reinhardtius hippoglossoides Parastais paltuss HAL (*) Hippoglossus hippoglossus Ziemas plekste FLW (*) Pseudopleuronectes americanus Vasaras plekste FLS (*) Paralichythys dentatus Rūts plekste FLD (*) Scophthalmus aquosus Plekstveidīgās zivis n.t.p. FLX Pleuronectiformes Amerikāņu jūrasvelns ANG (*) Lophius americanus Atlantijas jūrasgaiļi SRA Prionotus spp. Atlantijas tomkods TOM Microgadus tomcod Zilā antimora ANT Antimora rostrata Putasū WHB Micromesistius puotassou Amerikas tautoga CUN Tautogolabrus adspersus Vēdzele USK Brosme brosme Grenlandes menca GRC Gadus ogac Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Jūras līdaka LIN (*) Molva molva Jūras zaķis LUM (*) Cyclopterus lumpus Karaļzivs KFG Menticirrhus saxatilis Raibā lodeszivs PUF Sphoeroides maculatus Lucīši n.t.p. ELZ Lycodes spp. Amerikas lucītis OPT Macrozoarces americanus Polārmenca POC Boreogadus saida Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Makrūrzivs RHG Macrourus berglax Tūbītes SAN Ammodytes spp. Jūrasbuļļi n.t.p. SC Myoxocephalus spp. Skapa SCP Stenotomus chrysops Tautoga TAU Tautoga onitis Tailzivs TIL Lopholatilus chamaeleonticeps Baltā merlūza HKW (*) Urophycis tenuis Vilkzivis n.t.p. CAT (*) Anarhichas spp. Vilkzivs CAA (*) Anarhichas lupus Raibā vilkzivs CAS (*) Anarhichas minor Bentiskās zivis n.t.p. GRO Osteichthyes PELĀĢISKĀS ZIVIS Siļķe HER (*) Clupea harengus Makrele MAC (*) Scomber scombrus Sviestzivs BUT Peprilus triachanthus Brevortija MHA (*) Brevoortia tyrannus Atlantijas skumbrijlīdaka SAU Scomberesox saurus Rietumatlantijas anšovs ANB Anchoa mitchilli Lufārs BLU Pomatomus saltatrix Zirgkaranga CVJ Caranx hippos Fregates tunzivs FRI Auxis thazard Ķēniņmakrele KGM Scomberomorus cavalla Lāsumainā makrele SSM (*) Scomberomorus maculatus Buriniekzivs SAI Istiophorus platypterus Svītrainā marlīne WHM Tetrapturus albidus Zilā marlīne BUM Makaira nigricans Zobenzivs SWO Xipias gladius Garspuru tunzivs ALB Thunnus alalunga Pelamīda BON Sarda sarda Mazā tunzivs LTA Euthynnus alletteratus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Ziemeļu tunzivs BFT Thunnus thynnus Svītrainā tunzivs SKJ Katsuwonus pelamis Dzeltenspuru tunzivs YFT Thunnus albacares Tunzivis n.t.p. TUN Scombridae Pelāģiskās zivis n.t.p. PEL Osteichthyes PĀRĒJĀS ZIVIS Vēderainā siļķe ALE Alosa pseudoharengus Seriolas n.t.p. AMX Seriola spp. Amerikas jūraszutis COA Conger oceanicus Amerikas zutis ELA Anguilla rostrata Amerikas palede SHA Alosa sapidissima Argentīnas n.t.p. ARG Argentina spp. Atlantijas bungzivs CKA Micropogonias undulatus Atlantijas adatzivs NFA Strongylura marina Atlantijas diegsiļķe THA Opisthonema oglinum Gludgalve ALC Alepocephalus bairdii Lielā bungzivs BDM Pogonias cromis Melnais jūras asaris BSB Centropristis striata Vasaras palede BBH Alosa aestivalis Moiva CAP (*) Mallotus villosus Palijas n.t.p. CHR Salvelinus spp. Kobija CBA Rachycentron canadum Pampano POM Trachinotus carolinus Diegspuru palede SHG Dorosoma cepedianum Pomadasīdas n.t.p. GRX Pomadasyidae Cigoriņu palede SHH Alosa mediocris Lākturzivs LAX Notoscopelus spp. Kefales n.t.p. MUL Mugilidae Ziemeļatlantijas sviestzivs HVF Peprilus alepidotus (= Paru) Cūkzivs PIG Orthopristis chrysoptera Varavīksnes stinte SMR Osmerus mordax Sarkanā bungzivs RDM Sciaenops ocellatus Parastā jūraskarūsa RPG Pagrus pagrus Raupjā stavrida RSC Trachurus lathami Smilšu asaris PES Diplectrum formosum Aitgalve SPH Archosargus probatocephalus Punktotā bungzivs SPT Leiostomus xanthurus Lāsainā bungzivs SWF Cynoscion nebulosus Cynoscion regalis sugas zivs STG Cynoscion regalis Svītrainais asaris STB Morone saxatilis Stores n.t.p. STU Acipenseridae Atlantijas tarpūna TAR Tarpon (= Megalops) atlanticus Forele n.t.p. TRO Salmo spp. Amerikas svītrainais asaris PEW Morone americana Beriksas n.t.p. ALF Beryx spp. Katrāns DGS (*) Squalus acanthias Dzeloņzivis n.t.p. DGX (*) Squalidae Siļķu haizivs POR (*) Lamna nasus Lielās haizivis n.t.p. SHX Squaliformes Haizivs Isurus oxyrinchus SMA Isurus oxyrinchus Atlantijas aspurna haizivs RHT Rhizoprionodon terraenovae Melnā haizivs CFB Centroscyllium fabricii Grenlandes haizivs GSK Somniosus microcephalus Milzu haizivs BSK Cetorhinus maximus Ežu raja RJD Leucoraja erinacea Haizivs Dipturus laevis RJL Dipturus laevis Acainā raja RJT Leucoraja ocellata Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Gludā raja RJS Malacoraja senta Raja Bathyraja spinicauda RJQ Bathyraja spinicauda Ziemeļu raja RJG Amblyraja hyperborea Rajas n.t.p. SKA (*) Raja spp. Zivis n.t.p. FIN Osteichthyes BEZMUGURKAULNIEKI Kalmārs Loligo pealei SQL (*) Loligo pealei Kalmārs Illex illecebrosus SQI (*) Illex illecebrosus Kalmāri n.t.p. SQU (*) Loliginidae, Ommastrephidae Taisnā makstgliemene CLR Ensis directus Cietgliemene CLH Mercenaria mercenaria Gliemene Arctica islandica CLQ Arctica islandica Lielā smilšgliemene CLS Mya arenaria Atlantijas maktra CLB Spisula solidissima Gliemenes n.t.p. CLX Prionodesmacea, Teleodesmacea Karību ķemmīšgliemene SCB Argopecten irradians Raibā ķemmīšgliemene SCC Argopecten gibbus Islandes ķemmīšgliemene ISC Chlamys islandica Amerikas ķemmīšgliemene SCA Placopecten magellanicus Ķemmīšgliemenes n.t.p. SCX Pectinidae Klusā okeāna austere OYA Crassostrea virginica Vidusjūras ēdamgliemene MUS Mytilus edulis Kroņgliemeži n.t.p. WHX Busycon spp. Litorīnas n.t.p. PER Littorina spp. Jūras mīkstmieši n.t.p. MOL Mollusca Parastais krabis CRK Cancer irroratus Zilais krabis CRB Callinectes sapidus Zaļais krabis CRG Carcinus maenas Ziemeļu krabis CRJ Cancer borealis Baltais krabis CRQ Chinoectes opilio Sarkanais krabis CRR Geryon quinquedens Karaliskais krabis KCT Lithodes maia Jūras krabji n.t.p. CRA Reptantia Amerikas omārs LBA Homarus americanus Parastā ziemeļgarnele PRA (*) Pandalus borealis Aukstūdens ziemeļgarnele AES Pandalus montagui Tīģergarneles n.t.p. PEN (*) Penaeus spp. Ziemeļgarneles PAN (*) Pandalus spp. Jūras vēžveidīgie n.t.p. CRU Crustacea Jūrasezis URC Strongylocentrotus spp. Daudzsaru tārpi n.t.p. WOR Polychaeta Atlantijas zobenastis HSC Limulus polyphemus Jūras bezmugurkaulnieki n.t.p. INV Invertebrata JŪRAS AĻĢES Brūnaļģes SWB Phaenophyceae Sārtaļģes SWR Rhodophyceae Jūras aļģes n.t.p. SWX Algae ROŅI Grenlandes ronis SHE Pagophilus groenlandicus Pūšļdeguna ronis SEZ Cystophora cristata

▼B









II PIELIKUMS

ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJAS STATISTIKAS ZVEJAS RAJONI, PAR KURIEM JĀIESNIEDZ DATI

0. apakšzona: Rajons 0 A Rajons 0 B

1. apakšzona: Rajons 1 A Rajons 1 B Rajons 1 C Rajons 1 D Rajons 1 E Rajons 1 F Rajons 1 NK (nav zināms)

2. apakšzona: Rajons 2 G Rajons 2 H Rajons 2 J Rajons 2 NK (nav zināms)

3. apakšzona: Rajons 3 K Rajons 3 L Rajons 3 M Rajons 3 N Rajons 3 O Rajons 3 P Apakšrajons 3 P n Apakšrajons 3 P s Rajons 3 NK (nav zināms)

4. apakšzona: Rajons 4 R Rajons 4 S Rajons 4 T Rajons 4 V Apakšrajons 4 V n Apakšrajons 4 V s Rajons 4 W Rajons 4 X Rajons 4 NK (nav zināms)

5. apakšzona: Rajons 5 Y Rajons 5 Z Apakšrajons 5 Z e Apakšrajons 5 Z c Apakšvienība 5 Z u Apakšrajons 5 Z w Rajons 5 NK (nav zināms)

6. apakšzona: Rajons 6 A Rajons 6 B Rajons 6 C Rajons 6 D Rajons 6 E Rajons 6 F Rajons 6 G Rajons 6 H Rajons 6 NK (nav zināms)

Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoni

▼M1









III PIELIKUMS

NAFO APAKŠZONU UN RAJONU APRAKSTS, KO IZMANTO ZIVSAIMNIECĪBAS STATISTIKĀ UN NOTEIKUMOS ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻĀ

Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencijas XX pantā noteiktās zinātnes un statistikas apakšzonas, rajoni un apakšrajoni ir šādi:

Apakšzona 0

Tāda konvencijas apgabala daļa, ko dienvidos ierobežo līnija, kas stiepjas austrumu virzienā no punkta 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma uz punktu 61°00′ ziemeļu platuma un 59°00′ rietumu garuma, no turienes dienvidaustrumu virzienā pa loksodromu uz punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma; tad to austrumos ierobežo virkne ģeodēzisko līniju, kas savieno šādus punktus:







Punkta Nr. Platums Garums 1 60° 12'0 57° 13'0 2 61° 00'0 57° 13'1 3 62° 00'5 57° 21'1 4 62° 02'3 57° 21'8 5 62° 03'5 57° 22'2 6 62° 11'5 57° 25'4 7 62° 47'2 57° 41'0 8 63° 22'8 57° 57'4 9 63° 28'6 57° 59'7 10 63° 35'0 58° 02'0 11 63° 37'2 58° 01'2 12 63° 44'1 57° 58'8 13 63° 50'1 57° 57'2 14 63° 52'6 57° 56'6 15 63° 57'4 57° 53'5 16 64° 04'3 57° 49'1 17 64° 12'2 57° 48'2 18 65° 06'0 57° 44'1 19 65° 08'9 57° 43'9 20 65° 11'6 57° 44'4 21 65° 14'5 57° 45'1 22 65° 18'1 57° 45'8 23 65° 23'3 57° 44'9 24 65° 34'8 57° 42'3 25 65° 37'7 57° 41'9 26 65° 50'9 57° 40'7 27 65° 51'7 57° 40'6 28 65° 57'6 57° 40'1 29 66° 03'5 57° 39'6 30 66° 12'9 57° 38'2 31 66° 18'8 57° 37'8 32 66° 24'6 57° 37'8 33 66° 30'3 57° 38'3 34 66° 36'1 57° 39'2 35 66° 37'9 57° 39'6 36 66° 41'8 57° 40'6 37 66° 49'5 57° 43'0 38 67° 21'6 57° 52'7 39 67° 27'3 57° 54'9 40 67° 28'3 57° 55'3 41 67° 29'1 57° 56'1 42 67° 30'7 57° 57'8 43 67° 35'3 58° 02'2 44 67° 39'7 58° 06'2 45 67° 44'2 58° 09'9 46 67° 56'9 58° 19'8 47 68° 01'8 58° 23'3 48 68° 04'3 58° 25'0 49 68° 06'8 58° 26'7 50 68° 07'5 58° 27'2 51 68° 16'1 58° 34'1 52 68° 21'7 58° 39'0 53 68° 25'3 58° 42'4 54 68° 32'9 59° 01'8 55 68° 34'0 59° 04'6 56 68° 37'9 59° 14'3 57 68° 38'0 59° 14'6 58 68° 56'8 60° 02'4 59 69° 00'8 60° 09'0 60 69° 06'8 60° 18'5 61 69° 10'3 60° 23'8 62 69° 12'8 60° 27'5 63 69° 29'4 60° 51'6 64 69° 49'8 60° 58'2 65 69° 55'3 60° 59'6 66 69° 55'8 61° 00'0 67 70° 01'6 61° 04'2 68 70° 07'5 61° 08'1 69 70° 08'8 61° 08'8 70 70° 13'4 61° 10'6 71 70° 33'1 61° 17'4 72 70° 35'6 61° 20'6 73 70° 48'2 61° 37'9 74 70° 51'8 61° 42'7 75 71° 12'1 62° 09'1 76 71° 18'9 62° 17'5 77 71° 25'9 62° 25'5 78 71° 29'4 62° 29'3 79 71° 31'8 62° 32'0 80 71° 32'9 62° 33'5 81 71° 44'7 62° 49'6 82 71° 47'3 62° 53'1 83 71° 52'9 63° 03'9 84 72° 01'7 63° 21'1 85 72° 06'4 63° 30'9 86 72° 11'0 63° 41'0 87 72° 24'8 64° 13'2 88 72° 30'5 64° 26'1 89 72° 36'3 64° 38'8 90 72° 43'7 64° 54'3 91 72° 45'7 64° 58'4 92 72° 47'7 65° 00'9 93 72° 50'8 65° 07'6 94 73° 18'5 66° 08'3 95 73° 25'9 66° 25'3 96 73° 31'1 67° 15'1 97 73° 36'5 68° 05'5 98 73° 37'9 68° 12'3 99 73° 41'7 68° 29'4 100 73° 46'1 68° 48'5 101 73° 46'7 68° 51'1 102 73° 52'3 69° 11'3 103 73° 57'6 69° 31'5 104 74° 02'2 69° 50'3 105 74° 02'6 69° 52'0 106 74° 06'1 70° 06'6 107 74° 07'5 70° 12'5 108 74° 10'0 70° 23'1 109 74° 12'5 70° 33'7 110 74° 24'0 71° 25'7 111 74° 28'6 71° 45'8 112 74° 44'2 72° 53'0 113 74° 50'6 73° 02'8 114 75° 00'0 73° 16'3 115 75° 05 73° 30

un no turienes ziemeļu virzienā līdz paralēlei 78° 10′ ziemeļu platuma; un rietumos to ierobežo līnija, kas sākas 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu uz Bafina zemi pie Austrumblafas (61°55′ ziemeļu platuma un 66°20′ rietumu garuma), un no turienes ziemeļu virzienā gar Bafina zemi, Bailota salu, Devonas salu un Elsmīra salu, un tālāk pa 80° rietumu garuma meridiānu ūdeņos starp šīm salām līdz 78°10′ ziemeļu platuma; un ziemeļos to ierobežo 78°10′ ziemeļu platuma paralēle.

Apakšzona “0” sastāv no diviem rajoniem

Rajons “0 A”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles.

Rajons “0 B”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles.

Apakšzona “1”

Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no apakšzonas “0” un uz ziemeļiem un austrumiem no loksodromas, kas savieno punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma ar punktu 52°15′ ziemeļu platuma un 42°00′ rietumu garuma.

Apakšzona “1” sastāv no sešiem rajoniem

Rajons “1 A”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 68°50′ ziemeļu platuma paralēles (Christianshaab).

Rajons “1 B”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 66°15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak) un 68° 50'ziemelu platuma paralēli (Christianshaab).

Rajons “1 C”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab) un 66° 15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak).

Rajons “1 D”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 62°30' ziemeļu platuma paralēli (Frederikshaab šļūdonis) un 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab).

Rajons “1 E”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 60°45' ziemeļu platuma paralēli (Desolation zemesrags) un 62° 30' ziemeļu platuma paralēli (Frederikshaab šļūdonis).

Rajons “1 F”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60°45′ ziemeļu platuma paralēles (Desolation zemesrags).

Apakšzona “2”

Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no 64°30′ rietumu garuma meridiāna Hudzona šauruma rajonā, uz dienvidiem no apakšzonas 0′, uz dienvidiem un rietumiem no apakšzonas 1un uz ziemeļiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles.

Apakšzona “2” sastāv no trim rajoniem

Rajons “2 G”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 57°40′ ziemeļu platuma paralēles (Mugford zemesrags).

Rajons “2 H”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 55°20′ ziemeļu platuma paralēli (Hopedale) un 57° 40′ ziemeļu platuma paralēli (Mugford zemesrags).

Rajons “2 J”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 55°20′ ziemeļu platuma paralēles (Hopedale).

Apakšzona “3”

Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no līnijas, kas stiepjas ziemeļu virzienā no Bauld zemesraga Ņūfaundlendas ziemeļu krastā līdz 52°15′ ziemeļu platuma; uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles; un uz austrumiem un ziemeļiem no loksodromas, kas sākas uz 39°00′ ziemeļu platuma, 50°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā, šķērsojot punktu uz 43°30′ ziemeļu platuma, 55°00′ rietumu garuma, virzoties uz punktu uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, līdz tā šķērso taisnu līniju, kas savieno Ray zemesragu 47° 37,0' ziemeļu platuma; 59° 18,0′ rietumu garuma pie Nūfaundlendas krasta ar Ziemeļu zemesragu 47°02,0′ ziemeļu platuma; 60° 25,0′ rietumu platuma Cape Breton salā; tad ziemeļaustrumu virzienā pa minēto līniju līdz Ray zemesragam, 47° 37,0′ ziemeļu platuma, 59° 18,0′ rietumu garuma.

Apakšzona “3” sastāv no sešiem rajoniem

Rajons “3 K”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles (Freels zemesrags, Ņūfaundlenda).

Rajons “3 L”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Freels zemesraga līdz St Mary zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Freels zemesraga, no turienes uz austrumiem virzienā uz 46°30′ rietumu garuma meridiānu, tad uz dienvidiem virzienā uz 46°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad uz rietumiem virzienā uz 54° 30′ rietumu garuma meridianu, tad pa loksodromu līdz St Mary zemesragam Ņūfaundlendā.

Rajons “3 M”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 46°30′ rietumu garuma meridiāna.

Rajons “3 N”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 46°30′ rietumu garuma meridiānu un 51°00′ rietumu garuma meridiānu.

Rajons “3 O”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 51°00′ rietumu garuma meridiānu un 54°30′ rietumu garuma meridiānu.

Rajons “3 P”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no Ņūfaundlendas krasta un uz rietumiem no līnijas no St Mary zemesraga, Ņūfaundlendā, līdz punktam uz 46°00' ziemeļu platuma, 54°30' rietumu garuma, no šejienes uz dienvidiem līdz apakšzonas robežai.

Rajons “3 P” sadalās divos apakšrajonos:

“3Pn” — ziemeļrietumu apakšrajons — tāda rajona “3P” daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no līnijas, kas stiepjas no 47° 30,7′ ziemeļu platuma; 57° 43,2′ rietumu garuma, apmēram uz dienvidrietumiem līdz punktam uz 46°50,7′ ziemeļu platuma un 58°49,0′ rietumu garuma;

“3Ps” — dienvidaustrumu apakšrajons — tāda rajona “3P” daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no līnijas, kas noteikta apakšrajonam “3Pn”.

Apakšzona “4”

Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles, rietumos no apakšzonas 3′ un austrumos no šādi aprakstītas līnijas:

tā sākas starptautiskās robežas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu beigās Grand Manan šaurumā, punktā uz 44°46'35,346′ ziemeļu platuma; 66° 54'11,253′ rietumu garuma; no šejienes uz dienvidiem līdz 43°50′ ziemeļu platuma paralēlei; tad uz rietumiem līdz 67°24'27,24′ rietumu garuma meridiānam; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°53'14′ ziemeļu platuma un 67°44'35′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°31'08′ ziemeļu platuma un 67°28'05′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju līdz punktam uz 42°20′ ziemeļu platuma un 67°18'13,15′ rietumu garuma;

tad uz austrumiem līdz punktam 66°00′ rietumu garuma; tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°00′ ziemeļu platuma un 65°40′ rietumu garuma un no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei.

Apakšzona “4” sastāv no sešiem rajoniem

Rajons “4 R”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Bauld zemesraga līdz Ray zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Bauld zemesraga, tā iet uz ziemeļiem līdz 52°15′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz Labradora krastam, tad gar Labradoras krastu līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām, tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz punktam uz 47° 50′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virziena līdz punktam, kur apakšzonas3′ robeža šķērso taisnu līniju, kura savieno Jaunskotijas Ziemeļu zemesragu ar Ņūfaundlendas Ray zemesragu, tad līdz Ņūfaundlendas Ray zemesragam.

Rajons “4 S”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Kvebekas dienvidu krastu no Labradoras un Kvebekas robežas beigām līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts, tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu austrumdienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu ziemeļaustrumu virzienā līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām.

Rajons “4 T”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastiem, Ņūbrunsviku un Kvebeku no Ziemeļu zemesraga līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts, tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidu virzienā līdz Jaunskotijas Ziemeļu zemesragam.

Rajons “4 V”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu starp Ziemeļu zemesragu un Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu, tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60°00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz punktam, kur 3. un 4. apakšzonas robeža sastop 39°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad pa robežu starp 3. un 4. apakšzonu un pa līniju, kas turpinās ziemeļrietumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, un tad pa loksodromu dienvidu virziena līdz Ziemeļu zemesragam Jaunskotija.

Rajons “4 V” sadalās divos apakšrajonos:

“4Vn” — ziemeļu apakšrajons — rajona “4 V” daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles;

“4Vs” — dienvidu apakšrajons — rajona “4 V” daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles.

Rajons “4 W”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu no Halifaksas līdz Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu, tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz 63°20′ rietumu garuma meridiānam, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz šī meridiāna pie44°20′ ziemeļu platuma, tad pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz Halifaksai Jaunskotijā.

Rajons “4 X”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp 4. apakšzonas rietumu robežu un Ņūbrunsvikas un Jaunskotijas krastiem no robežas starp Ņūbrunsviku un Menu beigām līdz Halifaksai, un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Halifaksas, ved pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 44°20′ ziemeļu platuma, 63°20′ rietumu garuma, no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, un no turienes uz rietumiem līdz 65°40′ rietumu garuma meridiānam.

Apakšzona “5”

Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz rietumiem no 4. apakšzonas rietumu robežas, uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 71°40′ rietumu garuma meridiāna.

Apakšzona “5” sastāv no diviem rajoniem

Rajons “5 Y”

Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Menas, Ņūhempšīras un Masačūsetsas krastiem no robežas starp Menu un Ņūbrunsviku līdz 70°00′ rietumu platumam Keipkodā (apmēram pie 42° ziemeļu platuma) un šādi aprakstītu līniju: tā sākas Keipkodā punktā uz 70° rietumu garuma (apmēram 42° ziemeļu platuma), tad ved uz ziemeļiem līdz 42°20′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 67°18 “13,15” rietumu garuma pie robežas starp 4. un 5. apakšzonu, un tad pa šo robežu līdz robežai starp Kanādu un Savienotajām Valstīm.

Rajons “5 Z”

Apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no rajona “5 Y”.

Rajons “5 Z” sadalās divos apakšrajonos: austrumu apakšrajonā un rietumu apakšrajonā, ko definē šādi:

“5 Z” — austrumu apakšrajons- rajona “5 Z” daļa, kas atrodas uz austrumiem no 70°00 rietumu garuma meridiāna;

Apakšrajons “5 Z e” sīkāk sadalās divās apakšvienībās ( 6 ):

“5 Z u” (Savienoto Valstu ūdeņi) ir “5 Z e” apakšrajona daļa uz rietumiem no ģeodēziskajām līnijām, kas savieno šādu koordināšu punkti:







Ziemeļu platums Rietumu garums A 44°11'12 67°16'46 B 42°53'14 67°44'35 C 42°31'08 67°28'05 D 40°27'05 65°41'59

“5 Z c” (Kanādas ūdeņi) ir apakšrajona “5 Z e” daļa uz austrumiem no iepriekš minētajām ģeodēziskajām līnijām;

“5 Z w” — rietumu apakšrajons- rajona “5 Z” daļa, kas atrodas uz rietumiem no 7065°41'59 “00” rietumu garuma meridiāna.

Apakšzona “6”

Tāda Konvencijas apgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura sākas no punkta Rodailendas krastā uz 71°40′ rietumu garuma, tad virzās uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 42°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 35°00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz Ziemeļamerikas krastam, tad ziemeļu virzienā gar Ziemeļamerikas krastu līdz Rodailendas punktam uz 71°40′ rietumu garuma.

Apakšzona “6” sastāv no astoņiem rajoniem

Rajons “6 A”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz rietumiem no 5. apakšzonas.

Rajons “6 B”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma, uz dienvidiem no 39° 00 ziemeļu platuma paralēles, un uz ziemeļiem un rietumiem no līnijas, kas ved rietumu virzienā pa 37°00 ziemeļu platuma paralēli līdz 76°00′ rietumu garumam un tad uz dienvidiem līdz Henry zemesragam Virdžīnijā.

Rajons “6 C”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70° 00′ rietumu garuma un uz dienvidiem no apakšrajona 6 B.

Rajons “6 D”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona “6 B” un “6 C” un uz rietumiem no 65°00′ rietumu garuma.

Rajons “6 E”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona “6 D” un uz rietumiem no 60°00′ rietumu garuma.

Rajons “6 F”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona “6 E” un uz rietumiem no 55° 00′ rietumu garuma.

Rajons “6 G”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona “6 F” un uz rietumiem no 50° 00′ rietumu garuma.

Rajons “6 H”

Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona “6 G” un uz rietumiem no 42° 00′ rietumu garuma.









IV PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS UN KODI, KAS LIETOJAMI, IESNIEDZOT DATUS PAR NOZVEJU

a) ZVEJAS RĪKU/ZVEJAS KUĢU KATEGORIJU SARAKSTS

(no Starptautiskās standarta statistikas zvejas rīku klasifikācijas (ISSCFG))







Kategorija Saīsinājums Traļi Grunts traļi — rāmja traļi TBB — otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) OTB — otertraļi (sānu) OTB1 — otertraļi (gala) OTB2 — pāra traļi (divi kuģi) PTB — garneļu traļi TBS — omāru traļi TBN — grunts traļi (netiek precizēts) TB Pelāģiskie traļi — otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) OTM — otertraļi (sānu) OTM1 — otertraļi (gala) OTM2 — pāra traļi (divi kuģi) PTM — garneļu traļi TMS — pelāģiskie traļi (netiek precizēts) TM Dvīņu tralis OTS Dvīņu otertraļi OTT Pāra traļi (divi kuģi) (netiek precizēts) PT Otertraļi (netiek precizēts) OT Cita veida traļi (netiek precizēts) TX Zvejas vadi Brideņi SB Laivas vai kuģa vadi SV — bugurvadi SDN — skotu vadi SSC — dubultvadi (divi kuģi) SPR Zvejas vadi (netiek precizēts) SX Apņemošie tīkli Ar riņķa vadiem (riņķvads) PS — ko ekspluatē viens kuģis PS1 — ko ekspluatē divi kuģi PS2 Bez riņķa vadiem (ēsmas zivtiņu vads) LA Žaunu tīkli un iepinējtīkli Noenkurotie žaunu tīkli GNS Dreifējošie žaunu tīkli GND Aptveroši žaunu tīkli GNC Nostiprinātie žaunu tīkli (uz balstiem) GNF Rāmju tīkli GTR Žaunu tīkla un rāmju tīkla apvienojums GTN Žaunu tīkli un iepinējtīkli (netiek precizēts) GEN Žaunu tīkli (netiek precizēts) GN Āķi un jedas Peilētas āķu jedas LLS Dreifējošas āķu jedas LLD Āķu jedas (netiek precizētas) LL Gruntsmakšķeres un ūdas (manuāli darbināmas) LHP Gruntsmakšķeres un ūdas (mehāniskas) LTM Velkamas āķu jedas LTL Āķi un jedas (netiek precizēts) LX Lamatu tipa zvejas rīki Stāvvadi FPN Murdi FPO Venteri FYK Iežogojumi, zivju tači, aizsprosti FWR Stacionārie zvejas krātiņi FSN Gaisa tīkli FAR Lamatu tipa zvejas rīki (netiek precizēts) FIX Apklājoši zvejas rīki Metamie tīkli FCN Apklājoši zvejas rīki (netiek precizēts) FG Dragas Laivu draga DRB Ar rokām darbināma draga DRH Aizķeršana ar žebērkli Harpūna HAR Ceļamie tīkli Pārnēsājami ceļamie tīkli LNP No laivas darbināmi ceļamie tīkli LNB No krasta darbināmi stacionāri ceļamie tīkli LNS Ceļamie tīkli (netiek precizēts) LN Savākšanas mašīnas Sūkņi HMP Izcelšanas mašīnas HMD Savākšanas mašīnas (netiek precizēts) HMX Dažādi zvejas rīki MIS Nepazīstami zvejas rīki NK

b) ZVEJAS INTENSITĀTES MĒRU DEFINĪCIJAS ZVEJAS RĪKU KATEGORIJĀM

Pēc iespējas būtu jāparedz trīs precizitātes līmeņi zvejas intensitātes noteikšanai.

A kategorija







Zvejas rīki Intensitātes mērs Definīcijas Apņemošie tīkli (riņķvadi) Izlikšanas reižu skaits Tīklu izmešanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms. Šis mērs ir lietderīgs, ja zivju bara lielums un konsistence ir saistīta ar krājumu pārpilnību vai ja tīklus izmet nenoteiktā kārtībā Brideņi Izlikšanas reižu skaits Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms Laivas vadi Zvejas stundu skaits Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits reizināts ar vidējo aprēķināto izlikšanas vai izšaušanas ilgumu Traļi Stundu skaits Stundu skaits, kuru laikā tralis atradies ūdenī (pelāģiskais tralis) vai uz grunts (grunts tralis) un bijis nodarbināts zvejā Laivu dragas Zvejas stundu skaits Stundu skaits, kuru laikā draga atradusies uz grunts un bijusi nodarbināta zvejā Žaunu tīkli (noenkuroti vai dreifējoši) Intensitātes vienību skaits Tīklu garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar izlikšanas reižu skaitu (= summētais noteiktā laika posmā lietotā tīkla kopējais garums metros dalīts ar 100) Žaunu tīkli (nostiprināti) Intensitātes vienību skaits Tīkla garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar tīklu atbrīvošanas reižu skaitu Lamatu tipa zvejas rīki (stāvvadi) Intensitātes vienību skaits Zvejas dienu skaits reizināts ar izvilkto vienību skaitu Murdi un venteru tīkli Intensitātes vienību skaits Izcelšanu skaits reizināts ar vienību skaitu (= kopējais noteiktā laika posmā zvejoto vienību skaits) Āķu jedas (peilētas vai dreifējošas) Āķi tūkstošos gabalu Āķu skaits, ar kuriem zvejots noteiktā laika posmā, dalīts ar 1 000 Makšķerrīki (ūdas, ar spoli, žibulējamas utt.) Makšķerrīku dienu skaits Kopējais makšķerrīku skaits, kas izmantots noteiktā laika posmā Harpūnas (Ziņo vienīgi par B un C līmeņa intensitāti)

B kategorija

Zvejas dienu skaits: dienu skaits, kurās veikta zveja. Tādām zivsaimniecībām, kur meklēšana ir būtiska zvejas darbības daļa, tās dienas, kad notika meklēšana, bet ne pati zveja, būtu jāiekļauj datos par zvejas dienām.

C kategorija

Attiecībā uz dienu skaitu uz grunts papildus zvejas dienām un dienām, kurās noritēja meklēšana, jāiekļauj arī visas pārējās dienas, kuru laikā kuģis atradās uz grunts.

Aprēķinātās intensitātes attiecība (proporcionāli noteiktā intensitāte)

Tā kā var nebūt pieejami atbilstoši mēri kopējās nozvejas noteikšanai, būtu jānorāda uz aprēķināto intensitātes procentu. To aprēķina šādi:

c) KUĢU IZMĒRA KATEGORIJAS

(no Starptautiskās standarta statistikas zvejas kuģu klasifikācijas (ISSCFV))

Tonnāžas klases







Bruto tilpības kategorija Kods 0-49,9 02 50-149,9 03 150-499,9 04 500-999,9 05 1 000-1 999,9 06 2 000-99 999,9 07 Nav zināms 00

d) GALVENĀS ZVEJOTĀS SUGAS

Tās ir sugas, uz kurām galvenokārt vērsta zveja. Tomēr tās var neatbilst sugām, kas veido nozvejas lielāko daļu. Sugas būtu jāidentificē, lietojot trīsburtu apzīmējumu (skat. I pielikumu).

▼B









V PIELIKUMS

FORMA, KĀDĀ DATI IESNIEDZAMI MAGNĒTISKOS DATU NESĒJOS

a) MAGNĒTISKIE DATU NESĒJI







Datora lentes : Deviņu celiņu lentes ar blīvumu 1 600 vai 6 250 BPI un EBCDIC vai ASCII kodu, vēlams ar marķējumu. Ja tās ir ar marķējumu, būtu jāiekļauj atzīme par datnes beigām. Disketes: MS-DOS formatētas, 3,5' 720 kilobaitu vai 1,4 megabaitu disketes, vai 5,25' 360 kilobaitu vai 1,2 megabaitu disketes.

b) KODĒŠANAS FORMA

Iesniegšanai saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasībām







Pozīcijas nr. Postenis Piezīmes 1 līdz 4 Valsts (ISO 3 burtu kods) Piem., FRA = Francija 5 līdz 6 Gads Piem., 90 = 1990 7 līdz 8 FAO zvejas zona 21 = Ziemeļrietumu Atlantija 9 līdz 15 Zvejas rajons Piem., 3 Pn = NAFO zvejas apakšrajons 3 Pn 16 līdz 18 Suga 3 burtu identifikators 19 līdz 26 Nozveja Tonnās

Iesniegšanai saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām.







Pozīcijas nr. Postenis Piezīmes 1 līdz 4 Valsts ISO 3 burtu kods (piem., FRA = Francija) 5 līdz 6 Gads Piem., 94 = 1994 7 līdz 8 Mēnesis Piem., 01 = janvāris 9 līdz 10 FAO zvejas zona 21 = Ziemeļrietumu Atlantija 11 līdz 18 Zvejas rajons Piem., 3 Pn = NAFO zvejas apakšrajons 3 Pn: burtu un ciparu 19 līdz 21 Galvenās zvejojamās sugas 3 burtu identifikators 22 līdz 26 Kuģa/zvejas rīka kategorija ISSCFG kods (piem., OTB2 = grunts otertralis): burtu un ciparu kods 27 līdz 28 Kuģa klase pēc tā izmēra ISSCFV kods (piem., 04 = 150-499,9 t): burtu un ciparu kods 29 līdz 34 Vidējā bruto tonnāža Tonnas: cipariem 35 līdz 43 Vidējā dzinēja jauda Kilovati: cipariem 44 līdz 45 Aplēstā intensitāte procentuālā izteiksmē Cipariem 46 līdz 48 Vienība Sugu 3 burtu identifikators vai intensitātes identifikators (piem., COD = menca A- = zvejas intensitātes mērs A) 49 līdz 56 Dati Nozvejas (tonnās) vai intensitātes vienība

Piezīmes

a) Visas ciparu pozīcijas ir līdzinātas pa labi, neaizpildītās pozīcijas atrodas pirms aizpildītajām. Visas burtciparu pozīcijas ir līdzinātas pa kreisi, neaizpildītās pozīcijas atrodas pēc aizpildītajām.

b) Nozvejas datus iegrāmato kā dzīvsvaru, kas vienāds ar izkrautajiem vai pārkrautajiem daudzumiem, noapaļojot līdz tonnai.

c) Daudzumus (pozīcija 49 līdz 56), kas mazāki par pusi vienības, iegrāmato kā “–1”.

d) Nezināmus daudzumus (pozīcija 49 līdz 56) iegrāmato kā “–2”.

e) Valstu (un zemju) kodi (ISO kodi):



Beļģija — BEL Dānija — DNK Francija — FRA Vācija FR — DEU Grieķija — GRC Īrija — IRL Itālija — ITA Luksemburga — LUX Nīderlande — NLD Portugāle — PRT Spānija — ESP Apvienotā Karaliste — GBR Anglija un Velsa — GBRA Skotija — GBRB Ziemeļīrija — GBRC ▼A1 Somija FIN Zviedrija SVE ▼A2 Igaunija EST Kipra CYP Latvija LVA Lietuva LTU Malta MLT Polija POL Slovēnija SVN