01986A0618(01) — LV — 04.12.2019 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

STARPTAUTISKĀ KONVENCIJA PAR ATLANTIJAS TUNZIVJU SAGLABĀŠANU







PREAMBULA ▼M3 Valdības, kuru attiecīgi pilnvaroti pārstāvji ir parakstījuši šo konvenciju, ņemot vērā to ieinteresētību Atlantijas okeāna tunzivju un tunzivjveidīgo zivju, kā arī okeāna, pelaģisko un tālu migrējošo plātņžaunzivju populācijās un vēloties sadarboties šo zivju populāciju saglabāšanā tādos līmeņos, kas pieļauj to ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu pārtikas iegūšanas un citos nolūkos, nolemj noslēgt konvenciju par šo resursu saglabāšanu un šajā nolūkā vienojas par turpmāko: ▼B







I pants

Platība, uz ko attiecas šī konvencija, še turpmāk “Konvencijas darbības zona”, ir Atlantijas okeāna ūdeņi, ieskaitot blakus esošās jūras.

▼M3

II pants

Nekas šajā konvencijā neskar valstu tiesības, jurisdikciju un pienākumus, kas noteikti starptautiskajos tiesību aktos. Šo konvenciju interpretē un piemēro atbilstīgi starptautiskajiem tiesību aktiem.

III pants

1. Līgumslēdzējas puses ar šo vienojas izveidot un uzturēt komisiju ar nosaukumu “Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija”, turpmāk “komisija”, kas īsteno šajā konvencijā izvirzītos mērķus. Katra Līgumslēdzēja puse ir komisijas locekle.

2. Komisijā katru komisijas locekli pārstāv ne vairāk kā trīs delegāti. Šiem delegātiem var palīdzēt eksperti un padomnieki.

3. Saskaņā ar vispārēju principu komisijas lēmumi tiek pieņemti vienprātīgi. Izņemot gadījumus, kad šajā konvencijā noteikts citādi, ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar divu trešdaļu to klātesošo komisijas locekļu balsu vairākumu, kuri balso “par” vai “pret”, katrai komisijas loceklei balsojot ar vienu balsi. Kvorumu veido divas trešdaļas no visām komisijas loceklēm.

4. Komisija notur regulāras sanāksmes reizi divos gados. Pēc visu komisijas locekļu vairākuma pieprasījuma vai padomes lēmuma, kā noteikts VI pantā, jebkurā laikā var sasaukt ārkārtas sanāksmi.

5. Pirmajā sanāksmē un pēc tam katrā regulārajā sanāksmē komisija no Līgumslēdzēju pušu vidus ievēlē priekšsēdētāju, priekšsēdētāja pirmo vietnieku un priekšsēdētāja otro vietnieku, kurus atkārtoti ievēlēt var tikai uz vienu termiņu.

6. Komisijas un tās apakšstruktūru sēdes ir atklātas, ja vien komisija nelemj citādi.

7. Komisijas oficiālās valodas ir angļu, franču un spāņu valoda.

8. Komisija ir pilnvarota pieņemt tādu reglamentu un finanšu noteikumus, kādi vajadzīgi tās funkciju veikšanai.

9. Komisija ik pēc diviem gadiem iesniedz komisijas loceklēm ziņojumu par savu darbu un secinājumiem, kā arī pēc komisijas locekļu lūguma informē tās par visiem jautājumiem, kas attiecas uz konvencijas mērķiem.

▼M3

IV pants

Komisija un tās locekles, strādājot saskaņā ar šo konvenciju, rīkojas, lai:

a) zvejniecību pārvaldībā piemērotu piesardzīgu pieeju un ekosistēmisku pieeju saskaņā ar attiecīgajiem starptautiski noteiktajiem standartiem un vajadzības gadījumā – ieteicamo praksi un procedūrām;

b) izmantotu labākos pieejamos zinātniskos pierādījumus;

c) aizsargātu jūras vides bioloģisko daudzveidību;

d) lēmumu pieņemšanas procesā nodrošinātu taisnīgumu un pārredzamību, tostarp attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu un citām darbībām; un

e) pilnībā atzītu jaunattīstībā esošo komisijas locekļu īpašās vajadzības, tostarp to, ka tām jāveido spējas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, lai īstenotu šīs konvencijas uzliktās saistības un attīstītu savas zivsaimniecības.

▼M3

V pants

1. Lai īstenotu šīs konvencijas mērķus: a) komisija atbild par tunzivju un tunzivjveidīgo zivju, kā arī okeāna, pelaģisko un tālu migrējošo plātņžaunzivju, turpmāk “ICCAT sugas”, populāciju izpēti un arī citu tādu zivju sugu populāciju izpēti, kuras konvencijas darbības zonā tiek nozvejotas ICCAT sugu zvejā, ņemot vērā citu attiecīgu starptautisku ar zvejniecību saistītu organizāciju vai vienošanos darbību. Šāda izpēte ietver pētījumus par iepriekš minētajām sugām, to dabiskās vides okeanogrāfiju, kā arī dabas un cilvēkfaktoru ietekmi uz šo zivju krājumu apjomu. Komisija var pētīt arī sugas, kas pieder pie tās pašas ekosistēmas vai ir atkarīgas no ICCAT sugām, vai ir saistītas ar tām; b) veicot šos pienākumus, komisija, ciktāl iespējams, izmanto komisijas locekļu oficiālo pārstāvniecību un to politisko apakšstruktūru tehniskos un zinātniskos pakalpojumus, informāciju un vajadzības gadījumā var izmantot pieejamos pakalpojumus un informāciju, ko sniedz jebkura valsts vai privāta iestāde vai organizācija, vai arī privātpersona, un var, ciktāl to ļauj komisijas budžeta līdzekļi un sadarbojoties ar attiecīgajām komisijas loceklēm, veikt neatkarīgu izpēti, lai papildinātu pētniecības darbu, ko veic valdības, valstu iestādes vai citas starptautiskas organizācijas; c) komisija nodrošina, ka jebkura informācija, kas saņemta no šādas iestādes, organizācijas vai privātpersonas, atbilst noteiktiem zinātniskajiem standartiem attiecībā uz kvalitāti un objektivitāti.

2. Šā panta 1. punkta noteikumu īstenošana ietver šādas darbības: a) vākt un analizēt statistisku informāciju par ICCAT sugu pašreizējiem apstākļiem un tendencēm konvencijas darbības zonā; b) pētīt un izvērtēt informāciju par pasākumiem un metodēm, lai konvencijas darbības zonā nodrošinātu ICCAT sugu populāciju saglabāšanu tādos līmeņos, kas spēj radīt maksimālu ilgtspējīgu ieguvi, vai virs tiem, un kas nodrošinās šo sugu resursu efektīvu izmantošanu šai ieguvei atbilstošā veidā; c) ieteikt komisijas loceklēm veikt izpēti un pētījumus; un d) publicēt un citādi izplatīt ziņojumus par saviem secinājumiem un statistisko, bioloģisko un citu zinātnisko informāciju, kas attiecas uz ICCAT sugām konvencijas darbības zonā.

VI pants

1. Komisijā ir izveidota padome, kuras sastāvā ir komisijas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, un ne mazāk kā četru, bet ne vairāk kā astoņu Līgumslēdzēju pušu pārstāvji. Tās Līgumslēdzējas puses, kas ir pārstāvētas padomē, ievēlē katrā regulārajā komisijas sanāksmē. Tomēr, ja kādā brīdī Līgumslēdzēju pušu skaits pārsniedz četrdesmit, komisija pārstāvībai padomē var ievēlēt divas papildu Līgumslēdzējas puses. Padomē neievēlē to Līgumslēdzēju pušu pārstāvjus, kuru valstspiederīgie ir padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks. Padomes vēlēšanās komisija pievērš pienācīgu uzmanību Līgumslēdzēju pušu ģeogrāfiskajām, tunzivju zvejas un tunzivju apstrādes interesēm, kā arī Līgumslēdzēju pušu vienlīdzīgām tiesībām būt pārstāvētām padomē.

2. Padome veic funkcijas, kas tai paredzētas šajā konvencijā vai ko tai paredz komisija, un sanāk vismaz reizi katrā komisijas regulāro sanāksmju starplaikā. Komisijas sanāksmju starplaikā padome pieņem vajadzīgos lēmumus par personāla veicamajiem pienākumiem un dod vajadzīgos norādījumus izpildsekretāram. Padomes lēmumus pieņem saskaņā ar komisijas izstrādātiem noteikumiem.

VII pants

Šīs konvencijas mērķu sasniegšanai komisija var izveidot apakškomisijas atsevišķu sugu, sugu grupu vai ģeogrāfisko apgabalu jomā. Šādā gadījumā katra apakškomisija:

a) atbild par savā kompetencē esošās sugas, sugu grupas vai ģeogrāfiskā apgabala pārraudzīšanu un attiecīgās zinātniskās informācijas un citu saistīto datu vākšanu;

b) ņemot vērā zinātniskos pētījumus, var ierosināt komisijai aicināt komisijas locekles uz kopīgu rīcību; un

c) var ieteikt komisijai izpēti un pētījumus, kas vajadzīgi informācijas iegūšanai par tās kompetencē esošajām sugām, sugu grupām vai ģeogrāfisko apgabalu, kā arī komisijas locekļu pētījumu programmu koordinēšanai.

VIII pants

Komisija ieceļ izpildsekretāru, kas strādā pēc komisijas ieskatiem. Izpildsekretārs, ievērojot noteikumus un procedūras, ko nosaka komisija, ir pilnvarots atlasīt un vadīt komisijas personālu. Izpildsekretārs cita starpā veic arī šādas funkcijas, ko komisija var viņam noteikt:

a) koordinē pētījumu programmas, ko veic, ievērojot šīs konvencijas V un VII pantu;

b) sagatavo komisijai izskatīšanai budžeta tāmes;

c) apstiprina līdzekļu izmaksu saskaņā ar komisijas budžetu;

d) veic komisijas līdzekļu uzskaiti;

e) organizē sadarbību ar šīs konvencijas XIII pantā minētajām organizācijām;

f) vāc un analizē datus, kas vajadzīgi šīs konvencijas mērķu sasniegšanai, jo īpaši tos datus, kas attiecas uz ICCAT sugu krājumu pašreizējo ieguves apjomu un maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; un

g) sagatavo komisijai apstiprināšanai zinātniskus, administratīvus un citus komisijas un tās apakšstruktūru ziņojumus.

IX pants

1. a) Komisija, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, var sniegt ieteikumus, lai: i) konvencijas darbības zonā nodrošinātu ICCAT sugu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, minēto sugu krājumu apjomu saglabājot vai atjaunojot tādos līmeņos, kas spēj radīt maksimālu ilgtspējīgu ieguvi, vai virs tiem; ii) vajadzības gadījumā veicinātu no ICCAT sugām atkarīgu vai ar tām saistītu citu sugu saglabāšanu, lai saglabātu vai atjaunotu šādu sugu populācijas virs līmeņiem, kuros to vairošanās var tikt nopietni apdraudēta. Šie ieteikumi ir piemērojami komisijas loceklēm saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šā panta 2. un 3. punktā. b) Minētos ieteikumus sniedz: i) pēc komisijas iniciatīvas, ja nav izveidota attiecīga apakškomisija; ii) pēc komisijas iniciatīvasar vismaz divu trešdaļu komisijas locekļu piekrišanu, ja attiecīga apakškomisija ir izveidota, bet tā nav priekšlikumu apstiprinājusi; iii) pēc priekšlikuma, ko ir apstiprinājusi attiecīga apakškomisija; vai iv) pēc priekšlikuma, ko ir apstiprinājušas attiecīgās apakškomisijas, ja minētais priekšlikums attiecas uz vairāk nekā vienu ģeogrāfisko apgabalu, sugu vai sugu grupu.

2. Katrs ieteikums, kas sniegts saskaņā ar šā panta 1. punktu, attiecībā uz visām komisijas loceklēm iegūst spēku pēc četriem mēnešiem pēc dienas, kad tās saņēmušas paziņojumu no komisijas, kas nosūta attiecīgo ieteikumu komisijas loceklēm, ja vien komisija ieteikuma pieņemšanas laikā nav vienojusies citādi un izņemot šā panta 3. punktā noteiktos gadījumus. Tomēr ieteikums nekādos apstākļos neiegūst spēku ātrāk kā pēc trim mēnešiem.

3. a) Ja kāda komisijas locekle attiecībā uz ieteikumu, kas sniegts saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) punktu, vai kāda komisijas locekle, kas ir arī tādas apakškomisijas locekle, uz kuru attiecas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta iii) vai iv) punktu sniegts ieteikums, atbilstīgi 2. punktam noteiktā laikposmā komisijai ceļ iebildumus pret šādu ieteikumu, attiecīgais ieteikums neiegūst spēku attiecībā uz iebildumus cēlušajām komisijas loceklēm. b) Ja atbilstīgi 2. punktam noteiktā laikposmā iebildumus ceļ komisijas locekļu vairākums, attiecīgais ieteikums neiegūst spēku attiecībā uz nevienu komisijas locekli. c) Komisijas locekle, kas ceļ iebildumus saskaņā ar a) apakšpunktu, iebildumu celšanas laikā rakstiski informē komisiju par iebildumu iemeslu, kura pamatotā ir viens vai vairāki šādi argumenti: i) ieteikums neatbilst šai konvencijai vai citiem attiecīgiem starptautisko tiesību aktu noteikumiem; ii) ieteikuma burts vai gars neattaisnojami diskriminē iebildumu cēlušo komisijas locekli; iii) komisijas locekle praktiski nevar panākt atbilstību pasākumam, jo tā ir pieņēmusi atšķirīgu saglabāšanas un ilgtspējīgas pārvaldības pieeju vai tai nav tehnisko iespēju, lai īstenotu attiecīgo ieteikumu; vai iv) drošības apsvērumi, kuru dēļ iebildumus cēlusī komisijas locekle nevar pasākumu īstenot vai panākt tam atbilstību. d) Katra komisijas locekle, kas ceļ iebildumu saskaņā ar šo pantu, komisijai, ciktāl tas praktiski iespējams, sniedz arī aprakstu par alternatīviem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kuri ir vismaz tikpat iedarbīgi kā tie pasākumi, pret kuriem komisijas locekle iebilst.

4. Ikviena Komisijas locekle, kas iebilst pret kādu ieteikumu, minēto iebildumu var jebkurā laikā atsaukt, un ieteikums attiecībā uz šādu Komisijas locekli iegūst spēku tūlīt, ja tas jau ir spēkā, vai arī laikā, kad tas var iegūt spēku saskaņā ar šā panta noteikumiem.

5. Izpildsekretārs nekavējoties izplata visām komisijas loceklēm informāciju par jebkuru saskaņā ar šo pantu saņemtu iebildumu vai paskaidrojumu, kā arī par katru šāda iebilduma atsaukumu, un informē visas komisijas locekles par to, kad ikviens ieteikums iegūst spēku.

▼M3

X pants

1. Komisijā tiek darīts viss iespējamais strīdu novēršanai, un jebkurā strīdā iesaistītās puses savstarpēji apspriežas, lai ar šo konvenciju saistītus strīdus izšķirtu izlīguma ceļā un pēc iespējas ātrāk.

2. Ja strīds attiecas uz tehniska rakstura jautājumu, strīdā iesaistītās puses kopīgi var nodot strīda izskatīšanu ad hoc ekspertu komitejai, kas izveidota saskaņā ar procedūrām, kuras jāpieņem komisijai. Komiteja veic pārrunas ar strīdā iesaistītajām pusēm un cenšas ātri izšķirt strīdu bez saistošu procedūru izmantošanas.

3. Ja divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu starpā rodas strīds saistībā ar šīs konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, tiek darīts viss iespējamais, lai strīdu izšķirtu mierīgā ceļā.

4. Jebkuru šādu strīdu, kas ar iepriekšējos punktos izklāstīto līdzekļu palīdzību nav atrisināts, pēc strīdā iesaistīto pušu kopīga pieprasījuma var iesniegt izšķiršanai galīgā un saistošā šķīrējtiesā. Strīdā iesaistītajām pusēm, pirms tās iesniedz kopīgu pieprasījumu šķīrējtiesai, jāvienojas par strīda tvērumu. Strīdā iesaistītās puses var vienoties, ka šķīrējtiesa tiek izveidota un lietu izskata saskaņā ar šīs konvencijas 1. pielikumu vai saskaņā ar kādām citām procedūrām, par kuru piemērošanu var lemt strīdā iesaistītās puses pēc savstarpējas vienošanās. Jebkura šāda šķīrējtiesa spriedumu pasludina saskaņā ar šo konvenciju, starptautiskajiem tiesību aktiem un attiecīgiem standartiem, ko strīdā iesaistītās puses atzinušas dzīvo jūras resursu saglabāšanas jomā.

5. Šajā pantā izklāstītos strīdu izšķiršanas mehānismus piemēro tikai tiem strīdiem, kuri attiecas uz jebkuru darbību, faktu vai situāciju, kas notiek vai rodas pēc šā panta spēkā stāšanās dienas.

6. Nekas šajā pantā neskar jebkurā strīdā iesaistīto pušu spēju šajā pantā paredzētās strīdu izšķiršanas vietā panākt strīda izšķiršanu, kas pamatojas uz citiem līgumiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuriem tās ir pievienojušās, un kas atbilst attiecīgā līguma vai starptautiskā nolīguma prasībām.

▼M3

XI pants

1. Komisijas locekles vienojas attiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu šīs konvencijas izpildi. Katra komisijas locekle ik pēc diviem gadiem vai pēc komisijas pieprasījuma nosūta tai pārskatu par šajā nolūkā paveikto.

2. Komisijas locekles vienojas: a) pēc komisijas pieprasījuma sniegt visu tām pieejamo statistisko, bioloģisko un citu zinātnisko informāciju, kas komisijai var būt vajadzīga saistībā ar šo konvenciju; b) ja to oficiālās pārstāvniecības nespēj iegūt un sniegt šādu informāciju, ļaut komisijai ar citu komisijas locekļu palīdzību iegūt minēto informāciju tieši no uzņēmumiem un individuāliem zvejniekiem pēc brīvprātības principa.

3. Komisijas locekles apņemas savstarpēji sadarboties ar mērķi pieņemt piemērotus efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu šīs konvencijas noteikumu piemērošanu.

4. Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot starptautiskas kontroles sistēmu, ko piemēro konvencijas darbības zonā, izņemot teritoriālo jūru un citus ūdeņus, ja tādi ir, kuros valsts saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem ir tiesīga īstenot jurisdikciju zivsaimniecības jomā.

XII pants

1. Komisija pēc katras regulārās sanāksmes pieņem komisijas kopējo izmaksu budžetu nākamajam divu gadu laikposmam.

2. a) Katra komisijas locekle katru gadu komisijas budžetā iemaksā summu, kas tiek aprēķināta saskaņā ar finanšu noteikumos paredzēto sistēmu, kādu to pieņēmusi komisija. Komisijai, pieņemot šo sistēmu, cita starpā būtu jāapsver katras komisijas locekles fiksētās pamatmaksas dalībai komisijā un apakškomisijās, Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju nozvejas kopsvars un attiecīgo konservēto produktu tīrsvars, kā arī komisijas locekļu ekonomiskās attīstības pakāpe. b) Finanšu noteikumos ikgadējo iemaksu sistēmu nosaka vai maina vienīgi tad, ja par to vienojas visas komisijas locekles, kas piedalās un balso. Komisijas locekles par to tiek informētas deviņdesmit dienas iepriekš.

3. Padome savā regulārajā sanāksmē komisijas sanāksmju starplaikā pārskata divgadu budžeta otro daļu un, ņemot vērā pašreizējos un gaidāmos notikumus, var komisijas apstiprinātā kopējā budžeta robežās atļaut līdzekļu pārdali attiecībā uz otro budžeta gadu.

4. Komisijas izpildsekretārs paziņo katrai komisijas loceklei tās veicamās gada iemaksas aprēķinu. Iemaksas veic tā gada 1. janvārī, uz kuru attiecas aprēķins. Iemaksu, kas nav saņemta līdz nākamā gada 1. janvārim, uzskata par iemaksas parādu.

5. Iemaksas divgadu budžetā veic tādās valūtās, kādas nosaka komisija.

6. Komisija savā pirmajā sanāksmē apstiprina budžetu pirmajam savas darbības gadam un nākamajam divu gadu laikposmam. Tā tūlīt nosūta komisijas loceklēm šo budžeta informāciju kopā ar paziņojumiem par pirmā gada iemaksas aprēķiniem.

7. Pēc tam ne mazāk kā sešdesmit dienas pirms komisijas regulārās sanāksmes, kas notiek pirms nākamā divu gadu laikposma, izpildsekretārs visām komisijas loceklēm iesniedz nākamā divgadu budžeta projektu kopā ar aprēķināto iemaksu grafiku.

8. Komisija var apturēt balsstiesības jebkurai no komisijas loceklēm, ja tās iemaksu parāds ir vienāds ar tai aprēķināto divu iepriekšējo gadu iemaksu summu vai to pārsniedz.

9. Komisija izveido apgrozāmā kapitāla fondu, lai finansētu komisijas darbības pirms gada iemaksu saņemšanas, un tādiem citiem nolūkiem, kādus var noteikt komisija. Komisija nosaka fonda līdzekļu apjomu un tā izveidei vajadzīgos avansa maksājumus, kā arī pieņem noteikumus par fonda līdzekļu izmantošanu.

10. Komisija organizē ikgadēju neatkarīgu savu kontu revīziju. Komisija vai, ja attiecīgajā gadā nenotiek regulārā komisijas sanāksme, padome pārskata un apstiprina šādas revīzijas ziņojumus.

11. Komisija sava darba turpināšanai var pieņemt iemaksas, kas nav paredzētas šā panta 2. punktā.

XIII pants

1. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka komisijas un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starpā vajadzētu būt darba attiecībām. Šajā nolūkā komisija uzsāk sarunas ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, lai noslēgtu vienošanos saskaņā ar minētās organizācijas dibināšanas akta XIII pantu. Šādā vienošanās dokumentā cita starpā būtu jāparedz, ka ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors ieceļ pārstāvi, kas bez balsstiesībām piedalītos visās komisijas un tās apakšstruktūru sanāksmēs.

2. Komisijas locekles vienojas, ka komisijai būtu jāsadarbojas ar citām starptautiskām zvejniecības komisijām un zinātniskām organizācijām, kuras varētu dot ieguldījumu komisijas darbā. Komisija var slēgt līgumus ar šādām komisijām un organizācijām.

3. Komisija var aicināt jebkuru attiecīgu starptautisku organizāciju vai jebkuras tādas valsts valdību, kas ir ANO dalībvalsts vai ņem dalību kādā ANO specializētā institūcijā un nav komisijas locekle, sūtīt savus novērotājus uz komisijas un tās apakšstruktūru sanāksmēm.

XIV pants

▼B

1. Šī konvencija ir spēkā 10 gadus un pēc tam turpina būt spēkā, līdz vairākums Līgumslēdzēju pušu vienojas pārtraukt tās darbību.

▼M3

2. Jebkurā laikā pēc desmit gadiem no dienas, kad šī konvencija stājusies spēkā, jebkura Līgumslēdzēja puse jebkura gada trīsdesmit pirmajā decembrī, tostarp desmito gadu, var no šīs konvencijas izstāties, iepriekšējā gada trīsdesmit pirmajā decembrī vai pirms tam iesniedzot ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram rakstveida paziņojumu par izstāšanos.

▼B

3. Jebkura cita Līgumslēdzēja puse sakarā ar to var atkāpties no šīs konvencijas no tā paša gada 31. decembra, iesniedzot ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram rakstveida paziņojumu par atkāpšanos ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc dienas, kad no ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektora ir saņemta informācija par kādas valsts atkāpšanos no konvencijas, bet ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. aprīlī.

▼M3

XV pants

1. a) Komisija pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses vai pašas komisijas iniciatīvas var ierosināt izdarīt grozījumus šajā konvencijā. Ikviens šāds priekšlikums tiek sniegts vienprātīgi. b) ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors visām Līgumslēdzējām pusēm nosūta apliecinātu ierosināto grozījumu teksta kopiju. c) Visi grozījumi, kas neietver jaunas saistības, attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad tos pieņēmušas trīs ceturtdaļas Līgumslēdzēju pušu. d) Visi grozījumi, kas ietver jaunas saistības, attiecībā uz Līgumslēdzējām pusēm, kas tos pieņēmušas, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad tos pieņēmušas trīs ceturtdaļas Līgumslēdzēju pušu, un pēc tam attiecībā uz katru atlikušo Līgumslēdzēju pusi — dienā, kad tā pieņem grozījumus. Visus grozījumus, kas pēc vienas vai vairāku Līgumslēdzēju pušu uzskatiem ietver jaunas saistības, uzskata par tādiem, kuri ietver jaunas saistības, un tie stājas spēkā attiecīgā veidā. e) Valdībai, kas par Līgumslēdzēju pusi kļūst pēc tam, kad šīs konvencijas grozījumi ir pieejami pieņemšanai, ievērojot šā panta noteikumus, šī konvencija ir saistoša grozītajā redakcijā, kad attiecīgie grozījumi stājas spēkā.

▼B

2. Ierosināto grozījumu tekstu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram. Paziņojumus par grozījumu akceptēšanu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram.

▼M3

XVI pants

Šīs konvencijas pielikumi ir konvencijas daļa, un atsauce uz šo konvenciju ietver atsauci uz pielikumiem.

▼M3

XVII pants

1. Šī konvencija ir pieejama parakstīšanai visām to valstu valdībām, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis vai piedalās kādā no Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētajām aģentūrām. Valdības, kas šo konvenciju neparaksta, var tai pievienoties jebkurā laikā.

2. Parakstītājas valstis šo konvenciju ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām konstitucionālām prasībām. Ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram.

3. Šī konvencija stājas spēkā pēc tam, kad septiņas valdības ir deponējušas ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu, un attiecībā uz katru tādu valdību, kas ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu deponē vēlāk, šī konvencija stājas spēkā šādas deponēšanas dienā.

4. Šī konvencija ir pieejama, lai to parakstītu vai tai pievienotos jebkura starpvaldību ekonomiskās integrācijas organizācija, ko valstis izveidojušas un kuras pārziņā tās nodevušas jautājumus, kurus reglamentē šī konvencija, tostarp pilnvaras slēgt līgumus attiecībā uz minētajiem jautājumiem.

5. Pēc oficiālas apliecināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanas jebkura 4. punktā minētā organizācija kļūst par Līgumslēdzēju pusi ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem attiecībā uz šo konvenciju, kādas ir pārējām Līgumslēdzējām pusēm. Šīs konvencijas tekstā atsauci uz “valsti” XI panta 4. punktā un uz “valdību” preambulā un XV panta 1. punktā interpretē šajā veidā.

6. Kad 4. punktā minētā organizācija kļūst par šīs konvencijas Līgumslēdzēju pusi, minētās organizācijas dalībvalstis un valstis, kas tai pievienojas nākotnē, pārstāj būt par konvencijas pusēm; šajā sakarībā tās iesniedz rakstisku paziņojumu ANO Pārtikas un lauksaimniecības ģenerāldirektoram.

XVIII pants

ANO Pārtikas un lauksaimniecības ģenerāldirektors informē visas XVII panta 1. punktā minētās valdības un visas tā paša panta 4. punktā minētās organizācijas par ratifikācijas, apstiprināšanas, oficiāla apliecinājuma vai pievienošanās instrumenta deponēšanu, šīs konvencijas spēkā stāšanos, priekšlikumiem par grozījumiem, grozījumu pieņemšanas paziņojumiem, grozījumu spēkā stāšanos un izstāšanās paziņojumiem.

XIX pants

Šīs konvencijas oriģināleksemplāru deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības ģenerāldirektoram, kurš nosūta apliecinātas tā kopijas XVII panta 1. punktā minētajām valdībām un tā paša panta 4. punktā minētajām organizācijām.

▼B

To apliecinot, attiecīgo valdību pienācīgi pilnvaroti pārstāvji ir parakstījuši šo konvenciju. Konvencija parakstīta Riodežaneiro, 1966. gada 14. maijā, vienā eksemplārā angļu, franču un spāņu valodā, un visi trīs teksti ir vienlīdz autentiski.

▼M3

1. PIELIKUMS

STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

1. X panta 4. punktā minētās šķīrējtiesas sastāvs attiecīgā gadījumā jāveido no trim šķīrējtiesnešiem, kurus var iecelt šādi:

a) vienai no strīdā iesaistītajām pusēm būtu jāpaziņo šķīrējtiesneša vārds otrai strīdā iesaistītajai pusei, kurai savukārt četrdesmit dienu laikposmā pēc minētā paziņojuma būtu jāpaziņo otrā šķīrējtiesneša vārds. Strīdos starp vairāk nekā divām komisijas loceklēm iesaistītajām pusēm, kurām ir vienas un tās pašas intereses, ir kopīgi jāieceļ viens šķīrējtiesnesis. Strīdā iesaistītajām pusēm sešdesmit dienu laikā pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas būtu jāieceļ trešais šķīrējtiesnesis, kurš nav ne vienas, ne otras komisijas locekles valstspiederīgais un kuram nav tāda pati valstspiederība, kā pirmajiem diviem šķīrējtiesnešiem. Trešajam šķīrējtiesnesim ir jāvada šķīrējtiesa;

b) ja otrais šķīrējtiesnesis netiek iecelts noteiktajā termiņā vai ja puses noteiktajā termiņā nevar paust piekrišanu trešā šķīrējtiesneša iecelšanai, attiecīgo šķīrējtiesnesi pēc strīdā iesaistīto pušu pieprasījuma var iecelt komisijas priekšsēdētājs divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

2. Šķīrējtiesas lēmums būtu jāpieņem ar tās locekļu balsu vairākumu, un tās locekļiem balsojumā nebūtu jāatturas.

3. Šķīrējtiesas lēmums ir galīgs un saistošs strīdā iesaistītajām pusēm. Strīdā iesaistītajām pusēm šis lēmums būtu jāizpilda nekavējoties. Šķīrējtiesa var interpretēt lēmumu, ja to ir pieprasījusi kāda no strīdā iesaistītajām pusēm.

2. PIELIKUMS

ZVEJAS TIESĪBU SUBJEKTI

1. Pēc 2019. gada 18. novembra pieņemto konvencijas grozījumu stāšanās spēkā vienīgi tāds zvejas tiesību subjekts, kas līdz 2013. gada 10. jūlijam ir ieguvis sadarbības partnera statusu saskaņā ar komisijas noteiktajām procedūrām, kā tas izklāstīts Rezolūcijā [Rezolūcija 19-13], kas pieņemta līdztekus šim pielikumam, var, iesniedzot rakstisku instrumentu komisijas izpildsekretāram, izteikt savu stingro apņemšanos pakļauties šīs konvencijas noteikumiem un ievērot ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar to. Šāda apņemšanās iegūst spēku pēc trīsdesmit dienām no instrumenta saņemšanas dienas. Šāds zvejas tiesību subjekts var atsaukt šādu apņemšanos, iesniedzot rakstisku paziņojumu, kas adresēts komisijas izpildsekretāram. Atsaukums iegūst spēku pēc viena gada pēc tā saņemšanas dienas, ja vien paziņojumā nav norādīts vēlāks datums.

2. Ja šajā konvencijā tiek izdarīti papildu grozījumi, ievērojot XV pantu, zvejas tiesību subjekts, kas minēts 1. punktā, var, iesniedzot rakstisku instrumentu komisijas izpildsekretāram, izteikt savu stingro apņemšanos pakļauties grozītās konvencijas noteikumiem un ievērot ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar to. Šī zvejas tiesību subjekta apņemšanās iegūst spēku no dienas, kas minēta XV pantā, vai šajā punktā minētā rakstiskā paziņojuma saņemšanas dienā — atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.

3. Izpildsekretārs paziņo Līgumslēdzējām pusēm par šādu apņemšanās instrumentu vai paziņojumu saņemšanu; šādus paziņojumus dara pieejamus Līgumslēdzējām pusēm; sniedz zvejas tiesību subjektam Līgumslēdzēju pušu paziņojumus, tostarp paziņojumus par ratifikāciju, apstiprināšanu vai pievienošanos, kā arī par šīs konvencijas un tās grozījumu stāšanos spēkā; droši glabā visus šādus dokumentus, kurus viens otram sūtījuši zvejas tiesību subjekts un izpildsekretārs.

4. Šā panta 1. punktā minētais zvejas tiesību subjekts, kas, iesniedzot 1. un 2. punktā minēto rakstisko instrumentu, ir izteicis savu stingro apņemšanos pakļauties šīs konvencijas noteikumiem un ievērot ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar to, var piedalīties attiecīgajā komisijas darbā, tostarp lēmumu pieņemšanā, un tam mutatis mutandis ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā komisijas loceklēm, kā tas izklāstīts šīs konvencijas III, V, VII, IX, XI, XII un XIII pantā.

5. Ja strīdā ir iesaistīts 1. punktā minētais zvejas tiesību subjekts, kas izteicis savu apņemšanos uzņemties šīs konvencijas noteikumos paredzētās saistības saskaņā ar šo pielikumu, un ja strīdu nevar izšķirt izlīguma ceļā, ar strīdā iesaistīto pušu savstarpēju vienošanos tā izskatīšanu var atsevišķos gadījumos nodot ad hoc ekspertu komitejai vai – panākot vienošanos par strīda tvērumu – galīgai un saistošai šķīrējtiesai.

6. Šā pielikuma noteikumi, kas attiecas uz 1. punktā minētā zvejas tiesību subjekta līdzdalību, ir paredzēti tikai šīs konvencijas nolūkiem.

7. Jebkura puse, kas nav Līgumslēdzēja puse, jebkurš subjekts vai zvejas tiesību subjekts, kas iegūst sadarbības partnera statusu pēc 2013. gada 10. jūlija, netiek uzskatīts par zvejas tiesību subjektu šā pielikuma nolūkos, un tādējādi tam nav tādu pašu tiesību un pienākumu kā komisijas loceklēm, kā tas izklāstīts šīs konvencijas III, V, VII, IX, XI, XII un XIII pantā.

▼M1

NOBEIGUMA AKTS

Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu dalībvalstu pušu pilnvaroto pārstāvju konferencei

(Parīze, 1984. gada 9. un 10. jūlijs)

1. Pēc Francijas Republikas valdības uzaicinājuma Parīzē, 1984. gada 9. un 10. jūlijā notika Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu dalībvalstu pušu pilnvaroto pārstāvju konference.

2. Konferencē bija pārstāvētas šādas valstis: Amerikas Savienotās Valstis, Angola, Benina, Brazīlija, Dienvidāfrika, Francija, Gana, Japāna, Kanāda, Korejas Republika, Kotdivuāra, Kuba, Maroka, Portugāle, PSRS, Santome un Prinsipi, Senegāla, Spānija, Urugvaja un Venecuēla.

3. Eiropas Ekonomikas kopiena, kas bija uzaicināta kā novērotājs, un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija arī bija pārstāvētas konferencē un piedalījās tās darbā.

4. Konferences diskusiju pamatā bija Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas Madrides 1983. gada 9.-15. novembra astotās regulārās sanāksmes nobeiguma ziņojums.

5. Konferences dalībnieki vienojās par ziņojumam pievienoto protokolu attiecībā uz Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu XIV, XV un XVI panta grozījumiem.

6. Konferences dalībnieki vienojās arī par to, ka minētā protokola XIV panta 4. punkta noteikumi, tiem stājoties spēkā, ir piemērojami Eiropas Ekonomikas kopienai tādā nozīmē, ka Eiropas Ekonomikas kopienai būs tiesības un saistības kā vienai līgumslēdzējai pusei, jo īpaši attiecībā uz balsošanu un iemaksām Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas budžetā.

7. Konference ņēma vērā Japānas pārstāvja paskaidrojumus par procedūras problēmām, taču tās netika atrisinātas sanāksmes gaitā. Japānas pārstāvis kompromisa nolūkā tomēr neiebilda pret konferences laikā panākto vienošanos, lai nekavētu ātru Eiropas Ekonomikas kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par Atlantijas tunzivju saglabāšanu.

8. Konference lūdza Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju aizsardzību līgumslēdzēju pušu valdībām rīkoties saskaņā ar to iekšējām procedūrām protokola apstiprināšanai, ratifikācijai vai akceptēšanai, lai nodrošinātu protokola stāšanos spēkā iespējami īsā laikā.

Parakstīts Parīzē, 1984. gada 10. jūlijā

SIGNING PARTIES TO THE FINAL ACT OF THE CONFERENCE OF PLENIPOTENTIARIES OF THE STATES PARTIES TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE CONSERVATION OF ATLANTIC TUNAS

SIGNATAIRES DE L'ACTE FINAL DE LA CONFÉRENCE DES PLÉNIPOTENTIAIRES DES ÉTATS PARTIES À LA CONVENTION INTERNATIONALE POUR LA CONSERVATION DES THONIDÉS DE L'ATLANTIQUE

SIGNATARIOS DEL ACTA FINAL DE LA CONFERENCIA DE PLENIPOTENCIARIOS DE LOS ESTADOS PARTES EN EL CONVENIO INTERNACIONAL PARA LA CONSERVACIÓN DEL ATÚN DEL ATLÁNTICO