2003D0200 — LV — 04.12.2009 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS LĒMUMS 2003/200/EK (2003. gada 14. februāris), ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai veļas mazgāšanas līdzekļiem un groza Lēmumu 1999/476/EK (paziņots ar dokumenta numuru C(2003) 143) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 076, 22.3.2003, p.25)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS LĒMUMS 2003/200/EK

(2003. gada 14. februāris),

ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai veļas mazgāšanas līdzekļiem un groza Lēmumu 1999/476/EK

(paziņots ar dokumenta numuru C(2003) 143)

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1980/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par pārskatīto Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas programmu ( 1 ), jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu, tā kā: (1) Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts Kopienas ekomarķējumu piešķirt produktiem, kam ir īpašības, kuru dēļ tie var būtiski uzlabot galvenos vides aspektus. (2) Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts atbilstīgi ražojumu grupām noteikt īpašus ekomarķējuma kritērijus. (3) Tajā arī paredzēts ekomarķējuma kritērijus, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un pārbaudes prasības pārskatīt laikus pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esamības perioda beigām. (4) Lai atspoguļotu pārmaiņas tirgū, ir lietderīgi pārskatīt ekoloģiskos kritērijus, kuri noteikti ar Komisijas Lēmumu 1999/476/EK (1999. gada 10. jūnijs) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai veļas mazgāšanas līdzekļiem ( 2 ). Turklāt jāgroza minētā Lēmuma spēkā esamības termiņš, kas pagarināts ar Lēmumu 2002/172/EK ( 3 ), un ražojumu grupas definīcija. (5) Jāpieņem jauns Komisijas lēmums, ar ko minētajai ražojumu grupai noteiktu īpašus ekoloģiskos kritērijus, kuri būtu spēkā piecus gadus. (6) Lai uzņēmumiem, kuru ražojumiem pirms šā jaunā lēmuma piemērošanas ir bijis piešķirts ekomarķējums vai kuras par saviem ražojumiem pirms šā lēmuma piemērošanas iesniegušas pieteikumu ekomarķējuma saņemšanai, pietiktu laika minētos ražojumus pārveidot tā, lai tie atbilstu jaunajiem kritērijiem, būtu lietderīgi, ja ierobežotā laika posmā, kas nepārsniedz 18 mēnešus, vienlaikus būtu spēkā gan šajā lēmumā noteiktie jaunie kritēriji, gan Lēmumā 1999/476/EK noteiktie kritēriji. (7) Šajā lēmumā paredzēto pasākumu pamatā ir kritēriju projekts, ko izstrādājusi Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 13. pantu. (8) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

Lai veļas mazgāšanas līdzekļiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 piešķirtu Kopienas ekomarķējumu, tiem jāietilpst ražojumu grupā “veļas mazgāšanas līdzekļi”, kura definēta 2. pantā, un tiem jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.

2. pants

Pie ražojumu grupas “veļas mazgāšanas līdzekļi” pieder visi pulverveida, šķidrie vai citādi veļas mazgāšanas līdzekļi tekstilizstrādājumu mazgāšanai, kas galvenokārt paredzēti izmantošanai mājturības veļas mazgāšanas mašīnās, bet var būt izmantojami arī pašapkalpošanās veļas mazgātavās un parastajās veļas mazgātavās.

3. pants

Administratīvām vajadzībām šai ražojumu grupai tiek piešķirts ciparu kods “6”.

4. pants

Lēmuma 1999/476/EK 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Ražojumu grupas definīcija un ražojumu grupai noteiktie īpašie ekoloģiskie kritēriji ir spēkā līdz 2004. gada 31. janvārim.”

▼M2

5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “veļas mazgāšanas līdzekļi” un ar tiem saistītās novērtēšanas un pārbaudes prasības ir spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim.

▼B

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju mērķi

Šo kritēriju mērķi jo īpaši ir veicināt:

— transporta un enerģijas taupīšanu, dodot priekšroku kompaktiem veļas mazgāšanas līdzekļiem,

— ūdens piesārņojuma samazināšanos, samazinot veļas mazgāšanas līdzekļiem izmantojamo ķīmisko vielu kopējo daudzumu un ierobežojot potenciāli bīstamu sastāvdaļu lietošanu,

— atkritumu daudzuma samazināšanu, samazinot primārā iepakojuma materiāla daudzumu.

Bez tam šie kritēriji attīsta patērētāju vides apziņu. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina marķējuma piešķiršanu tādiem veļas mazgāšanas līdzekļiem, kuriem ir mazāka ietekme uz vidi.

Novērtēšanas un pārbaudes prasības

Konkrētas novērtēšanas un pārbaudes prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, pieņem, ka to izcelsme var būt attiecīgi no paša pieteikuma iesniedzēja un/vai tā piegādātāja(–iem) un/vai to piegādātāja(–iem) u. c.

Ja iespējams, testēšana jāizdara laboratorijās, kuras atbilst standartā EN ISO 17025 vai tam ekvivalentā standartā noteiktajām vispārīgajām prasībām.

Piemērotos gadījumos var izmantot citas testēšanas metodes, ja tās par līdzvērtīgām katram kritērijam norādītajām atzīst kompetentā iestāde, kura izvērtē pieteikumu.

Sastāvdaļu saturs produktā, kas nosaka prasību pēc ekoloģisko kritēriju ievērošanas apliecinošiem dokumentiem, parasti ir ≥ 0,1 % preparāta masas. Kritērijam par bīstamām, kaitīgām vai toksiskām vielām vai preparātiem šis saturs noteikts ≥ 0,01 % preparāta masas.

Pielikuma I.A papildinājumā ir mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datubāze (DID saraksts), kurā ir dati par visplašāk lietotajām mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļām. Pēc tās datiem aprēķina toksiskuma robežatšķaidījumu (CDV tox) un novērtē virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēju.

Attiecīgos gadījumos pieteikuma iesniedzējs var izmantot mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datubāzes vēlākās redakcijas, tiklīdz tās kļūst pieejamas.

Attiecībā uz sastāvdaļām, kas nav iekļautas DID sarakstā, pretendents uz savu atbildību atrod atbilstīgas attiecīgo parametru vērtības, izmantojot pielikuma I.B papildinājumā aprakstīto pieeju.

Attiecībā uz sastāvdaļām, kas nav minētas DID sarakstā, pretendents, lai dokumentētu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos, var izmantot I.C papildinājumā aprakstīto pieeju.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt iesniegt apstiprinošus dokumentus un izdarīt neatkarīgas pārbaudes.

Izvērtējot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, kompetentajām iestādēm ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai ISO 14001, ieviešanu (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).

Funkcionālā vienība un standartdeva

Funkcionālo vienību izsaka g/mazgāšanas reizi (gramos vienai mazgāšanas reizei). Augstas efektivitātes mazgāšanas līdzekļiem tā noteikta 4,5 kg sausas veļas mazgāšanai, bet mazas efektivitātes mazgāšanas līdzekļiem – 2,5 kg sausas veļas mazgāšanai mazgāšanas mašīnā. Deva, ko ražotājs iesaka patērētājiem “normāli netīras” veļas mazgāšanai ūdenī ar cietību 2,5 mmol CaCO3/l, tiek pieņemta par standartdevu ekoloģisko kritēriju aprēķināšanai un mazgāšanas efektivitātes noteikšanai. Ja dalībvalstī, kurā mazgāšanas līdzekli laiž tirgū, ūdens cietība nav 2,5 mmol CaCO3/l, pieteikuma iesniedzējs norāda izmantojamo standartdevu.

KRITĒRIJI

1. Ķīmisko vielu kopējais saturs

Ķīmisko vielu kopējais saturs ir mazgāšanas līdzekļa ieteicamā deva mīnus ūdens saturs, g/mazgāšanas reizi.

Ķīmisko vielu kopējais saturs nedrīkst pārsniegt 100 g/mazgāšanas reizi.

Novērtēšana un pārbaude:

kompetentajai iestādei sniedz informāciju, kurā precīzi norādīts ražojuma sastāvs, un aprēķinu datus, kas liecina par atbilstību minētajam kritērijam.

2. Nešķīstošas neorganiskas sastāvdaļas

Nešķīstošo neorganisko sastāvdaļu kopīgais daudzums, lietojot mazgāšanas līdzekli ieteicamajā devā, nedrīkst pārsniegt 30 g/mazgāšanas reizi.

Novērtēšana un pārbaude:

informāciju, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs, iesniedz kompetentajai iestādei kopā ar aprēķinu datiem, kas liecina par atbilstību minētajam kritērijam.

3. Toksiskums attiecībā uz ūdens organismiem

Katrai i–tajai sastāvdaļai toksiskuma robežatšķaidījumu (CDV tox) aprēķina pēc šādas formulas:

kur: masa (i) ir sastāvdaļas masa ieteicamajā devā, LF ir slodzes koeficients, un LTE ir sastāvdaļas koncentrācija, kurai ir ilglaicīga toksiska iedarbība.

LF un LTE parametru vērtības ir norādītas mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datubāzē (DID sarakstā) pielikuma 1.A papildinājumā. Ja attiecīgā sastāvdaļa nav iekļauta DID sarakstā, pretendents nosaka attiecīgās vērtības pēc pielikuma I.B papildinājumā aprakstītās metodes. Mazgāšanas līdzekļa toksiskuma robežatšķaidījumu CDV tox aprēķina, summējot visu tā sastāvdaļu CDV tox.

CDV tox= Σ CDV tox (sastāvdaļu)

Ieteicamās devas toksiskuma robežatšķaidījums nedrīkst pārsniegt 4 500 l/mazgāšanas reizi.

Novērtēšana un pārbaude:

informāciju, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs, iesniedz kompetentajai iestādei kopā ar CDV toxaprēķinu datiem, kas apliecina atbilstību minētajam kritērijam.

4. Fosfāti

Fosfātu kopējais daudzums (nātrija tripolifosfāta STPP veidā) ieteicamajā devā nedrīkst pārsniegt 25 g/mazgāšanas reizi.

Novērtēšana un pārbaude:

informāciju, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs, iesniedz kompetentajai iestādei kopā ar aprēķinu datiem, kas apliecina atbilstību minētajam kritērijam.

5. Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja

a) Bioloģiski viegli noārdāmas (aerobos apstākļos)

Visas mazgāšanas līdzekļa sastāvā esošās virsmaktīvās vielas ir bioloģiski viegli noārdāmas.

Novērtēšana un pārbaude:

kompetentajai iestādei iesniedz informāciju, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs. DID sarakstā (sk. pielikuma I.A papildinājumā) norādīts, vai konkrētā virsmaktīvā viela aerobos apstākļos bioloģiski noārdās (t. i., vielas, par kurām attiecīgajā ailē ir ieraksts “Y”, neizmanto). Par virsmaktīvajām vielām, kuras nav iekļautas DID sarakstā, iesniedz attiecīgo informāciju no literatūras vai citiem avotiem vai atbilstīgus testu rezultātus, kas rāda, ka attiecīgajām vielām piemīt bioloģiskās noārdīšanās spēja aerobos apstākļos. Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanas metodes noteiktas Padomes Direktīvā 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu ( 4 ), un tās vēlākos grozījumos, jo īpaši metodes, kas sīki izklāstītas V pielikuma C4 daļā, vai tām līdzvērtīgās OECD 301 A–F testa metodes, vai tām līdzvērtīgas ISO metodes. Desmit dienu “loga” principu nepiemēro. Izturēšanas līmeņi ir 70 % testiem, kas minēti Direktīvas 67/548/EEK V pielikuma C4–A daļā un C4–B daļā (un tiem līdzvērtīgajiem OECD 301 A un E testiem un līdzvērtīgajiem ISO testiem), un ir 60 % testiem C4–C, D, E un F (un tiem OECD 301 B, C, D un F testiem un līdzvērtīgajiem ISO testiem).

b) Bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos

Visas mazgāšanas līdzekļa sastāvā esošās virsmaktīvās vielas bioloģiski noārdās anaerobos apstākļos.

Novērtēšana un pārbaude:

iesniedz informāciju, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs. DID sarakstā (sk. pielikuma I.A papildinājumā) norādīts, vai konkrētā virsmaktīvā viela bioloģiski noārdās anaerobos apstākļos (t. i., vielas, par kurām attiecīgajā ailē ir ieraksts “Y”, neizmanto). Par virsmaktīvām vielām, kas nav iekļautas DID sarakstā, iesniedz attiecīgo informāciju no literatūras vai citiem avotiem vai atbilstīgus testu rezultātus, kas apliecina, ka attiecīgajām vielām piemīt bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos. Standartmetode bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos noteikšanai ir ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs) vai līdzvērtīga testa metode, uz prasība attiecībā uz noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos ir vismaz 60 %. Lai dokumentētu, ka anaerobos apstākļos bioloģiski noārdās vismaz 60 %, var izmantot arī citas testa metodes, kurās imitē attiecīgos anaerobos apstākļus (sk. I.C papildinājumu).

6. Bīstamas vai toksiskas vielas un preparāti

a) Mazgāšanas līdzekļa sastāvā nav vai tā sastāvā iekļauto preparātu sastāvā nav šādu vielu: — alkilfeniletoksilāti (APEO) un to atvasinājumi, — nitromuskusi un policikliskie muskusa savienojumi, piemēram: — — muskusksilols – 5–terc–butil–2,4,6–trinitro–m–ksilols, — ambretmuskuss – 4–terc–butil–3–metoksi–2,6–dinitrotoluols, — moskēns – 1,1,3,3,5–pentametil–4,6–dinitroindāns, — tibetīnmuskuss – 1–terc–butil–3,4,5–trimetil–2,6–dinitrobenzols, — ketonmuskuss – 4'–terc–butil–2'',6'–dimetil–3'',5'–dinitroacetafenons, — HHCB – (1,3,4,6,7,8–heksahidro–4,6,6,7,80,8–heksametilciklopenta(g)–2–benzopirāns), — AHTN – 6–acetil–1,1,2,4,4,7–heksametiltetralīns, — EDTA (etilēndiamīntetraacetāts), — NTA (nitriltriacetāts). Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs deklarē, ka uzskaitītās vielas mazgāšanas līdzekļa sastāvā nav iekļautas.

b) Nedrīkst izmantot četraizvietotos amonija sāļus, kas viegli bioloģiski nenoārdās. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs norāda precīzu mazgāšanas līdzekļa sastāvu un pievieno dokumentus, ar kuriem apliecināta izmantoto četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēja, un deklarāciju par to, ka šī prasība tiek ievērota.

c) Aerobos apstākļos grūti noārdāmo fosfonātu kopējais daudzums, mazgājot ar ieteicamo devu, nedrīkst pārsniegt 0,5 g/mazgāšanas reizi. Novērtēšana un pārbaude: pieteikuma iesniedzējs norāda precīzu mazgāšanas līdzekļa sastāvu un pievieno dokumentus, kas apliecina izmantoto fosfonātu bioloģiskās noārdīšanās spēju, un deklarāciju par to, ka šī prasība tiek ievērota.

b) Ražojumā neiekļauj sastāvdaļas, kas ir klasificētas vai kuras var klasificēt šādi: — R40 (kancerogenitāte ir daļēji pierādīta), — R45 (kancerogēna viela), — R46 (var radīt pārmantojamus ģenētiskus defektus), — R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), — R50–53 (ļoti toksisks ūdens organismiem un var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), — R51–53 (toksisks ūdens organismiem un var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), — R59 (bīstams ozona slānim), — R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām), — R61 (var kaitēt augļa attīstībai), — R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām), — R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), — R64 (var kaitēt zīdāmam bērnam), — R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks) vai jebkurš to apvienojums saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās turpmākiem grozījumiem vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu ( 5 ), un tās vēlākiem grozījumiem. Visām vielām vai preparātu sastāvdaļām, kas izmantotas sastāvā un pārsniedz 0,01 % no tā masas, arī jāatbilst iepriekšminētajai prasībai. Neatkarīgi no daudzuma nedrīkst izmantot konservantus, kuri klasificēti vai kurus var klasificēt ar R50–53. Novērtēšana un pārbaude: kompetentajai iestādei jāiesniedz informācija, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs. Par visām sastāvdaļām (gan vielām, gan preparātiem) jāiesniedz materiālu drošības datu eksemplāri. Pieteikuma iesniedzējam jādeklarē atbilstība minētajam kritērijam.

e) Produkts nedrīkst būt klasificēts ar R43 (saskaroties ar ādu, var izraisīt paaugstinātu jutīgumu) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu. Novērtēšana un pārbaude: informāciju, kurā precīzi norādīts mazgāšanas līdzekļa sastāvs, iesniedz kompetentajai iestādei kopā ar visu sastāvdaļu materiālu drošības datu lapas eksemplāriem, kur norāda katras sastāvdaļas attiecīgo klasifikāciju vai neatbilstību klasifikācijai, un deklarāciju par atbilstību minētajam kritērijam.

f) Visām sastāvdaļām, kas pievienotas mazgāšanas līdzeklim kā smaržvielas, jābūt ražotām atbilstīgi Starptautiskās smaržvielu asociācijas prakses kodeksam un/vai ar tām jārīkojas atbilstīgi minētajam kodeksam. Novērtēšana un pārbaude: iesniedz deklarāciju par atbilstību minētajam kritērijam.

7. Fermentu tīrība

Gatavajos fermentu preparātos nedrīkst būt mikroorganismu, kas producē fermentus.

Novērtēšana un pārbaude:

kompetentajai iestādei iesniedz testēšanas ziņojumu vai fermenta preparāta ražotāja izdotu sertifikātu.

8. Prasības attiecībā uz iepakojumu

a) Ja to nevar uzpildīt atkārtoti, primārā iepakojuma kopējā masa nedrīkst pārsniegt 3,7 g/mazgāšanas reizi mazgāšanas līdzekļiem tablešu formā un 1,7 g/mazgāšanas reizi visiem pārējiem.

b) Ja iepakojumu uzpilda atkārtoti, primārā iepakojuma kopējā masa nedrīkst pārsniegt 7 g/mazgāšanas reizi, un ražotājam jānodrošina atkārtota uzpildīšana. Atkārtoti uzpildāma iepakojuma masa nepārsniedz 1,7 g/mazgāšanas reizi.

c) Kartona iepakojums sastāv ≥ 80 % no otrreizējām izejvielām.

d) Primārais iepakojums no plastmasas ir marķēts saskaņā ar ISO 1043.

Novērtēšana un pārbaude:

pieteikuma iesniedzējs piegādā iepakojuma paraugu un iesniedz deklarāciju, kurā norāda uz atbilstību visām šā kritērija daļām. Primārā iepakojuma masas aprēķinus un deklarāciju par tajā esošo otrreizējo izejvielu saturu iesniedz kompetentajai iestādei. Primārais iepakojums definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu ( 6 ).

9. Mazgāšanas efektivitāte

Ražojuma mazgāšanas efektivitāte salīdzina ar tāda paša tipa mazgāšanas standartlīdzekļiem saskaņā ar ES ekoloģiskām prasībām atbilstīgu mazgāšanas līdzekļu mazgāšanas efektivitātes noteikšanas metodi “ES ekomarķējuma piešķiršana veļas mazgāšanas līdzekļiem: mājturībā lietojamo mazgāšanas līdzekļu efektivitātes tests” (2002. gada 4. decembra redakcija un tās turpmākie grozījumi).

Novērtēšana un pārbaude:

pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas ziņojumu, kurā norādīts, ka mazgāšanas līdzeklis atbilst šajā testēšanas metodē definētajām minimālajām prasībām.

10. Informācija patērētājam

a) Informācija uz iepakojuma

Visiem ražojumu grupas produktiem, kuriem piešķirts ekomarķējums, uz iepakojuma jābūt šādam (vai līdzvērtīgam) tekstam:

“EKOLOĢISKI NEKAITĪGA VEĻAS MAZGĀŠANA NOZĪMĒ:

— veļu pirms mazgāšanas šķirot (piemēram, pēc krāsas, netīrības, materiāla),

— piekraut mazgāšanas mašīnu pilnu un tikai tad ieslēgt,

— nelietot pārāk daudz mazgāšanas līdzekļa, ievērot ieteikumus par devām,

— izvēlēties zemtemperatūras mazgāšanas režīmus.

Izmantojot šo mazgāšanas līdzekli, kuram piešķirts ekoloģiskais marķējums, un ievērojot šos ieteikumus, mazinās ūdens piesārņojums, atkritumu veidošanās un enerģijas patēriņš. Lai iegūtu plašāku informāciju, apmeklējiet ES ekomarķējuma tīmekļa vietni http://europa.eu.int/ecolabel.”

Pēc pieprasījuma jābūt pieejamai sīkākai informācijai par mazgāšanas līdzekli. Šim nolūkam uz iepakojuma jābūt frāzei, ka gadījumā, ja patērētājs par mazgāšanas līdzekli vēlas uzzināt ko vairāk, viņam jāsazinās ar ražotāja vai mazumtirgotāja klientu apkalpošanas nodaļu.

b) Norādījumi par devām

Ja mazgāšanas efektivitātes rādītājs, kas noteikts, novērtējot mazgāšanas īpašības, ir lielāks par 24 vienībām, pievieno šādu (vai līdzvērtīgu) tekstu: “Grūti tīrāmi traipi pirms mazgāšanas jāapstrādā īpaši”.

Uz ražojuma iepakojuma ir norādījumi par devām un ieteikums patērētājiem sazināties ar ūdensapgādes uzņēmumu vai pašvaldību, lai noskaidrotu ūdensvada ūdens cietību.

Ieteicamās devas jānorāda “normāli” un “ļoti” netīrai veļai atkarībā no ūdens cietības attiecīgajās valstīs, un tās izsaka attiecībā pret tekstilizstrādājumu masu. Ja ieteicamās devas norāda, izmantojot dozatoru, uz iepakojuma skaidri norāda dozatora tilpumu (ml).

Lai rosinātu patērētājus nelietot pārāk daudz mazgāšanas līdzekļu un ievērot ieteiktās devas, ja iepakojumā nav dozatora (vai vāciņa) ar iedaļām vismaz pa 10 ml, tad tas ir saņemams pēc pieprasījuma.

Norāda mazgāšanas efektivitāti “normāli netīras” veļas mazgāšanai dažādas cietības ūdenī.

Ieteicamās devas “normāli netīras” veļas mazgāšanai mīkstā (1. cietības klases) ūdenī un “ļoti netīras” veļas mazgāšanai cietā (3. vai 4. cietības klases) ūdenī nedrīkst atšķirties vairāk kā 2 reizes.

Standartdevai, kas izmantota mazgāšanas efektivitātes noteikšanai un atbilstības ekoloģiskajiem kritērijiem aprēķināšanai, ir jābūt tādai pašai kā ieteicamajai devai “normāli netīras” veļas mazgāšanai ūdenī, kura cietība atbilst 2,5 mmol CaCO3/l dalībvalstī, kurā izdarīta testēšana.

Ja ieteikumos minēts tikai ūdens, kura cietība ir zemāka par 2,5 mmol CaCO3/l, “normāli netīras” veļas mazgāšanai ieteicamajai maksimālajai devai jābūt mazākai par iepriekšējā daļā minēto standartdevu.

c) Informācija par sastāvdaļām un to marķējums

Jāievēro Komisijas Ieteikums 89/542/EEK (1989. gada 13. septembris) par mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļu marķēšanu ( 7 ).

Marķējumā jābūt uzrādītām šādām sastāvdaļu grupām neatkarīgi no to masas daļas mazgāšanas līdzeklī:

— fermenti: norāda fermentu veidu (piemēram, proteāze, lipāze),

— konservanti: apraksts un marķējums pēc IUPAC nomenklatūras,

— dezinfekcijas līdzekļi: apraksts un marķējums pēc IUPAC nomenklatūras.

Ja mazgāšanas līdzeklim ir smaržvielas piedeva, to norāda uz iepakojuma.

Novērtēšana un pārbaude:

kompetentajai iestādei iesniedz ražojuma iepakojuma paraugu un deklarāciju par atbilstību katrai no minētā kritērija daļām.

11. Ziņas ekomarķējumā

Ekomarķējuma 2. ailē iekļauj šādu tekstu:

“* Veicina ūdens piesārņojuma mazināšanos

* Palīdz samazināt resursu patēriņu”

.

Novērtēšana un pārbaude

: pieteikumam iesniedzējs iesniedz tā ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir marķējums, kā arī deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.









I.A papildinājums

DID SARAKSTS

Mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datubāze un pieeja, kas jāievēro attiecībā uz datubāzē neiekļautajām sastāvdaļām







A. Tālāk dotos datus par visbiežāk izmantotajām mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļām izmanto ekoloģisko kritēriju aprēķinos Piezīme: Parametrus NBO, SI, II, TSP, kā arī NBO korekcijas koeficientus CF šajā ražojuma grupā neizmanto Mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datubāze (DID saraksts; 29.09.98. redakcija) DID Nr. Sastāvdaļas Toksiskums Slodzes koeficients (LF) Organiskās vielas, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos (anNBDO) Organiskās vielas, kas bioloģiski nenoārdās aerobos apstākļos (aNBDO) Šķīstošās neorganiskās vielas (SI) Nešķīstošās neorganiskās vielas (II) TSP Nekaitīgā koncentrācija NOEC LTE Anjonās virsmaktīvās vielas 1 C 10–13 Lineārie alkilbenzosulfonāti (LAS) (Na0 11,5–11,8, C14 < 1 %) 0,3 0,3 0,05 Y, CF = 0,75 Ο Ο Ο 2,3 2 citi LAS (C 14 > 1 %) 0,12 0,12 0,05 Y, CF = 1,5 Ο Ο Ο 2,3 3 C 14/17 Alkilsulfonāti 0,27 0,27 0,03 Y, CF = 0,75 Ο Ο Ο 2,5 4 C 8/10 Alkilsulfāti EC50 = 2,9 0,15 0,02 Ο Ο Ο Ο 1,9 5 C 12–15 AS 0,1 0,1 0,02 Ο Ο Ο Ο 2,2 6 C 12–18 AS LC50 = 3 0,15 0,02 Ο Ο Ο Ο 2,3 7 C 16/18 FAS 0,55 0,55 0,02 Ο Ο Ο Ο 2,5 8 C 12–15 A 1–3 EO sulfāti 0,15 0,15 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,1 9 C 16/18 A 3–4 EO sulfāti nav pārbaudītu datu 0,1 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,2 10 C8–dialkilsulfosukcināts LC50 = 7,5 0,4 0,5 Υ, CF = 1,5 Ο Ο Ο 2 11 C 12/14 sulfotaukskābju metilesteri EC50 = 5 0,25 0,05 Υ, CF = 0,75 Ο Ο Ο 2,1 12 C 16/18 sulfotaukskābju metilesteri 0,15 0,15 0,05 Υ, CF = 0,75 Ο Ο Ο 2,3 13 C 14/16 olefīnu alfa sulfonāti LC50 = 2,5 0,13 0,05 Υ, CF = 0,75 Ο Ο Ο 2,3 14 C 14–18 olefīnu alfa sulfonāti LC50 = 1,4 0,07 0,05 Υ, CF = 2,0 Ο Ο Ο 2,4 15 ZIEPES (C12–22) ECO = 1,6 1,6 0,05 Ο Ο Ο Ο 2,9 Nejonu virsmaktīvās vielas 16 C 9/11 A > 3–6 EO lin. vai monosazarots EC50 = 3,3 0,7 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,4 17 C 9/11 A > 6–9 EO lin. vai monosazarots EC50 = 5,4 1,1 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,2 18 C 12–15 A 2–6 EO, lineārs vai monosazarots 0,18 0,18 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,5 19 C 12–15 (Vid. C <14) A > 6–9 EO, lineārs vai monosazarots 0,24 0,24 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,3 20 C 12–15 (Vid. C > 14) A > 6–9 EO 0,17 0,17 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,3 21 C 12–15 A > 9–12 EO LC50 = 0,8 0,3 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,2 22 C 12–15 A 20–30 EO EC50 = 13 0,65 0,05 Ο Ο Ο Ο 2 23 C12–15A>30EO LC50 = 130 6,5 0,75 Ο Υ Ο Ο 0 (3) 24 C 12/18 A 0–3 EO nav datu 0,01 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,9 25 C12–18 A 9 EO 0,2 0,2 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,4 26 C 16/18 A 2–6 EO 0,03 0,03 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,6 27 C 16/18 A > 9–12 EO LC50 = 0,5 0,05 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,3 28 C 16/18 A 20–30 EO EC50 = 18 0,36 0,05 Ο Ο Ο Ο 2,1 29 C 16/18 A > 30 EO LC50 = 50 2,5 0,75 Ο Υ Ο Ο 0 (3) 30 C 12/14 glikozes amīdi 4,3 4,3 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,2 31 C 16/18 glikozes amīdi 0,116 0,116 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,5 32 C 12/14 alkilpoliglikozīds 1 1 0,03 Ο Ο Ο Ο 2,3 Amfotērās virsmaktīvās vielas 33 C 12–15 alkildimetilbetaīni 0,03 0,03 0,05 Υ, CF = 2,5 Ο Ο Ο 2,9 34 C12–18 alkilamidopropilbetaīns 0,03 0,03 0,05 Υ, CF = 2,5 Ο Ο Ο 2,8 Pretputu līdzekļi 35 Silikoni ECO = 241 4,82 0,4 Υ, CF = 0,75 Υ Ο Ο 0,0 36 Parafīns nav datu 100 0,4 Ο Υ Ο Ο 0 (3) Auduma mīkstinātāji 37 Glicerīns LC50 > 5–10 gl 1 000 0,13 Ο Ο Ο Ο 1,2 Pamatvielas 38 Nātrija tripolifosfātā izteikti fosfāti (STPP) 1 000 0,6 Ο Ο Υ Ο 0,0 39 Ceolīts A 120 120 0,05 Ο Ο Ο Υ 0,0 40 Citrāts EC50 = 85 85 0,07 Ο Ο Ο Ο 0,6 41 Polikarboksilāti un to atvasinājumi 124 124 0,4 Υ, CF = 0,1 Υ Ο Ο 0 (3) 42 GAY 1 000 0,05 Ο Ο Ο Υ 0,0 43 Karbonāti/hidrogēnkarbonāti LC50 = 250 250 0,8 Ο Ο Υ Ο 0,0 44 Taukskābes (C > 14) ECO = 1,6 1,6 0,05 Ο Ο Ο Ο 2,9 45 Silikāti/disilikāti EC50 > 1 000 1 000 0,8 Ο Ο Υ Ο 0,0 46 NTA 19 19 0,13 Ο Ο Ο Ο 0,6 47 Poliaspargīnskābes Na sāls 125 12,5 0,13 Υ, CF = 0,1 Ο Ο Ο 1,2 Balinātāji 48 Monoperborāti (izteikti borātu veidā) 1–10 6 1 Ο Ο Υ Ο 0,0 49 Tetraperborāti (izteikti borātu veidā) 1–10 6 1 Ο Ο Υ Ο 0,0 50 Perkarbonāti (sk. karbonāti) LC50 = 250 250 0,8 Ο Ο Υ Ο 0,0 51 TAED ECO = 500 ECO = 500 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,0 Šķīdinātāji 52 C 1–C 4 spirti LC50 = 8 000 100 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,3 53 Monoetanolamīns 0,78 0,78 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,4 54 Dietanolamīns 0,78 0,78 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,3 55 Trietanolamīns 0,78 0,78 0,13 Ο Ο Ο Ο 2 Dažādi 56 Polivinilpirolidons (PVP/PVNO/PVPVI) EC50 > 100 100 0,75 Υ, CF = 0,1 Υ Ο Ο 0 (3) 57 Fosfonāti 7,4 7 0,4 Υ, CF = 0,5 Υ Ο Ο 0 (3) 58 EDTA LOEC = 11 11 1 Υ, CF = 0,1 Υ Ο Ο 0 (3) 59 CMC LC50 > 250 250 0,75 Υ, CF = 0,1 Υ Ο Ο 0 (3) 60 Na sulfāts EC50 = 2 460 1 000 1 Ο Ο Υ Ο 0,0 61 Mg sulfāts EC50 = 788 800 1 Ο Ο Υ Ο 0,0 62 Na hlorīds EC50 = 650 650 1 Ο Ο Υ Ο 0,0 63 Urīnviela LC50 >10 000 100 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,1 64 Maleīnskābe LC50 = 106 2,1 0,13 Ο Ο Ο Ο 0,8 65 Ābolskābe LC50 = 106 2,1 0,13 Ο Ο Ο Ο 0,6 66 Ca formiāts 100 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,0 67 Silīcija oksīds 100 0,05 Ο Ο Ο Υ 0,0 68 Polimēri ar augstu molekulmasu PEG > 4000 100 0,4 Ο Υ Ο Ο 0 (3) 69 Polimēri ar nelielu molekulmasu PEG < 4000 100 0,13 Ο Ο Ο Ο 1,1 70 Kumola sulfonāts LC50 = 66 6,6 0,13 Υ, CF = 0,25 Ο Ο Ο 1,7 71 Ksilola sulfonāts LC50 = 66 6,6 0,13 Υ, CF = 0,25 Ο Ο Ο 1,6 72 Toluola sulfonāti LC50 = 66 6,6 0,13 Υ, CF = 0,25 Ο Ο Ο 1,4 73 Na–/Mg–/KOH 100 1 Ο Ο Υ Ο 0,0 74 Fermenti LC50 = 25 25 0,13 Ο Ο Ο Ο 2,0 75 Lietotie smaržvielu sastāvi LC50 = 2–10 0,02 0,1 Υ, CF = 3,0 Υ Ο Ο 0 (3) 76 Krāsvielas LC50 = 10 0,1 0,4 Υ, CF = 3,0 Υ Ο Ο 0 (3) 77 Ciete nav datu 250 0,1 Ο Ο Ο Ο 0,97 78 Zn ftalocianīnsulfonāts 0,16 0,016 0,07 (4) Υ, CF = 2,5 Υ Ο Ο 0 (3) 79 Anjonu poliesteris (netīrumu atdalīšanas polimērs) EC50 = 310 310 0,4 Υ, CF = 0,1 Υ Ο Ο 0 (3) 80 Iminodisukcināts 23 2,3 0,13 Υ, CF = 0,25 Ο Ο Ο 1,1 Optiskie dzidrinātāji = FWA 81 FWA 1 (1) LCO = 10 1,0 0,4 Y, CF = 1,5 Υ Ο Ο 0 (3) 82 FWA 5 (2) 3,13 3,13 0,4 Υ, CF = 0.5 Υ Ο Ο 0 (3) Papildu sastāvdaļas 83 Alkilaminoksīdi (C 12–18) 0,08 0,08 0,05 Υ, CF = 2,5 Ο Ο Ο 3,2 84 Gliceret(6–1 7EO)kokoāts EC50 = 32 1,6 0,05 Ο Ο Ο Ο 2,1 85 Fosfātu esteri (C 12–18) EC50 = 38 1,9 0,05 Υ, CF = 0,25 Ο Ο Ο 2,3 (1) FWA 1 = dinātrija 4,4–bis (4–anilīn–5–morfolīn–1,3,5–triazīn–2–il)aminostilbēna–2,2–disulfonāts. (2) FWA 5 = dinātrija 4,4–bis (2–sulfostiril)bifenils. (3) TSP aerobos apstākļos nenoārdāmām organiskām vielām ir noteikts vienāds ar nulli. (4) Ātra fotosabrukšana. Piezīmes: Y = jā, kritēriju piem3ēro. O = nē, kritēriju nepiemēro. LTE = koncentrācija, kas izraisa ilglaicīgu iedarbību. NOEC = koncentrācija, kurā nav novērojama iedarbība. CF = korekcijas koeficients anaerobos apstākļos nenoārdāmām organiskām vielām. TSP = teorētiskais skābekļa patēriņš.









I.B papildinājums

Izmantojamā pieeja gadījumos, kad sastāvdaļas nav iekļautas mazgāšanas līdzekļu sastāvdaļu datubāzē (DID sarakstā)

Toksiskums ūdens vidē

Aprēķinot toksisko robežatšķaidījumu (toksiskumu), jāņem vērā zemākā apstiprinātā ilglaicīgā iedarbība (LTE) uz zivīm, ūdensblusām (Daphnia magna) vai aļģēm.

Gadījumos, kad izmanto datus par homologiem un/vai datus par struktūras un aktivitātes kvantitatīvajām sakarībām – QSAR (Quantitative Structure Activity Relationships), galīgos datus par ilglaicīgo toksiskumu (LTE) var koriģēt.

Ja šādu datu nav, ilglaicīgo toksiskumu novērtē, izmantojot nenoteiktības koeficientu (UF) datiem par jutīgākajām sugām:

Vielas, kas nav virsmaktīvas







PIEEJAMIE DATI IZMANTOJAMAIS NENOTEIKTĪBAS KOEFICIENTS UF Vismaz 2 akūtas LC50 zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 100 1 NOEC zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 10 2 NOEC zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 5 3 NOEC zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 1 ņem mazāko apstiprināto NOEC

Atkāpes no šā noteikuma pieļaujamas gadījumos, kad zinātniski pamatota ir mazāku koeficientu vai skaitlisko vērtību izmantošana. NOEC ir nekaitīgā koncentrācija (ilglaicīgos izmēģinājumos).

Virsmaktīvās vielas







PIEEJAMIE DATI IZMANTOJAMAIS NENOTEIKTĪBAS KOEFICIENTS UF Vismaz 2 NOEC zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 1 (zemākā NOEC) 1 NOEC zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 1 (NOEC, ja sugas ir jutīgākas pret akūtu toksiskumu) 10 (ja suga nav pārāk jutīga akūta toksiskuma ziņā) 3 LC50 zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 20 (zemākā LC50 vērtība) Vismaz viena LC50 vērtība zivīm, ūdensblusām vai aļģēm 50 (mazākā LK50) vai 20 īpašos gadījumos (sk. tālāk)

Pēdējā no iepriekš minētajiem gadījumiem nenoteiktības koeficienta 50 vietā var izmantot koeficientu 20 tikai tad, ja ir pieejami 1–2 dati par L(E)C50 (LC50 attiecībā uz toksiskumu zivīm, EC50 attiecībā uz ūdensblusām un aļģēm), un no informācijas par citiem savienojumiem var secināt, ka izmēģinājumi veikti ar jutīgākajām sugām. Šo noteikumu var izmantot tikai attiecībā uz homologiem. Īpaši jāuzsver, ka izmantotajām ilglaicīgās iedarbības (LTE) vērtībām jāatbilst homologu grupā attiecībā uz alkilķēdes garumu lineārajiem alkilbenzilsulfonātiem (LAS) vai attiecībā uz etoksigrupu skaitu spirtu etoksilātiem gadījumos, kad var noteikt struktūras un aktivitātes kvantitatīvās sakarības (QSAR).

Attiecībā uz konkrēto ķīmisko vielu visām atkāpēm no iepriekš aprakstītās shēmas jābūt labi pamatotām.

Slodzes koeficienti

Slodzes koeficientus nosaka saskaņā ar Komisijas Direktīvu 93/67/EEK (1993. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka principus to risku novērtēšanai, kurus cilvēkiem un videi rada vielas ( 8 ), par ko paziņo saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK, un Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 ( 9 ).

Organiskās vielas, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos: korekcijas koeficientu CF ( 10 ) noteikšanas shēma

RB : aerobos apstākļos bioloģiski viegli noārdāma

LTE : ilglaicīga iedarbība

CF : korekcijas koeficients









I.C papildinājums

Bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos dokumentēšana

Turpmāk aprakstīto pieeju var izmantot bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos dokumentēšanai par DID sarakstā neiekļautām sastāvdaļām.

1. Izdara piemērotu ekstrapolāciju. Kopējās bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos ekstrapolēšanai izmanto testēšanas rezultātus, kas iegūti ar vienu pēc ķīmiskās struktūras līdzīgu izejvielu. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos apstiprināta virsmaktīvajai vielai (vai homologu rindai), kas iekļauta DID sarakstā, var uzskatīt, ka līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos (piemēram, bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir C12–15 A 1–3 EO sulfātam (DID Nr. 8), un var uzskatīt, ka tā līdzīga būs arī C12–15 A 6 EO sulfātam). Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos virsmaktīvai vielai apstiprināta, izmantojot attiecīgu testēšanas metodi, var uzskatīt, ka līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos (piemēram, literatūras datus par četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos var izmantot, lai dokumentētu citu četraizvietoto amonija sāļu ar estera saiti oglekļa virknē bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos).

2. Izdara bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos skrīninga testu. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, izdara skrīninga testu pēc ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnija redakcijā) vai citas līdzvērtīgas metodes.

3. Izdara pazeminātas devas bioloģiskās noārdīšanās spējas testu. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, kā arī gadījumos, kad rodas eksperimentālas problēmas skrīninga testā (piemēram, inhibēšana pārbaudāmās vielas toksiskuma dēļ), testu izdara atkārtoti, izmantojot pazeminātu devu, un bioloģisko noārdīšanos kontrolē, izmantojot 14C izotopu, vai veicot ķīmiskās analīzes. Testus, kuros izmanto pazeminātas devas, izdara pēc OECD 308 (2000. gada augusta redakcija) vai citas līdzvērtīgas metodes.