2011R0677 — LV — 29.05.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

No

▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 677/2011

(2011. gada 7. jūlijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Tīkla funkcijas būtu jānodrošina ekonomiski efektīvi, jo īpaši izvairoties no centienu dublēšanās un tādējādi nodrošinot šo funkciju izpildi ar samazinātiem vai vismaz nepalielinātiem finanšu un cilvēkresursiem, kas vajadzīgi dalībvalstīm prasību izpildei saistībā ar šo regulu salīdzinājumā ar situāciju, pirms iecēla tīkla pārvaldnieku.

Ņemot vērā, ka tīkla pārvaldības efektivitāte ir atkarīga no tīkla funkciju tūlītējas uzsākšanas, dalībvalstis jau ir uzticējušas Eirokontrolei veikt ATFM.

Eiropas maršrutu tīkla plānošanai un nepietiekamo resursu koordinācijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 551/2004 nebūtu jāskar dalībvalstu suverenitāte attiecībā uz to gaisa telpu un dalībvalstu prasības attiecībā uz sabiedriskās kārtības, valsts drošības un aizsardzības jautājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 549/2004.

I

NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1. Šī regula nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantu, lai ļautu optimāli izmantot gaisa telpu Eiropas vienotajā gaisa telpā un nodrošinātu, ka gaisa telpas izmantotāji var izmantot vēlamās trajektorijas, vienlaikus paverot maksimālas piekļuves iespēju gaisa telpām un aeronavigācijas pakalpojumiem.

2. Tīkla pārvaldības nolūkos šī regula jo īpaši attiecas uz dalībvalstīm, Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (Aģentūra), gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu ekspluatantiem, lidostu laika nišu koordinatoriem un ekspluatācijas organizācijām valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī.

3. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 1. panta 3. punktu un neierobežojot valstu gaisa kuģu ekspluatāciju saskaņā ar Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 3. pantu, dalībvalstis piemēro šo regulu gaisa telpā, par kuru tās ir atbildīgas ICAO EUR un AFI reģionos.

4. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. pantu šī regula dalībvalstīm neliedz piemērot pasākumus, ciktāl tie vajadzīgi, lai aizsargātu būtiskas drošības un aizsardzības politikas intereses.

2. pants

Definīcijas

Šīs regulas mērķiem piemēro Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā minētās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

19) “ietekme uz tīklu” ir – saistībā ar radiofrekvenču funkciju, kas iekļauta II pielikumā, – situācija, kad radiofrekvenču piešķīrums degradē, traucē vai pārtrauc tīkla viena vai vairāku radiofrekvenču piešķīrumu darbību vai vēršas pret to aviācijas radiofrekvenču joslas optimālu izmantošanu, uz kurām attiecas šī regula;

II

NODAĻA

TĪKLA FUNKCIJU ORGANIZĀCIJA UN PĀRVALDĪBA

3. pants

Tīkla pārvaldnieka izveide

1. Lai izpildītu uzdevumus, kas vajadzīgi to funkciju izpildei, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā un šīs regulas pielikumos, tiek izveidota objektīva un kompetenta iestāde (tīkla pārvaldnieks).

2. Tīkla pārvaldnieka pilnvaru laiks sakrīt ar darbības uzlabošanas sistēmas pārskata periodu, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 691/2010 7. panta 1. punktā. Tam jābūt pietiekami garam, lai varētu uzkrāt pieredzi, pildot šīs funkcijas. Tas nedrīkst būt īsāks par diviem pārskata periodiem, un to var atjaunot.

3. Tīkla pārvaldnieka iecelšana notiek ar Komisijas lēmumu pēc apspriešanās ar Vienotās gaisa telpas komiteju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktu un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas. Minētajā lēmumā ietver nominācijas noteikumus un nosacījumus, ieskaitot finansējumu un tās atsaukšanas nosacījumus. Komisija katra 2. punktā minētā pārskata perioda beigās izvērtē atbilstību šiem nosacījumiem.

4. Tīkla pārvaldnieks veic šādas funkcijas:

Komisija var pievienot citas tīkla pārvaldnieka funkcijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. panta 3. punktu vai 6. panta 4. punkta c) apakšpunktu.

5. Tīkla pārvaldnieks veic arī ATFM funkciju, kā minēts Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. panta 6. punktā un Regulā (ES) Nr. 255/2010.

4. pants

Tīkla pārvaldnieka uzdevumi

1. Lai atbalstītu 3. pantā minēto funkciju izpildi, tīkla pārvaldnieks veic šādus uzdevumus nolūkā nepārtraukti uzlabot tīkla darbību Eiropas vienotajā gaisa telpā, kas veicina Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 691/2010, un jo īpaši:

c) izstrādā integrētu Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, kā noteikts I pielikumā;

2. Tīkla pārvaldnieks palīdz īstenot darbības uzlabošanas sistēmu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 691/2010.

3. Lai izpildītu savus uzdevumus, tīkla pārvaldnieks nodrošina sekojošo:

c) tās atbildības zonā esošo darbību atbilstoša koordinācija, kā arī optimizācija, savietojamība un sadarbspēja;

4. Pēc Komisijas vai Aģentūras pieprasījuma tīkla pārvaldnieks atbild uz ad hoc pieprasījumiem sniegt informāciju, konsultācijas, analīzes vai veic citus līdzīgus papildu uzdevumus, kas saistīti ar dažādām funkcijām.

5. pants

Tīkla stratēģijas plāns

▼M1

1. Lai tīklu vadītu ilgtermiņa perspektīvā, tīkla vadītājs izstrādā, uztur un īsteno tīkla stratēģijas plānu, kas ir saskaņots ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 ( 7 ) 8. pantā noteikto pārskata periodu.

▼B

2. Tīkla stratēģijas plāns sniedz informāciju, kas norādīta IV pielikumā.

3. Tīkla stratēģijas plāna nolūks ir sasniegt darbības uzlabošanas mērķus tīkla funkcijām, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 691/2010.

▼M1

4. Tīkla stratēģijas plānu regulāri atjaunina vismaz 12 mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma.

▼B

6. pants

Tīkla darbības plāns

1. Lai īstenotu tīkla stratēģijas plānu darbības līmenī, tīkla pārvaldnieks sīki izstrādā tīkla darbības plānu.

2. Tīkla darbības plāns sniedz informāciju, kas norādīta V pielikumā.

3. Tīkla darbības plāns jo īpaši pieņem pasākumus, lai sasniegtu Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 691/2010, aptverot trīs līdz piecu gadu, gada, sezonas, nedēļas un dienas periodus.

4. Tīkla darbības plānā ietver militārās prasības, ja to prasa dalībvalstis.

5. Tīkla darbības plānā iekļauj Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plānu un radiofrekvenču ekvivalentu un SSR retranslatoru kodus.

6. Tīkla darbības plānā norāda darbības ierobežojumus, sastrēgumus, uzlabošanas pasākumus un sanācijas vai mazināšanas risinājumus.

7. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, funkcionālie gaisa telpas bloki un lidostu ekspluatanti nodrošina, ka to darbības plāni ir saskaņoti ar tīkla darbības plānu. Tīkla pārvaldnieks nodrošina tīkla darbības plāna saskaņotību.

8. Tīkla darbības plānu regulāri atjaunina, ņemot vērā visas attiecīgās tīkla funkciju attīstības vajadzības un prasības.

7. pants

Tīkla pārvaldnieka kompetence

1. Neskarot dalībvalstu pienākumus, tīkla pārvaldnieks, pildot savus uzdevumus, pieņem atsevišķus pasākumus, kas izriet no sadarbības lēmumu pieņemšanas procesa. Ar šiem pasākumiem saistītās puses īsteno tos.

2. Ja dalībvalsts pienākumi neļauj pieņemt šādus atsevišķus pasākumus, tīkla pārvaldnieks šādā gadījumā nodod lietu Komisijai tālākai izskatīšanai.

3. Tīkla pārvaldnieks arī iesaka pasākumus attiecībā uz citiem jautājumiem, ko pieprasa tīkla darbības uzlabošana.

4. Savā atbildības jomā tīkla pārvaldnieks veic pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka tiek izpildīti piemērojamie Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 691/2010 9. pantā.

5. Tīkla pārvaldnieks vāc, konsolidē un analizē visus attiecīgos datus, kas norādīti I līdz VI pielikumā. Tas saskaņā ar pieprasījumu sniedz šo informāciju Komisijai, Aģentūrai vai Darbības rezultātu pārskatīšanas iestādei, kā norādīts Regulā (ES) Nr. 691/2010.

8. pants

Attiecības ar iesaistītajām ieinteresētajām personām

1. Lai veiktu savus uzraudzības un tīkla vispārējās darbības uzlabošanas uzdevumus, tīkla pārvaldnieks ar iesaistītajām ieinteresētajām personām izstrādā atbilstošu darba kārtību, kā paredzēts 15. pantā.

2. Iesaistītās ieinteresētās personas nodrošina to, ka vietējā vai funkcionālo gaisa telpas bloku līmenī īstenotie pasākumi ir saderīgi ar tīkla līmenī, izmantojot uz sadarbību balstītas lēmumu pieņemšanas procesu, pieņemtajiem pasākumiem.

3. Iesaistītās ieinteresētās personas tīkla pārvaldniekam sniedz attiecīgos datus, kas norādīti I līdz VI pielikumā, ievērojot visus termiņus, prasības attiecībā uz pilnīgumu vai precizitāti, kas saskaņotas ar tīkla pārvaldnieku.

4. Iesaistītās ieinteresētās personas, kas apšauba atsevišķus pasākumus, ko tīkla pārvaldnieks veic saskaņā ar 7. panta 1. punktu, var lūgt pārskatīt šos pasākumus piecu darbdienu laikā no to pieņemšanas. Pārskatīšanas pieprasījums neaptur atsevišķos pasākumus.

5. Tīkla pārvaldnieks apstiprina vai groza attiecīgos pasākumus piecu darbdienu laikā vai tīkla krīzes gadījumā – 48 stundu laikā.

9. pants

Attiecības ar dalībvalstīm

1. Pildot savus uzdevumus, tīkla pārvaldnieks pienācīgi ņem vērā dalībvalstu atbildību.

2. Dalībvalstis informē tīkla pārvaldnieku, ja to suverenitāte un atbildība kavē pieņemt atsevišķu pasākumu saskaņā ar 7. panta 1. punktu.

3. Kad dalībvalstis ir iesaistītas darbības jautājumos, kas saistīti ar tīkla funkcijām, tās piedalās sadarbības lēmumu pieņemšanas procesā un valsts līmenī īsteno rezultātus, par kuriem vienojās šajā procesā.

10. pants

Attiecības ar funkcionālajiem gaisa telpas blokiem

1. Dalībvalstis nodrošina ciešu sadarbību un koordināciju starp funkcionālo gaisa telpas bloku un tīkla pārvaldnieku, piemēram, stratēģiskās plānošanas līmenī un taktiskās ikdienas plūsmas un jaudas pārvaldību.

2. Lai veicinātu operatīvo savietojamību starp funkcionālajiem gaisa telpas blokiem, ciešā sadarbībā ar visiem funkcionālajiem gaisa telpas blokiem tīkla pārvaldnieks izstrādā saskaņotus procesus, darbības un saskarnes, ietverot tādu aspektu izmaiņas, kas saistīti ar tīkla pārvaldnieka darbu.

3. Dalībvalstis, kas sadarbojas funkcionālajā gaisa telpas blokā, nodrošina to, ka tiek formulēti ar tīkla funkcijām saistītie konsolidētie viedokļi.

4. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas sadarbojas funkcionālajā gaisa telpas blokā, nodrošina to, ka tiek formulēti ar tīkla funkciju operatīvajiem jautājumiem saistītie konsolidētie viedokļi.

5. Pirms funkcionālo gaisa telpas bloku izveidošanas dalībvalstīm un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem jāsadarbojas tā, lai tiktu formulēti konsolidētie viedokļi par aspektiem, kas saistīti ar tīkla pārvaldnieka darbu.

11. pants

Civilā un militārā sadarbība

1. Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai atļautu un atbalstītu atbilstošu koordināciju ar valstu militārajām iestādēm.

2. Dalībvalstis nodrošina pienācīgu militāro iestāžu iesaistīšanos visos pasākumos, kas saistīti ar tīkla funkcijām.

3. Dalībvalstis nodrošina pienācīgu militārās aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju un militāro gaisa telpas izmantotāju pārstāvniecību visos ekspluatācijas darba un konsultāciju pasākumos, ko veic tīkla pārvaldnieks.

4. Eiropas maršrutu tīkla plānošanas funkcija jāizpilda, neskarot atrunas vai ierobežojumus par gaisa telpas ekskluzīvu vai īpašu izmantošanu dalībvalstīs. Tīkla pārvaldnieks veicina un koordinē nosacītu maršrutu pieejamību minētajos apgabalos saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2150/2005 ( 8 ).

12. pants

Tīkla funkciju vispārīgās prasības

Tīkla pārvaldnieks nodrošina to, ka tiek izpildītas vispārīgās prasības attiecībā uz tīkla funkcijām, kas izklāstītas VI pielikumā. Minētās prasības piemēro no lēmuma par iecelšanu pieņemšanas datuma, un tīkla pārvaldnieks tās izpilda divpadsmit mēnešu laikā pēc šāda datuma.

III

NODAĻA

TĪKLA FUNKCIJU PĀRVALDĪBA

13. pants

Uz sadarbību balstīta lēmumu pieņemšana

1. Tīkla funkcijas pārvalda ar lēmumiem, kas pieņemti uz sadarbību balstītā procesā.

2. Uz sadarbību balstīts lēmumu pieņemšanas process ietver:

3. Lai pieņemtu pasākumus, kas saistīti ar tīkla funkciju pārvaldību, un uzraudzītu to darbību, tīkla pārvaldnieks izveido Tīkla pārvaldības padomi, kā paredzēts 16. pantā.

4. Ja tīkla pārvaldnieks konstatē, ka viņa darbību kavē viena vai vairākas puses, jautājumu nodod Tīkla pārvaldības padomei izlemšanai.

14. pants

Apspriešanās process

1. Jāizstrādā process, kā organizēt atbilstīgu un regulāru apspriešanos ar dalībvalstīm un iesaistītajām ieinteresētajām personām.

2. Apspriešanā jāpievērš uzmanība sīki izstrādātai darba kārtībai, kā attiecīgi paredzēts 15. pantā, tīkla stratēģijas plānā, tīkla darbības plānā, plānu īstenošanas gaitā, Komisijas ziņojumos un darbības jautājumos.

3. Apspriešanās process var atšķirties atkarībā no atsevišķām tīkla funkcijām. Lai nodrošinātu, ka iespējams atrisināt regulējuma jautājumus, vajadzības gadījumā iesaistās dalībvalstis.

4. Ja ieinteresētās personas nav apmierinātas ar apspriešanu, jautājumu vispirms nosūta uz atbilstošu apspriešanos atsevišķas funkcijas līmenī. Ja šā jautājuma atrisināšanu nepanāk atsevišķas funkcijas līmenī, jautājumu nodod Tīkla pārvaldības padomei izlemšanai.

15. pants

Sīki izstrādāta darba kārtība un procesi darbībām

1. Tīkla pārvaldnieks sīki izstrādā darba kārtību un procesus darbībām, lai risinātu plānošanas un darbības aspektus, jo īpaši ņemot vērā atsevišķu tīkla funkciju specifiku un prasības, kā noteikts I līdz VI pielikumā.

2. Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka sīki izstrādātā darba kārtība un procesi darbībām ietver noteikumus paziņošanai attiecīgajām ieinteresētajām personām.

3. Šai sīki izstrādātajai darba kārtībai un procesiem darbībām jāievēro pakalpojumu sniegšanas un reglamentējošo jautājumu nošķiršana un jānodrošina, ka vajadzības gadījumā iesaistās dalībvalstis.

16. pants

Tīkla pārvaldības padome

1. Tīkla pārvaldības padome ir atbildīga par:

c) uz sadarbību balstīto lēmumu pieņemšanas procesu, apspriešanās procesu, kā arī tīkla funkciju sīki izstrādātu darba kārtību un procesu darbībai apstiprināšanu pēc Vienotās gaisa telpas komitejas pozitīva atzinuma;

e) plānu īstenošanas gaitas uzraudzību un iespējamo noviržu no sākotnējā plāna risināšanu;

2. Šādiem Tīkla pārvaldības padomes locekļiem ir balsstiesības:

a) pa vienam pārstāvim no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem no katra funkcionālā gaisa telpas bloka, kas ir izveidots vai tiek veidots, ar kopējo balsu skaitu – četras balsis no visiem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem;