2004R1973 — LV — 01.08.2005 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1973/2004

(2004. gada 29. oktobris),

ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs Regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai







1. NODAĻA

DARBĪBAS SFĒRAS UN VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI

1. pants

Svarīgie jautājumi un darbības sfēras

1. Regula nosaka detalizētus noteikumus šādu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas un IV a sadaļas piešķirto atbalsta shēmu ieviešanai:

a) īpašas kvalitātes piemaksas cietajiem kviešiem, piemaksas tiek piešķirtas, kā paredz šīs Regulas IV sadaļa;

b) proteīna kultūras, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 2. nodaļa;

c) graudaugu specifiskie maksājumi rīsiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 3. nodaļa;

d) teritoriālie maksājumi riekstiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 4.nodaļa;

e) palīdzība enerģijas kultūrām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 5. nodaļa;

f) palīdzība cietes kartupeļiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 6. nodaļa;

g) piena piemaksas un papildmaksājumi, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 7. nodaļa;

h) īpašā reģionālajā palīdzība laukaugu kultūrām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 8. nodaļa;

i) palīdzība sēklām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 9. nodaļa;

j) laukaugu kultūru platību maksājumi, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 10. nodaļa;

k) piemaksas aitām un kazām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 11. nodaļa;

l) liellopu un teļa gaļas maksājumus, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 12. nodaļa;

m) palīdzība pākšaugu kultūrām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 13. nodaļa;

n) vienas platības maksājumu shēma, kā paredz šīs regulas 143.b pants;

o) papildus nacionālie tiešie maksājumi, kā paredz šīs regulas 143.c pants;

p) apiņu teritoriālā palīdzība, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 10.d nodaļa.

2. Regula nosaka detalizētus noteikumus attiecībā uz zemes lietošanu atlicināto zemju izejproduktu ražošanai, kā paredz vienreizējo maksājumu shēma, Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļa par laukaugu teritoriālajiem maksājumiem un, kā paredz šīs regulas EV sadaļas 10. nodaļa.

2. pants

Nosacījumi maksājumiem

1. Tiešie maksājumi saskaņā ar 1. punkta a), b), c), e), h), i), j), m) un p) apakšpunktu tiek dotēti tikai teritorijām par katru graudaugu veidu, kuru pielietošana ir bijusi neskaidra attiecībā uz vismaz 0,3 hektāriem, kur katrs apstrādātais zemes gabals pārsniedz minimālo Regulā (EK) Nr. 796/2004 dalībvalstu noteikto izmēru.

Maltas gadījumā tiešie maksājumi attiecībā uz 1. punkta a), b), c), e), h), i), j), m) un p) apakšpunktu tiek garantēti tikai teritorijām par katru kultūru, kuru izmantošana ir bijusi neskaidra, piemērojot šos maksājumus vismaz 0,1 hektāram, kur katrs apstrādātais zemes gabals pārsniedz minimālo Regulas (EK) Nr. 796/2004 14. panta 4. punktā dalībvalstu noteikto izmēru.

2. Tiešie maksājumi saskaņā ar 1. punkta a), b), c), h) un j) pantu tiks garantēti tikai pilnīgi apsētajām teritorijām un tām teritorijām, kuru parastie apstrādes apstākļi ir ievēroti saskaņā ar vietējiem standartiem.

Tomēr īpašo kvalitātes piemaksu gadījumā cietajiem kviešiem, kurus paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 1. nodaļa un laukaugu kultūru maksājumiem, piešķirtiem, kā paredz regulas IV sadaļas 10. nodaļa, labība, kuru audzē pilnīgi apsētās teritorijās, kuras apstrādā pēc vietējiem standartiem, bet kuras nav sasniegušas ziedēšanas posmu dalībvalstu atzītu ārkārtas laika apstākļu rezultātā, spēkā paliek palīdzības piešķiršanas kritēriji, kas nosaka, ka attiecīgās platības netiek lietotas citiem mērķiem līdz pat šai augšanas pakāpei.

3. Attiecīgajā gadā attiecībā uz jebkuru apstrādātu zemes gabalu var veikt ne vairāk kā vienu pieteikumu par teritoriālajiem maksājumiem pēc shēmas, kas tiek finansēta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu ( 23 ).

Tā kā:

a) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam ar pieteikumu īpašās kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 1. nodaļa, vai proteīna kultūru piemaksām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 2. nodaļa, var rasties neskaidrības laukaugu kultūru maksājumu piemērošanas ziņā, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļa;

b) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam, pielietojot graudaugu īpašās piemaksas rīsiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļa, vai proteīna kultūru piemaksām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 2. nodaļa, var rasties neskaidrības sēklu palīdzības pielietošanas ziņā, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 9. nodaļa;

c) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam, pielietojot enerģijas kultūru palīdzību, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 5. nodaļa, var rasties neskaidrības laukaugu kultūru maksājumu pielietošanas ziņā, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļa, bez kaitējuma attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 90. panta 2. daļu, vai var rasties neskaidrības, piemērojot kultūru specifiskos maksājumus rīsiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļa;

d) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam, piemērojot laukaugu kultūru maksājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļu, var rasties neskaidrības sēklas palīdzības piemērošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 9.nodaļu.

4. Zemes lietošana izejmateriālu ražošanai attiecībā uz 55.b pantu un Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 3. punkta pirmo ievilkumu daļu vai izejmateriālu ražošanu ar enerģijas kultūru palīdzību, kā paredz šīs Regulas IV sadaļas 5. nodaļa, nebūs atbilstoša kritērijiem Kopienas palīdzībai, kas nodrošināta ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 II sadaļas VIII nodaļu ( 24 ), izņemot, ņemot vērā garantēto atbalstu stādīšanas izmaksām ātri augošajām šķirnēm, kā paredz šīs Regulas 31. panta 3. punkta 2. daļa.

Izejmateriāli, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 55. panta b) punktā un 107. panta 3. punkta pirmajā ievilkumā, audzēti uz atmatas un starpprodukti, gala produkti, kopējie produkti un blakus produkti, kuri rodas no neatbilstības kritērijiem jebkādai Eiropas Lauksaimniecības fonda Garantijas sektora finansēšanai pēc Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punkta a) un b) daļas.

5. Attiecībā uz proteīna kultūru piemaksām, kuras nodrošina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 2. nodaļu, un laukaugu kultūru teritoriālajiem maksājumiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 10. nodaļa, jēdziens “saldās lupīnas” attiecas uz lupīnu šķirnēm, kuru sēklas satur ne vairāk kā 5 % rūgtās sēklas. Rūgto sēklu sastāvs tiek aprēķināts saskaņā ar pārbaudēm, kuras izklāstītas šīs regulas 1. pielikumā.

3. pants

Informācija

Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par šādiem datiem caur elektronisko pārraidi:

a) vēlākais līdz 15. septembrim attiecīgajā gadā pieejamajiem datiem par teritorijām vai daudzumiem attiecībā uz piena piemaksām un papildmaksājumiem, kuri piešķirti ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 95. un 96. pantu, kurā ir pieprasīta palīdzība kalendārajam gadam attiecībā uz apakšplatību sadalījumu gadījumiem;

b) vēlākais līdz 31. oktobrim attiecīgajā gadā jāsniedz galīgie dati par teritoriju vai daudzumiem attiecībā uz a) punktu, ņemot vērā jau veiktās pārbaudes;

c) vēlākais 31. jūlijā attiecīgajā gadā jāsniedz galīgie dati, kuri attiecas uz teritorijām vai daudzumiem, kuriem palīdzība tiešām ir samaksāta par attiecīgo gadu, pēc platību samazināšanas atskaitīšanas, kā paredzēts ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 IV sadaļas 1. nodaļā.

Platības ir jānorāda hektāros līdz pirmajiem diviem decimālskaitļiem. Daudzums ir jānorāda tonnās līdz pirmajiem trīs decimālskaitļiem.

4. pants

Samazināšanas koeficents

1. Teritoriju samazināšanas koeficenti attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 75. un 78. panta 2. punktu, 82., 85., 89. panta 2. punktu, 98., 143. un 143.b panta 7. punktu vai par daudzumiem un objektīvajiem kritērijiem gadījumos, kuri norādīti šīs regulas 95. panta 4. punktā, tiks fiksēti vēlākais līdz 15. novembrim par attiecīgo gadu, balstoties uz izplatītajiem datiem saskaņā ar šīs regulas 3. b pantu.

2. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 75., 82., 85., 95. panta 4. punktu, 98., 143. un 143.b panta 7. punktu dalībvalstīm ir jāinformē Komisija vēlākais līdz 1. decembrim par attiecīgajā gadā pielietotajiem samazināšanas koeficentiem un, gadījumiem, attiecībā uz šīs Regulas 95. panta 4. punktu, jāpielieto objektīvi kritēriji.







2. NODAĻA

CIETO KVIEŠU ĪPAŠĀS KVALITĀTES PIEMAKSAS

5. pants

Šķirņu novērtēšana

1. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 74. panta 1. punktā uzskaitītās valstis izveidos cieto kviešu šķirņu sarakstu, kas atbilst kritērijiem īpašajām kvalitātes piemaksām, kā paredz šīs regulas 72. pants, saskaņā ar šķirtnes novērtēšanas metodēm, kuras izklāstītas šī panta 2. līdz 5. daļā.

2. Dalībvalstīm vismaz katrus divus gadus, ir jāievieš divas norādošās šķirnes. Tām jābūt visatzītākajām no cieto kviešu šķirnēm.

3. Dalībvalstīm jāanalizē cieto kviešu šķirnes saskaņā ar šādiem kvalitātes parametriem un jānosaka katram parametram atbilstošu svaru:

a) proteīna koeficents (40 %);

b) lipekļa kvalitāte (30 %):

c) dzeltenuma indekss (20 %);

d) īpašais svars vai viena tūkstoša kodolu svars (10 %).

Vidējo kvalitātes parametru summa attiecībā uz pirmās daļas a) līdz d) punktiem, pareizinot ar norādīto vērtību procentos, veido šķirņu kvalitātes indeksu.

Katra dalībvalsts salīdzinās pēdējo divu gadu perioda kvalitātes indeksus cieto kviešu šķirnēm ar norādošajām šķirnēm reģionālā līmenī. Pārbaudāmās šķirnes būs tās, kuras ir reģistrētas katras dalībvalsts nacionālajos katalogos, izņemot tās šķirnes, par kurām nav pieejami analītiski dati par pēdējiem trīs gadiem, jo tās netiek vairāk lietotas vai sertificētas.

Balstoties uz vidējo kvalitātes indeksu no 100 piešķirtajām norādošajām šķirnēm, beigās katra dalībvalsts aprēķinās noteiktās kvalitātes parametrus pēc pirmā punkta a) līdz d) apakšpunktiem, procenti tiks piešķirti citiem cietajiem kviešiem salīdzinājumā ar simtnieka indeksu. Tikai tās cieto kviešu šķirnes, kuru indekss ir vienāds vai lielāks par 98, būs atbilstošas cieto kviešu īpašajām kvalitātes piemaksām.

4. Dalībvalstis var izslēgt no kvalitātei atbilstošo šķirņu saraksta cieto kviešu šķirnes, kuru vidējais vitrozitātes aspekta zaudējuma procents (mitadinage) pārsniedz 27 %.

5. Šķirnes, kuras ir reģistrētas citu dalībvalstu nacionālajos katalogos, arī var tikt pārbaudītas pēc to atbilstības kritērijiem.

6. pants

Analīzes metodes

1. Proteīna satura, īpašā svara un cieto kviešu vitrozitātes aspekta (mitadinage) analīzes metodes atbilst Komisijas Regulā (EK) Nr. 824/2000 izklāstītajam ( 25 ).

2. Dzeltenuma indekss tiek noteikts saskaņā ar ICC 152 metodi vai tik pat atzītu paņēmienu.

3. Lipekļa kvalitāte tiek noteikta saskaņā ar ICC 158 vai ICC 151 metodēm.

7. pants

Sertificēto sēklu kvalitāte

Līdz iepriekšējā gada 1. oktobrim, ņemot vērā, kuras īpašās kvalitātes piemaksas cietajiem kviešiem tiek dotētas, dalībvalstīm ir jānofiksē minimālie sēklu daudzumi, kuri ir sertificēti saskaņā ar Direktīvu 66/402/EEC ( 26 ), un jāizmanto saskaņā ar vispārizplatīto lauksaimniecības praksi attiecīgajā ražošanas reģionā.

8. pants

Publikācijas un ziņojumi

1. Dalībvalstīm ir jāpublicē izvēlēto šķirņu saraksts, kuras atbilst kritērijiem nacionālajā vai reģionālajā līmenī īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem, līdz 1. oktobrim vismaz ziemas šķirnēm un līdz 31. decembrim vismaz pavasara šķirnēm iepriekšējam gadam attiecībā uz gadu, kuram piemaksas tiek piešķirtas.

2. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc datuma, kas norādīts 1. daļā, dalībvalstīm ir jāpaziņo Komisijai saraksts attiecībā uz šo daļu arī tad, ja ir grozīts minimālais daudzums sertificētajām izmantojamajām sēklām.

9. pants

Derīgums

1. Šķirnēm, kuras ir iekļautas sarakstā attiecībā uz 8. panta 1. punktu, jāatbilst kritērijiem īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem piecu gadu periodam, sākot no to pirmās iekļaušanas sarakstā.

2. Katras šķirnes atbilstību kritērijiem var pagarināt piecu gadu periodam, balstoties uz kvalitātes analīzes rezultātiem, analīzes tika veiktas piecu gadu atbilstības kritēriju noteikšanas perioda otrajā un trešajā gadā.

10. pants

Pārejas pasākumi

1. Dalībvalstīm ir jāpublicē izvēlēto šķirņu saraksts, kas atbilst kritērijiem īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem attiecībā uz 2005. gadu vēlākais līdz 2004. gada 1. oktobrim ziemas šķirnēm un līdz 2004. gada 31. decembrim pavasara šķirnēm.

2. Dalībvalstis izveidos sarakstu attiecībā uz 1. daļu, izslēdzot no saraksta šķirnes, kuras ir reģistrētas nacionālajā katalogā un kuras nav sertificētas 2003. un 2004. gadam un tās, kuras neatbilst vismaz diviem no turpmāk uzskaitītajiem četriem parametriem:

a) minimālais proteīna saturs 11,5 %;

b) 78 kg/hl minimālais īpašais svars 42 g vienam tūkstotim kodolu;

c) maksimālais vitrozitātes aspekta zudums cietajiem kviešiem (mitadinage) ir 27 %;

d) minimālais lipekļa sastāvs ir 10 %.

3. Šķirņu saraksts, kas atbilst piemaksu kritērijiem 2005. un 2006. gadam, var iekļaut šķirnes, kuras ir citu dalībvalstu izvēlēto šķirņu sarakstā, balstoties uz citās dalībvalstīs veikto kvalitātes analīžu rezultātiem.

▼M2

4. Dalībvalstis var nolemt izveidot to izvēlēto šķirņu sarakstu, par kurām ir tiesības uz īpašo kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem attiecībā uz 2006. gadu, saskaņā ar 2. punktā paredzēto procedūru vēlākais līdz 2005. gada 1. oktobrim ziemas šķirnēm un vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim pavasara šķirnēm.

▼B







3. NODAĻA

PIEMAKSAS PROTEĪNA KULTŪRĀM

11. pants

Labības un proteīna kultūru sajaukums

Reģionos, kuros proteīna kultūras tradicionāli tiek sētas kopā ar labību, proteīna kultūru piemaksas jāmaksā pēc kandidāta iesniegtā pieprasījuma, kas apmierina attiecīgo dalībvalstu atbildīgās iestādes, ka proteīna kultūras ir dominējošās sajaukumā. Attiecīgās platības tādējādi neatbilst kritērijiem īpašajai reģionālajai palīdzībai laukaugu kultūrām, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pants.







4. NODAĻA

GRAUDAUGU PIEMAKSAS RĪSIEM

12. pants

Sēšanas datumi

Lai atbilstu kritērijiem graudaugu piemaksām rīsiem, norādītajai platībai jābūt apsētai vēlākais:

a) līdz 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas Spānijā un Portugālē,

b) līdz 31. maijam citām ražojošajām dalībvalstīm attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 80. panta 2. punktu.

Tomēr Franču Gvinejas teritorijas tiks apsētas divos sēšanas ciklos vēlākais līdz 31. decembrim un 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas, un graudaugu piemaksas rīsiem tiks piešķirtas, balstoties uz vidējo platību, kas ir apsēta katrā no diviem cikliem.

13. pants

Samazināšanas koeficents

Samazināšanas koeficents graudaugu piemaksām rīsiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantu tiks aprēķināts saskaņā ar šīs Regulas II pielikumu.

14. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstīm Komisijai ir jāziņo šāda informācija saskaņā ar 3. pantu:

a) vēlākais līdz 15. septembrim: i) šķirņu saraksts, kas ir reģistrēts nacionālajā katalogā, klasificēts saskaņā ar kritērijiem, kuri ir definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 I pielikuma 2. ierakstā ( 27 ), ii) apsētajām teritorijām, kurām tiek piešķirtas graudaugu piemaksas rīsiem, jābūt noteiktām pēc rīsu šķirnēm un pēc pamatteritorijas un apakšplatībām, lietojot modeli, kas norādīts šīs Regulas III A pielikumā, ieskaitot pamatteritorijas un apakšplatību pārtēriņus;

b) vēlākais līdz 31. oktobrim, jāziņo par modifikācijām attiecībā uz apsētajām platībām, par iesniegtajiem pieteikumiem graudaugu piemaksām rīsiem jāziņo saskaņā ar 3. panta 1. daļu un, lietojot III B pielikuma paraugaformu;

c) vēlākais līdz 31. jūlijam jāziņo par apsētām teritorijām, kurām patiesi ir samaksātas graudaugu piemaksas rīsiem par pagājušo tirgus gadu saskaņā ar aprēķinu metodi, kas definēta II pielikumā, lietojot III C pielikuma paraugformu .

2. Franču Gvinejai par informāciju, kas saistīta ar apsētajām teritorijām, ir jāpaziņo, balstoties uz vidējo platību, kas apsēta abos sējas ciklos.

3. Dalībvalstis var ik gadus pārskatīt pamatplatību vai apakšplatību sadalījumu un objektīvos kritērijus, pēc kuriem tiek veikta sadalīšana. Tām šī informācija ir jāsniedz Komisijai vēlākais līdz 15. maijam pirms attiecīgās ražas.







5. NODAĻA

PLATĪBU MAKSĀJUMI RIEKSTIEM

15. pants

Atbilstības kritēriji Kopienas palīdzībai

1. Šajā nodaļā jēdziens “augļu dārzs” nozīmē homogēnu un saistītu teritoriju, apstādītu ar lazdām, kuras nekrustojas ar citām kultūrām vai stādījumiem un kuri ir ģeogrāfiski konstanti. Atsevišķi koki vai atsevišķas lazdu rindas, stādītas gar ceļiem vai citām kultūrām, netiek uzskatītas par augļu dārzu.

▼M2

Atkāpjoties no pirmās daļas un neierobežojot 4. punkta noteikumus, dalībvalstis var pieļaut, ka augļu dārzos, kuros audzē riekstus, ir arī koki, kuru augļi nav rieksti, ja šo koku skaits uz hektāru augļu dārza – pēc dalībvalsts izvēles – nepārsniedz 10 % no 3. punktā noteiktā minimālā koku skaita vai no faktiski iestādīto riekstus ražojošo koku skaita. Turklāt dalībvalstis var pieļaut kastaņkoku esību, ja vien ir ievērots 3. punktā noteiktais koku skaits attiecībā uz kritērijiem atbilstošajiem kokiem, kuru augļi ir rieksti.

▼B

2. Tikai augļu dārzi, kuri ražo riekstus un atbilst kritērijiem, kā paredz šī panta 3. un 4 punkts, fiksēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. pantu, atbildīs teritoriālo maksājumu kritērijiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 83. pantu.

Kad augļu dārzos audzē dažādus riekstu veidus, palīdzība tiek diferencēta attiecībā uz produktiem, atbilstošajiem kritērijiem un īpašās palīdzības līmeņa lazdām, kuras ir dominējošās.

3. Augļu dārza minimālais zemes gabala izmērs nevar būt mazāks kā 0,10 hektāri no zemes platības.

Koku skaits uz hektāru nevar būt mazāks par:

i) 125 lazdām;

ii) 50 mandelēm;

iii) 50 valriekstiem;

iv) 50 pistācijām;

v) 30 ceretonijām.

4. Dalībvalstis var fiksēt minimālo zemes gabala izmēru un koku intensitāti augstākā līmenī par 3. punktā norādīto saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, un, lai ņemtu vērā īpašās platību īpašības un attiecīgos gala produktus.

16. pants

Nacionālajai palīdzībai atbilstošie kritēriji

15. pants tiks piemērots nacionālajai palīdzībai, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. pants.

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. pantu dalībvalstis bez aizspriedumiem var ieviest turpmākus atbilstības kritērijus, kuri ir saskaņā ar vides, reģionālajiem, sabiedriskajiem un ekonomiskajiem palīdzību shēmu mērķiem un nerada diskrimināciju starp ražotājiem. Dalībvalstīm jāievieš nepieciešamie pasākumi, lai kontrolētu, kā šos atbilstības kritērijus ievēro zemnieki.

17. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstīm jebkurā gadījumā ir jāziņo Komisijai pirms pieteikuma iesniegšanas datuma, kuru tās fiksējušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. pantu vēlākais:

a) līdz 31. maijam, paaugstinot pakāpes un kritērijus attiecībā uz 15. panta 4. punktu un papildkritērijus pēc 16. panta;

b) līdz 15. maijam, kad dalībvalstis diferencē palīdzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 83. panta 2. punktu, teritoriālo maksājumu līmeni par produktu un/vai modificēto nacionālo garantēto platību (NGA).

2. Jebkura informācijas maiņa ir jāziņo Komisijai pēc 1. punkta piemērošanas nākamajam gadam un, attiecīgajās dalībvalstīs nekavējoties par to paziņojot Komisijai kopā ar objektīvajiem kritērijiem, kuri argumentē šādas modalitātes.

18. pants

Pārejas pasākumi

1. Dalībvalstis var noteikt, vai/un pēc kādiem noteikumiem uzlabošanas plāni attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 86. panta 2. punktu var tikt izbeigti pirms to paredzētā beigu termiņa un relatīvās platības var atbilst kritērijiem pēc shēmas, kuru piedāvā šīs Regulas 4. nodaļas IV sadaļa.

2. Nosakot noteikumus attiecībā uz 1. punktu, dalībvalstīm jānodrošina, ka:

a) gada plāns netiek izbeigts pirms tā pilnīgas ieviešanas;

b) sākotnējie plāna mērķi tiek sasniegti pēc dalībvalstu uzskatiem.







6. NODAĻA

PALĪDZĪBA CIETES KARTUPEĻIEM

19. pants

Atbilstība kritērijiem

Palīdzība cietes kartupeļiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 93. pants, tiks garantēta kartupeļiem, kuri tiek audzēti saskaņā ar līgumiem, kurus paredz Komisijas Regulas (EK) Nr. 2236/2003 3. pants ( 28 ), pamatojoties uz kartupeļu svara, kas noteikts pēc vienas no aprakstītajām metodēm Komisijas Regulas (EK) Nr. 2235/2003 I pielikumā ( 29 ) un piegādāto kartupeļu cietes satura saskaņā ar šīs Regulas II pielikumā fiksētajām likmēm.

Palīdzība netiek piešķirta kartupeļiem, kuru cietes saturs ir mazāks par 13 %, izņemot gadījumus, kad tiek pielietots Regulas (EK) Nr. 2236/2003 5. panta 3. punkts.

20. pants

Minimālās cenas

Palīdzība cietes kartupeļiem ir prasību iemesls, kuram tiek iesniegts apstiprinājums, ka cena ir ne mazāka par Regulas (EK) Nr. 1868/94 4.a pantā paredzēto, par kartupeļiem tiek maksāts piegādes brīdī rūpnīcā saskaņā ar fiksētajām likmēm Regulas (EK) Nr. 2235/2003 II pielikumā.

Jāpielieto Regulas (EK) Nr. 2236/2003 10. panta 2. punkts.

21. pants

Maksājums

1. Dalībvalstis, kuru teritorijā kartupeļu ciete tiek ražota, bez aizspriedumiem pret Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. pantu, maksā palīdzību par cietes kartupeļiem zemniekam vienreiz par visu daudzumu tirdzniecības gadam, šis daudzums ir piegādāts cietes ražotājiem četru mēnešu laikā pēc brīža, kad tiek iesniegts apliecinājums piegādei, kā paredz šīs Regulas 20. pants un nosacījumi regulas 19. pantā.

2. Dalībvalstis var piešķirt avansus tirdzniecības gadam no 1. decembra, balstoties uz dažādām daudzumu daļām cietes kartupeļiem, kurus zemnieki piegādā pārstrādātājiem nākamajam tirgus gadam. Avansi tiek garantēti cietes kartupeļu daudzumiem, par kuriem iesniegti šīs regulas 20. pantā minētie pierādījumi, un ievēroti šīs regulas 19. pantā minētie noteikumi.

▼M3 —————

▼B







7. NODAĻA

PIENA PIEMAKSAS UN PAPILDMAKSĀJUMI

22. pants

Bezdarbības gadījumi

1. Kad fiziskas vai juridiskas personas individuālie raksturojošie daudzumi neietilpst ražotāju noteikumos, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1788/2003 5.c pants, divpadsmit mēnešu periodā, kas beidzas ar attiecīga gada 31. martu, netiek maksātas piena piemaksas un papildmaksājumi par attiecīgo gadu, izņemot, ja līdz pieteikumu iesniegšanas beigu termiņam tiek pierādīts, ka ražošana ir uzsākta, apmierinot atbildīgās iestādes.

2. 1. punkts netiek pielietots force majeure gadījumos un, atbilstoši apstiprinātos gadījumos, īslaicīgi ietekmējot attiecīgo ražotāju ražošanas apjomus, kurus atzinušas atbildīgās iestādes.







8. NODAĻA

Palīdzība enerģijas kultūrām







1. iedaļa

Definīcijas

23. pants

Definīcijas

Šīs nodaļas nolūkos:

a) “pieteicējs” apzīmē jebkuru zemnieku, kurš apstrādā teritorijas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu ar mērķi iegūt palīdzību, kuru piešķir, kā nosaka attiecīgais pants;

b) “pirmais pārstrādātājs” ir jebkurš lauksaimniecības izejproduktu izmantotājs, kurš veic pirmo pārstrādes procesu ar mērķi iegūt vienu vai vairākus produktus attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. panta otro daļu.







2. IEDAĻA

Līgums

24. pants

Izejmateriālu lietošana

1. Jebkurus lauksaimniecības izejmateriālus, izņemot cukurbietes, var audzēt teritorijās, kurām pienākas palīdzība, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pants, pirmkārt tās tiek lietotas enerģijas produktu ražošanai saskaņā ar šī panta 2. daļu.

Enerģijas kultūru ekonomiskā vērtībai, kas iegūta izejmateriālu pārstrādes procesā jābūt augstākai kā no citām kultūrām, kuras paredzētas lietošanai un iegūtas ar tādu pārstrādi, kā nosaka 39. panta 3. punktā norādītās vērtēšanas metodes.

2. Izejmateriāli attiecībā uz 1. punktu tiks attiecināti uz līgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 90. pantu saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

3. Pieteicējiem jāpiegādā pirmajiem pārstrādātājiem visi ievāktie izejmateriāli, nodrošinot, ka tie atbilst izejmateriālu daudzumam, kuru Kopiena izmanto viena vai vairāku enerģijas produktu ražošanai attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. panta otro daļu.

Kad pirmais pārstrādātājs izmanto izejmateriālus, kuri novākti ar mērķi ražot starpproduktus vai blakus produktus, viņš var izmantot ekvivalentu šādu produktu daudzumu, lai ražotu vienu vai vairākus gala produktus attiecībā uz pirmo daļu.

Attiecībā uz otro daļu pirmais pārstrādātājs var informēt atbildīgās iestādes, ar kurām ir noslēgta vienošanās. Kad ekvivalentus daudzumus izmanto dalībvalstis citu, nevis paredzēto izejmateriālu ievākšanai, dalībvalsts atbildīgās iestādes informē par katru šādas darbības detaļu.

4. Saskaņā ar nacionālajiem nosacījumiem vadošajām līgumsaistībām, pirmais pārstrādātājs var deleģēt trešo personu ievākt izejmateriālus no zemniekiem, ja ši persona pieteikusies palīdzībai. Delegāts darbosies pārstrādātāja vārdā un labā, kurš paliek atbildīgs par pienākumiem attiecībā uz nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

25. pants

Izņēmumi

1. Neievērojot 24. panta 2. un 3. punktu, dalībvalstis var ļaut pieteicējiem:

a) izmantot īstermiņa meža kokus pēc bijušā 0602 90 41 vai visu labību vai eļļas sēklu apjoma saskaņā ar KN 1201 00 90 , 1205 10 90 , 1205 90 00 , 1206 00 91 un 1206 00 99 kodiem, kas ievākts: i) kā apkures degviela zemnieku saimniecībām, ii) saimniecībā ražojot enerģiju vai biodegvielu;

b) pārstrādāt biogāzē pēc KN 2711 29 00 koda visus saimniecībā ievāktos izejmateriālus.

2. Attiecībā uz 1. punktu, pietiecējiem ir:

a) deklarāciju veidā līgumu vietā, kā paredz 26. pants, jāveic tieša izejmateriālu izmantošana vai pārstrāde saskaņā ar deklarāciju; 26. līdz 40. pants attiecas uz šiem gadījumiem mutatis mutandis.

b) visus ievākots izejmateriālus jāsver pēc to apjoma vai, ievērojot dalībvalstu noteikto un veicot atsevišķu uzskaiti izmantotajiem izejmateriāliem, produktiem un blakus produktiem, kuri rodas pārstrādes procesā; tajā pašā laikā labības, eļļas sēklu un salmus, kad tiek izmantots viss augs, svēršanu var aizstāt ar izejmateriālu apjoma aprēķiniem.

3. Dalībvalstīm, piemērojot 1. punktu, jāievieš adekvāti kontroles pasākumi, lai nodrošinātu, ka izejmateriāli tiek tieši izmantoti saimniecībā vai pārstrādāti biogāzē saskaņā ar KN 2711 29 00 kodu.

4. Labību un eļļas sēklas, kuras izmanto saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, jādenaturē saskaņā ar dalībvalstu izklāstītajām metodēm. Dalībvalstis var pilnvarot eļļas ražotājus pārstrādāt eļļas sēklas saskaņā ar 1. punkta a)apakšpunkta ii) sadaļu, pēc kura jādenaturē eļļas sēklas, pieļaujot, ka denaturācija notiek tūlīt pēc sēklu pārstrādes eļļā un, ka sēklu izmantošana tiek kontrolēta.

26. pants

Līgums

1. Atbalstot pieteicējus palīdzībai, viņiem ir jāiesniedz atbildīgajām iestādēm līgumi, kurus tie ir slēguši ar pirmajiem pārstrādātājiem.

2. Pieteicējiem jānodrošina, ka līgums ietver šādus faktus:

a) pušu vārdus un adreses;

b) līguma darbības laiku;

c) visu iesaistīto izejmateriālu šķirnes un platības, kuras apstādītas ar attiecīgo šķirni;

d) jebkurus nosacījumus, kuri piemērojami paredzamo izejmateriālu daudzumu piegādei;

e) pasākumus, kuri jāveic, lai izpildītu prasības saskaņā ar 24. panta 3. punktu;

f) paredzamos sākotnējo gala termiņus izejmateriālu izmantošanai, katrs gala termiņš tiek noteikts, atbilstoši nosacījumiem saskaņā ar 24. panta 1. punktu un 39. panta 3. punktu.

3. Pietiecējiem jānodrošina, ka līgumi tiek izpildīti laikā, lai ļautu pirmajiem pārstrādātājiem deponēt kopiju atbildīgajām iestādēm termiņos, kuri norādīti 34. panta 1. punktā.

4. Kontroles nolūkos dalībvalsts var pieprasīt katram pieteicējam veikt vienreizējus piegādes līgumus katram izejmateriālam.







3. IEDAĻA

Līgumu grozījumi un t0 laušana

27. pants

Līgumu grozījumi un to laušana

Ja līguma puses groza vai lauž līgumu vēlāk, kad pieteicējs iesniedzis pieteikumu palīdzībai, pieteicējs var saglabāt palīdzības pieteikumu, ja tiek veikta rūpīga inspekcija un viņš informē atbildīgās iestādes par šādiem grozījumiem vai līguma laušanu vēlākais līdz attiecīgās dalībvalsts pieteikumu grozīšanaas beigu termiņam.

28. pants

Ārkārtas apstākļi

Bez aizspriedumiem pret 27. pantu pieteicējs informē savas atbildīgās iestādes, ka viņš, ārkārtas apstākļu spiests, nevarēs piegādāt visu vai daļu no līgumā norādītajiem izejmateriāliem, pēc pietiekamu pierādījumu saņemšanas atbildīgās iestādes var pieņemt grozījumus līgumam, kur tas pieņemams, vai lauzt līgumu.

Ja zeme, par kuru ir slēgts līgums, ir samazināta grozījumu rezultātā vai, ja līgums ir lauzts, pieteicējam ir jāaizstāv savas tiesības uz palīdzību pēc šīs nodaļas platībām, kuras saskaņotas ar līgumu.

29. pants

Izmaiņas gala pielietojumā

Bez aizspriedumiem pret 27. pantu pirmie pārstrādātāji var mainīt iepriekš paredzēto izejmateriālu gala izmantošanu saskaņā ar 26. panta 2. punkta f) apakšpunktu, ja izejmateriāls pēc līguma ir piegādāts un nosacījumi ir izklāstīti 31. panta 1. punktā un 34. panta 3. punkta pirmajā daļā, tos attiecīgi izpildot.

Izmaiņas gala pielietojumā jāveic, atbilstoši nosacījumiem, kuri izklāstīti 24. panta 1. punkta otrajā apakšpunktā un 39. panta 3. punktā.

Lai atbildīgās iestādes veiktu atbilstošu kontroli, pirmajiem pārstrādātājiem tās iepriekš jāinformē.







4. IEDAĻA

Norādošais apjoms un piegādātais daudzums

30. pants

Norādošais apjoms

Katru gadu dalībvalstīm, veicot attiecīgus pasākumus, ir jānosaka norādošais apjoms, kas ir jāsasniedz, un jāinformē par to pieteicēji.

31. pants

Piegādājamais daudzums

1. Pieteicējiem savām atbildīgajām iestādēm jāpaziņo pilnais ievākto izejmateriālu daudzums pa šķirnēm un apstiprinātais, piegādātais izejmateriālu apjoms, kā arī puses, kurām šīs piegādes ir veiktas.

2. Patiesajam daudzumam, kuru pieteicējs piegādā pirmajiem pārstrādātājiem, ir jāatbilst vismaz norādošajam apjomam.

Tomēr atbilstošos gadījumos dalībvalstis izņēmuma kārtā var pieņemt par 10 % mazāku apjomu.

Vēl vairāk, atbildīgās iestādes var veikt grozījumus vai lauzt līgumu saskaņā ar 28. pantu, tas notiek gadījumos, kad tas šķiet attaisnojams, samazinot daudzumus, kurus pieteicējam bija jāpiegādā saskaņā ar šī punkta 1. daļu.







5. IEDAĻA

Noteikumi palīdzības maksāšanai

32. pants

Maksājumi

1. Palīdzība var tikt maksāta pieteicējiem pirms izejmateriālu pārstrādes. Tomēr šādus maksājumus saskaņā ar šo nodaļu var veikt tikai par nepieciešamo izejmateriālu daudzumu, šis daudzums jāpiegādā pirmajiem pārstrādātājiem un, kad:

a) ir veikta 31. panta 1. punkta sniegtā deklarācija;

b) līguma kopija ir deponēta pirmā pārstrādātāja atbildīgajām iestādēm saskaņā ar 34. panta 1. punktu un, kad tiek izpildīti nosacījumi saskaņā ar 24. panta 1. punktu;

c) atbildīgajām iestādēm jāsaņem apstiprinājums, ka tiek sniegta pilnīga drošība saskaņā ar 35. panta 2. punktā izvirzīto;

d) atbildīgās iestādes, kuras ir atbildīgas par maksājumu kontroli, nosacījumiem saskaņā ar 26. pantu ir jāsaskan attiecībā uz katru pieteicēju.

2. Daudzgadu kultūru gadījumā, kad izejmateriāli tiek ievākti un tādējādi piegādāti tikai nākamā kultivācijas gada laikā, maksājumi ir jāveic katrā no diviem gadiem pēc līguma gala termiņa saskaņā ar 26. panta nosacījumiem, kurus ievieš atbildīgās iestādes:

a) pienākumi attiecībā uz šī panta 1. punkta b), c), un d) apakšpunktu tiek izpildīti pēc pirmā pārstrādes gada;

b) pienākums attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktu tiek izpildīts, un informācija, kas attiecas uz 34. panta 3. punkta 1. daļu, tiek sniegta otrajā pārstrādes gadā.

Attiecībā uz pirmo audzēšanas gadu maksājumi tiek veikti tikai tad, ja atbildīgās iestādes ir saņēmušas pierādījumus, ka tiek ievērota drošība saskaņā ar 35. panta 2. punktā izvirzīto. Attiecībā uz otro gadu maksājumus var veikt, neizvirzot drošības garantijas.

3. Attiecībā uz pastāvīgajām vai ikgadējajām kultūrām, palīdzības maksājumi tiks veikti katru gadu pēc līguma noslēgšanas datuma. Nosacījumi, kuri izklāstīti 2. punktā, tiks piemēroti mutatis mutandis.







6. IEDAĻA

Projektu pieteicēju un pirmo pārstrādātāju līgumi un pienākumi

33. pants

Pārstrādātāju skaits

Enerģijas produktus pārsvarā saražos otrie pārstrādātāji.

34. pants

Pieteicēju un pirmo pārstrādātāju līgumi un pienākumi

1. Pirmie pārstrādātāji iesniegs līguma kopiju savām atbildīgajām iestādēm pēc grafika, kuru izveidojusi attiecīgā dalībvalsts, un ne vēlāk kā ar palīdzības pieteikumu iesniegšanas gala termiņā attiecīgajam gadu savā valstī.

Ja pietiecējs un pirmais pārstrādātājs groza vai lauž līgumu datumā, kas norādīts 27. pantā, par attiecīgo gadu, pirmajam pārstrādātājam jādeponē atbildīgajām iestādēm grozītā vai lauztā līguma kopija ne vēlāk par noteikto datumu.

2. Pirmais pārstrādātājs sniegs atbildīgajām iestādēm nepieciešamo informāciju par attiecīgo pārstrādes procesu, īpaši attiecībā uz cenām un tehniskās pārstrādes koeficentu, kuru lieto, lai noteiktu beigu produkta daudzumu, kuru var noteikt saskaņā ar 40. panta 1. punkta otro daļu.

3. Pirmie pārstrādātāji, kuri saņēmuši izejmateriālus no pieteicējiem, informē viņu atbildīgās iestādes par saņemto izejmateriālu daudzumu, norādot šķirnes, līguma pušu vārdus, to adreses, piegādes vietu un atsauces uz līgumu termiņos, kurus noteikušas dalībvalstis, ļaujot veikt maksājumus, kas tiks maksāti par periodu, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. pants.

Ja pirmā pārstrādātāja dalībvalsts nav tā pati dalībvalsts, kurā izejmateriāli ir audzēti, pirmā pārstrādātāja dalībvalstis atbildīgajām instancēm jāinformē pieteicēja dalībvalsts atbildīgās iestādes par piegādāto izejmateriālu pilniem apjomiem 40 darba dienu laikā pēc informācijas saņemšanas attiecībā uz pirmo daļu.







7. IEDAĻA

Nodrošinājums

35. pants

Pirmie pārstrādātāji

1. Kā noteikts 2. punktā, pirmajiem pārstrādātājiem ir jāizvirza pilnīgs nodrošinājums atbildīgajām instancēm līdz maksājumu pieteikšanas gala termiņam uz attiecīgo gadu savā dalībvalstī.

2. Jāizvirza nodrošinājums attiecībā uz katru no izejmateriāliem, sareizinot visu segto teritoriju summu ar attiecīgo pirmo pārstrādātāju parakstīto līgumu un, izmantojot ražošanai izejmateriālus pēc 60 eiro likmes par hektāru.

3. Ja līgums ir grozīts vai lauzts saskaņā ar 27. vai 28. pantu, izvirzītais nodrošinājums attiecīgi ir jāpiemēro.

4. Nodrošinājuma daļa, kura ir jāatbrīvo no izejmateriāliem saskaņā ar nosacījumiem, ka attiecīgo pirmo pārstrādātāju atbildīgajām iestādēm ir pierādījumi par attiecīgo izejmateriālu daudzumu, kas ir pārstrādāti, atbilstoši prasībām saskaņā ar 26. panta 2. punkta f) apakšpunktu, jāņem vērā nepieciešamās izmaiņas saskaņā ar 29. pantu.

36. pants

Primārās un subordinārās prasības

1. Šādi pienākumi veido primārās prasības, kā paredz Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. pants ( 30 ):

a) pienākums ražot izejmateriālu apjomu tieši gala produktos pēc līgumā noteiktā. Izejmateriāliem jābūt piegādātiem līdz 31. jūlijam otrajā gadā pēc ražas novākšanas;

b) pienākums ievērot, ka produktiem jābūt T5 kontroles kopijai saskaņā ar šīs regulas 37. un 38. pantu.

2. Šādi pienākumi ir saistoši pirmajiem pārstrādātājiem, izveidojot subordinārās prasības, kā paredz Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. pants:

a) pienākums pieņemt izejmateriālu piegādi, kuras piegādā pieteicēji, balstoties uz šīs regulas 24. panta 3. punktu;

b) pienākums deponēt līguma kopijas saskaņā ar šīs regulas 34. panta 1. punktu;

c) pienākums sniegt pieprasīto informāciju saskaņā ar šīs regulas 34. panta 3. punkta apakšpunktu;

d) pienākums izvirzīt nodrošinājumus saskaņā ar šīs regulas 35. panta 1. punktu.







8. IEDAĻA

Dokumenti pārdošanai, pārvedumiem vai piegādēm uz citām dalībvalstīm vai eksportam

37. pants

T5 kontroles kopija

Ja pirmais pārstrādātājs pārdod vai pārved otrajam pārstrādātājam uz citu dalībvalsti starpproduktus, kuri attiecināmi uz līgumu saskaņā ar 26. pantu, produktiem ir jābūt T5 kontroles kopijai, kas izdota saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2454/93.

T5 kontroles eksemplāra 104. lauciņā ieraksta vienu no šādiem sadaļas “citi” jēdzieniem:

— Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

— Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

— Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

— Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

— Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

— To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

— Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

— À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

— Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

— Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

— Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

— A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

— Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

— Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

— A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

— Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

— Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

— Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

— Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

38. pants

Alternatīvas T5 kontroles kopijai

Ja T5 kontroles kopija netiek atdota, atbildīgajai izceļošanas iestādei kontroles nolūkos dalībvalstī, kurā atrodas pirmais pārstrādātājs, divus mēnešus pēc izejmateriālu pārstrādes gala termiņa saskaņā ar 36. panta 1. punkta a) apakšpunktu, no pirmā pārstrādātāja neatkarīgu iemeslu dēļ, šādus dokumentus var pieņemt kā alternatīvu T5 kontroles kopijai:

a) starpproduktu pirkšanas pavadzīmi;

b) otrā pārstrādātāja paziņojumu, apstiprinot izejmateriālu gala pārstrādi enerģijas produktos attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu;

c) apstiprinātas grāmatvedības dokumentu kopijas no otrā pārstrādātāja, pierādot, ka pārstrāde ir veikta.







9. IEDAĻA

Pārbaudes

39. pants

Ieraksti

1. Dalībvalstu atbildīgajām instancēm jāprecizē ieraksti, kuri jāveic pārstrādātājiem, un to veikšanas biežums, kam jābūt vismaz reizi mēnesī.

Ierakstos jābūt vismaz šādai informācijai:

a) dažādu pārstrādei iepirkto izejmateriālu daudzums;

b) pārstrādāto izejmateriālu daudzums un gala produktu, starpproduktu un blakus produktu iegūtie veidi un daudzums;

c) pārstrādes procesā radušies atkritumi;

d) iznīcinātais daudzums un šādas darbības iemesli;

e) ražotāju pārdoto vai pārvietoto produktu daudzums un veidi un iegūtās cenas;

f) kur iespējams, turpmāko pārstrādātāju vārdi un adreses.

2. Lai iesniegtais līgums saskanētu ar noteikumiem, kuri ir izklāstīti 24. panta 1. punktā, pirmo pārstrādātāju atbildīgās instances tiks pārbaudītas. Ja prasības netiek apmierinātas, jāinformē pieteicēja atbildīgās iestādes.

3. Ar mērķi aprēķināt produktu ekonomisko vērtību attiecībā uz 24. panta 1. punktu attiecīgās atbildīgās instances, balstoties uz informāciju saskaņā ar 34. panta 2. punktu salīdzinās visu enerģijas produktu vērtības summu ar visu citu produktu, kuri paredzēti atšķirīgai lietošanai, vērtības summu, kas iegūta, veicot tādas pašas pārstrādes darbības. Katra vērtība būs vienāda ar saistīto daudzumu, kas sareizināts ar vidējo iepriekšējo reģistrēto rūpnīcas tirgus gada cenu. Ja šāda informācija nav pieejama, atbildīgās instances noteiks saistīto cenu, balstoties uz informāciju attiecībā uz 34. panta 2. punktu.

40. pants

Pārbaudes priekšnosacījumi pārstrādātājiem

1. Dalībvalstu atbildīgās instances, kurās notiek ražošana, saskaņā ar 24. panta 1. punktu apstiprinās, ka vismaz 25 % no ražotājiem, kuri atrodas viņu teritorijā, izvēlēti, balstoties uz riska analīzi. Kontrolei ir jāietver vismaz:

a) enerģijas produktu vērtības summas salīdzinājums ar visu citu produktu, paredzētu atšķirīgai lietošanai, vērtības summu, šie produkti iegūti, veicot tādu pašu pārstrādi;

b) pārstrādātāja ražošanas sistēmas analīze, ietverot fiziskas pārbaudes un komercdokumentu inspekciju ar mērķi apstiprināt pārstrādātāju, ja izejmateriālu piegādes, gala produkti, starpprodukti un blakus produkti saskan.

Kontroles nolūkos attiecībā uz b) punkta pirmo daļu pašas atbildīgās instances noteiks savu dislokāciju pēc pārstrādes tehniskā koeficenta attiecīgajiem izejmateriāliem. Ja šāds koeficents eksistē Kopienas likumdošanā, to ir jāpielieto. Ja tāda nav, bet ir citi koeficenti Kopienas likumdošanā, jāpielieto tie. Visos citos gadījumos inspekcijai jāpaļaujas uz pārstrādes industrijas vispārpieņemtajiem koeficentiem.

2. Pārstrādes pasākumiem attiecībā uz 25. pantu pārbaudes ir jāveic 10 % no izvēlētajiem pieteicējiem, balstoties uz riska analīzi un ņemot vērā:

a) palīdzības apjomu;

b) lauksaimniecības zemes gabalu skaitu un ar palīdzību saņēmušās platības;

c) attīstību kopš iepriekšējā gada;

d) iepriekšējos gados veikto pārbaužu rezultātus;

e) citus parametrus, kurus nosaka dalībvalstis, balstoties uz iesniegto deklarāciju sniegto informāciju.

3. Ja pārbaudes attiecībā uz 2. punktu uzrāda neprecizitātes vismaz 3 % gadījumu, atbildīgās iestādes veiks papildus pārbaudes gada laikā un attiecīgi palielinās zemnieku skaitu, kuriem nekavējoties nākamajā gadā tiek veiktas pārbaudes.

4. Ja tiek nodrošināts, ka noteikti pārbaužu elementi pēc 1. un 2. punkta tiek veikti kā paraugi, tad paraugiem ir jāgarantē, ka kontroles līmenis ir ticams un autoratīvs.

5. Katrai neatliekamajai pārbaudei ir inspekcijas mērķis, kuru parakstījis inspektors, sniedzot veiktās pārbaudes rezultātus. Atskaitei ir jānorāda:

a) pārbaudes datumu;

b) klātesošās personas;

c) pārbaudes laiku;

d) lietotās pārbaudes metodes, ieskaitot paraugu ņemšanas metodes;

e) pārbaudes rezultātus.

41. pants

Kaņepju ražošana

Jāpielieto piešķīrumi saistībā ar kaņepēm attiecībā uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 795/2004 29. pantu ( 31 ) un Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. pantu.

42. pants

Papildu prasības un abpusēja palīdzība

1. Dalībvalstis veiks turpmāk pieprasītos pasākumus šīs nodaļas pareizai piemērošanai un sniegs abpusēju palīdzību, kas nepieciešama pieprasītajām pārbaudēm šīs nodaļas mērķos. Ja šī nodaļa nesniedz piemērotu samazināšanu un svītrošanu, dalībvalstis var pielietot piemērotas nacionālās sankcijas pret tirgus dalībniekiem, kuri iesaistīti palīdzības garantēšanā.

2. Lai nodrošinātu efektīvu kontroli un sekmētu iesniegto dokumentu pareizību, un sniegto datu pareizības apstiprināšanu, tik tālu, cik nepieciešams, vai kā pieprasa nodaļa, dalībvalstis viena otrai palīdz.







10. IEDAĻA

Izslēgšana no shēmām un atestācijas

43. pants

Izslēgšana no palīdzības enerģijas kultūru izejmateriāliem un minimālajām apstrādātajām platībām

1. Dalībvalstis var izslēgt jebkurus lauksaimniecības izejmateriālus no palīdzības enerģijas kultūrām, kad šādi produkti rada sarežģījumus no kontroles, sabiedrības veselības, vides, krimināllikuma vai enerģijas gala produkta samazināšanas pakāpes viedokļa.

2. Saskaņā ar 24. pantu dalībvalstis var noteikt minimālās apstrādātās platības jebkuriem izejmateriāliem.

44. pants

Novērtēšana

Pirms 15. oktobra, sekojot gada beigām, atkarībā no tā, kāda palīdzība tiek sniegta, dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai visa nepieciešamā informācija, lai novērtētu palīdzību enerģijas kultūrām.

Informācijā ir jāatspoguļo:

a) platības, kas atbilst katram izejmateriāla veidam;

b) katra izejmateriāla veida, gala produktu, blakus produktu, starpproduktu iegūtajos daudzumus ar detaļām par to, kuri no izejmateriāliem tika izmantoti;

c) pasākumus, kas veikti saskaņā ar 25. pantu;

d) izejmateriālus, kuri izslēgti enerģijas kultūru palīdzības saskaņā 43. panta 1. punktu un minimālās apstrādājamās platības saskaņā 43. panta 2. punktu.







9. NODAĻA

ĪPAŠĀ REĢIONĀLĀ PALĪDZĪBA LAUKAUGU KULTŪRĀM

45. pants

Sēšanas datums

Lai atbilstu prasībām īpašajai reģionālajai palīdzībai laukaugu kultūrām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pantu, deklarētajai platībai jābūt apsētai līdz dalībvalstu noteiktajam datumam, kas nedrīkst būt vēlāk kā 15. jūnijā.







10. NODAĻA

PALĪDZĪBA SĒKLĀM

46. pants

Sertificētās sēklas

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 99. panta pielietošanas gadījumā palīdzība tiek garantēta audzēšanai no pamatsēklām un oficiāli sertificētām sēklām, kā definēts Direktīvās 66/401/EEC, 66/402/EEC un 2002/57/EK, un saskaņā ar standartiem un noteikumiem, kas izklāstīti šajās direktīvās, saskaņā ar regulas 47. līdz 50. pantu.

47. pants

Sēklu ražošana

1. Sēklas ražos:

a) vai nu pēc audzēšanas līgumiem, kurus slēdz starp sēklu iestādēm vai audzētājiem un stādu audzētājiem,

b) vai tieši sēklu ražotāji vai audzētāji; šai produkcijai jābūt pārbaudītai saskaņā ar audzēšanas deklarācijām.

2. Sēklu ražotāji un audzētāji apstiprinās vai reģistrēs dalībvalstis attiecībā uz 1. punktu. Dalībvalstu apstiprinājums vai reģistrācija būs derīga visā Kopienā.

3. Sēklu ražotāji vai audzētāji, kuri audzē stādus vai kuriem tie tiek audzēti citās dalībvalstīs nevis tajās, kurās ir veikta apstiprināšana un reģistrēšana saskaņā ar 2. punktu, pēc pieprasījuma iesniedz citu dalībvalstu atbildīgajām instancēm informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu pārbaudes palīdzības piešķiršanai.

48. pants

Teritoriālā atbilstība kritērijiem

Katra dalībvalsts garantē palīdzību tikai attiecībā uz ievāktajām sēklām teritorijā kalendārā gada laikā, kurā sākas tirgus gads un kuram ir piešķirta palīdzība.

Palīdzība tiks garantēta visiem sēklu audzētājiem saskaņā ar noteikumiem, kuri nodrošina vienādu attieksmi pret visiem palīdzības saņēmējiem neatkarīgi no to izvietojuma Kopienā.

49. pants

Sēklu tirdzniecība

Palīdzība tiek garantēta tikai tad, ja sēklas saņēmējs patiesi tās tirgo sēšanai vēlākais līdz 15. jūnijam nākamajā gadā pēc ražas ievākšanas. “Tirgot” nozīmē turēt pieejamu vai turēt noliktavā, izlikt pārdošanai, piedāvāt pirkšanai, pārdot vai piegādāt citām personām.

50. pants

Cannabis sativa L. šķirnes

Cannabis sativa L. šķirnes, kas atbilst palīdzības kritērijiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 99. panta 4. punkts, ir tās, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 796/2004 II pielikuma 4. daļā.







11. NODAĻA

PLATĪBU MAKSĀJUMI LAUKAUGU KULTŪRĀM







1. IEDAĻA

Vispārīgie noteikumi par atbilstību kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem

51. pants

Kritērijiem atbilstošās zemes

1. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. nodaļas mērķim:

a) “pastāvīgās ganības” nozīmēs “pastāvīgās ganības” pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 2. panta 2. punktā norādītā;

b) “pastāvīgās kultūras” nozīmēs “pastāvīgās kultūras” pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 795/2004 2.c pantā norādītā.

2. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 103. panta pirmā punkta mērķiem zemes, kuras ir pastāvīgās ganības 2003. gadā, būs:

a) zemes, kuras zemnieki palīdzības pieteikumā 2003. gadam deklarējuši kā tādas, kuras tiek pastāvīgi izmantotas ganībām un

b) zemi, kuru zemnieks nedeklarē savā pieteikumā 2003. gadam, vienīgi, ja var parādīt, ka zeme nav bijusi izmantota pastāvīgām ganībām 2003. gadā.

3. Kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 108. panta otrais punkts, dalībvalstis var tikt izslēgtas no šī panta pirmā punkta tikai šādos gadījumos:

a) platībām, kuras paredzētas restrukturēšanas programmām, definētām kā “izmaiņas struktūrā un/vai kritērijos, atbilstoši platībām, kuras noteikušas atbildīgās instances”, dalībvalstis veiks pasākumus, lai novērstu jebkādu ievērojamu pieaugumu kopējā lauksaimniecības platībā, kas atbilst kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem; tajā var ietilpt iepriekš kritērijiem atbildušo platību uzskatīšana par neatbilstošu, kā paredz pasākums; platības, kas tikko atzītas par kritērijiem atbilstošām pēc dalībvalstu noteiktās restrukturēšanas programmas, kas nepārsniegs jau deklarētās kritērijiem neatbilstošās platības par vairāk kā 5 %;

b) jebkuras sabiedriskās iejaukšanās gadījumā, kad iejaukšanās rezultātā zemniekiem, kuri iepriekš audzējuši graudaugus kā neatbilstošus kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem, lai veiktu tālāku normālu lauksaimniecisko darbību, un attiecīgā iejaukšanās nozīmē, ka, sākotnēji kritērijiem atbildusī zeme, vairs tāda nav, dalībvalstis var vairāk nepalielināt kopējo atbilstošo lauksaimniecības platību pavisam vai uz īsu laiku par vairāk kā 0,1 % no kopējās pamatplatības;

c) ja zemnieki spēj sniegt saistošus un objektīvus iemeslus zemes platības kritēriju maiņai, lai tā atbilstu kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem, dalībvalstīm ir jāpārbauda, vai nav pamatotu iemeslu atteikt šādu maiņu, it sevišķi no vides aizsardzības viedokļa, un iesniegt pamatotu plānu Komisijai, ka kopējais apjoms kritērijiem atbilstošajām zemēm paliek nemainīgs; nekādi apstākļi nevar mainīt rezultātu, palielinot apjomus; dalībvalstīm jāsniedz sistēma par iepriekšēju informēšanu un šādu izmaiņu apstiprināšanu.

52. pants

Noteikumi maksājumiem

Bez aizspriedumiem pret 2. pantu laukaugu platību maksājumi tiks maksāti tikai platībām:

a) reģionos, kas klimatiski un lauksaimnieciski atbilst laukaugu kultūru audzēšanai; dalībvalstīm ir tiesības lemt, vai reģions atbilst prasībām konkrētu laukaugu kultūru audzēšanai;

b) uz kurām kultūras paliek, pēdējās ziedēšanas periodam sākoties normālas audzēšanas apstākļos.

Kas attiecas uz cietajiem kviešiem, kultūras papildus tiks kultivētas saskaņā ar vietējiem standartiem vismaz līdz 30. jūnijam atkarībā no tā, kurš maksājums ir piešķirts, izņemot gadījumus, kad raža tiek novākta pilnbriedā.

53. pants

Reģionālie apjomi

1. Ja ražotāju platības, kuras atbilst kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem, atrodas vairākos ražošanas reģionos, maksājamais apjoms tiek noteikts pēc katras platības atrašanās vietas, par kuru ir iesniegts pieteikums.

2. Dalībvalstīm, kuras audzē kukurūzu reģionos, kuros parasti to audzē lopbarībai, jāpiešķir kvota ēdamajiem graudiem attiecībā pret visām platībām, kur tiek audzēta kukurūza.







2. IEDAĻA

Īpašie nosacījumi konkrētām laukaugu kultūrām

54. pants

Lopbarība

1. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 100. panta 3. punktā minētā “lopbarība” ir graudaugi, kas tiek audzēti platībās, kas pārsvarā apsētas ar zāli un novāktas zaļas vismaz reizi gadā ar mērķi saglabāt noslēgtā vidē ar anaerobisku fermentu palīdzību.

Īpašnieki, kuru platības ir reģistrētas sertificētu zāles sēklu audzēšanai saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEC attiecīgajā tirgus gadā, nevarēs pretendēt uz laukaugu kultūru platību maksājumiem.

2. Šīs nodaļas nosacījumi, izņemot apstākļus, kuri attiecas uz ziedēšanu 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, attiecas uz lopbarību.

3. Dalībvalstīs, kuras rada nosacījumus īpašām platībām lopbarībai, kuri norādīti IV pielikumā, zemnieki varēs pretendēt uz platību maksājumiem attiecībā uz lopbarību.

55. pants

Cietie kvieši

1. Palīdzības lietošana attiecībā uz cieto kviešu papildināšanu un īpašo palīdzību, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. pantā, būs spēkā tikai, ja:

a) pieteikumi platību maksājumiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 101. pantu, ir iesniegti attiecībā uz to pašu hektāru skaitu kā cietajiem kviešiem;

b) sertificētajām sēklām saskaņā ar Direktīvu 66/402/EEC tiek lietots minimālais daudzums.

2. Dalībvalstis līdz 1. oktobrim gadā, kas seko attiecīgajam gadam, kurā tiek garantēta palīdzība, fiksēs un informēs zemniekus par minimālajiem sertificēto sēklu daudzumiem, kuras jāizmanto saskaņā ar lauksaimniecības praksi attiecīgajā dalībvalstī.

56. pants

Lini un kaņepes, kurus audzē šķiedrai

1. Par platību maksājumiem liniem un kaņepēm, kuras audzē šķiedrai, ir neskaidrības šādos noteikumos:

a) līguma vai vienošanās kopijas iesniegšana attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 106. panta 1. punktu vēlākais līdz 15. septembrim gadam, kas seko attiecīgajam gadam, kurā maksājums piešķirts vai pirms datuma, kuru noteikusi dalībvalsts;

b) šādu šķirņu lietošana: ▼M1 ————— ▼B ii) kaņepju, kuras tiek audzētas šķiedrai, šķirnes ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 796/2004 II pielikumā uz 15. maiju gadam, kuram maksājums ir garantēts un sertificēts saskaņā ar Direktīvu 2002/57/EEC ( 32 ).

2. Teritoriālo maksājumu nodrošināšanai kaņepēm, kuras tiek audzētas šķiedrai, dalībvalstis var fiksēt minimālo apsēšanas pakāpi saskaņā ar standarta kaņepju audzēšanas praksi.

57. pants

Sēšanas datumi

Atsakoties no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 109. panta, dalībvalstis var atlikt sēšanas beigu datumu ne vēlāk kā par 15. jūniju kultūrām, kuras ir uzskaitītas šīs Regulas VIII pielikumā, un zonām, kuras atrodas pielikumā noteiktajos reģionos un kuras nosaka iesaistītās dalībvalstis.







3. IEDAĻA

Pamatplatības, norādošās kvotas un griesti

58. pants

Apūdeņojamās un neapūdeņojamās zemes

1. Ja reģionalizācijas plāns attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 103. pantu piešķir atšķirīgas kvotas apūdeņojamajām un neapūdeņojamajām zemēm, dalībvalstīm jānosaka, vai mārketinga gada laikā platības tiek apūdeņotas vai nē. Tām ir jānorāda:

a) laukaugu kultūru saraksts, par kurām platību maksājumi var tikt garantēti pēc apūdeņoto kvotu līmeņa;

b) apūdeņošanas iekārtu apraksts, kuru izmanto zemnieki; šim aprīkojumam jābūt atbilstošam un ar attiecīgo platību un jāļauj piegādāt ūdeni daudzumā, kāds nepieciešams normālai augu attīstībai to augšanas laikā;

c) attiecīgais apūdeņošanas periods.

2. 1. punkts netiek piemērots ‘regadío’ ražošanas reģioniem Spānijā vai citos reģionos, kur apūdeņošana ir vēsturiska iezīme saistībā ar zemes gabalu, un tai jābūt ievērotai un uzskaitītai.

59. pants

Pamatplatību pārtēriņš

1. Lai noteiktu jebkurus pārtēriņus reģionālajām pamatplatībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. pantu, dalībvalstu atbildīgās instances ņems vērā:

a) reģionālās pamatplatības, kuras norādītas šīs Regulas IV pielikumā;

b) teritoriju kopējo platību, kuras atbilst platību maksājumiem pieteikumos, kuri ir iesniegti attiecībā uz katru kultūru, ieskaitot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. panta pielietošanu attiecībā uz piespiedu atlicinājumiem.

Jebkuri brīvprātīgie atlicinājumi tiks ietverti platībās, kurās nav apūdeņošanas, netiek audzēta kukurūza un/vai nav izmantota lopbarībai.

2. Teritoriju kopējā platība, kas attiecas uz iesniegtiem palīdzības pieteikumiem, neietilps platības vai to daļas, kuras attiecas uz pieteikumiem, kuri pēc administratīvām pārbaudēm tiek atzīti par nepamatotiem.

Ja piemērojams, patieso platību nosaka neatliekamās pārbaudēs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 23. pantu, šīs pārbaudes tiks ņemtas vērā.

3. Platības, kas apsētas ar laukaugu kultūrām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. nodaļas IV sadaļu un lietotas, lai atbalstītu palīdzības pieteikumus saskaņā ar šīs Regulas 12. nodaļas IV sadaļu, tiks pievienotas kopējai platībai, kura attiecas uz pieteikumiem, pielāgotiem saskaņā ar 2. punktu.

4. Pamatplatības pārtēriņi tiks aprēķināti saskaņā ar tabulām VI pielikumā.

60. pants

Cieto kviešu ierobežoto platību pārtēriņi

1. Lai noteiktu jebkurus pārtēriņus ierobežotajās platībās cietajiem kviešiem, kuri atbilst kritērijiem, piemērojot platību maksājumus, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. panta 1. punktā, dalībvalstu atbildīgās iestādes ņems vērā piešķīrumu platību maksājumiem pieteikumos minēto teritoriju kopējām platībām attiecībā uz cietajiem kviešiem; piešķīrums pielāgots saskaņā ar regulas 59. panta 2. punktu, samazināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. pantu.

2. 1. punkts tiek pielietots, lai noteiktu jebkurus pārtēriņus ierobežotajās teritorijās, kas atbilst īpašās palīdzības kritērijiem cietajiem kviešiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. panta 3. punktā.

61. pants

Definitīvās pakāpes platību pārtēriņi un samazināšanas koeficents

1. Ja platības attiecībā uz 59. un 60. pantu tiek pārsniegtas, vēlākais līdz attiecīgā gada 31. oktobrim attiecīgajā dalībvalstī jānosaka definitīvās pakāpes pārtēriņam, kas samazināts līdz divām decimāldaļām.

2. Definitāvās likmes pārtēriņam noteiks izmantošanas pakāpi, lai aprēķinātu teritoriju, kas atbilst proporcionālai kritēriju samazināšanai:

a) laukaugu kultūru platību maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 1. punktu;

b) to papildinājumi un īpašā palīdzība cietajiem kviešiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. pantu, kas pielietota saskaņā ar 102. panta 1. punktu.

62. pants

Apakšplatības

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 5. punkta nolūkos dalībvalstis vēlākais līdz attiecīgā gada 15. septembrim, līdz kuram tiek pielietoti platību maksājumi, nosaka un Komisijai sniedz informāciju par:

a) nacionālajām pamatplatībām, kuras tiks sadalītas;

b) dalībvalstu kritērijiem, lai izveidotu apakšplatības;

c) apakšplatībām (skaits, nosaukums un izmēri);

d) detalizētiem noteikumiem attiecībā uz pasākumiem, kuri piemērojami pārtēriņa gadījumā.

63. pants

Maksājumu summas griesti

Lai noteiktu jebkurus pārtēriņu maksājumu griestus un atbilstošu koeficenta samazināšanu, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 2. punkts, dalībvalstu atbildīgās iestādes ņems vērā proporcionālo samazinājumu kritērijus atbilstošajām platībām, kā paredz regulas 102. panta 1. punkts un 105. panta 2. punkts.







4. IEDAĻA

Atlicinājumi

64. pants

Definīcija

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 1. punkta nolūkos “atlicinājumi” nozīmē atstāt papuves platības, kas atbilst platību maksājumu kritērijiem, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1782/2003 108. pantam.

65. pants

Nosacījumi

1. Jāpielieto Regulas (EK) Nr. 795/2004 32. pants.

2. Atsakoties no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 9. punkta, 2005. un 2006. gadam Malta var noteikt minimālo prasību izmēru atlicinātajām platībām, kas ir vismaz 0,1 ha lielas un 10 m platas.

66. pants

Reģionālais sadalījums

1. Palīdzības piešķiršana attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļu tiks sadalīta pa reģioniem saskaņā ar reģionalizēšanas plānu, kā paredz regulas 103. pants.

2. Katra platības maksājuma pieteikums dotajā ražošanas reģionā atbildīs atlicinājumu deklarācijām attiecībā uz pēdējo attiecīgo hektāru skaitu tajos pašos ražošanas reģionos.

3. Dalībvalstis var atteikties no 2. punkta saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem.

4. Atsakoties no 2. punkta, obligātie atlicinājumi attiecas uz iesniegtajiem pieprasītajiem platības maksājumiem un var tikt ietekmēti pilnībā vai daļēji:

a) Spānijā secano reģionā, gadījumos, kad īpašums atrodas secano un regadío ražošanas reģionos;

b) citā ražošanas reģionā, nodrošinot, ka atlicinātās platības atrodas ražošanas reģionos atkarībā no tā, kur apstrādātā platība atrodas.

5. Ja tiek pielietots 3. un 4. punkts, atlicinātās platības tiks pielāgotas saskaņā ar starpību starp kvotām, kuras tiek izmantotas maksājumiem attiecībā un attiecīgo reģionu atlicinājumiem. Tomēr, pielietojot šos punktus, tas neveicinās atlicināto hektāru skaitu, kā to pieprasa saistības.

67. pants

Pākšaugu kultūras

1. Lai pielietotu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 3. punkta otro ievilkumu, “pākšaugu kultūras” nozīmē platības, kas apsētas ar vienu vai vairākām pākšaugu šķirnēm, kuras uzrādītas regulas VII pielikumā. Sēja kopā ar labību un/vai zāli tiks pieļauta šādos gadījumos:

a) platības ir apsētas galvenokārt ar pākšaugiem;

b) tās nevar novākt atsevišķi.

Kad reģionu vides standarti, kurus noteikušas dalībvalstis organiskajām kultūrām, nosaka griestus pākšaugu platībām, nosacījumi attiecībā uz platībām, kuras pārsvarā apsētas ar pākšaugiem, izklāstīti a) punktā, tiem jāatbilst vismaz 85 % no fiksētās likmes, kuru attiecīgi noteikušas dalībvalstis.

2. Platības, kurās pākšaugu kultūras attiecībā uz 1. punktu tiek apstrādātas periodā no 15. janvāra līdz 31. augustam, kā nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 1786/1003 piedāvātās palīdzības shēmas ( 33 ), platību maksājumiem nevarēs kvalificēt.

68. pants

Maksājumi brīvprātīgi atlicinātajām zemēm

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 6. punkta nolūkos, kad tiek pielietots regulas 66. pants, dalībvalstis ļaus zemniekiem atlicināt vismaz 10 % no platības, kas tiek apsēta ar laukaugu kultūrām un netiek lietota teritoriālajiem maksājumiem, lai atļautu maksāt atlicinātās tiesības. Augstāku procentu likmi var noteikt dalībvalstis, ņemot vērā attiecīgo situāciju un nodrošinot pietiekamu saimniecības zemes izmantošanu.

Pamatapjoms brīvprātīgajiem atlicinājumiem būs 63,00 tūkstoši eiro no 2005./2006. mārketinga gada. Kad atšķirīgas kvotas ir noteiktas apūdeņojamajām un neapūdeņojamajām zemēm, neapūdeņojamajām zemēm tiks piemēroti atlicinājumu maksājumi.

Dalībvalstis piemēros attiecīgus pasākumus saskaņā ar īpašajiem apstākļiem brīvprātīgi atlicinātajās platībās, lai nodrošinātu, ka tās tiek uzturētas labā lauksaimnieciskajā stāvoklī un tiek aizsargāta vide.







5. IEDAĻA

Ziņojumi

69. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstis sūtīs Komisijai informāciju attiecībā uz IX pielikuma standartizēto formu, tādējādi tās raksturojot pēc ražošanas reģiona, pamatplatībām un valstīm saskaņā ar 3. pantā noteikto grafiku.

2. Kad platības attiecībā uz 59. un 60. pantiem pārsniedz attiecīgajā dalībvalstī noteikto, nekavējoties ir jānosaka definitīva likme pārtēriņiem un vēlākais līdz attiecīgā gada 15. novembrim un 1. decembrim tas jāpaziņo Komisijai. Datums, kas tika pieņemts, lai aprēķinātu starpību, par kādu pamatplatība ir pārsniegta, tiks ziņots, turpmāk izmantojot VI pielikuma formu.

3. Kad pārtēriņš tiek sadalīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 5. punktu un 105. panta 2. punktu, par šādu sadalījumu attiecīgā dalībvalsts sniedz informāciju Komisijai vēlākais līdz 15. novembrim.

4. 63. panta pielietošanas gadījumā attiecīgā dalībvalsts informēs Komisiju par samazināšanas definitatīvajiem koeficentiem vēlākais līdz attiecīgā gada 1. decembrim.







12. NODAĻA

PIEMAKSAS AITĀM UN KAZĀM







1. IEDAĻA

Tiešie maksājumi

70. pants

Pieteikumi un saglabāšanas periods

1. Papildus prasībām attiecībā uz integrētās vadības un kontroles sistēmu, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. nodaļas II sadaļa (“integrētā sistēma”), zemnieki uzrādīs savos pieteikumos aitu un kazu piemaksas un veicamās piemaksas par to, vai tie tirgo aitas pienu vai piena produktus gada laikā attiecībā uz to, kura no piemaksām ir pieprasīta.

2. Pieteikumi piemaksām par labu zemniekiem, kuri audzē aitas un/vai kazas, tiks iesniegti atbildīgajām iestādēm tikai periodā, kuru noteikušas attiecīgās dalībvalstis, periods sākas ne ātrāk kā 1. novembrī un beidzas ne vēlāk kā 30. aprīlī attiecīgi pirms un pēc gada sākuma attiecībā uz to, kurš no pieteikumiem ir iesniegts.

Tomēr Apvienotā Karaliste var noteikt citu periodu attiecībā uz Ziemeļīriju nekā noteikts Lielbritānijā.

3. Periods attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 115. panta 1. punktu, kura laikā zemnieki apņemas turēt aitu un/vai kazu daudzumu attiecībā uz to, kura piemaksa tiek pieprasīta (“saglabāšanas periods”), būs 100 dienas, sākot ar pirmo dienu, kas seko pēdējai dienai pieteikumu iesniegšanas periodam attiecībā uz 2. punktu.

71. pants

Platības, kuras atbilst kritērijiem kazu piemaksām

Kritēriji attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 113. panta 2. punktu tiek sasniegti platībās, kuras uzskaitītas X pielikumā.

Tomēr dalībvalstis pēc ierastās kārtības apstiprinās, vai kritēriji joprojām tiek sasniegti platībās, kuras uzskaitītas X pielikumā, to teritoriju robežās. Sekojot šim vērtējumam, dalībvalstis ziņos Komisijai par jebkuriem nepieciešamajiem grozījumiem X pielikumā līdz 31. jūlijam nākamajam gadam attiecībā uz to, kurš no grozījumiem ir piemērots. Ziņojums noteiks zonas vai zonu daļas, kuras uzskaitītas X pielikumā un kuras vairs neatbilst kritērijiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 113. panta 2. punktu, kā arī rezultējošās zonas, kuras atbilst kritērijiem, bet vēl nav uzskaitītas X pielikumā. Par šīm potenciāli jaunajām zonām dalībvalstis sniegs detalizētu informāciju Komisijai ar pietiekamu argumentāciju.

72. pants

Pieteikumi papildpiemaksām un kazu piemaksām

1. Lai gūtu labumu no papildpiemaksām vai kazu piemaksām, zemnieki, kuru īpašumā ir vismaz 50 %, bet mazāk nekā 100 % no lauksaimniecībai izmantojamās platības, par teritorijām attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punktu vai platībām, kuras uzskaitītas šīs regulas X pielikumā, iesniedz deklarāciju vai īpašumu norādošas deklarācijas saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu:

2. Zemnieki, kuriem katru gadu tiek pieprasītas deklarācijas par kopējo izmantoto lauksaimniecības platību viņu īpašumos, palīdzības pielietošanas gadījumos, kā to apstiprinājusi Regula (EK) Nr. 1782/2003 22. panta 1. punktā, norādīs deklarācijā izmantotos zemes gabalus, kuri tiek izmantoti lauksaimniecībā un atrodas platībās, kuras nosaka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punkts, vai platībās, kuras norādītas šīs regulas X pielikumā, kā paredzēts;

Zemnieki, kuriem netiek pieprasīts iesniegt deklarācijas attiecībā uz pirmo punktu, katru gadu iesniegs īpašu deklarāciju, kur iespējams piemērot sistēmu, identificējot lauksaimniecības zemes gabalus, kuri tiek nodrošināti pēc integrētās sistēmas.

Īpašās deklarācijas norādīs zemes, kuras pieder zemniekam, nomu vai izmantošanu, neatkarīgi no apstākļiem, norādot to platības un specificējot tos zemes gabalus, kuri tiek izmantoti lauksaimniecībā un atrodas platībās, kuras nosaka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punkts vai norādītas šīs regulas X pielikumā, kā paredzēts. Dalībvalstis nodrošinās, ka īpašās deklarācijas tiek pievienotas pieprasījumiem aitu un/vai kazu piemaksām. Dalībvalstis var arī pieprasīt, ka tiek iesniegtas īpašās deklarācijas, izmantojot “vienreizējo maksājumu pieteikumu” formas.

3. Atbildīgās nacionālās instances var pieprasīt iesniegt īpašuma apliecinājumu, nomas līgumu vai parakstītu vienošanos starp zemnieku un, kad iespējams, vietējo vai reģionālo atbildīgo instanču atestāciju, kas veikta lauksaimniecībā izmantotajai zemei. Atestācijai jānorāda zemes platības, kurām tiek garantēta palīdzība un kuras izmanto ražošanai; jānorāda zemes gabalu novietojums apgabalā, ko nosaka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punkts, vai platībās, kuras norādītas šīs regulas X pielikumā, kā paredzēts.

73. pants

Zemnieki, kuri veic sezonālu lopu pārvietošanu

1. Zemniekiem, kuru fermas atrodas vienā no ģeogrāfiskajām platībām, ko nosaka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 2. punkta b) apakšpunkts, un kuri iesnieguši piemaksu pieteikumus, kā arī vēlas pieteikties papildus piemaksām, jānorāda:

a) vietu vai vietas, kurās tiek veikta sezonāla lopu pārvietošana attiecīgajam gadam;

b) periodu, kas veikts kārtējā gadā vismaz 90 dienu garumā attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

2. Piemaksu pieteikums no zemniekiem attiecībā uz 1. punktu tiks nodrošināts ar dokumentiem, kuri apstiprina, ka sezonāla lopu pārvietošana ir notikusi, izņemot force majeure gadījumus vai gadījumus, kuri tiek pietiekami attaisnoti laika apstākļu dēļ; un, ka sezonāla lopu pārvietošana notikusi divu iepriekšējo gadu laikā un īpaši pēc atestācijas, kuru veikusi vietējā vai reģionālā pārvalde sezonālas lopu pārvietošanas laikā, kas atbilst kritērijiem vismaz 90 audzēšanas dienu garumā.

Veicot administratīvas pieteikumu pārbaudes, dalībvalstīm jānodrošina, ka sezonālas lopu pārvietošanas gadījumi/vietas, kuras norādītas piemaksu pieteikumos, patiesi atrodas platībā, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punktā.

74. pants

Atbilstība kritērijiem

1. Zemnieki saņems piemaksas, balstoties uz aitu un/vai kazu skaitu, kuras tiek turētas visu saglabāšanas periodu attiecībā uz 70. panta 2. punktu.

2. Dzīvnieki, kuri atbilst definīciju noteikumiem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 112. pantā, attiecībā uz pēdējo saglabāšanas perioda dienu tiks uzskatīti par kritērijiem atbilstošiem dzīvniekiem.

75. pants

Zemnieku, kas pārdod aitas pienu vai piena produktus, ieviesumi

Dalībvalstis katram gadam ne vēlākais kā trīspadsmitajā saglabāšanas perioda dienā var izveidot ieviesumus zemniekiem, kuri tirgo aitas pienu vai piena produktus, balstoties uz zemnieku deklarācijām saskaņā ar 70. panta 1. punktu.

Veidojot ieviesumus, dalībvalstīm jāņem vērā kontroļu rezultāti un jebkuri citi atbildīgajām instancēm pieejamie informācijas avoti, īpaši iegūtā informācija no pārstrādātājiem vai izplatītājiem, kuri pārdod zemnieku aitas pienu vai piena produktus.

76. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstīm jāinformē Komisija:

a) vēlākais līdz katra gada 31. jūlijam par informāciju saistībā ar iesniegtajiem piemaksu pieteikumiem kārtējam gadam, lietojot XI pielikuma paraugformu;

b) vēlākais līdz katra gada 31. jūlijam par piemaksu skaitu un apjomu, kuras samaksātas iepriekšējā gadā pēc sniegtās palīdzības samazinājuma pielietošanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 120. pantu, kur iespējams, lietojot regulas XII pielikuma paraugformu;

c) vēlākais līdz katra gada 31. oktobrim par jebkurām izmaiņām ģeogrāfiskajā platību sarakstā, kur tiek veikta sezonāla lopu pārvietošana attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 2. punktu un 73. pantu.

Pieprasītajai informācijai pēc pirmā apakšpunkta jābūt pieejamai pēc pieprasījuma nacionālajās iestādēs, kuras ir atbildīgas par oficiālās statistikas izveidi aitas un kazas gaļas sektorā.

2. Kad informācija tiek pieprasīta pēc 1. punkta izmaiņām, īpai pēc iepriekšējo datu pārbaužu, korekciju vai uzlabojumu rezultātiem, atjaunotā informācija jāpaziņo Komisijai mēneša laikā no izmaiņu rašanās brīža.







2. IEDAĻA

Ierobežojumi, rezerves un pārvedumi

77. pants

Par brīvu iegūtās tiesības

Izņemot ārkārtas gadījumus zemniekiem, kuri ir saņēmuši piemaksas par brīvu no nacionālajām rezervēm, nevarēs nodot vai izīrēt savas tiesības trīs gadus pēc tiesību iegūšanas brīža.

78. pants

Tiesību izmantošana

1. Zemnieks, kuram ir tiesības, tās var izmantot pēc to derīguma un/vai izīrēt šīs tiesības citam zemniekam.

2. Ja zemnieks nav izmantojis minimumu viņam piešķirto tiesību saskaņā ar 4. punktu katra gada laikā, neizmantotā daļa tiks pārskaitīta uz nacionālajām rezervēm, izņemot šādus gadījumus:

a) ja zemniekam ir visas no 20 piemaksu tiesībām, ja zemnieks nav izmantojis minimālo daudzumu savu tiesību, katru divu attiecīgo gadu laikā tikai daļa no pēdējā kalendārā gada laikā neizmantotā tiks pārvesta uz nacionālajām rezervēm;

b) ja zemnieks piedalās paplašināšanas programmā, kuru ir atzinusi Komisija;

c) ja zemnieks piedalās agrīnās pensionēšanās shēmā, kurā pārvedumi un/vai īslaicīgie tiesību līzings nav obligāti un kuru atzinusi Komisija;

d) ārkārtas un pietiekami attaisnojamos gadījumos.

3. Īslaicīgais līzings attieksies tikai uz visiem gadiem un ietvers vismaz minimālo skaitu dzīvnieku saskaņā ar 79. panta 1. punktu. Katra īslaicīgā līzinga periodam beidzoties, zemniekam, izņemot tiesību pārvedumu gadījumus, jāpatur visas tiesības vismaz divus turpmākos gadus. Ja zemnieks pats neizmanto vismaz minimumu savu 4. punktā piešķirto tiesību daļu katru divu gadu laikā, dalībvalstis, izņemot ārkārtas un pietiekami attaisnojamus gadījumus, atgūs un katru gadu ņems atpakaļ nacionālajās rezervēs zemnieku neizmantoto tiesību daļu.

Tomēr, ja zemnieks piedalās agrīnās pensionēšanās shēmā, kuru ir atzinusi Komisija, dalībvalstis, var piešķirt kopējo derīguma laiku īslaicīgajam līzingam, balstoties un shēmām, kuras tiks palielinātas.

Zemniekiem, kuri nolēmuši piedalīties paplašināšanās programmās saskaņā ar pasākumiem attiecībā uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 2078/92 2. panta 1. c punktu ( 34 ) vai paplašināšanās programmās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 22. un 23. pantu, netiks piešķirts īslaicīgais līzings un/vai viņu tiesību pārvedums uz piedalīšanās laiku. Tomēr nosacījumi neattiecas uz gadījumiem, kad programma atļauj tiesību nodošanu un/vai īslaicīgu tiesību līzingu zemniekiem, kuri piedalās pasākumos, kuri nav norādīti šajās daļās un pieprasa tiesību apsaimniekošanu.

4. Minimālajam izmantoto piemaksu tiesību daudzumam jābūt 70 %.

Tomēr dalībvalstis var šo daudzumu palielināt līdz 100 %. Tām iepriekš ir jāinformē Komisija par lielumu, kādu tās paredz pielietot.

79. pants

Tiesību nodošana un īslaicīgais līzings

1. Dalībvalstis var noteikt tiesību nodošanu, balstoties uz to ražošanas struktūru minimālo tiesību skaitu piemaksām, kuras var būt daļējās nodošanas jautājums, neiesaistot īpašumu nodošanu. Minimums var nepārsniegt 10 no tiesībām uz piemaksām.

2. Piemaksu nodošanas tiesības un šādu tiesību īslaicīgs līzings būs efektīvs tikai vēlāk, kad dalībvalstu atbildīgās iestādēs tiks informētas par zemniekiem, kuri nodos un/vai izīrēs tiesības un zemniekiem, kuri iegūs tiesības.

Informēšanai jānotiek līdz dalībvalstu noteiktajam gala termiņam un ne vēlāk kā datumā, kurā beidzas pieteikšanās uz piemaksām attiecīgajā valstī, izņemot tos gadījumus, kad tiesības tiek nodotas mantojuma kārtā. Kad zemnieks, kurš saņem tiesības, būs pozīcijā, tiks veidots attiecīgs tiesisks pamatojums, lai pierādītu, ka viņš/viņš ir mirušā zemnieka īpašumu saņēmējs.

3. Tiesību nodošanas gadījumā, kas neietver īpašuma nodošanu, pārvesto tiesību skaits bez kompensācijām nacionālajām rezervēm nav mazāks par vienu.

80. pants

Individuālo griestu maiņa

Piemaksu tiesību nodošanas vai īslaicīgs līzinga gadījumā dalībvalstis noteiks jaunus individuālos griestus un informēs attiecīgos zemniekus par piemaksu tiesību skaitu, kurām viņi var pietiekties vēlākais 60 dienas no pēdējās dienas periodā, kurā ražotājs ir iesniedzis savu pieteikumu.

Pirmo punktu nepielieto gadījumā, ja nodošana notiek saskaņā ar mantojumu attiecībā uz 79. panta 2. punktu.

81. pants

Zemnieki, kuriem nepieder zeme, uz kuras viņi veic savu lauksaimniecisko darbību

Zemnieki, kuri veic lauksaimniecisko darbību tikai uz sabiedriskās vai kolektīvās zemes un kurš nolemj beigt lietot šo zemi, izmantojot to ganībām, un nodot visas savas tiesības citam zemniekam, tiks uzskatīti par tādiem pašiem kā zemnieki, kuri pārdod vai nodod tālāk savus īpašumus. Visos gadījumos šie zemnieki tiks uzskatīti par tādiem pašiem kā tie, kuriem ir tikai piemaksu tiesības.

82. pants

Tiesību nodošana caur nacionālajām rezervēm

Kad dalībvalsts nodrošina tiesību nodošanu caur nacionālajām rezervēm, jāievēro nacionālie nosacījumi, kuri ir analogi šai nodaļai. Kā arī šādā gadījumā:

a) dalībvalstis var piešķirt īslaicīgu līzingu, kas tiek veikts caur nacionālajām rezervēm;

b) piešķīruma tiesību pārveduma laikā vai īslaicīgā līzinga a) punktā tiesību nodošana neattieksies uz rezervēm, līdz dalībvalstu atbildīgo iestāžu paziņojumam zemniekam, kurš nodod tiesības un/vai īslaicīgu tiesību līzingu, un tiesību nodošana no rezervēm citam zemniekam nebūs spēkā, līdz iestāžu paziņojums nebūs iesniegts zemniekam.

Papildus nacionālie noteikumi attiecībā uz 1. punktā noteikto, ka daļai no tiesībām, kuras neattiecas uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 117. panta 2. punkta 2. apakšpunktu, jābūt veiktām ar dalībvalstu maksājumiem attiecībā uz tiem maksājumiem, kuri izrietēs no tiešās tiesību nodošanas starp zemniekiem, jāņem vērā ražošanas tendences attiecīgajā dalībvalstī. Maksājumam jābūt vienādam ar maksājumu, kas piešķirts zemniekam, kurš saņem ekvivalentas tiesības no nacionālajām rezervēm.

83. pants

Individuālo limitu aprēķināšana

Sākotnējā aprēķinā un no tā izrietošajās korekcijās par individuālajiem limitiem piemaksu tiesībām tiks izmantots viss daudzums.

Kad aritmētisko aprēķinu rezultāts nav vesels skaitlis, tiek ņemts vērā tuvākais veselais skaitlis. Kad aprēķina rezultāts ir tieši pa vidu diviem veseliem skaitļiem, jāņem vērā lielākais skaitlis.

84. pants

Paziņojumi

1. Dalībvalstīm vēlākais līdz 2005. gada 1. martam jāpaziņo Komisijai par pārvesto piešķīrumu tiesību daļu, kas tiek nodota nacionālajām rezervēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 117. panta 2. punktu un kurai piemērojami pasākumi saskaņā ar regulas 117. panta 3. punktu un pirms katra gada 1. janvāra pēc veiktā grozījuma.

2. Izmantojot XII un XIV pielikumu tabulas, dalībvalstīm vēlākais līdz katra gada 30. aprīlim jāinformē Komisija:

a) par piešķīrumu tiesību skaitu, kuras ir atdotas bez kompensācijām uz nacionālajām rezervēm, sekojot tiesību nodošanai, nenododot īpašumus iepriekšējā gadā;

b) par neizmantoto piemaksu tiesību skaitu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 118. panta 2. punktu, kuras ir nodotas uz nacionālajām rezervēm iepriekšējā gada laikā;

c) par garantēto tiesību skaitu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 118. panta 3. punktu iepriekšējā gada laikā;

d) par zemniekiem garantēto piešķīruma tiesību skaitu mazāk labvēlīgos apvidos no nacionālajām rezervēm iepriekšējā gada laikā;

e) par datumiem, kas attiecas uz periodiem un gala termiņiem saistībā ar tiesību pārvedumiem un piemaksu pieteikumiem.







3. IEDAĻA

Papildmaksājumi

85. pants

Papildmaksājumi

Dalībvalstīm, kuras piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. pantu, jāsniedz informācija Komisijai par to nacionālajiem pasākumiem saistībā ar papildmaksājumu piešķiršanu, kā paredz regulas 119. pants. Kur piemērojams, informācijā ir jāiekļauj:

a) attiecībā uz galvojumu maksājumiem: i) norādošie apjomi par galvojumu un grantu izkārtojumu; ii) norādošo prognozi par izmaksām kopā un par iesaistīto dzīvnieku skaitu; iii) īpašas uzkrājumu blīvuma prasības; iv) citu informāciju par pielietošanas noteikumiem;

b) attiecībā uz platību maksājumiem, pēc nepieciešamības: i) reģionālo pamatplatību aprēķinu; ii) norādošos apjomus par hektāru; iii) norādošo prognozi par izmaksām kopā un iesaistīto hektāru daudzumu; iv) citu informāciju par pielietošanas noteikumiem;

c) detaļas par citām shēmām, kuras izveidotas, lai veiktu papildmaksājumus.

Dalībvalstis informēs Komisiju par jebkurām izmaiņām to nacionālajos pasākumos viena mēneša laikā kopš notikušas šādas izmaiņas.







4. IEDAĻA

Vispārīgie noteikumi

▼M3 —————

▼B







13. NODAĻA

MAKSĀJUMI LIELLOPIEM UN TEĻIEM







1. IEDAĻA

Īpašās piemaksas

(Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. pants)

87. pants

Pieteikumi

1. 1. Papildus integrētas sistēmas prasībām tiešā maksājuma pieteikumam, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 22. pants, ir jāsatur:

a) dzīvnieku skaita sadalījums pa vecuma grupām;

b) informācija par pasēm vai administratīviem dokumentiem, kuri pavada dzīvniekus, par kuriem izklāstīts pieteikumā.

2. Pieteikumus var iesniegt tikai attiecībā uz dzīvniekiem, kuri uz saglabāšanas perioda laiku saskaņā ar 90. pantu ir:

a) bullēni, tiem ir jābūt vismaz septiņus mēnešus veciem;

b) buļļi: i) tiem ir jābūt vismaz septiņus mēnešus veciem un ne vecākiem par 19 mēnešiem attiecībā uz pirmo vecuma grupu; ii) vismaz 20 mēnešus veciem attiecībā uz otro vecuma grupu.

88. pants

Piemaksu garantēšana

Dzīvnieki, kuri nav kvalificēti īpašajām piemaksām pēc pieteikumu proporcionālās samazināšanas, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 4. punkts, vai uzkrājumu blīvuma piemērošanas, kā paredz regulas 131. pants, var vairs nebūt pietiekumi saistoši tai pašai vecuma grupai un var tikt uzskatīti par iepriekšējo piemaksu veikšanas iemeslu.

89. pants

Pases un administratīvi dokumenti

1. Kad pēc noteikumiem, kuri izklāstīti Regulas (EK) 1760/2000 6. pantā, pase nav pieejama, tā ir jāaizvieto ar nacionālu administratīvu dokumentu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 3.punkta b) apakšpunktā.

2. Dalībvalstu atbildīgās iestādes nodrošinās, ka pases vai administratīvi dokumenti pieļauj tikai vienu garantēto maksājumu par dzīvnieku un par vecuma grupu. Lai to varētu paveikt, nepieciešamības gadījumā dalībvalstis viena otrai palīdzēs.

3. Dalībvalstis var nodrošināt, ka nacionālie administratīvie dokumenti attiecībā uz 1. punktu tiek sniegti kā:

a) dokuments, kas pavada katru dzīvnieku;

b) informējošs saraksts, kuru uztur zemnieki, kas satur visu administratīvo dokumentu pieprasīto informāciju, ar nosacījumu, ka attiecīgie dzīvnieki paliek no datuma, kad veikts pirmais pieteikums, pie tā paša saimnieka, līdz tie tiek nokauti;

c) zemniekam jāļauj veidot centrālo instanču uzturēts informējošs saraksts, kas satur visu nepieciešamo informāciju par administratīviem dokumentiem, ar noteikumu, ka dalībvalstis vai dalībvalstu reģioni pieļauj neatliekamās pārbaudes attiecībā uz visiem dzīvniekiem, kuri noteikti pieteikumā, pārbaudot to dzīvnieku kustību un izveidojot noteiktu marķējumu visiem pārbaudītajiem dzīvniekiem;

d) informējošs saraksts, kuru uztur centrālās instances, kas satur visu nepieciešamo informāciju par administratīvajiem dokumentiem, ar nosacījumu, ka dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piemaksas netiek piešķirtas divreiz tai pašai vecuma grupai un sniedz informāciju par piemaksu statusu attiecībā uz katru dzīvnieku nekavējoties pēc pieprasījuma.

4. Dalībvalstis, kuras nolemj sevi atvēlēt vienai vai vairākām piedāvātajām iespējām saskaņā ar 3. punktu, sniegs informāciju Komisijai noteiktajā laikā un nodos tālāk attiecīgos ieviešanas nosacījumus.

3. punkta c) apakšpunkta nolūkos Lielbritānija un Ziemeļīrija atsevišķi tiks uzskatīta par dalībvalsts reģionu.

90. pants

Saglabāšanas periods

Saglabāšanas perioda derīguma termiņš saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 3. punkta a) apakšpunktu būs divi mēneši, sākot no dienas pēc pieteikuma iesniegšanas.

Tomēr dalībvalstis var noteikt citus uzsākšanas datumus, kurus nosaka zemnieks ar nosacījumu, ka tie nesākas agrāk kā divus mēnešus pēc dienas, kad pieteikums ir iesniegts.

91. pants

Reģionālie griesti

1. Kad proporcionālās samazināšanas pieteikumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 4. punktu nosaka kritērijiem atbilstošo dzīvnieku skaitu, kas ir mazāks par visu skaitu, samazināšanai ir jābūt garantētai attiecībā un attiecīgā sadalījuma decimālo daļu no piemaksu apjoma vienības. Tādā nolūkā jāņem vērā tikai pirmā decimāldaļa.

2. Kad dalībvalstis nolemj ieviest dažādus reģionus saskaņā Regulas (EK) Nr. 1782/2003 122. a panta jēdzienu, vai modificēt esošos reģionus to teritorijās, ir jāinformē Komisija par viņu lēmumu līdz attiecīgā gada 1. janvārim, dodot reģiona definīciju un nosakot griestus. Par jebkuru no tā izrietošu modifikāciju Komisija tiks informēta pirms attiecīgā gada 1. janvāra.

92. pants

Dzīvnieku skaita ierobežojums uz vienu saimniecību

1. Kad dalībvalstis nolemj grozīt 90 galvu ierobežojumu uz saimniecību un vecuma robežas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 1. punktu, vai to, kas izriet no tā, tām jāinformē Komisija pirms attiecīgā kalendārā gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis nosaka minimālo dzīvnieku uz saimniecību skaitu zem likmes, kas netiks pielietota proporcionālajai samazināšanai, tām ir jāinformē Komisija pirms attiecīgā kalendārā gada 1. janvāra.

2. Par jebkuriem no tā izrietošiem grozījumiem, piemērojot 1. punktu, jāinformē Komisija pirms attiecīga gada 1. janvāra.

93. pants

Granti kaušanas laikā

1. Dalībvalstis var garantēt īpašas piemaksas kaušanas laikā:

a) vienai bullēnu vecuma grupai;

b) pirmajai vai otrajai buļļu vecuma grupai vai kombinēto piemaksu garantēšanu divām vecuma grupām.

2. Dalībvalstis, kuras nolemj garantēt īpašās piemaksas kaušanas laikā saskaņā ar 1. punktu nodrošinās, ka piemaksas ir garantētas arī tad, ja kritērijiem atbilstošie dzīvnieki tiek pārvietoti uz citu dalībvalsti vai eksportēti uz trešo valsti.

3. Kad dalībvalstis nolemj garantēt īpašās piemaksas kaušanas laikā saskaņā ar 1. punktu, šī iedaļa un 120. pants un 121. panta 1. un 2. punkts attieksies mutatis mutandis uz piemaksu garantēšanu.

4. Papildus informācijai attiecībā uz 121. panta 1. punktu palīdzības pieteikumi noteiks, vai dzīvnieks ir bullēns vai bullis, un to pavadīs dokuments, kas saturēs detaļas, kuras tiek pieprasītas 89. panta 2. punktā. Atkarībā no dalībvalstu izvēles, ir jābūt vienam no šiem dokumentiem:

a) pasei vai tās kopijai, ja tā satur vairākas kopijas;

b) pases kopijai, ja pases veids sastāv no vairākām kopijām, kuras ir jāatdod atbildīgajām iestādēm attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. pantu; tādā gadījumā dalībvalstis veiks pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija, kas ir kopijā atbilst oriģinālam;

c) nacionālajiem administratīvajiem dokumentiem, ja pase nav pieejama saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. pantā.

Dalībvalstis var izbeigt pieteikumus nacionālajiem administratīvajiem dokumentiem. Tādā gadījumā tiks veikti nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka piemaksas netiek garantētas divreiz tiem pašiem vienas vecuma grupas dzīvniekiem, kuri ir Kopienas savstarpējās tirdzniecības iemesls.

Kad datorizētās datubāzes, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 3.b pantā, satur nepieciešamo informāciju, kas apmierina dalībvalstis, lai nodrošinātu tikai vienu katram dzīvniekam garantētu piemaksu un katrai vecuma grupai, palīdzības pieteikumiem nav jāpievieno dokumenti, kuri norādīti šī punkta 1. apakšpunktā.

Atsakoties no šī punkta 1. apakšpunkta, gadījumos, kad dalībvalstis pielieto iespējas, kuras nosaka 121. panta 2. punkta 1. apakšpunkts, tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka zemnieki var noteikt dzīvniekus, kuriem tiek prasītas īpašās piemaksas.

5. Bullēnu kaušanas atļaujā ir jānorāda skeleta svars.

6. Kad dzīvnieks tiek pārvietots, jāsniedz pārvietošanas apliecinājums, balstoties uz sniegtajiem paziņojumiem, kuros dalībvalstis norādījušas dzīvnieku galamērķi.

Tādā gadījumā palīdzības pieteikumā ir jāiekļauj:

a) preču nosūtītāja vārds un adrese (vai ekvivalents kods);

b) dzīvnieka identifikācijas numurs;

c) apliecinājums, ka dzīvnieks nav jaunāks par deviņiem mēnešiem.

Palīdzības pieteikums ir jāiesniedz pirms dzīvnieks atstāj attiecīgās dalībvalsts teritoriju, un pārvietošanas pierādījums jāiesniedz trīs mēnešu laikā, kopš dzīvnieks ir pametis attiecīgās dalībvalsts teritoriju.

94. pants

Detaļas par grantu sistēmu

1. Atsakoties no 90. panta, piemaksas ir jāmaksā zemniekiem, kuri turējuši dzīvniekus minimālo saglabāšanas divu mēnešu laiku, kas beidzas vienu mēnesi pirms kaušanas datuma vai preču partijas vai mazāk kā divus mēnešus no eksporta datuma.

Buļļu gadījumā piemaksu maksāšana būs saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) piemaksas pirmās vecuma grupas aspektā tiks maksātas tikai, ja zemnieks ir turējis dzīvniekus vismaz divus mēnešus periodā, kad dzīvnieki nav jaunāki par septiņiem mēnešiem un vecāki par 22 mēnešiem;

b) piemaksas attiecībā uz otro vecuma grupu tiek maksātas tikai zemniekiem, kuri ir turējuši vismaz 20 mēnešus vecus dzīvniekus ne mazāk kā divus mēnešus;

c) piemaksas attiecībā uz divām vecuma grupām var maksāt tikai, ja zemnieks ir turējis dzīvniekus ne mazāk kā četrus mēnešus pēc kārtas saskaņā ar vecuma prasībām attiecībā uz a) un b) punktiem;

d) piemaksas attiecībā uz otro vecuma grupu var maksāt tikai, ja dzīvnieks tika pārvietots no citas dalībvalsts, kad tas bija 19 mēnešus vecs.

2. Aprēķinot krājumu blīvumu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 131. pantā, katrs dzīvnieks, kas ir kombinēto pieteikumu iemesls divām vecuma grupām, tas ir jāņem vērā divreiz.

3. Skeleta svars tiks noteikts, balstoties un Padomes Regulas (EEK) Nr. 1208/812. pantu par skeletu kontekstu ( 35 ).

Kad iesniegtais skelets atšķiras no tā definīcijas, ir jāpiemēro faktori, kuri norādīti Komisijas Regulas (EEK) Nr. 563/81 2 pielikumā ( 36 ).

Ja kaušana notiek kautuvēs, kuras nav pieteikumu iemesls Kopienas skeletu novērtēšanas skalai attiecībā uz pieaugušiem liellopiem, dalībvalstis var atļaut noteikt svaru, balstoties uz nokautā dzīvnieka dzīvo masu. Šādos gadījumos skeleta svars tiks uzskatīts vienāds vai lielāks par 185 kilogramiem, ja nokautā dzīvnieka dzīvā masa bija vienāda vai lielāka par 340 kilogramiem.

95. pants

Paziņojumi

Pirms attiecīgā kalendārā gada sākuma dalībvalstis paziņos Komisijai savu lēmumu vai jebkādus grozījumus saistībā ar 93. panta piemērošanu un attiecīgās procedūras.







2. IEDAĻA

Sezonalitātes atcelšanas piemaksas

(Regulas (EK) Nr. 1782/2003 124. pants)

96. pants

Piemaksu piemērošana

Komisijai vēlākais līdz katra kalendārā gada 1. septembrim nolemj, kurā dalībvalstī sezonalitātes novēršanas piemaksas var piešķirt nākamajam gadam.

Dalībvalstis informēs Komisiju vēlākais līdz kalendāra gada, kuram piemaksa tiek piešķirta, 1. janvārim, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 124. panta 3. punktu.

97. pants

Piemaksu piešķiršana

1. Sezonalitātes novēršanas piemaksas var tikt piešķirtas attiecībā tikai uz buļļiem, par kuriem jau ir saņemtas īpašās piemaksas vai tiek uzskatīts, ka par tiem ir saņemtas īpašās piemaksas, saskaņā ar 88. pantu, tās var piešķirt dalībvalstīs, kuras piemēro sezonalitātes novēršanas piemaksas un kurās tiek kauti buļļi.

2. Sezonalitātes novēršanas piemaksas var piešķirt tikai zemniekiem, kuri pēdējie pirms kaušanas turēja dzīvniekus.

98. pants

Pieteikumi

1. Zemnieki iesniedz pieteikumus dalībvalstu atbildīgajām iestādēm, kuru teritorijā ir viņu īpašums.

2. Pieteikumi tiks izveidoti saskaņā ar 93. panta 4. punktu un 121. pantu, kuru pielieto mutatis mutandis.

Dalībvalstis veiks nepieciešamos pasākumus, lai apliecinātu, ka īpašās piemaksas ir piešķirtas un tiks veiktas regulāri, nepaziņotās pārbaudēs par piešķirto sertifikātu pareizību, paredzētu saskaņā ar 121. pantu.







3. IEDAĻA

PIemaksas zīdītājgovjīm

(Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. līdz 129. pants)

99. pants

Gaļas govis

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 122.b panta un 129. panta 2. punkta nolūkos govis, kuras pieskaitāmas liellopiem un tiek uzskaitītas Regulas XV pielikumā, netiks uzskatītas par gaļas govīm.

100. pants

Maksimālie, individuālie, norādošie apjomi

1. Kad dalībvalstis nolemj mainīt maksimālo, individuālo, norādošo daudzumu 120 000 kilogrami attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. panta 2.b punktu, vai, atsakoties no tās, pirms attiecīgā kalendārā gada 1. janvāra ir jāinformē Komisija.

2. Par jebkurām no tā izrietošām izmaiņām, pielietojot 1. punktu, pirms attiecīgā gada 1. janvāra ir jāinformē Komisija.

101. pants

Saglabāšanas periods

Sešu mēnešu saglabāšanas periods saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. panta 2. punktu sāksies dienu pēc pieteikuma iesniegšanas.

102. pants

Pieteikumi

1. Bez aizspriedumiem pret prasībām saskaņā ar integrēto sistēmu, kad piemaksas tiek veiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. panta 2. punkta b) apakšpunktu, pieteikumos tiešajiem maksājumiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 22. pantu jāiekļauj:

a) individuālo uzziņu paziņojumi sniegtajiem piena daudzumiem, kas ir pieejami ražotājiem 31. maijā pirms 12 mēnešu perioda sākuma papildnodevu shēmas pieteikumiem, sākot no attiecīgā kalendārā gada; kad daudzums ir nezināms pieteikuma iesniegšanas datumā, par to pēc iespējas ātrāk ir jāinformē atbildīgās iestādes;

b) zemnieku veikums nepārsniedz individuālās uzziņas daudzumu virs apmēra, kas ir izklāstīts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 12 mēnešu laikā, sākot no datuma, kad tika iesniegts pieteikums.

b) punkts netiek pielietots, ja dalībvalstis ir atteikušās no daudzumu ierobežojumiem.

2. Pieteikumi tiks iesniegti sešu mēnešu periodā kalendārā gada laikā, tos noteiks dalībvalstis.

Dalībvalstis var noteikt atsevišķus pieteikumu iesniegšanas periodus pēc vispārīgajiem periodiem.

103. pants

Vidējā piena kvota

Vidējā piena kvota tiks aprēķināta, balstoties uz XVI pielikumā norādīto. Tomēr šādam aprēķinam dalībvalstis var izmantot pašu atzītus dokumentus, kurus atzinuši piena ganāmpulku zemnieki.

104. pants

Papildus nacionālās piemaksas

1. Papildus nacionālās piemaksas zīdītājgovīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. panta 5. punktu zemniekiem var piešķirt tajā pašā kalendārajā gadā.

Papildus nacionālās piemaksas zīdītājgovīm tiek piešķirtas tikai zīdītājgovju piemaksām kvalificētie dzīvnieki, ja piemērojams pēc pieteikuma proporcionālas samazināšanas, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 129. panta 1. punkta 2. apakšpunktā.

2. Dalībvalstis var noteikt papildnoteikumus papildu nacionālo zīdītājgovju piemaksu piešķiršanai. Pirms noteikumi ir stājušies spēkā, tām laicīgi ir jāinformē Komisija.

3. Vēlākais līdz katra kalendārā gada 1. septembrim Komisija nolems, kura dalībvalsts apmierina noteikumus, kuri izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. panta 5. punkta 3. apakšpunktā.

105. pants

Individuālie griesti

Dalībvalstis noteiks individuālos griestus katram zemniekam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 126. panta 1. punktu.

106. pants

Paziņojumi

1. Dalībvalstis informēs Komisiju vēlākais līdz 2005. gada 1. martam par jebkurām procedūras izmaiņām, kuras tiek izmantotas, lai samazinātu individuālos griestus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 126. panta 3. punktu.

2. Dalībvalstis informēs Komisiju:

a) vēlākais līdz 2005. gada 1. martam par jebkurām aprēķināšanas metodes samazināšanas izmaiņām, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 127. panta 1. punkta 2. apakšpunktā;

b) līdz katra gada 1. janvārim, kur piemērojams, jebkuri grozījumi pasākumiem tiek veikti, kā paredzēts regulas 127. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

3. Lietojot tabulu, saskaņā ar XVIII pielikuma 3. daļu vēlākais līdz 1. martam katrā kalendārajā gadā dalībvalstis aptuveni līdz 31. jūlijam noteikti informēs Komisiju par:

a) atdoto piemaksu tiesību skaitu bez kompensāciju maksājumiem nacionālajām rezervēm, sekojot īpašuma tiesību pārvedumiem turpmākā kalendārā gada laikā;

b) neizmantoto piemaksu tiesību skaitu pēc 109. panta 2. punkta, kuras pārvestas uz nacionālajām rezervēm turpmākā kalendārā gada laikā;

c) piešķirto tiesību skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 128. panta 3. punktu turpmākā gada laikā.

107. pants

Par brīvu iegūtās tiesības

Izņemot ārkārtas gadījumus, ja zemnieks ir saņēmis piemaksu tiesības par brīvu no nacionālajām rezervēm, viņš nebūs tiesīgs pārvest un/vai īslaicīgi izīrēt savas tiesības trīs turpmāko kalendāro gadu laikā.

108. pants

Tiesību lietošana

1. Zemnieks, kuram ir tiesības, var tās izmantot, piešķirot sev tiesības un/vai izīrējot tās citiem ražotājiem.

2. Kad zemnieks nav izmantojis minimālo tiesību daudzumu, kas noteikts saskaņā ar 4. punktu, katra kalendārā gada laikā neizmantotā daļā tiks pārskaitīta uz nacionālajām rezervēm, izņemot:

— ja zemniekam ir maksimālo septiņu piemaksu tiesības un ja zemnieks nav izmantojis minimumu savu tiesību, kuras noteiktas saskaņā ar 4. punktu, katru divu attiecīgo kalendāro gadu laikā, pēdējā kalendārā gada neizmantotā daļa tiek pārskaitīta uz nacionālajām rezervēm,

— ja zemnieks piedalās paplašināšanās programmā, kuru ir atzinusi Komisija,

— ja zemnieks piedalās agrīnās pensionēšanās shēmā, kuru atzinusi Komisija, kurā tiesību pārvedumi un/vai īslaicīgi tiesību līzingi nav obligāti, — vai

— ārkārtas un īpašos gadījumos.

3. Īslaicīgs līzings tiks ņemts vērā tikai visa kalendārā gada aspektā un tajā ietilps vismaz minimālo dzīvnieku skaits, kuru paredz 109. panta 1. punkts. Katra īslaicīgā līzinga perioda beigās, kas var pārsniegt turpmākos trīs gadus, zemniekam, izņemot tiesību pārvedumu gadījumus, jāatgūst tiesības vismaz diviem attiecīgajiem gadiem. Ja zemnieks sev nenodrošina vismaz minimālās tiesības, kuras noteiktas saskaņā ar 4. punktu, dalībvalstis katru divu gadu laikā, izņemot ārkārtas gadījumus, atgūs un katru gadu nacionālajās rezervēm atdos zemnieku neizmanto tiesību daļu.

Tomēr, ja zemnieks piedalās agrīnās pensionēšanās shēmā, kuru ir atzinusi Komisija, dalībvalstis var piešķirt tiesības visam īslaicīgā līzinga periodam, balstoties uz shēmas palielināšanu.

Zemnieki, kuri nolēmuši nepiedalīties paplašināšanās programmās saskaņā ar pasākumiem attiecībā uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 2078/92 2. panta 1. c punktu ( 37 ) vai paplašināšanās programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1257/1999 22. un 23. pantu ( 38 ), nebūs tiesīgi veikt īslaicīgo līzingu un/vai nodot viņu tiesības visu piedalīšanās laiku. Tomēr nosacījumi neattieksies uz gadījumiem, kad programma pieļauj tiesību nodošanu un/vai īslaicīgu līzingu zemniekiem, kuri piedalās citos pasākumos nekā paredzēts apakšpunkta prasībās tiesību iegūšanai.

4. Minimālais tiesību lietošanas apjoms piemaksām ir 70 %. Tomēr dalībvalstis to var palielināt līdz 100 %.

Dalībvalstīm iepriekš jāinformē Komisija par apjomu, kuru tās paredzējušas pielietot vai mainīt.

109. pants

Tiesību nodošana un īslaicīgais līzings

1. Dalībvalstis var noteikt tiesību nodošanu un īslaicīgu līzingu, balstoties uz produkcijas struktūru, minimālo piemaksu tiesību skaitu, tiesības var būt daļēja tiesību nodošanas priekšmets, šajās tiesībās neietilpst īpašuma nodošana. Piecas piemaksu tiesības ir minimums.

2. Piemaksu tiesību nodošana un šādu tiesību īslaicīgs līzings būs spēkā tikai, ja par to paziņots dalībvalstu atbildīgajām iestādēm kopā ar tiesību nodošanu, kuru veic zemnieki un/vai tiesību līzingu un saņēmējs.

Informēšanai jānotiek pēc dalībvalstu noteiktā gala termiņa un ne vēlāk kā datumā, kurā zemnieks saņem tiesības piemaksu pieteikumam, izņemot tos gadījumus, kad tiesības tiek nodotas tiek mantošanas kārtā. Tādā gadījumā zemniekam, kurš saņem tiesības, jāizveido atbilstošus juridiskos dokumentus, kuri pierāda, ka viņš vai viņa ir mirušā zemnieka īpašumu saņēmējs.

110. pants

Individuālo griestu maiņa

Piemaksu tiesību nodošanas vai īslaicīga līzinga gadījumos dalībvalstis noteiks jaunus individuālos griestus un informēs attiecīgos zemniekus par piemaksu tiesību skaitu, kurām viņi var pieteikties ne vēlāk kā 60 dienu laikā no pēdējās dienas, kurā zemnieks ir iesniedzis savu pieteikumu.

Pirmais punkts netiek pielietots gadījumos, ja pārvedums tiek saņemts mantošanas kārtā.

111. pants

Zemnieki, kuriem nepieder zemes, kuras viņi apsaimnieko

Zemnieki, kuri saimnieko tikai uz sabiedriskās vai kolektīvās zemes, nolemj izbeigt saimniekošanu uz šādas zemes un pārvest visas savas tiesības citam zemniekam, tiks uzskatīti par tādiem pašiem kā zemnieki kuri, pārdod vai sniedz tālāk savus īpaumus. Visos citos gadījumos šādi zemnieki tiks uzskatīti par līdzvērtīgiem zemniekiem, kuri tikai nodod piemaksu tiesības.

112. pants

Tiesību nodošana caur nacionālajām rezervēm

Kad dalībvalstis pieļauj, ka tiesību nodošana bez īpašuma nodošanas notiks, izmantojot nacionālās rezerves, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 127. panta 2. b punktu, tiks pielietoti nacionālie piešķīrumi, kuri ir analogi tiem 109. un 111. pantā norādītajiem. Papildus

— dalībvalstis var nodrošināt, ka īslaicīgais līzings notiek, izmantojot nacionālās rezerves;

— ja piemaksu tiesības tiek nodotas vai īslaicīgi izīrētas, kad pielietots pirmais ievilkums, pārvedumi uz rezervēm būs spēkā tikai, ja dalībvalsts atbildīgā iestādes tiks informētas par zemniekiem, kuri veic tiesību nodošanu un/vai īri, un tiesību nodošana no rezervēm citam zemniekam būs spēkā tikai, kad viņam to paziņos no iestādēm.

Papildus jānodrošina, ka dalībvalstis veiks piešķīrumus to tiesību daļai, kas nav norādīta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 127. panta 1.