2000R1334 — LV — 21.11.2007 — 008.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:







(*) Šis tiesību akts nekad nav publicēts latviešu valodā.









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1334/2000

(2000. gada 22. jūnijs),

ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), tā kā: (1) Divējāda lietojuma precēm (ieskaitot programmatūru un tehnoloģijas) vajadzētu noteikt efektīvu kontroli gadījumos, kad tās no Kopienas eksportē. (2) Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Eiropas Savienības starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu. (3) Kopēja kontroles sistēma un saskaņota izpildes un kontroles politika visās dalībvalstīs ir priekšnoteikums divējāda lietojuma preču brīvas aprites ieviešanai Kopienā. (4) Pašreizējais divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīms, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 3381/94 ( 2 ) un Lēmumu 94/942/CFSP ( 3 ), ir turpmāk jāsaskaņo, lai turpinātu garantēt kontroles pasākumu efektīvu piemērošanu. (5) Efektīvas eksporta kontroles būtiski elementi ir kopēji divējāda lietojuma preču, galamērķu un pamatnorāžu saraksti; šādi saraksti ir ieviesti ar Lēmumu 94/942/CFSP un tā turpmākajiem grozījumiem, kas būtu jāiekļauj šajā regulā. (6) Par eksporta atļauju piešķiršanu atbildīgas ir valstu iestādes. Valstu noteikumi un lēmumi, kas attiecas uz divējāda lietojuma preču eksportu, ir jāpieņem saskaņā ar kopējo tirdzniecības politiku un jo īpaši Padomes 1969. gada 20 decembra Regulu (EEK) Nr. 2603/69, ar ko ievieš kopējus eksporta noteikumus ( 4 ). (7) Lēmumam par divējāda lietojuma preču sarakstu atjaunināšanu pilnībā jāatbilst visu dalībvalstu saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. (8) Būtu jākontrolē arī programmatūras un tehnoloģu nodošana saņēmējiem ārpus Kopienas ar elektroniskajiem masu saziņas līdzekļiem, faksu vai tālruni. (9) Īpaša uzmanība jāpievērš ar reeksportu un galīgo izmantošanu saistītajiem jautājumiem. (10) Papildus attiecīgajiem līgumiem starp dalībvalstīm, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, 1998. gada 22. septembrī dalībvalstu pārstāvji un Eiropas Komisija parakstīja protokolus, kas citu pasākumu starpā dalībvalstīm uzliek par pienākumu sniegt informāciju par īpašām iekārtām un ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītiem materiāliem. (11) Kopiena pieņēmusi muitas noteikumus, kas ietverti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi ( 5 ) un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 ( 6 ), ar ko īsteno Regulu (EEK) Nr. 2913/92, un ar ko cita starpā paredz noteikumus par preču eksportu un reeksportu. Šī regula nekādi neierobežo pilnvaras, kas noteiktas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu un tā īstenošanas noteikumiem. (12) Saskaņā ar Līguma 30. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai, dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Eiropas Kopienā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Gadījumos, kad šādi kontroles pasākumi ir saistīti ar eksporta no Kopienas kontroles efektivitāti, tos periodiski pārskatīs Padome. (13) Lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu, visas dalībvalstis veic pasākumus, kas kompetentajām iestādēm piešķir attiecīgas pilnvaras. (14) Visas dalībvalstis nosaka sodus, kas piemērojami gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi. (15) Eiropas Parlaments ir paudis savus atzinumus 1999. gada 13. aprīļa rezolūcijā ( 7 ). (16) Ņemot vērā iepriekšminēto, Regula (EEK) Nr. 3381/94 būtu jāatceļ, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

Priekšmets un definīcijas

1. pants

Ar šo regulu nosaka Kopienas sistēmu divējāda lietojuma preču eksporta kontrolei.

2. pants

Šajā regulā:

a) “divējāda lietojuma preces” nozīmē preces, ieskaitot programmatūru un tehnoloģijas, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām un pie kurām pieder visas preces, kuras var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai;

b) “eksports” ir: i) eksporta procedūra saskaņā Kopienas Muitas kodeksa 161. pantu; ii) reeksports saskaņā ar šā kodeksa 182. pantu, un iii) programmatūras vai tehnoloģiju nodošana saņēmējam ārpus Kopienas, izmantojot elektroniskos masu saziņas līdzekļus, faksu vai tālruni; tas attiecas uz tehnoloģijas nodošanu mutvārdu formā pa tālruni tikai gadījumos, kad tehnoloģija ietverta dokumentā, kura attiecīgo daļu nolasa pa tālruni, vai tiek izklāstīta pa tālruni tā, ka būtībā tiek panākts tāds pats rezultāts;

c) “eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t.i., persona, kurai deklarācijas iesniegšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus Kopienas muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, izšķirošās ir pilnvaras sūtīt preces ārpus Kopienas muitas teritorijas. “Eksportētājs” nozīmē arī fizisku vai juridisku personu, kura pieņem lēmumu nodot programmatūru vai tehnoloģiju ar elektronisko masu saziņas līdzekļu starpniecību, pa faksu vai tālruni saņēmējam ārpus Kopienas. Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar divējāda lietojuma precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā;

d) “eksporta deklarācija” ir akts, ar ko persona noteiktā formā un veidā izsaka vēlēšanos veikt divējāda lietojuma preču eksporta procedūru.







II NODAĻA

Piemērošanas joma

3. pants

1. Regulas I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam vajadzīga atļauja.

2. Saskaņā ar 4. vai 5. pantu atļauja var būt vajadzīga arī noteiktu I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam uz visiem vai dažiem galamērķiem.

3. Šī regula neattiecas uz pakalpojumu sniegšanu vai tehnoloģiju nodošanu gadījumos, kad tās saistītas ar fizisko personu robežu šķērsošanu.

4. Šī regula neattiecas uz tādām divējāda lietojuma precēm, kuras tikai iziet cauri Kopienas teritorijai, t.i., kurām netiek veikta cita muitas atļauta apstrāde vai pielietošana, izņemot ārējā tranzīta procedūru, vai arī precēm, kuras tikai novietotas brīvzonā vai brīvās zonas noliktavā un kas nav jāreģistrē licencēto preču uzskaitē.

4. pants

1. Atļauja vajadzīga I pielikumā neuzskaitītu divējāda lietojuma preču eksportam, ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces var pilnībā vai daļēji izmantot saistībā ar ķīmisko ieroču, bioloģisko ieroču vai kodolieroču un kodolsprādzienierīču izstrādāšanu, ražošanu, lietošanu, palaišanu, apkalpi, glabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izkliedēšanu, kā arī tādu raķešu izstrādi, ražošanu, apkalpi vai glabāšanu, kas var nest šādus ieročus.

2. Atļauja vajadzīga arī tādu I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja pircējai valstij vai saņēmējai valstij noteikts ieroču embargo, par ko pieņemts lēmums ar Padomes kopīgu nostāju vai kopīgu rīcību vai ar OSCE lēmumu, vai ar ieroču embargo, kas noteikts ar saistošu ANO Drošības Padomes rezolūciju, un ja šā panta 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas militāriem galamērķiem. Šajā punktā “militāri galamērķi” nozīmē:

a) iekļaušanu militārajās precēs, kas uzskaitītas dalībvalstu kara materiālu sarakstos;

b) izmantošanu ražošanas, pārbaužu un analītiskajām iekārtās un to komponentos, lai izstrādātu, ražotu vai apkalpotu kara materiālus, kas uzskaitīti minētajos sarakstos;

c) nepabeigtu produktu izmantošanu minētajos sarakstos uzskaitīto kara materiālu ražošanā.

3. Atļauja vajadzīga arī I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja 1. punktā minētās iestādes ir informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces ir vai var tikt pilnībā vai daļēji izmantotas kā daļas vai komponenti militārajām precēm, kas uzskaitītas valsts kara materiālu sarakstā, un kas ir eksportētas no minētās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai neievērojot atļaujas, kuras noteiktas minētās dalībvalsts tiesību aktos.

4. Ja eksportētājs zina, ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt, pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1., 2. un 3. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo 1. punktā minētajām iestādēm, kuras pieņems lēmumu par konkrēto preču eksporta lietderību un attiecīgās atļaujas izsniegšanu.

5. Dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt spēkā valstu tiesību aktus par I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksporta atļauju saņemšanu gadījumos, kad eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka šīs preces pilnībā vai daļēji var tikt izmantotas 1. punktā minētajiem mērķiem.

6. Dalībvalstis, kas izvirza prasību saņemt atļauju I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, gadījumos, kad tas nepieciešams, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un iespējami plaši to paziņo savām muitas iestādēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm.

7. Regulas 9. panta 2. un 3. punkta noteikumi attiecas uz I pielikumā neminētām divējāda lietojuma precēm.

8. Šī regula neskar dalībvalstu tiesības veikt valstu pasākumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2603/69 11. pantu.

5. pants

1. Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu.

2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu, tūliņ pēc to pieņemšanas, precīzi norādot šādu pasākumu pieņemšanas iemeslus.

3. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4. Pasākumus, par kuriem paziņots saskaņā ar 2. un 3. punktu, Komisija publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā.







III NODAĻA

Eksporta atļauja

6. pants

1. Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem, kā noteikts II pielikumā, tiek ieviesta Kopienas vispārēja eksporta atļauju.

2. Visam pārējam eksportam, kam saskaņā ar šo regulu jāsaņem eksporta atļauja, to izsniedz kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību. Ievērojot 3. punktā noteikto ierobežojumu, šī atļauja var būt individuāla, vispārēja vai visaptveroša.

Atļauja ir derīga visā Kopienā.

Gadījumos, kad tas vajadzīgs, atļauju piešķir, ievērojot konkrētus noteikumus un nosacījumus, piemēram, pienākumu iesniegt galīgās izmantošanas deklarāciju.

3. Vispārējā atļaujā neiekļauj II pielikuma 2. daļā uzskaitītās preces.

4. Dalībvalstis vispārējā atļaujā norāda, ka to nevar izmantot gadījumos, kad kompetentās iestādes informējušas eksportētāju par to, ka konkrētās preces tiek vai var tikt pilnībā vai daļēji izmantotas kādam no 4. panta 1., 2. vai 3. punktā minētajiem mērķiem, kā arī tad, kad eksportētājs zina, ka preces paredzēts izmantot iepriekšminētajām vajadzībām.

5. Dalībvalstis saglabā spēkā vai ievieš savus attiecīgus tiesību aktus par iespējām konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai grupu piešķirt visaptverošu atļauju, kas var būt derīga eksportam uz vienu vai vairākām precīzi norādītām valstīm.

6. Dalībvalstis nosūta Komisijai to iestāžu sarakstu, kuras tās pilnvarojušas izsniegt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam.

Komisija publicē šo iestāžu sarakstu Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā.

7. pants

1. Iesniedzot pieteikumu divējāda lietojuma preču eksportam uz II pielikumā neminētām valstīm vai IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam uz jebkuru valsti, ja šīs preces atrodas vai atradīsies vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, nevis dalībvalstī, kurā iesniedz pieteikumu, šis fakts jānorāda pieteikumā. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai, nekavējoties vēršas pie attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm un sniedz tām attiecīgu informāciju. Šī dalībvalsts vai dalībvalstis 10 darba dienu laikā dara zināmus visus iebildumus, kādi tai vai tām varētu būt pret šādu atļauju piešķiršanu, un tie ir saistoši dalībvalstij, kurai iesniegts pieteikums eksporta atļaujas saņemšanai.

Ja iebildumi netiek saņemti 10 darba dienu laikā, uzskata, ka attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm iebildumu nav.

Izņēmuma gadījumos dalībvalstis, pie kurām vēršas, var lūgt pagarināt šo 10 dienu termiņu. Tomēr termiņa pagarinājums nedrīkst pārsniegt 30 darba dienas.

2. Ja eksports var skart dalībvalstu būtiskas drošības intereses, tā var lūgt citām dalībvalstīm eksporta atļauju nepiešķirt, bet gadījumos, kad eksporta atļauja jau ir piešķirta, lūgt to anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Šādu pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts ar pieprasījumu iesniegušo dalībvalsti nekavējoties sāk nesaistoša rakstura konsultācijas, kas jāpabeidz 10 darba dienu laikā.

8. pants

Pieņemot lēmumu par eksporta atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis ņem vērā visus atbilstīgos apsvērumus, tostarp:

a) saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstošus starptautiskos līgumus;

b) saistības sakarā ar Padomes noteiktajām sankcijām kopējas nostājas vai kopējas rīcības veidā, OSCE lēmumu, vai ANO Drošības Padomes saistošu rezolūciju;

c) valsts ārpolitiku un drošības politiku, ieskaitot jautājumus, uz ko attiecas Eiropas Savienības Rīcības kodekss attiecībā uz bruņojuma eksportu;

d) apsvērumus par paredzēto galīgo izmantojumu un diversiju risku.

9. pants

1. Eksportētāji kompetentajām iestādēm iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam eksporta atļaujas saņemšanai.

2. Kompetentās iestādes, rīkojoties saskaņā ar šo regulu, var atteikties izsniegt eksporta atļauju, bet jau izsniegtās atļaujas var anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt. Gadījumos, kad kompetentās iestādes eksporta atļauju nepiešķir, anulē, aptur, būtiski ierobežo vai atceļ, tās par to informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju, un, ievērojot 15 panta 3. punkta noteikumus par šādas informācijas konfidencialitāti, veic attiecīgās informācijas apmaiņu ar pārējām dalībvalstīm un Komisiju.

3. Pirms dalībvalsts piešķir eksporta atļauju, ko iepriekšējo trīs gadu laikā atteikusies piešķirt kāda cita dalībvalsts vai dalībvalstis pēc būtības līdzīgam darījumam, tā vispirms apspriežas ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas izsniegušas atteikumu(-s). Ja pēc konsultācijām dalībvalsts tomēr pieņem lēmumu atļauju piešķirt, tā informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, sniedzot visu atbilstīgo informāciju, ar ko izskaidro šādu lēmumu.

10. pants

1. Visas atsevišķās un vispārējās atļaujas izsniedz uz veidlapām, kas atbilst III a pielikumā noteiktajam paraugam.

2. Pēc eksportētāju pieprasījuma tās vispārējās eksporta atļaujas, kurās noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, sadala daļās.

3. Vispārējās eksporta atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, publicē, ievērojot valstu likumus un praksi. Tās izsniedz saskaņā ar norādījumiem, kas izklāstīti III b pielikumā.







IV NODAĻA

Divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšana

11. pants

Divējāda lietojuma preču sarakstus, kas noteikti šīs regulas I pielikumā un IV pielikumā, kā arī visus to grozījumus atjaunina atbilstīgi visu dalībvalstu saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot atbilstošus starptautiskos līgumus.







V NODAĻA

Muitas procedūras

12. pants

1. Kārtojot formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam, eksportētājam jāiesniedz muitas iestādē, kas ir atbildīga par eksporta deklarācijas noformēšanu, pierādījums par jebkādas vajadzīgās eksporta atļaujas saņemšanu.

2. Dalībvalstī, kurā iesniedz eksporta deklarāciju, eksportētājam var pieprasīt pierādījumam iesniegto dokumentu tulkojumu dalībvalsts oficiālajā valodā.

3. Neskarot pilnvaras, kas dalībvalstīm ir piešķirtas saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu, tās uz laiku, kas nepārsniedz 4. punktā minētos termiņus, var apturēt eksportu no savas teritorijas vai citādā veidā aizkavēt I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču, uz ko attiecas derīga eksporta atļauja, izvešanu no Kopienas caur tās teritoriju, ja ir pamats aizdomām, ka:

a) piešķirot eksporta atļauju, nav ņemta vērā būtiska informācija, vai

b) kopš atļaujas izdošanas apstākļi ir būtiski mainījušies.

4. Gadījumā, kas minēts 3 punktā, vispirms vēršas pie eksporta atļauju piešķīrušās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās varētu rīkoties saskaņā ar 9. panta 2. punktu. Ja šīs kompetentās iestādes izlemj atstāt spēkā atļauju, tās dod atbildi desmit darba dienu laikā, bet izņēmuma gadījumos, pēc šo iestāžu pieprasījuma, minēto termiņu var pagarināt līdz 30 dienām. Ja šādos gadījumos 10 vai 30 dienu laikā atbilde netiek saņemta, divējāda lietojuma preces nekavējoties izlaiž. Dalībvalsts, kas piešķīrusi atļauju, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

13. pants

1. Dalībvalstis var noteikt, ka muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam kārtojamas tikai šim nolūkam pilnvarotās muitas iestādēs.

2. Dalībvalstis, kas izmanto 1. punktā noteiktās iespējas, informē Komisiju par attiecīgi pilnvarotajām muitas iestādēm. Komisija publicē informāciju Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā.

14. pants

Uz tādu divējāda lietojuma preču eksportu, reeksportu un izvešanu no muitas teritorijas, kam saskaņā ar šo regulu vajadzīga eksporta atļauja, attiecas ierobežojumi, ►M3 kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 2454/93 843. pantā un 912.a — 912.g pantā ◄ .







VI NODAĻA

Administratīva sadarbība

15. pants

1. Rīkojoties saziņā ar Komisiju, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus tiešas sadarbības un informācijas apmaiņas izveidošanai starp to kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērstu divējāda lietojuma preču eksporta kontroles iespējamās atšķirības, kas var izraisīt novirzes tirdzniecībā, un tas varētu radīt grūtības vienai vai vairākām dalībvalstīm.

2. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai izveidotu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm par jutīgiem galīgajiem izmantotājiem ar mērķi nodrošināt pastāvīgu to eksportētāju uzraudzību, uz kuriem attiecas šī regula.

3. Padomes 1997. gada 13. marta Regulu (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpēju palīdzību un sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu pareizu to tiesību aktu piemērošanu, kas attiecas uz muitas un lauksaimniecības jautājumiem ( 8 ), jo īpaši noteikumus par informācijas konfidencialitātes ievērošanu, un neskarot šīs regulas 18. pantu, piemēro mutatis mutandis.







VII NODAĻA

Kontroles pasākumi

16. pants

1. Saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošo praksi, eksportētāji veic savu eksporta darījumu reģistrāciju vai uzskaiti. Pie šādas uzskaites vai reģistrācijas jo īpaši pieder komercdokumenti, piemēram, rēķini, preču saraksti, transporta vai cita veida pārsūtīšanas dokumenti, kas satur pietiekamu informāciju, lai varētu identificēt:

a) divējāda lietojuma preču aprakstu;

b) divējāda lietojuma preču daudzumu;

c) eksportētāja un saņēmēja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi;

d) divējāda lietojuma preču galīgās izmantošanas veidu un lietotāju gadījumos, kad tas ir zināms.

2. Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā veikts eksports. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību.

17. pants

Lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu, dalībvalstis veic dažādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to kompetentās iestādes varētu:

a) iegūt informāciju par pasūtījumiem vai darījumiem, kas attiecas uz divējāda lietojuma precēm;

b) nodrošināt, ka visi eksporta kontroles pasākumi tiek pienācīgi piemēroti, kas konkrēti var nozīmēt tiesības iekļūt eksporta darījumā ieinteresēto personu telpās.







VIII NODAĻA

Vispārīgi un nobeiguma noteikumi

18. pants

1. Izveido koordinācijas grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi koordinācijas grupā.

Koordinācijas grupa izskata visus jautājumus, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji, inter alia:

a) pasākumus, ko dalībvalstis veic eksportētāju informēšanai par to pienākumiem saskaņā ar šo regulu;

b) ieteikumus par eksporta atļauju formu.

2. Gadījumos, kas koordinācijas grupa uzskata par vajadzīgu, tā var apspriesties ar organizācijām, kas pārstāv eksportētājus, uz kuriem attiecas šī regula.

19. pants

Dalībvalstis veic pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti, tās nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām ar nodarījumu un jāattur no pārkāpumiem.

20. pants

Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par visiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot šo regulu, un par 19. pantā minētajiem pasākumiem. Komisija šo informāciju paziņo citām dalībvalstīm. Reizi trīs gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.

21. pants

1. Atļauja ir vajadzīga IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē. Vispārējā atļaujā neiekļauj IV pielikuma 2. daļā uzskaitītās preces.

2.

a) Dalībvalstis var noteikt prasību saņemt atļauju citu divējāda lietojuma preču eksportam uz pārējām dalībvalstīm gadījumos, kad pārvadājuma laikā: — operators zina, ka attiecīgo preču nosūtīšanas galamērķis ir ārpus Kopienas, — šādu preču eksportam uz attiecīgo saņemšanas galapunktu saskaņā ar 3., 4. vai 5. panta noteikumiem jāsaņem atļauja dalībvalstī, no kuras preces jānosūta, bet šāds eksports ar vispārējo vai visaptverošo atļauju tieši no tās teritorijas nav atļauts, — dalībvalstī, uz kuru preces nosūta, netiek veikta pārstrāde vai apstrāde, kā noteikts Kopienas Muitas kodeksa 24. pantā;

b) darījuma atļauja jāpieprasa dalībvalstī, no kuras divējāda lietojuma preces jāpārvieto;

c) ja divējāda lietojuma preču turpmākajam eksportam 7. pantā noteiktajās konsultāciju procedūrās saņemta atļauja no dalībvalsts, no kuras preces jāizved, un apstākļi nav būtiski mainījušies, operatoram nekavējoties izdod attiecīgu atļauju;

d) dalībvalstis, kas pieņem tiesību aktus, saskaņā ar kuriem noteikta šāda prasība, par veiktajiem pasākumiem informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. Komisija šo informāciju publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā.

3. Pasākumos, kas noteikti saskaņā ar 1. un 2. punktu, neietilpst pārbaude uz iekšējām robežām Kopienā, bet tikai kontrole, ko nediskriminējošā veidā Kopienas teritorijā veic kā parasto kontroles procedūru daļu.

4. Piemērojot pasākumus saskaņā ar 1. un 2. punktu, noteikumi preču pārvadāšanai no vienas dalībvalsts uz citu nedrīkst būt stingrāki nekā to pašu preču eksporta noteikumi uz valstīm, kas nav dalībvalstis.

5. Dokumentus un uzskaiti par I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē glabā vismaz trīs gadus pēc tā kalendāra gada beigām, kurā pārvadājums veikts, un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstī, no kuras šīs preces pārvestas.

6. Dalībvalstis savos tiesību aktos var noteikt, ka Kopienas iekšienē pārvadājot no attiecīgās dalībvalsts tās preces, kas uzskaitītas I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā, bet nav uzskaitītas IV pielikumā, minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāsniedz papildu informācija par šīm precēm.

7. Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Kopienas iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Kopienas, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes.

22. pants

Šī regula neskar:

— Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 296. panta piemērošanu,

— Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma piemērošanu.

23. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 3381/94.

Taču eksporta atļaujas saņemšanas pieteikumiem, kas iesniegti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, turpina piemērot attiecīgos Regulas (EK) Nr. 3381/94 noteikumus.

24. pants

Šī regula stājas spēkā 90 dienas pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M9









I PIELIKUMS

DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU UN TEHNOLOĢIJU SARAKSTS

(minēts Regulas (EK) Nr. 1334/2000 3. pantā)

Šajā sarakstā iekļautas starptautiskai kontrolei pakļautās divējāda lietojuma preces, ieskaitot Vasenāras nolīgumu, Raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu (MTCR), Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupu (NSG), Austrālijas grupu un Ķīmisko ieroču konvenciju (CWC). Sarakstā nav iekļautas preces, ko dalībvalstis vēlas iekļaut izņēmumu sarakstā. Sarakstā nav preču, kuru kontroli var noteikt dalībvalstis (ārpusrežīmu kontrole).

VISPĀRĒJAS PIEZĪMES PAR I PIELIKUMU

1. Par militārām vajadzībām ražotu vai pielāgotu preču kontroli sk. attiecīgo(-os) konkrētu dalībvalstu sastādītos militārām vajadzībām ražoto preču sarakstu(-us). Šajā pielikumā minētās atsauces “SK. ARĪ MILITĀRO PREČU KONTROLES SARAKSTUS” attiecas uz tādiem sarakstiem.

2. Šajā pielikumā iekļautos objektus, uz ko ir attiecināma kontrole, nedrīkst izvest kā nekontrolējamas preces (arī rūpnīcu iekārtas), ja tajās ir viens vai vairāki kontrolējami komponenti, un, ja kontrolējamais komponents vai kontrolējamie komponenti ir galvenās preču sastāvdaļas, un tos var viegli atdalīt vai izmantot citiem mērķiem. NB! Vērtējot to, vai kontrolējamo komponentu vai kontrolējamos komponentus var uzskatīt par galvenām sastāvdaļām, jāņem vērā tādi faktori kā daudzums, vērtība, izmantotās tehnoloģiskās prasmes (know-how) un citi speciāli apstākļi, kas var palīdzēt noteikt to, vai kontrolējamie komponenti ir uzskatāmi par preču galvenām sastāvdaļām.

3. Šajā pielikumā minētās preces ietver gan jaunas, gan lietotas preces.

PIEZĪME PAR KODOLTEHNOLOĢIJĀM (PK)

(Jālasa saistībā ar 0 kategorijas E sadaļu.)

“Tehnoloģijas”, kas ir tieši saistītas ar visām 0 kategorijas precēm, kontrolē saskaņā ar 0 kategorijas noteikumiem.

“Tehnoloģijas” kontrolējamu preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai” kontrolē arī tad, ja tās izmanto precēm, uz ko neattiecas kontrole.

Preču eksporta atļauja nozīmē arī to, ka tam pašam galalietotājam drīkst eksportēt “tehnoloģiju” tādā apjomā, kas noteikti vajadzīgs preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei un remontam.

“Tehnoloģiju” nodošanas kontrole neattiecas uz “atklātībā pieejamu” informāciju vai “fundamentāliem zinātnes pētījumiem”.

VISPĀRĒJA PIEZĪME PAR TEHNOLOĢIJĀM (VPT)

(Jālasa saistībā ar E sadaļu 1. līdz 9. kategorijā.)

Tās “tehnoloģijas” eksportu, kas ir “nepieciešama” 1. līdz 9. kategorijas preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”, kontrolē saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz 1. līdz 9. kategoriju.

“Tehnoloģiju” kontrolējamo preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai” kontrolē arī tad, ja to lieto precēm, uz ko neattiecas kontrole.

Kontroli neattiecina uz tām “tehnoloģijām”, kas ir obligāti vajadzīgas to preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei (pārbaudei) un remontam, kuras nav pakļautas kontrolei, vai kuras ir atļauts eksportēt.

NB! Minētais neattiecas uz tehnoloģijām, kas minētas pozīcijā 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. un 8E002.b.

“Tehnoloģijas” nodošanas kontrole neattiecas uz “atklātībā pieejamu” informāciju un “fundamentāliem zinātnes pētījumiem”, kā arī uz informācijas minimumu, kas obligāti vajadzīgs patentu pieteikumiem.

VISPĀRĒJA PIEZĪME PAR PROGRAMMATŪRU (VPP)

(Šai piezīmei ir lielāks spēks par visiem kontroles pasākumiem, kas attiecas uz 0. līdz 9. kategorijas D sadaļu.)

Šā saraksta 0. līdz 9. kategorijai noteiktā kontrole neattiecas uz “programmatūru”, kas ir vai nu:

a. vispārpieejama, jo tā ir: 1. bez ierobežojumiem nopērkama mazumtirdzniecībā: a. klātienē ir brīvi pieejama tirdzniecības vietās; b. pasūtot pa pastu; c. noslēdzot darījumu ar elektroniskiem līdzekļiem; vai d. pasūtot pa tālruni; un 2. izveidota tā, lai lietotājs varētu pats to instalēt bez turpmākas būtiskas piegādātāja palīdzības; vai NB! Vispārējās piezīmēs par programmatūru a. ieraksts neattiecas uz 5. kategorijas 2. daļā (“Informācijas drošība”) minēto “programmatūru”.

b. “atklātībā pieejama”.

REDAKCIONĀLA PRAKSE

Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Institūciju stila rokasgrāmatas (Interinstitutional style guide) (1997. gada redakcija) 86. lappusē, 101. punktā, tekstos angļu valodā, kas publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī:

— veselos skaitļus no decimāldaļām atdala ar komatu,

— veselos skaitļus norāda trīs ciparu grupās, katru grupu atdalot ar atstarpi.

ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTO TERMINU DEFINĪCIJAS

Terminu definīcijas “vienpēdiņās” ir dotas tehniskās piezīmēs par katru attiecīgo preci.

Terminu definīcijas “pēdiņās” ir šādas:

NB! Iekavās aiz termina dota atsauce uz preču kategoriju.

“Precizitāte”(2 6) ir maksimālā pozitīvā vai negatīvā rādījuma novirze no pieņemta standarta vai patiesās skaitliskās vērtības; to parasti mērī kā neprecizitāti.

“Aktīvas lidojumu vadības sistēmas” (7) ir sistēmas, kuru funkcijas ir novērst nevēlamas “lidaparātu” un raķešu kustības vai struktūras slodzes, autonomi apstrādājot daudzu sensoru datus, un dodot vajadzīgās preventīvās komandas automātiskas kontroles īstenošanai.

“Aktīvais punkts” (6 8) ir mazākais (individuāls) cietas fāzes kopuma elements, kas gaismas (elektromagnētiskā starojuma) iedarbībā darbojas kā fotoelektrisks pārveidotājs.

“Pārveidots militārām vajadzībām” (1) nozīmē jebkuru modifikāciju vai selekciju (piemēram, mainīt tīrības pakāpi, glabāšanas laiku, virulenci, izplatīšanas īpašības vai noturību pret ultravioleto starojumu), lai cilvēkiem, dzīvniekiem, iekārtām, ražai vai apkārtējai videi nodarītu pēc iespējas lielāku kaitējumu vai postījumus.

“Koriģēta maksimālā jauda” (4) ir koriģēts maksimālais ātrums, kādā “digitāli datori” veic 64-bitu vai apjomīgāku summēšanu un reizināšanu “peldošā komata” režīmā, un to izsaka svērtās TeraFLOPS (WT) vienībās, pa ►C1 1012 ◄ “peldošā komata” koriģētām darbībām sekundē. NB! Sk. arī 4. kategorijas tehnisko piezīmi.

“Lidaparāts” (1 7 9) ir lidot spējīgs aviosatiksmes līdzeklis ar fiksētiem spārniem, šarnīra spārniem, ar rotējošiem spārniem (helikopteri), ar slīpu rotoru vai slīpspārniem. NB! Sk. arī “Civils lidaparāts”.

“Ar visām iespējamām kompensācijām” (2) nozīmē to, ka ražotājs var izmantot visus iespējamos līdzekļus metālapstrādes darbgaldu sistemātiskās pozicionēšanas kļūdu mazināšanai.

“ITU piešķirts” (3 5) nozīmē frekvenču joslu piešķiršanu saskaņā ar ITU Radio noteikumiem (ITU Radio Regulations) pašreizējo redakciju par pamatpakalpojumu, atļauto pakalpojumu un papildpakalpojumu sniegšanu. NB! Nav ietvertas papildu vai alternatīvas frekvences.

“Leņķa nejaušība” (7) ir pakāpenisks leņķveidīgs kļūdas palielinājums, ko radaleņķiskā ātruma baltais troksnis (IEEE STD 528-2001)

“Leņķiskā pozīcijas novirze”(2) ir maksimālā atšķirība starp leņķisko pozīciju un reālo, ļoti precīzi izmērīto leņķa pozīciju pēc tam, kad fiksētais darba objekts ir novirzīts no sākotnējās pozīcijas (sk. VDI/VDE 2617, Projekts “Rotējošie galdi koordinātu darbgaldos”).

“APP” (4) ir “koriģēta maksimālā jauda”.

“Asimetriskais algoritms” (5) ir kriptografisks algoritms, kas šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto dažādas matemātiski saistītas kodu atslēgas. NB! Parastais “asimetriskā algoritma” pielietojums ir atslēgu vadība.

“Automātiska mērķa izsekošana” (6) ir datu apstrādes paņēmiens, ar ko automātiski nosaka un uzrāda reālā laikā ekstrapolētu visiespējamāko mērķa atrašanās vietu.

“Vidējā izejas jauda” (6) ir kopējā “lāzera” enerģija džoulos, kas dalīta ar “lāzera ilgumu” sekundēs.

“Ventiļa nostrādāšanas kavējuma pamatlaiks” (3) ir izplatīšanās kavējuma laika vērtība, kas attiecināta uz pamatizeju, ko lieto “monolītās integrālās shēmās”. “Monolītu integrālo shēmu”“saimē” šo terminu var precizēt konkrētai “saimei” kā kavējuma laiku tipiskai izejai šajā “saimē” vai kā tipisku ātrumu kavējuma laiku izejai konkrētajā “saimē”. NB! 1: “Pamatizejas izplatīšanās kavējuma laiku” nedrīkst jaukt ar kompleksas "“monolītas integrālās shēmas” ieejas vai izejas kavējuma laiku. NB! 2: “Saimē” ietilpst visas integrālās shēmas, kam saskaņā ar izgatavošanas metodēm un parametriem ir visas šīs kopējās īpašības, izņemot to attiecīgās funkcijas: a. kopēja datoru fizisko komponentu un programmatūras arhitektūra; b. kopēja projektēšanas un procesa tehnoloģija; un c. kopēji pamata raksturlielumi.

“Fundamentāli zinātnes pētījumi” (VPT;PK) ir eksperimentāli vai teorētiski darbi, ko veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par parādībām vai fundamentāliem novēroto faktu principiem, un kas nav speciāli vērsts uz konkrētu praktisku izmantojumu vai mērķi.

“Novirze” (akselerometra) (7) ir akselerometra izejas signāla lielums, ja nav paātrinājuma.

“Izvirzījums” (2) ir aksiāla galvenās vārpstas nobīde viena apgrieziena laikā, ko mēra vārpstas virsmai perpendikulārā plaknes punktā uz ass aploces (sk. ISO 230/1 1986, pk. 5.63).

“Oglekļa šķiedru sagataves” (1) ir noteiktā veidā sakārtotas, pārklātas vai nepārklātas šķiedras, kas veido armatūru vai tās daļu, pirms ievada “saistvielu” (matricu) “kompozīta” izveidošanai.

“CE” ir “skaitļošanas elements”.

“CEP” (vienādas varbūtības apļa diagramma) (7) ir precizitātes mērs; noteikta garuma rādiuss aplim, kā centrs ir noteiktā attālumā novietotā mērķī, kam trāpa ar 50 % varbūtību.

“Ķīmiskais lāzers” (6) ir “lāzers”, kurā ierosinātās daļiņas rodas ķīmiskas reakcijas izdalītās enerģijas rezultātā.

“Ķīmiskais maisījums” (1) ir ciets, šķidrs vai gāzveida produkts no vismaz diviem komponentiem, kas maisījuma glabāšanas apstākļos savstarpēji nereaģē.

“Cirkulācijas kontrolētās pretvērpes vai cirkulācijas kontrolētas tiešās vadības sistēmas” (7) ir sistēmas, kas izmanto gaisa plūsmas iedarbību uz aerodinamiskām virsmām šo virsmu radīto spēku palielināšanai vai kontrolei.

“Civils lidaparāts” (1 7 9) ir “lidaparāts”, kas minēts publicētos civilās aviācijas iestāžu sertifikācijas sarakstos kā derīgs lidojumiem komerciālos iekšzemes un ārzemju maršrutos vai likumīgām civilām, privātām vai uzņēmējdarbības vajadzībām. NB! Sk. arī “lidaparāts”.

“Sajauktas” (1) ir šķiedras, kas rodas, sajaucot un formējot termoplastiskas un armatīvas šķiedras, lai veidotu armētu “saistvielu” (matricu).

“Smalcināšana” (1) ir process, kas materiālu sadala daļiņās drupinot vai maļot.

“Vienkanāla signalizācija” (5) ir signalizācijas metode, kas paredz to, ka centrāļu informācijas apmaiņa notiek vienā kanālā ar iezīmētiem paziņojumiem, sūtot uz daudzām ķēdēm un daudziem pieslēgumiem attiecināmu informāciju vai izsaukumus un citu informāciju, piemēram, tīkla vadībai izmantojamu informāciju.

“Sakaru kanāla kontrolieris” (4) ir fiziska saskarne, kas kontrolē sinhronas vai asinhronas digitālas informācijas plūsmu. Šāds bloks var būt ievietots datorā vai tālsakaru iekārtā, lai nodrošinātu piekļuvi sakariem.

“Kompensācijas sistēmas” (6) sastāv no primāra skalāra sensora, viena vai vairākiem kontrolsensoriem (piem., vektora magnetometriem) līdz ar programmatūru, kas ļauj mazināt platformas cietā korpusa rotācijas trokšņus. “Kompozīts” (1 2 6 8 9) ir “saistviela” (matrice) un papildu fāze vai fāzes, kas sastāv no daļiņām, matiņiem, šķiedrām vai no jebkuras to kombinācijas, un kas pievienotas ar speciāliem nolūkiem vai nolūku.

“Salikts rotējošais galds” (2) ir galds, kas ļauj darba objektam griezties un sagāzties slīpi pa divām neparalēlām asīm, kuras var reizē koordinēt “konturēšanas kontrolei”.

“Skaitļošanas elements”(CE) (4) ir mazākā skaitļošanas vienība, kas dod aritmētisku vai loģisku rezultātu.

“Konturēšanas kontrole” (2) ir divas vai vairākas “skaitliski kontrolētas” kustības, kas darbojas saskaņā ar instrukcijām, kuras nosaka nākamo vajadzīgo pozīciju un vajadzīgos padeves ātrumus šai pozīcijai. Minētos padeves ātrumus maina savā starpā, lai var radīt vēlamo kontūru (sk. ISO/DIS 2806-1980).

“Kritiskā temperatūra” (1 3 6) ir “supravadītāja” materiāla temperatūra (dažreiz saukta par pārejas temperatūru), kurā materiāls zaudē jelkādu pretestību līdzstrāvas plūsmai.

“Kriptografija” (5) ir disciplīna, kurā ietilpst datu pārveides principi, līdzekļi un metodes, lai slēptu to informatīvo saturu, aizsargātu pret neatļautu lietošanu vai slepenu pārveidošanu. “Kriptografija” ir ierobežota ar informācijas transformācijas metodēm, lietojot vienu vai vairākus “slepenus parametrus” (piem., kriptomainīgos lielumus) vai vienotu koda atslēgu. NB! “Slepenais parametrs” ir konstante vai koda atslēga, ko slēpj no citiem, vai kas ir zināma tikai kādai personu grupai.

“CW lāzers” ir “lāzers”, kas nomināli izstaro konstantu enerģiju ilgāk par 0,25 sekundēm.

“Uz datiem balstītas atsauces navigācijas” (“DBRN”) (7) sistēmas ir sistēmas, kas izmanto dažādus iepriekš mērītu ģeokartografēšanas datu avotus, kas integrēti, lai sniegtu precīzu navigācijas informāciju mainīgos apstākļos. Datu avoti ietver batimetriskās kartes, zvaigžņu kartes, gravitācijas kartes, magnētiskās kartes vai digitālas trīsdimensiju topografiskās kartes.

“Deformējami spoguļi” (6) (ko dēvē arī par pielāgojamiem optiskiem spoguļiem) ir spoguļi, kam ir: a. viena nepārtraukta optiski atstarotāja virsma, kas ir dinamiski deformēta ar individuāliem vērpes spēkiem vai griezes momentiem, lai kompensētu spoguļa optisko viļņu formu radītās svārstības vai b. optiski atstarotāju elementu kopums, ko var individuāli un dinamiski pārvietot, pieliekot griezes momentus vai spēkus, lai kompensētu spoguļa optisko viļņu formu radītās svārstības.

“Noplicināts urāns” (0) ir urāns, kurā izotopa 235 ir mazāk nekā dabā sastopamajā urānā.

“Pilnveidošana” (VPT, PK un visā sarakstā) attiecas uz visiem posmiem pirms sērijveida ražošanas, piemēram: projektēšanu, projektu pētījumiem, projekta analīzi, projekta koncepcijām, prototipu montāžu un izmēģinājumiem, eksperimentālo ražošanu, projektēšanas datu pārtapšanu izstrādājumā, konfigurācijas izstrādi, izstrādes integrāciju, dažādu elementu izvietojuma plānošanu un maketēšanu.

“Difūzā savienošana” (1 2 9) notiek, ja vismaz divus dažādus metālus cietā stāvoklī molekulāri savieno vienā gabalā, kura stiprība ir vienlīdzīga vājākā materiāla stiprībai.

“Ciparu dators” (4 5) ir iekārta, kas viena vai vairāku diskrētu mainīgo lielumu formā var veikt visas šīs operācijas: a. saņemt datus; b. glabāt datus vai instrukcijas fiksētās vai maināmās (rakstāmās) datu glabāšanas iekārtās; c. apstrādāt datus ar iepriekš ievadītu maināmu instrukciju secību un d. izvadīt datus. NB! Pie saglabātās instrukciju secību maiņām pieder fiksētu datu glabāšanas iekārtu nomaiņa, nevis fiziskas pārmaiņas savstarpējos savienojumos vai komutācijā.

“Ciparu datu pārsūtīšanas ātrums” ir kopējais bitu pārsūtīšanas ātrums tādai informācijai, ko tieši pārnes uz jebkuru datu nesējvidi. NB! Sk. arī “Kopējais digitālu datu pārsūtīšanas ātrums”.

“Tieša hidrauliska presēšana” (2) ir deformācijas process, kurā izmanto ar šķidrumu pildītu elastīgu kameru, kas ir tiešā saskarē ar apstrādājamo objektu.

“Dreifa ātrums” (žiroskopiem) (7) ir žiroskopu izejas signāla sastāvdaļa, kas funkcionāli nav atkarīga no ieejas rotācijas. To izsaka kā leņķisko ātrumu (IEEE STD 528-2001).

“Dinamiska adaptīvā maršrutēšana” (5) ir automātiska datu pārraides maršruta maiņa, nosakot un analizējot tīkla faktisko stāvokli. NB! Tā neietver maršrutēšanas lēmumus, ko pieņem, pamatojoties uz iepriekš definētu informāciju.

“Dinamiski signālu analizatori” (3) ir “signālu analizatori”, kas izmanto digitālus modelēšanas un pārveidošanas paņēmienus, lai formētu Furjē spektra attēlu konkrētam vilnim, ieskaitot informāciju par tā amplitūdu un fāzi. NB! Sk. arī “signālu analizatori”.

“Efektīvais grams” (0 1) attiecībā uz “speciālajiem skaldāmiem materiāliem” ir: a. plutonija izotopiem un urānam-233 – to masa gramos; b. urānam, kā izotops 235 ir bagātināts par 1 % vai vairāk, elementa masa gramos, reizināta ar bagātināšanas koeficientu (izteiktu svara desmitdaļās) kvadrātā; c. urānam, kā izotops urāns-235 ir bagātināts mazāk par 1 %, elementa masa gramos, kas reizināta ar 0,0001.

“Elektronisks mezgls” (2 3 4 5) ir vairāki elektroniski komponenti (t. i., “shēmas elementi”, “diskrēti komponenti”, integrālās shēmas u. c.), kas savstarpēji savienoti, lai veiktu kādas(-u) konkrētas(-u) funkcijas(-u), un kas ir maināmi kā bloki un ko normālos apstākļos var demontēt. NB! 1: “Shēmas elements”: ir viena aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c. NB! 2: “Diskrēts komponents”: ir individuālā blokā samontēts “shēmas elements” ar saviem ārējiem kontaktiem.

“Elektroniski vadāma fāzētu bloku antena” (5 6) ir antena, kas formē fāzētu staru, t. i., stara virzienu kontrolē, izmantojot kompleksus izstaroto elementu ierosināšanas koeficientus, un stara virzienu var mainīt pēc azimuta vai augstuma, vai reizē abējādi, gan elektrisko signālu pārraides, gan uztveršanas režīmā.

“Manipulatora izpildmehānismi” (2) ir satvērējierīces, “aktīvas darba instrumentu vienības” un jebkuras citas instrumentu iekārtas, kas ir pierīkotas “robota” manipulatora rokas pamatplates galā. NB! “Aktīvās darba instrumentu vienības” ir ierīces, ar ko apstrādājamai detaļai pievada dzinējspēku, apstrādes enerģiju vai nodrošina sensora funkciju.

“Ekvivalentais blīvums” (6) ir optiskā masa uz optiskā laukuma vienību, kas projicēta uz optiskās virsmas.

“Ekspertsistēmas” (7) ir sistēmas, kas nodrošina rezultātus, piemērojot noteikumus datiem, ko glabā neatkarīgi no “programmas”, un kas spēj veikt jebkuru no šīm darbībām: a. automātiski pārveidot lietotāja ievadītu “avota kodu”; b. sniegt zināšanas, kas saistītas ar kādu problēmu grupu kvazinaturālā valodā vai c. iegūt zināšanas, kas vajadzīgas to attīstīšanai (simbolisks treniņš).

“FADEC” ir tas pats, kas “pilnīgi vadāma dzinēju ciparu kontroles sistēma”.

“Tolerance pret defektu kļūmēm” (4) ir datorsistēmas spēja turpināt darbību pēc jebkādas tās aparatūras vai programmatūras disfunkcijas bez cilvēka iejaukšanās kādā konkrētā pakalpojumu līmenī, konkrētā laikā nodrošinot nepārtrauktu darbību, datu integritāti un darbaspēju atjaunošanos bez ārējas iejaukšanās.

“Šķiedru vai pavedienu materiāli” (0 1 2 8) ietver: a. viengabala “monopavedienus”; b. viengabala “dzijas” un “šķiedras”; c. “lentes”, audumus, neaustus materiālus un pinumus; d. šķērētas šķiedras, vistras šķiedras un viendabīgus šķiedru slāņojumus; e. jebkura garuma monokristālu vai polikristālu šķiedras; f. aromātisko poliamīdu masu.

“Plēves tipa integrālās shēmas” (3) ir “shēmas elementu” kopums un to savstarpēji metāla savienojumi, kas izveidoti, uzklājot biezu vai plānu plēvi uz izolatora “substrāta”. NB! “Shēmas elements” ir viena aktīva vai pasīva elektroniskas shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

“Nemainīgs (fiksēts)” (5) nozīmē to, ka kodēšanas vai kompresijas algoritms nevar pieņemt parametrus no ārienes (t. i., kriptografiskus vai atslēgu mainīgos lielumus), un to nevar pārveidot lietotājs.

“Lidojumu vadības optisko sensoru bloks” (7) ir izkliedētu optisko sensoru tīkls, kas izmanto “lāzera” starus, lai reālā laikā nodrošinātu lidojumu vadības datu apstrādi lidaparātā.

“Lidojuma maršruta optimizācija” (7) ir procedūra, kas mazina novirzes no vēlamās četrdimensiju (laika un telpas) trajektorijas, maksimāli izmantojot aparatūras jaudas vai tehniskās iespējas, lai izpildītu doto uzdevumu.

“Fokālās plaknes bloki” (6) ir plakans lineārs vai divdimensiju individuālu detektorelementu slānis vai plakanu individuālu detektorelementu slāņu kombinācija ar nolasīšanas iekārtu vai bez tās, kura darbojas fokusa plaknē. NB! Nav paredzēts, ka tajā ietvertu individuālu detektorelementu blokus vai jebkādus detektorus no diviem, trijiem vai četriem elementiem, ja kavēšana un integrēšana nenotiek pašā elementā.

“Frakcionālais frekvenču diapazons” (3) ir procentos izteikta “momentānā joslas platuma” attiecība pret diapazona centrālo frekvenci.

“Frekvenču lēciens” (5) ir “izkliedes spektra” forma, kurā kāda sakaru kanāla raidfrekvenci pakāpeniski maina ar nejauši izvēlētiem vai šķietami nejauši izvēlētiem diskrētiem soļiem.

“Frekvenču pārslēgšanās laiks” (3 5) ir maksimālais signāla kavējums, kad to pārslēdz no vienas izvēlētas izejas frekvences uz citu izvēlētu izejas frekvenci, lai sasniegtu: a. frekvenci, kas no beigu frekvences neatšķiras vairāk kā par 100 Hz vai b. izejas līmeni, kas no beigu izejas līmeņa neatšķiras vairāk kā par 1 dB.

“Frekvenču sintezators” (3) ir jebkurš frekvenču avots vai signālu ģenerators, kas neatkarīgi no faktiski lietotā paņēmiena nodrošina vienlaicīgu vai mainīgu izejas frekvenču kopumu vienā vai vairākās izejās, kuru kontrolē ar mazāku skaitu standarta vai etalonfrekvenču.

“Pilnīgi vadāma dzinēju ciparu kontroles sistēma” (FADEC) (7 9) ir gāzes turbīnu vai kombinētā cikla dzinēju elektroniskā kontroles sistēma ar ciparu datoru, lai kontrolētu mainīgos lielumus un regulētu dzinēja kloķvārpstas griezes momentu vai jaudu visā dzinēja darbības laikā no degvielas dozēšanas sākuma līdz degvielas padeves pārtraukšanai.

“Gāzes pulverizācija” (1) ir process, kurā izkausēta metāla sakausējuma plūsmu augstspiediena gāzes plūsmā sadala daļiņās, kuru diametrs nepārsniedz 500 mikronus.

“Ģeogrāfiski izkliedēts” (6) attiecas uz ģeogrāfiskiem punktiem, kas cits no cita atrodas vairāk nekā 1 500 m attālumā. Mobilos sensorus vienmēr uzskata par “ģeogrāfiski izkliedētiem”.

“Vadības kompleksi” (7) ir sistēmas, kas integrē lidaparāta atrašanās vietas un ātruma (t. i., navigācijas) mērīšanu un izskaitļošanu ar komandu izskaitļošanu un sūtīšanu lidaparāta lidojumu vadības sistēmām, lai koriģētu lidojuma trajektoriju.

“Karstā izostatiskā sabiezināšana” (2) ir lējuma presēšanas process slēgtā telpā dažādās vidēs (gāzē, šķidrumā, cietās daļiņās u. c.) temperatūrā virs 375 K (102 °C), pieliekot vienādu spēku visos virzienos, lai mazinātu vai novērstu tukšumus lējumā.

“Hibrīdais dators” (4) ir iekārta, kas var veikt visas šīs darbības: a. saņemt datus; b. apstrādāt gan analogus, gan digitālus datus; un c. nodrošināt datu izvadi.

“Hibrīda integrālā shēma” (3) ir jebkurš integrālo shēmu slēgums vai integrālo shēmu slēgums ar “shēmas elementiem”, vai “diskrētiem komponentiem”, kas savienoti kādu noteiktu funkciju izpildei, un kam piemīt visas šīs īpašības: a. tai ir vismaz viena neiekapsulēta iekārta; b. tās ir savā starpā savienotas, izmantojot tipiskas IS ražošanas metodes; c. tās ir nomaināmas kā vienots veselums un d. tās parasti nav izveidotas tā, lai varētu atvienot citu no cita. NB! 1: “Shēmas elements”: viena aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c. NB! 2: “Diskrētais komponents”: individuāls “shēmas elements” ar ārējiem izvadiem.

“Attēlu korekcija” (4) ir ārējas izcelsmes informāciju nesošu attēlu apstrāde, izmantojot algoritmus, piemēram, laika kompresiju, filtrāciju, ekstrakciju, selekciju, korelāciju, sagriešana vai pārveidošanu domēnu starpā (piem., ar ātriem Furjē vai Volša pārveidojumiem). Pie attēla korekcijas līdzekļiem nepieder algoritmi, ar ko veic tikai viena attēla lineāru vai rotācijas transformāciju, piemēram, translāciju, būtiskās daļas izdalīšanu, reģistrāciju vai nepatieso iekrāsošanu.

“Imunotoksīns” (1) ir vienas specifiskas šūnas monoklonāla antiviela un “toksīns” jeb “toksīna pirmējā vienība”, kas selektīvi iedarbojas uz slimām šūnām.

“Atklātībā pieejama” (PK VPT VPP) šajā kontekstā nozīmē “tehnoloģiju” vai “programmatūru”, kas ir darīta pieejama bez ierobežojumiem turpmākai izplatīšanai (autortiesību noteiktie ierobežojumi “tehnoloģiju” vai “programmatūru” nepadara par tādu, kas nav “atklātībā pieejama”).

“Informācijas drošība” (4 5) ir visi līdzekļi un funkcijas, kas nodrošina informācijas vai sakaru pieejamību, konfidencialitāti vai integritāti, izņemot tos līdzekļus un funkcijas, kas paredzētas kā nodrošinājums pret disfunkciju.“Informācijas drošība” ietver “kriptografiju”, “'kriptoanalīzi”, datoru drošību un aizsardzību pret informācijas noplūdi. NB! “Kriptoanalīze”: kriptografiskas sistēmas vai tās ieejas un izejas datu analīze, kā uzdevums ir iegūt konfidenciālus mainīgos lielumus vai datus, ieskaitot lasāmu tekstu.

“Momentāns joslas platums” (3 5 7) ir frekvenču joslas platums, kurā izejas signāla līmenis ir konstants 3 dB robežās bez pieregulēšanas vai citu parametru maiņas.

“Instrumentālais attālums” (6) ir konkrēti norādītais radara ekrāna attēla nekļūdīgais attālums.

“Izolāciju” (9) izmanto raķešu dzinēju komponentiem, t. i., apvalkam, sprauslai, ieplūdēm, apvalka savienojumiem, un pie tās pieder vulkanizētas vai pusvulkanizētas gumijas loksnes, kurās iestrādāts izolācijas vai ugunsizturīgs materiāls. “Izolāciju” var lietot arī kā slodzes izlīdzināšanas elementus.

“Savstarpēji saistīti radarsensori” (6) ir divi vai vairāki radarsensori, kas ir savstarpēji savienoti tad, kad tie reālā laikā apmainās ar informāciju.

“Iekšēju oderējumu” (9) izmanto par reaktīvu dzinēju cietās degvielas saistvirsmu ar apvalku vai izolācijas slāni. Parasti izmanto dispersētus ugunsizturīgus vai izolācijas materiālus uz šķidru polimēru bāzes, piemēram, ar oglekli bagātinātu hidroksila terminētu polibutadīnu (HTPB) vai citus polimērus ar pievienotām stabilizējošām vielām, un šos materiālus uzsmidzina vai uzklāj apvalka iekšpusē.

“Patiesais magnētiskais gradiometrs” (6) ir viens magnētiskā lauka gradientu mērīšanas elements un attiecīga elektroniska shēma, kuras izejas signāls ir magnētiskā lauka gradienta mērvienībās. NB! Sk. arī “magnētisks gradiometrs”.

“Izolētas dzīvkultūras” (1) ietver dzīvkultūras anabiotiskās formās un žāvētos preparātos.

“Izostatiskas preses” (2) ir iekārtas, kas spēj dažādās vidēs (gāzēs, šķidrumos, cietās daļiņās u. c.) iedarboties uz apstrādājamo detaļu vai materiālu ar vienādu spiedienu no visām pusēm noslēgtās iedobēs.

“Lāzers” (0 2 3 5 6 7 8 9) ir komponentu kopums, kas rada telpā un laikā koherentu starojumu, ko pastiprina ierosinātā starojuma emisija. NB! Sk. arī: “Ķīmiskais lāzers”; “Q-pārslēdzams lāzers”; “Superjaudīgs lāzers”; “Pārneses lāzers”.

“Lāzera ilgums” (6) ir laiks, kurā “lāzers” emitē “lāzera” starojumu, kas “impulsu lāzeriem” atbilst laikam, kurā emitē vienu impulsu vai vairākus secīgus impulsus.

“Par gaisu vieglāki aviotransportlīdzekļi” (9) ir baloni un lidaparāti, kas kā cēlējspēku izmanto karstu gaisu vai citas par gaisu vieglākas gāzes, piemēram, hēliju un ūdeņradi.

“Linearitāte” (2) (parasti to mēra kā nelinearitāti) ir lieluma maksimālā pozitīvā vai negatīvā faktiskās vērtības novirze no taisnas līnijas, kas novietota tā, lai izlīdzinātu un samazinātu lielākās novirzes.

“Vietējais tīkls” (LAN) (4) ir datu pārraides sistēma, kam piemīt visas šīs īpašības: a. tā ļauj jebkuram skaitam neatkarīgu “datu iekārtu” tieši sazināties savā starpā un b. tā ir ierobežota ģeogrāfiski mazā platībā (piem., biroju ēkā, rūpnīcā, universitātes pilsētiņā, noliktavā). NB! “Datu iekārta” ir aparatūra, kas spēj nosūtīt vai saņemt informāciju ciparu sekvenču formā.

“Magnētiskie gradiometri” (6) ir instrumenti, kas paredzēti, lai noteiktu ārpus instrumenta esoša magnētiska lauka telpiskas pārmaiņas. Tie sastāv no daudziem “magnetometriem” un ar tiem saistītām elektroniskām ierīcēm, kas izejas signālu dod magnētiskā lauka gradienta mērvienībās. NB! Sk. arī “patiesais magnētiskais gradiometrs”.

“Magnētiskie gradiometri” (6) ir instrumenti, kas paredzēti, lai noteiktu ārpus instrumenta esošus magnētiskos laukus. Tie sastāv no viena elementa, kas spēj noteikt magnētisko lauku un ar šo elementu saistītu elektronikas bloku, kā izejas signāls dod magnētiskā lauka mērījumu.

“Galvenā atmiņa” (4) ir primārā, centrālam izpildelementam ātri pieejama datu vai instrukciju krātuve. Tā sastāv no “ciparu datora” iekšējās atmiņas un tās hierarhiska paplašinājuma, piemēram, buferatmiņas vai nesekvenciāli izmantojamas paplašinātas atmiņas.

“Materiāli, noturīgi pret UF6 koroziju” (0) var būt varš, nerūsējošais tērauds, alumīnijs, alumīnija oksīds, alumīnija sakausējumi, niķelis vai niķeļa sakausējumi, kurā ir 60 % vai vairāk niķeļa, un pret UF6 iedarbību noturīgi fluorētu ogļūdeņražu polimēri, ko izmanto attiecīgos separācijas procesos.

“Matrice” (1 2 8 9) (saistviela) ir viendabīga viela, kas aizpilda telpu starp daļiņām, kristālu šķiedrām vai šķiedrām.

“Mērījuma nenoteiktība” (2) ir raksturojošs lielums, ar ko norāda, kādā intervālā ar 95 % ticamību ir mērāmā lieluma īstā vērtība. Tā ietver nekoriģētas sistemātiskās kļūdas, nekoriģētas novirzes un gadījuma kļūdas (sk. ISO 10360-2 vai VDI/VDE 2617).

“Mehāniska sakausēšana” (1) ir sakausēšanas process, kurā ar mehānisku iedarbību sagrauj un par jaunu savieno pievienojamā sakausējuma pulveri ar galveno sakausējuma pulveri. Nemetāliskas daļiņas var iekļaut “mehāniskā sakausējumā”, pievienojot attiecīgus pulverus.

“Kausējuma ekstrakcija” (1) ir “ātras cietināšanas process”, ar ko iegūst lentveida sakausējumus, izkausētā metālu sakausējuma vannā ievietojot īsu atdzesēta rotējoša bloka daļu. NB! “Ātra cietināšana”: izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Kausējuma vērpšana” (1) ir “ātras cietināšanas process”, kurā izkausēta metāla plūsma nāk kontaktā ar atdzesētu rotējošu bloku, veidojot pārslveida, lentveida vai stieņveida izstrādājumus. NB! “Ātrā cietināšana”: izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Mikrodatora mikroshēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” jeb “daudzelementu (čipu) integrālā shēma” ar aritmētisko loģisko elementu (ALU), kura no ārējās atmiņas var izpildīt vispārējas instrukcijas iekšējas atmiņas datiem. NB! Iekšējo atmiņu var papildināt ar ārēju atmiņu.

“Mikrodatora mikroshēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” jeb “daudzelementu (čipu) integrālā shēma” ar aritmētisko loģisko elementu (ALU), kura var izpildīt vispārēju ārējas atmiņas instrukciju sekvences. NB! 1: “Mikroprocesora mikroshēma” parasti nesatur integrālu, lietotājiem pieejamu atmiņu, kaut arī čipā esošo atmiņu var izmantot čipa loģisko funkciju veikšanai. NB! 2: Iepriekš minētais attiecas arī uz čipu kompleksiem, kas paredzēti, lai darbotos kopā, nodrošinot “mikroprocesora mikroshēmas” funkcijas.“”

“Mikroorganismi” (1 2) ir baktērijas, vīrusi, mikoplazmīdas, riketsijas, hlamīdijas vai sēnītes, dabīgas, uzlabotas vai pārveidotas, “izolētu dzīvkultūru” veidā vai arī kā materiāls, kas apzināti inokulēts vai inficēts ar šīm kultūrām.

“Raķetes” (1 3 6 7 9) ir pilnīgas raķešu sistēmas un bezpilota lidaparātu sistēmas, kas spēj nogādāt vismaz 500 kg smagu kravu vismaz 300 km attālumā.

“Monošķiedra” (1) ir smalkākais šķiedrveida materiāls, parasti dažu mikronu diametrā.

“Monolīta integrālā shēma” (3) ir aktīvu un pasīvu vai abējādu “shēmas elementu” kombinācija: a. kas ir izveidota, izmantojot difūzijas, implantācijas vai nogulsnēšanas procesus atsevišķā pusvadītāja materiālā, t. s. čipā vai uz tāda materiāla; b. ko var uzskatīt par nedalāmi savienotu un c. kas izpilda shēmas funkciju vai funkcijas. NB! “Shēmas elements” ir individuāla aktīva vai pasīva elektroniskas ķēdes daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

“Monospektrālu attēlu sensori” (6) ir sensori, kas spēj iegūt attēlu no viena diskrēta spektra viļņu garuma.

“Daudzelementu integrālā shēma” (multichip) (3) ir divas vai vairākas “monolītas integrālās shēmas”, kas saistītas pie kopīga “substrāta”.

“Multidatu plūsmas apstrāde” (4) ir “mikroprogramma” vai tādu iekārtu arhitektūra, kas reizē ļauj apstrādāt divas vai vairākas datu sekvences, un ko kontrolē viena vai vairākas instrukciju sekvences, izmantojot: a. vienas instrukcijas multidatu (SIMD) arhitektūras izstrādnes, piemēram, vektora procesorus vai blokprocesorus; b. daudzkārtīgas vienas instrukcijas multidatu (MSIMD) arhitektūras izstrādnes; c. daudzkārtīgas instrukciju multidatu (MIMD) arhitektūras izstrādnes, ieskaitot tādas, kas ir tuvu sapārotas, cieši sapārotas vai brīvi sapārotas; vai d. izpildelementu procesoru elementu struktūrblokus, ieskaitot sistoliskos blokus. NB! “Mikroprogramma” ir īpašā atmiņā glabāta elementāru instrukciju sekvence, kuras izpildi ierosina ar attiecīgu atsauces instrukciju no instrukciju reģistra.

“Multispektrālu attēlu sensori” (6) spēj reizē vai pēc kārtas iegūt attēlu datus no divām vai vairākām diskrētām spektra joslām. Sensorus, kam ir vairāk par 20 diskrētām spektra joslām, dažkārt dēvē par hiperspektrāliem attēlu sensoriem.

“Dabīgais urāns” (0) ir urāns, kas satur dabā sastopamo izotopu maisījumus.

“Tīkla piekļuves kontrolieris” (4) ir fiziska saskarne sadalītam komutācijas tīklam. Tas izmanto vienu kopīgu vidi, kas viscaur darbojas vienā un tajā pašā “ciparu datu pārsūtīšanas ātrumā”, pārraidei izmantojot arbitrāciju (piem., iezīmējot informāciju). Neatkarīgi no citām saskarnēm tas atlasa datu paketes vai datu grupas (piem., IEEE 802), kas attiecinātas uz to. Šādu iekārtu var iebūvēt datorā vai tālsakaru sistēmā, lai nodrošinātu pieeju sakariem.

“Neirālais dators” (4) ir skaitļošanas iekārta, kas izstrādāta vai pārveidota, lai atdarinātu kāda neirona vai neironu grupas izturēšanos (funkcijas), t. i., skaitļošanas iekārta, kas speciāli izceļas ar iespējām modulēt daudzu skaitļošanas komponentu savstarpējo slēgumu noslodzi un skaitu, balstoties uz agrākiem datiem.

“Trokšņu līmenis” (6) ir elektrisks signāls, kas dots kā jaudas spektrālais blīvums. No maksimuma līdz maksimumam “trokšņu līmeni” izsaka kā: S2 pp = 8N0(f2–f1), kur Spp ir signāla vērtība starp diviem maksimumiem (piem., nanoteslās (nT)); N0 ir jaudas spektrālais blīvums (piem., nanotesla (nT)2/Hz); un (f2–f1) ir attiecīgā frekvenču diapazona platums.

“Kodolreaktors” (0) ir objekti, kas atrodas reaktora korpusā vai ir tieši saistīti ar to, iekārtas, kas kontrolē serdes jaudu, un to sastāvdaļas, kuras parasti satur reaktora serdes galveno siltummaini, ir tiešā saskarē ar to vai to kontrolē.

“Ciparu kontrole” (2) ir automātiska tāda procesa kontrole, ko veic ierīce, kas izmanto ciparu datus, kurus parasti ievada ierīces darbības laikā (sk. ISO 2382).

“Mērķa kods” (9) ir ērta viena vai vairāku procesu izpilde (“avota kods” (avota valoda)), kas pārveidots ar programmēšanas sistēmu, un ko izpilda iekārta.

“Optisks pastiprinājums” (5) optiskās saziņas sistēmās ir pastiprināšanas metode, kas pastiprina konkrēta optiska avota ģenerētus optiskus signālus, tos nepārvēršot elektriskos signālos, piemēram, izmantojot pusvadītāju optiskos pastiprinātājus vai optisko šķiedru luminiscences pastiprinātājus.

“Optisks dators” (4) ir dators, kas izveidots vai pārveidots tā, lai izmantotu gaismu, pārnesot un apstrādājot datus, un kura loģiskie skaitļošanas elementi izmanto tieši savienotas optiskas ierīces.

“Optiska integrālā shēma” (3) ir “monolīta integrālā shēma” vai “hibrīda integrālā shēma”, kurā ir viena vai vairākas detaļas, kas paredzētas, lai darbotos kā fotosensori vai fotoemiteri, lai izpildītu optisku vai fotoelektrisku funkciju vai funkcijas.

“Optiska pārslēgšana” (5) ir optisko signālu maršrutēšana vai pārslēgšana, tos nepārveidojot elektriskos signālos.

“Kopējais strāvas blīvums” (3) ir kopējais spoles ampērvijumu skaits (t. i., vijumu skaita kopsumma, reizināta ar maksimālo strāvas stiprumu katrā vijumā), dalīts ar kopējo spoles šķērsgriezumu (ieskaitot supravadošos pavedienus, metāla matrici, kurā supravadītāja pavedieni iestrādāti, iekapsulētājmateriālu, visus dzesēšanas kanālus, utt.).

“Dalībvalsts” (7 9) ir Vasenāras nolīguma (www.wassenaar.org) dalībvalsts.

“Maksimāla jauda” (6) ir augstākā “lāzera ilguma” laikā sasniegtā jauda.

“Personalizēta viedkarte” (5) ir kodu viedkarte ar īpašam lietojumam programmētu mikroshēmu, ko lietotājs nevar pārprogrammēt citām vajadzībām.

“Jaudas pārvaldīšana” (7) ir altimetra pārraidītā signāla jaudas maiņa, lai saņemtā jauda vienmēr būtu tik liela, cik minimāli nepieciešams “lidaparāta” augstuma noteikšanai.

“Spiediena devēji” (2) ir iekārtas, kas pārveido spiediena mērījumus elektriskā signālā.

“Iepriekš atdalīts” (0 1) – jebkura procesa izmantošana, kas paredzēta kontrolējamā izotopa koncentrācijas palielināšanā.

“Primārā lidojumu vadība” (7) ir “lidaparāta” stabilitātes vai manevrēšanas kontrole, izmantojot virzītājspēka ģeneratorus, t. i., mainot aerodinamisko virsmas vai dzinējspēka pielikšanas virzienu (vektoru).

“Galvenais elements” (4) 4. kategorijas izpratnē ir “galvenais elements” gadījumos, kad tā aizstāšanas vērtība ir lielāka par 35 % no visas sistēmas kopvērtības, kurā tas ietilpst. Elementa vērtība ir cena, ko par elementu maksā sistēmas izgatavotājs vai komplektētājs. Kopējā vērtība ir parastā starptautiskā pārdošanas cena nesaistītām pusēm ražošanas vai sūtījuma komplektācijas vietā.

“Ražošana” (VPT, PK un visur sarakstā) ir visas ražošanas fāzes, piemēram, konstruēšana, ražošanas iekārtu projektēšana, izgatavošana, integrācija, montāža (uzstādīšana), inspekcija, pārbaude, kvalitātes sertifikācija.

“Ražošanas iekārtas” (1 7 9) ir tikai tie darbarīki, vadules, spīles, liešanas formas, veidnes, krāsas, armatūra, iestatīšanas mehānismi, pārbaudes ierīces, citas iekārtas un to komponenti, kas speciāli paredzēti vai pielāgoti “pilnveidošanai” vai arī vienai vai vairākām “ražošanas” fāzēm.

“Ražošanas aprīkojums” (7 9) ir iekārtas un speciāli izveidota iekārtās integrēta programmatūra, lai “pilnveidotu” vienu vai vairākas “ražošanas” fāzes.

“Programma” (2 6) ir kāda procesa izpildei paredzētas secīgas instrukcijas, kas izstrādātas elektroniskam datoram saprotamā formā.

“Impulsu kompresija” (6) ir garu radara signāla impulsu pārkodēšana un apstrāde, lai iegūtu īsus impulsus, reizē saglabājot priekšrocības, ko dod impulsi ar lielu enerģiju.

“Impulsa ilgums” (6) ir “lāzera” impulsa ilgums, ko mēra pilna platuma pusintensitātes (FWHI) līmenī.

“Impulsu lāzers” (6) ir “lāzers”, kura “impulsa ilgums” ir 0,25 sekundes vai īsāks.

“Kvantu kriptogrāfija” (5) ir paņēmienu kopums, ar ko izstrādā vienotu “kriptogrāfijas” atslēgu, mērot kādas fiziskas sistēmas kvantu un mehāniskās īpašības (tostarp tādas fiziskas īpašības, kas skaidri attiecas uz kvantu optikas, kvantu lauka teorijas vai kvantu elektrodinamikas jomu).

“Q-pārslēdzams lāzers” (6) ir “lāzers”, kas enerģiju glabā inversā enerģijas apakšlīmenī vai optiskā rezonatorā, un izstaro kā impulsu.

“Radara frekvenču lēkāšana” (6) ir jebkura metode, ar ko pseidogadījuma secībā maina raidītājradara nesējfrekvenci starp impulsiem vai impulsu grupām par lielumu, kas līdzinās impulsa joslas platumam vai ir lielāks par to.

“Radara izkliedes spektrs” (6) ir jebkura modulācijas metode, ar ko relatīvi šaurā frekvenču joslā raidīto signāla enerģiju izplata daudz plašākā frekvenču diapazonā, izmantojot gadījuma vai pseidogadījuma kodus.

“Reālā laika joslas platums” (2 3) “dinamisku signālu analizatoriem” ir plašākais frekvenču diapazons, kuru analizators var izvadīt uz ekrāna vai atmiņas ierīcē, nepārtraucot ieejas datu analīzi. Analizatoriem ar vairākiem kanāliem, izdarot aprēķinus, jālieto kanālu konfigurācijā iegūtais “reālā laika joslas platums”.

“Datu apstrāde reālā laikā” (6 7) ir datu apstrāde ar datorsistēmu, kas, izmantojot reālas iespējas, nodrošina vajadzīgo servisa līmeni ar garantētu atbildes laiku, neatkarīgi no sistēmas noslodzes, ja to ierosina ārēji notikumi.

“Atkārtojamība” (7) ir viena un tā paša mainīgā lieluma atkārtotu mērījumu rezultātu tuva sakritība vienādos darba apstākļos, ja mērījumu starplaikā mainās apstākļi vai gadās dīkstāves (atsauce: IEEE STD 528-2001 (1 sigma standartnovirze)).

“Nepieciešamais” (VPT, 1-9), pielietojot “tehnoloģijām”, attiecas tikai uz to “tehnoloģijas” daļu, kas ir tieši atbildīga par kontrolējamo izpildes līmeņu, raksturlielumu vai funkciju sasniegšanu vai pārsniegšanu. Šādu “nepieciešamo”“tehnoloģiju” var attiecināt uz vairākām precēm reizē.

“Izšķiršanas spēja” (2) ir mēriekārtas mazākā izmērāmā vienība; digitāliem instrumentiem – vismazākais nozīmīgais bits (sk. ANSI B-89.1.12).

“Robots” (2 8) ir manipulācijas mehānisms, kas var būt konveijertipa vai darboties pēc principa “no punkta uz punktu”, tas var izmantot sensorus un tam ir visas šīs īpašības: a. tas ir daudzfunkcionāls; b. tas var pozicionēt vai orientēt materiālus, detaļas, instrumentus vai citas īpašas ierīces, veicot dažādas kustības trīsdimensiju telpā; c. ietver trīs vai vairākas slēgta vai atvērta tipa servoiekārtas, pie kā var pieskaitīt soļu elektrodzinējus un d. kam ir “lietotājam pieejama programmējamība” pēc mācības/izpildes metodes, vai izmantojot elektronisku datoru, kas var būt programmējams loģiskais kontrolieris, t. i., bez vajadzības mehāniski iejaukties. NB! Iepriekš minētā definīcija neattiecas uz šādām iekārtām: 1. uz manipulācijas mehānismiem, ko kontrolē tikai ar roku/teleoperators; 2. uz nemainīgas secības manipulācijas mehānismiem, kas ir iekārtas, kuras kustas automātiski un darbojas, veicot mehāniskas nemainīgi programmētas kustības. To programma ir mehāniski ierobežota ar nemainīgiem soļiem, ko nosaka atdures, piemēram, adatas vai izciļņi. Kustību secība un ceļu vai leņķu izvēle nav mehāniski, elektroniski vai elektriski maināma; 3. uz mehāniski kontrolētiem mainīgas secības manipulāciju mehānismiem, kas ir iekārtas, kuras kustas automātiski un darbojas saskaņā ar mehāniski nemainīgām, programmētām kustībām. To programma ir mehāniski ierobežota ar nemainīgiem, bet koriģējamiem soļiem, ko nosaka atdures, piemēram, adatas vai izciļņi. Kustību secība un ceļu vai leņķu izvēle ir maināma nemainīgas programmas modelī. Programmas darbības pārmaiņas (piem., adatu izvietojuma maiņu vai izciļņu nomaiņu) vienā vai vairākās kustības asīs veic tikai mehāniski; 4. uz mainīgas secības manipulācijas mehānismiem, ko nevada ar servoiekārtām, un kas kustas automātiski un darbojas, veicot mehāniski nemainīgas programmētas kustības. To programma ir maināma, bet secību izpilda tikai vadotnēs, pēc mehāniski fiksētu elektrisko bināro iekārtu bināriem signāliem vai regulējamām atdurēm; 5. uz noliktavu telferiem, kas definēti kā Dekarta koordinātu manipulatoru sistēmas, izgatavoti kā vertikālu glabāšanas tvertņu bloku sastāvdaļas un konstruēti tā, lai šo tvertņu saturs būtu pieejams un paņemams.

“Rotācijas pulverizācija” (1) ir process 500 mikronu vai mazāku metāla daļiņu iegūšanai, ar centrbēdzes spēkiem iedarbojoties uz izkausētu metālu vai izkausēta metāla strūklu.

“Paralēlu šķiedru kūlis” (1) ir (parasti 12-120) aptuveni paralēlu “šķiedru” kūlis. NB! “Šķiedra” ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti vairāk nekā 200) kūlītis.

“Mešana” (2) ir galvenās vārpstas radiāla nobīde vienā apgriezienā, to mēra asij perpendikulārā plaknes punktā uz pārbaudāmās iekšējās vai ārējās rotācijas virsmas (sk. ISO 230/1 1986, pk. 5.61).

“Mēroga koeficients” (žiroskopam vai akselerometram) (7) ir izejas signāla izmaiņas attiecība pret mērāmā ieejas signāla izmaiņu. Mēroga koeficientu parasti aprēķina kā tādas taisnes slīpumu, ko var konstruēt pēc mazāko kvadrātu metodes no ieejas un izejas datiem, ko iegūst, ieejas datus cikliski mainot visā ieejas diapazonā.

“Stabilizācijas laiks” (3) ir laiks, kas vajadzīgs, lai, pārslēdzoties starp jebkuriem diviem pārveidotāja līmeņiem, beigu vērtība būtu pusbita robežās.

“SHPL” ir “superjaudīgs lāzers”.

“Signālu analizatori” (3) ir aparāti, ar ko var mērīt un attēlot daudzfrekvenču signālu vienfrekvences komponentu galvenās īpašības.

“Signālu apstrāde” (3 4 5 6) ir algoritmiskas ārējas izcelsmes informācijas nesēju signālu apstrāde, piemēram, laika kompresija, filtrēšana, ekstrakcija, selekcija, korelācija, sagriešana vai transformēšana domēnu starpā (piem., ātrais Furjē vai Volša pārveidojums).

“Programmatūra” (VPP, visur sarakstā) ir vienas vai vairāku “programmu” vai “mikroprogrammu” kopums, kas fiksēts jebkādā taustāmā nesējā. NB! “Mikroprogramma” ir īpašā atmiņā glabāta elementāru instrukciju secība, kuras izpildi ierosina ar attiecīgu instrukciju no instrukciju reģistra.

“Avota kods” (jeb avota valoda) (4 6 7 9) ir izteiksme, kas piemērota vienam vai vairākiem procesiem, ko programmēšanas sistēma var pārvērst iekārtai izpildāmā formā (“objekta kodā” vai objekta valodā).

“Kosmiskais kuģis” (7 9) ir aktīvs vai pasīvs pavadonis vai kosmiskā zonde.

“Lietojams kosmosā” (3 6) attiecas uz produktiem, kuri ir izstrādāti, ražoti un pārbaudīti, lai izturētu speciālas elektriskas, mehāniskas u. c. prasības, un paredzēti izmantošanai raķešu palaišanā un pavadoņu vai citu lielā augstumā (100 km vai augstāk) lidojošu sistēmu darbības izvēršanai.

“Speciālie skaldāmie materiāli” (0) ir plutonijs-239, urāns-233, “ar 233 vai 235 izotopu bagātināts urāns” vai jebkurš cits materiāls, kas tos satur.

“Īpatnējais modulis” (0 1 9) ir Junga modulis Pa, kas izteikts kā N/m2 dalījums ar īpatnējo svaru N/m3, un ko mēra 296±2 K ((23±2) °C) temperatūrā pie relatīvā gaisa mitruma 50±5 %.

“Īpatnējā stiepes izturība” (0 1) ir galīgā stiepes izturība Pa, kas izteikta N/m2, dalīta ar īpatnējo svaru N/m3, un ko mēra (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) temperatūrā pie relatīvā gaisa mitruma (50±5) %.

“Uzsmidzināšana” (1) ir “ātrās cietināšanas” process, kurā izkausēta metāla strūkla nonāk kontaktā ar atdzesētu bloku, veidojot pārslveida produktu. NB! “Ātrā cietināšana” ir izkausēta materiāla cietināšana ar dzesēšanas ātrumu virs 1 000 K/s.

“Izkliedētais spektrs” (5) ir tehnoloģija, kas ļauj relatīvi šaura sakaru kanāla enerģiju izvērst daudz plašākā enerģijas spektrā.

“Izkliedētā spektra radars” (6) sk. “Radara izkliedes spektrs”.

“Stabilitāte” (7) ir attiecīgā parametra noviržu vidējā izkliede (1 sigma) no kalibrētās vērtības, kura mērīta stabilas temperatūras apstākļos. “Stabilitāti” var izteikt kā laika funkciju.

“Valstis, kas ir (nav) Ķīmisko ieroču konvencijas dalībvalstis” (1) ir valstis, kurās (nav) spēkā Konvencija par ķīmisko ieroču izstrādāšanas, ražošanas, glabāšanas un lietošanas aizliegšanu (sk. www.opcw.org).

“Substrāts” (3) ir pamatmateriāla loksne ar savienojumu zīmējumu vai bez tā, un uz kā vai kurā var izvietot “diskrētos komponentus” un/vai integrālās shēmas. NB! 1: “Diskrēts komponents”: “individuāls shēmas elements” ar ārējiem izvadiem. NB! 2: “Shēmas elements”: individuāla aktīva vai pasīva funkcionāla elektroniskās shēmas daļa, piemēram, viena diode, viens tranzistors, viena pretestība, viens kondensators u. c.

“Substrātu sagataves” (6) ir monolīti savienojumi ar atbilstošiem izmēriem, lai varētu izgatavot tādus optiskos elementus kā spoguļus vai optiskos logus.

“Toksīna pirmējā vienība” (1) ir “toksīna” strukturāli vai funkcionāli diskrēts komponents.

“Supersakausējumi” (2 9) ir sakausējumi uz niķeļa, kobalta vai dzelzs bāzes, kas ir izturīgāki par jebkuru no AISI 300 sērijas sakausējumiem temperatūrā, kura pārsniedz 922 K (649 °C) smagos vides un ekspluatācijas apstākļos.

“Supravadoši” (1 3 6 8) ir materiāli, piemēram, metāli, sakausējumi vai savienojumi, kas var pilnībā zaudēt elektrisko pretestību, t. i., var sasniegt bezgalīgu elektrovadītspēju un vadīt ļoti stipru elektrisko strāvu bez Džoula siltuma. NB! Materiāla “supravadītāja” stāvokli konkrēti raksturo “kritiskā temperatūra”, kritisks magnētiskais lauks, kas ir temperatūras funkcija, un kritiskais strāvas blīvums, kas tomēr ir gan magnētiskā lauka, gan temperatūras funkcija.

“Superjaudīgs lāzers” (“SHPL”) (6) ir “lāzers”, kas spēj pārnest izejas starojuma enerģiju (kopējo vai daļu) virs 1 kJ 50 milisekundēs vai kura vidējā vai nepārtrauktas darbības jauda pārsniedz 20 kW.

“Superplastiskā formēšana” (1 2) ir karsts tādu metālu deformācijas process, kuriem raksturīgas zemas stiepes deformācijas vērtības (zem 20 %) pārraušanas punktā, ko nosaka, stiepes stiprību pārbaudot istabas temperatūrā, lai iegūtu stiepes deformācijas, kas vismaz divkārt pārsniedz šīs vērtības.

“Simetrisks algoritms” (5) ir kriptografisks algoritms, kurā šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto identiskas atslēgas. NB! “Materiāla Simetrisko algoritmu” parasti izmanto konfidenciālu datu aizsardzībai.

“Sistēmsekošana” (6) ir apstrādāti, korelēti (radara datu saskaņošana ar lidaparāta pozīciju) un precizēti dati lidaparātu atrašanās vietas noteikšanai, kas ir pieejami Aviosatiksmes kontroles centra operatoriem.

“Sistoliska bloka dators” (4) ir dators, kurā datu plūsma un modifikācija ir lietotājam dinamiski kontrolējama loģiskās ieejas līmenī.

“Lente” (1) ir no savītām vai paralēlām “monošķiedrām”, “pavedieniem”, paralēlu šķiedru kūlīšiem, “tauvām” vai “dzijām” u. c. izgatavots materiāls, kas parasti piesūcināts ar sveķiem. NB! “Šķiedra” ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti virs 200) kūlītis.

“Tehnoloģija” (VPT, PK, visur sarakstā) ir specifiska informācija, kas vajadzīga preču “pilnveidošanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”. Šī informācija ir “tehnisko datu” vai “tehniskās palīdzības” veidā. NB! 1: “Tehniskā palīdzība” (VPT, PK) var būt instrukciju, prasmju, mācību, darba prasmes un konsultēšanas pakalpojumu veidā, un var ietvert “tehnisko datu” nodošanu. NB! 2: “Tehniskie dati” (VPT, PK) var būt rasējumu, plānu, diagrammu, modeļu, formulu, tabulu, inženierdizaina, rakstisku specifikāciju, rokasgrāmatu un instrukciju veidā, kas var būt rakstveida vai ierakstītas, piemēram, uz diska, lentē vai nolasāmās atmiņas ierīcēs.

“Noliecama vārpsta” (2) ir metālgriešanas instrumenta saturētāja vārpsta ar apstrādes procesa laikā maināmu centra līnijas leņķi attiecībā pret citām asīm.

“Laika konstante” (6) ir laiks, kas uzņemts no gaismas stimula piemērošanas strāvas palielināšanai, lai sasniegtu vērtību 1-1/e reizes no galīgās vērtības (t. i., 63 % galīgās vērtības).

“Totāla lidojumu vadība” (7) ir “lidaparāta” stāvokļa mainīgo lielumu un lidojuma maršruta automātiska kontrole, lai izpildītu konkrētu uzdevumu atkarībā no datu izmaiņām reālajā laikā par doto uzdevumu, apdraudējumiem vai citiem “lidaparātiem”.

“Kopējais ciparu datu pārsūtīšanas ātrums” (5) ir bitu skaits laika vienībā, ieskaitot līnijkodēšanu, protokolu signālus utt., kas vajadzīgs signāla pārraidīšanai starp attiecīgām ciparu pārraides sistēmas iekārtām. NB! Sk. arī “Ciparu datu pārsūtīšanas ātrums”.

“Šķiedru kūlis” (1) ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” kūlis.

“Toksīni” (1 2) ir preparātu vai maisījumu veidā speciāli izolēti toksīni, neatkarīgi no to izgatavošanas veida, izņemot ar toksīniem piesārņotus materiālus, piemēram, patoloģiskos paraugus, labību, pārtikas produktus vai “mikroorganismu” sporas.

“Pārneses lāzers” (6) ir “lāzers”, kurā notiek enerģijas pārnese neierosināta atoma vai molekulas sadursmē ar atomu vai molekulu, kas ģenerē starojumu.

“Noskaņojams” (6) ir “lāzera” spēja radīt nepārtrauktu starojumu visos viļņa garumos vairākos “lāzera” impulsos. Līnijselektējams “lāzers” rada diskrēta viļņa garuma starojumu vienā “lāzera” impulsā un nav uzskatāms par “noskaņojamu”.

“Bezpilota lidaparāts” (UAV) (9) ir jebkurš lidaparāts, kas spēj sākt lidojumu, un veikt kontrolētu lidojumu un navigēt bez cilvēku klātbūtnes lidaparātā.

“Ar izotopu 235 vai 233 bagātināts urāns” (0) ir urāns, kurā ir izotopi 235 vai 233 (vai abi) tādā daudzumā, ka šo izotopu summārā satura attiecība pret izotopa 238 daudzumu ir lielāka par dabā sastopamā izotopa 235 attiecību pret izotopu 238 (izotopu attiecība 0,71 %).

“Lietošana” (VPT, PK, visur sarakstā) ir darbināšana, uzstādīšana (ieskaitot uzstādīšanu darbības vietā), apkopi (pārbaudi), remontu, kapitālo remontu un atjaunošanu.

“Lietotājam pieejama programmējamība” (6) ir iekārta, kas ļauj lietotājam ievietot, pārveidot vai aizvietot “programmas” citādi, nevis: a. fiziski pārmainot slēgumus vai savienojumus; vai b. mainot kontrolparametru iestatītās vērtības, ieskaitot parametru ievadīšanu.

“Vakcīna” (1) ir medikaments ar farmaceitisku formulu, kuru ražotāja vai lietotāja valsts regulācijas iestādes ir licencējušas vai par ko ir izsniegušas tirdzniecības vai klīnisko izmēģinājumu atļauju, un kurš ir paredzēts cilvēku vai dzīvnieku imunoloģiskas aizsargreakcijas stimulēšanai, lai novērstu slimības tajos, kam tā iepotēta.

“Vakuumpulverizācija” (1) ir process, kurā iegūst 500 mikronu lielas vai mazākas metāla daļiņas, izmantojot strauju izšķīdušas gāzes izdalīšanos, kad izkausēta metāla strūklu iepūš vakuumā.

“Maināmas ģeometrijas aerodinamiskie elementi” (7) ir eleronu vai plākšņu izmantošana spārna priekšējās vai aizmugurējās malas formas maiņai vai noliecams lidaparāta priekšgals, ko var kontrolēt lidojuma laikā.

“Dzija” (1) ir savērptu “šķiedru” pavediens. NB! “Šķiedra” ir aptuveni paralēlu “monopavedienu” (parasti virs 200) kūlītis.

PIELIKUMĀ LIETOTIE AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI

Akronīmu vai saīsinājumu, kad to lieto kā terminu, var atrast sadaļā “Pielikumā lietoto terminu definīcijas”







Akronīms vai saīsinājums Nozīme ABEC Gredzenveida gultņu inženieru komiteja AGMA Amerikas Piedziņas mehānismu ražotāju asociācija AHRS stāvokļa un virziena etalonsistēmas AISI Amerikas Dzelzs un tērauda institūts ALU aritmētiskās loģikas elements ANSI Amerikas Nacionālais standartu institūts ASTM Amerikas Materiālu un izmēģinājumu biedrība ATC aviosatiksmes kontrole AVLIS atomizēta tvaika lāzera izotopu separācija CAD datorprojektēšana CAS Ķīmijas analītisko apskatu indekss CCITT Starptautiskā telegrafa un telefona padomdevēja komiteja CDU indikācijas un kontroles bloks CEP varbūtējā cirkulārā kļūda CNTD vadāmas nukleācijas termopārklāšana CRISLA ķīmiskā reakcija ar izotopu jutīga lāzera aktivāciju CVD ķīmisko savienojumu tvaika kondensācijas pārklāšana CW ķīmiskais karš CW (lāzeriem) nepārtraukts vilnis DME iekārta attāluma mērīšanai DS virzīti sacietināts EB-PVD fizikāli termiskā pārklāšana elektronu kūlī EBU Eiropas Radio un televīzijas savienība ECM Elektroķīmiskās mašīnas ECR elektronu ciklotrona rezonanse EDM elektriskā loka izlādes mašīnas EEPROMS elektriski pārprogrammējama lasāmatmiņa EIA Elektroniskās rūpniecības asociācija EMC elektromagnētiskā savietojamība ETSI Eiropas Sakaru standartu institūts FFT ātrais Furjē pārveidojums GLONASS globālās navigācijas pavadoņu sistēma GPS globālā pozīcijas noteikšanas sistēma HBT heterobipolārie tranzistori HDDR augsta blīvuma ciparu ieraksts HEMT augsta elektronu kustīguma tranzistori ICAO Starptautiskā civilās aviācijas organizācija IEC Starptautiskā elektrotehnikas komisija IEEE Elektronikas un elektrotehnikas inženieru institūts IFOV momentānais redzes leņķis ILS automātiskā nosēšanās sistēma IRIG starpdiapazonu instrumentu grupa ISAR inversās sintētiskās diafragmas radars ISO Starptautiskā standartizācijas organizācija ITU Starptautiskā sakaru savienība JIS Japānas rūpnieciskais standarts JT Džoula-Tomsona LIDAR gaismas avota atklāšana un attāluma noteikšana līdz tam LRU viegli nomaināms bloks MAC informācijas drošības kods Mach objekta ātruma attiecība pret skaņas ātrumu (pēc Ernsta Maha) MLIS izotopu molekulu separācija ar lāzeru MLS nolaišanās vadības mikroviļņu sistēmas MOCVD metālorganisko savienojumu ķīmisko tvaiku kondensācija MRI kodolmagnētiskās rezonanses caurskate MTBF vidējais laiks starp atteicēm Mtops miljoni teorētisko operāciju sekundē MTTF vidējais laiks līdz atteicei NBC nukleārais, bioloģiskais un ķīmiskais NDT nesagraujoša pārbaude PAR precīza pielidojuma radars PIN personas identifikācijas numurs ppm miljondaļas PSD jaudas spektrālais blīvums QAM kvadrātiskā amplitūdas modulācija RF radiofrekvence SACMA Augstu tehnoloģiju kompozītmateriālu ražotāju asociācija SAR sintētiskās diafragmas radars SC monokristāls SLAR lidaparāta sānskata radars SMPTE Kino un televīzijas inženieru biedrība SRA nomaināms agregāts SRAM statiskā brīvpiekļuves atmiņa SRM SACMA ieteicamas metodes SSB individuāla blakusfrekvenču josla SSR sekundārs pārraudzības radars TCSEC datoru standarts Trusted computer system evaluation criteria TIR kopējais rādījums UV ultravioletais UTS robežspriegums VOR ļoti augstas frekvences vienvirziena diapazons YAG itrija/alumīnija granāts

0 KATEGORIJA

KODOLMATERIĀLI, JAUDAS UN IEKĀRTAS

0ASistēmas, iekārtas un to komponenti

0A001“Kodolreaktori” un speciāli tiem konstruēti vai pielāgoti komponenti un iekārtas:

a. “kodolreaktori”, kas spēj darboties, uzturot kontrolējamu, pašpietiekamu ķēdes reakciju;

b. metāla tilpnes vai galvenās to rūpnieciski izgatavoti komponenti, kas speciāli konstruēti vai pielāgoti, lai ietvertu “kodolreaktora” aktīvo zonu, ieskaitot reaktora aktīvās zonas spiediena tilpnes vāku;

c. degvielas elementu manipulācijas iekārtas, kas speciāli konstruētas vai pielāgotas degvielas iekraušanai un izkraušanai “kodolreaktorā”;

d. kontrolstieņi, kas speciāli izgatavoti vai pielāgoti, lai regulētu kodoldalīšanās procesu “kodolreaktorā”, to balstu konstrukcijas vai struktūras, kā arī kontrolstieņu piedziņas mehānismi un piedziņas vadules;

e. spiediena caurules, kuras speciāli konstruētas vai sagatavotas degvielas elementiem un primārajam dzesēšanas aģentam “kodolreaktorā” pie darba spiediena virs 5,1 MPa;

f. caurules vai cauruļu bloki, kas izgatavoti no cirkonija vai tā sakausējumiem, kuros hafnija masas attiecība pret cirkonija masu ir mazāka par 1:500, un kas speciāli konstruēti vai pielāgoti darbam “kodolreaktorā”;

g. dzesēšanas sūkņi, kas speciāli izgatavoti vai pielāgoti primārā dzesēšanas aģenta cirkulācijai “kodolreaktorā”;

h. “kodolreaktora iekšējie komponenti”, kas speciāli izgatavoti vai pielāgoti izmantošanai “kodolreaktorā”, ieskaitot reaktora aktīvās zonas balstu struktūras, degvielas kanālus, siltumekrānus, atstarotājus, serdeņa sietplates un difuzora plates; Piezīme. 0A001.h pozīcijā “kodolreaktora iekšējie komponenti” ir visas galvenās struktūras reaktora iekšienē, kurām ir viena vai vairākas funkcijas, piemēram, aktīvās zonas balstīšana, degvielas bloka regulācija, primārā dzesēšanas aģenta plūsmas virzība, reakcijas tilpnes starojuma aizsargekrānu funkcija un reaktora aktīvās zonas instrumentu vadīšana.

i. siltummaiņi (tvaika ģeneratori), kas speciāli konstruēti vai pielāgoti izmantošanai “kodolreaktoru” primārajā dzesēšanas kontūrā;

j. neitronu detektori un mērinstrumenti, kas speciāli konstruēti vai pielāgoti neitronu plūsmas noteikšanai “kodolreaktora” aktīvajā zonā.

0BIzmēģinājumu, pārbaudes un ražošanas iekārtas

0B001Rūpnīcas “dabīgā urāna” un “noplicinātā urāna” un “īpašo skaldmateriālu” izotopu separācijai, kā arī speciāli tām konstruēts vai pielāgotas iekārtas un to komponenti:

a. rūpnīcas, kas speciāli paredzētas “dabīgā urāna”, “noplicinātā urāna” un “speciālo skaldāmo materiālu” izotopu separācijai: 1. gāzu centrifūgu separācijas ražotnes; 2. gāzu difūzijas separācijas ražotnes; 3. aerodinamiskās separācijas ražotnes; 4. ķīmiskās apmaiņas separācijas ražotnes; 5. jonu apmaiņas separācijas ražotnes; 6. atomizēta tvaika “lāzera” izotopu separācijas (AVLIS) ražotnes; 7. molekulāro “lāzeru” izotopu separācijas (MLIS) ražotnes; 8. plazmas separācijas ražotnes; 9. elektromagnētiskās separācijas ražotnes;

b. gāzu centrifūgas, agregāti un to komponenti, kas speciāli konstruēti vai pielāgoti gāzu centrifūgas separācijas procesam: Piezīme. 0B001.b. pozīcijā “materiāls ar augstu stiprības attiecību pret blīvumu” ir jebkurš no šiem: a. martensīta tēraudi ar stiepes robežstiprību 2 050 MPa vai vairāk; b. alumīnija sakausējumi ar stiepes robežstiprību 460 MPa vai vairāk vai c. “šķiedru vai pavedienveida materiāli” ar “īpatnējo moduli”, kas lielāks par 3,18 × 106 m, un “īpatnējo stiepes izturību”, kas lielāka par 76,2 × 103 m; 1. gāzu centrifūgas; 2. pilnīgi rotoru kompleksi; 3. rotora cauruļu cilindri ar sieniņu biezumu 12 mm vai mazāk un diametru no 75 līdz 400 mm, kas izgatavoti no “materiāliem ar augstu stiprības attiecību pret blīvumu”; 4. gredzeni un balsti ar sieniņu biezumu 3 mm vai mazāku un diametru no 75 līdz 400 mm, kuru konstrukcija nodrošina vietēju atbalstu rotora caurulei vai vairākām savstarpēji saistītām caurulēm un kuri izgatavoti no “materiāliem ar augstu stiprības attiecību pret blīvumu”; 5. rotora caurulē iemontējami deflektori, kuru diametrs ir no 75 līdz 400 mm un kuri izgatavoti no “materiāliem ar augstu stiprības attiecību pret blīvumu”; 6. augšējie un apakšējie rotora caurules slēgi, kuru diametrs ir no 75 līdz 400 mm, kas pieguļ rotora caurules galiem un izgatavoti no “materiāliem ar augstu stiprības attiecību pret blīvumu”; 7. magnētiskās piekares gultņi, kas sastāv no riņķveida magnēta ar aizsargapvalku, kurš izgatavots no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai ar tiem aizsargāts un kuriem ir vibrācijas slāpējoša vide un magnētiska saite ar polu vai ar citu magnētu, kas uzmontēts rotora virsējam slēgam; 8. speciāli gultņi ar šarnīra bloku, kas uzmontēti uz amortizatoriem; 9. molekulāri sūkņi, kas sastāv no cilindriem ar iestrādātām vai ekstrudētām spirālveida rievām un iekšējās virsmās iestrādātiem kanāliem; 10. gredzenveida motora statori daudzfāžu maiņstrāvas histerēzes (vai magnētiskās pretestības) motoriem sinhronai darbībai vakuumā un frekvenču diapazonā no 600 līdz 2 000 Hz ar jaudu no 50 līdz 1 000 VA; 11. centrifūgu apvalki/nodalījumi gāzu centrifūgu rotoru cauruļu ievietošanai, kas sastāv no nekustīgiem cilindriem ar precīzi apstrādātiem galiem, ko izgatavo no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” ar līdz 30 mm biezām sieniņām; 12. UF6 ekstrakcijas iekārtas uztvērējkauss, kas sastāv no caurulēm, kuru iekšējais diametrs ir līdz 12 mm, UF6 ekstrakcijai no centrifūgas rotoriem, izmantojot Pito cauruļu efektu, ko izgatavo no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai kas ir aizsargātas ar tiem; 13. frekvenču pārveidotāji (konvertori vai invertori) un speciāli tiem izgatavoti komponenti, kas ir speciāli konstruēti vai pielāgoti gāzu centrifūgu bagātināšanas iekārtu motoru statoru barošanai, un kam ir visas šīs īpašības: a. daudzfāžu izeja ar frekvenci no 600 līdz 2 000 Hz; b. frekvenču kontrole labāka par 0,1 %; c. harmoniskie kropļojumi mazāki par 2 %; un d. lietderības koeficients lielāks par 80 %; 14. silfona vārsti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai kas ir aizsargāti ar tiem, ar diametru no 10 mm līdz 160 mm.

c. iekārtas un to komponenti, kas speciāli konstruēti vai pielāgoti gāzu centrifūgu separācijas procesiem: 1. gāzu difūzijas barjeru membrānas, kas izgatavotas no porainiem no metāla, polimēru vai keramikas “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” ar poru izmēru no 10 līdz 100 nm, biezumu 5 mm vai mazāku, vai cauruļveida formām, kuru diametrs ir 25 mm vai mazāks; 2. gāzu difuzoru apvalki, kas izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargāti ar tiem; 3. kompresori (turbo, centrbēdzes un aksiālas plūsmas tipa) vai gāzpūtēji, kas izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargāti ar tiem, ar ražību 1 m3/min UF6 vai vairāk un izejas spiedienu līdz 666,7 kPa; 4. pozīcijā 0B00l.c.3. minēto gāzpūtēju vai kompresoru rotējošo vārpstu blīvslēgi, kas izgatavoti tā, lai bufera gāzes ieplūdes ātrums būtu mazāks par 1 000 cm3/min; 5. siltummaiņi, kas izgatavoti no alumīnija, vara, niķeļa vai to sakausējumiem un satur vairāk nekā 60 % niķeļa, vai šo metālu kombinācijas oderētu cauruļu veidā, kas paredzētas darbam pie negatīva spiediena ar tādu noplūdes ātrumu, pie kura spiediens nepieaug vairāk kā par 10 Pa stundā pie spiedienu starpības 100 kPa; 6. silfona vārsti, kuru diametrs ir no 40 līdz 1 500 mm un kuri ir pārklāti ar “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai izgatavoti no tiem;

d. iekārtas un to komponenti, kas ir speciāli konstruēti vai pielāgoti aerodinamiskas separācijas procesiem: 1. UF6 korozijas izturīgas separācijas sprauslas, kas sastāv no šķelta veida liektiem kanāliem, kuru liekuma rādiuss ir mazāks par 1 mm, un šķēlējplaknes, kas sadala caurplūstošo gāzi divās plūsmās; 2. cilindriskās vai koniskās tangenciālās ieplūdes caurules (virpuļcaurules), kuru diametrs ir no 0,5 līdz 4 cm, un garuma attiecība pret diametru ir 20:1 vai mazāka, ar vienu vai vairākām tangenciālajām ieejām, kas izgatavotas no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargātas ar tiem; 3. kompresori (turbo, centrbēdzes, aksiālas plūsmas) vai gāzpūtēji ar ražību 2 m3/min, kas izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargāti ar tiem, un attiecīgie rotora vārpstas blīvslēgi; 4. siltummaiņi, kas izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargāti ar tiem; 5. aerodinamiskās separācijas elementu apvalki, kas satur virpuļcaurules vai separācijas sprauslas un izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargāti ar tiem; 6. silfona ventiļi, kuru diametrs ir no 40 līdz 1 500 mm un kuri izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargāti ar tiem; 7. pārstrādes sistēmas UF6 atdalīšanai no nesējgāzes (hēlija vai ūdeņraža) līdz UF6 saturam 1 ppm vai zemākam, ieskaitot: a. kriogēnus siltummaiņus un krioseparatorus darbam 153 K (–120 °C) vai zemākā temperatūrā; b. kriogēnās saldēšanas iekārtas darbam 153 K (–120 °C) vai zemākā temperatūrā; c. separācijas sprauslas vai virpuļcaurules UF6 atdalīšanai no nesējgāzes; d. UF6 izsaldēšanas iekārtas darbam 253 K (–20 °C) vai zemākā temperatūrā;

e. iekārtas un komponenti, kas speciāli paredzēti vai pielāgoti ķīmiskās apmaiņas separācijas procesiem: 1. ātras šķidruma–šķidruma apmaiņas pulsējošas kolonnas, kuru fāžu kontaktlaiks ir 30 s vai mazāks, noturīgas pret koncentrētas sālsskābes iedarbību (piemēram, izgatavotas no piemērotiem plastikātu materiāliem, tādiem kā fluoroglekļa polimēri vai stikls, vai ar tiem oderētas); 2. ātrdarbīgi šķidruma–šķidruma centrbēdzes ekstraktori, kuru fāžu kontaktlaiks ir 30 s vai mazāks, noturīgi pret koncentrētas sālsskābes iedarbību (piemēram, izgatavoti no piemērotiem plastikātu materiāliem, tādiem kā fluoroglekļa polimēri vai stikls, vai ar tiem oderēti); 3. pret koncentrētas sālsskābes šķīdumu iedarbību noturīgi elektroķīmiskās reducēšanas elementi urāna reducēšanai no vienas valences uz citu; 4. elektroķīmiskās reducēšanas elementu barošanas iekārtas U+4 separācijai no organisko vielu plūsmas, kurām daļas, kas ar to saskaras, ir izgatavotas no piemērotiem materiāliem (piemēram, no fluoroglekļa polimēriem, polifenilsulfāta, poliētera sulfona vai grafīta, kas impregnēts ar sveķiem) vai aizsargātas ar tiem; 5. barošanas sagatavošanas sistēmas augstas tīrības urāna hlorīda šķīduma ražošanai, kas sastāv no šķīdināšanas, šķīdinātāja ekstrakcijas un/vai jonu apmaiņas iekārtām bagātināšanai un elektrolītiskajiem elementiem, lai U+6 vai U+4 reducētu par U+3; 6. urāna oksidēšanas sistēmas U+3 oksidēšanai par U+4;

f. iekārtas un to komponenti, kas speciāli paredzēti vai pielāgoti jonu apmaiņas separācijas procesiem: 1. ātri reaģējoši jonu apmaiņas sveķi, šūnveida vai poraini sašūti sveķi, kuros aktīvās ķīmiskās apmaiņas grupas ir ierobežotas līdz inertās porainā pamata virsmas pārklājumam, kā arī citas piemērotas formas kompozītu struktūras, ieskaitot daļiņas vai šķiedras, kuru diametrs ir 0,2 mm vai mazāks un kuras ir noturīgas pret koncentrētas sālsskābes iedarbību un izgatavotas tā, lai apmaiņas ātruma puslaiks būtu mazāks par 10 s un spētu darboties temperatūras intervālā no 373 K (100 °C) līdz 473 K (200 °C); 2. jonu apmaiņas kolonnas (cilindriskas), kuru diametrs lielāks par 1 000 mm un kuras izgatavotas no materiāliem, kas ir noturīgi pret koncentrētas sālsskābes iedarbību (piemēram, titāna vai fluoroglekļa polimēriem), vai aizsargātas ar šiem materiāliem un spēj darboties temperatūras intervālā no 373 K (100 °C) līdz 473 K (200 °C) un pie spiediena virs 0,7 MPa; 3. jonu apmaiņas atteices sistēmas (ķīmiskās vai elektroķīmiskās oksidēšanas vai reducēšanas sistēmas) jonu apmaiņas bagātināšanas iekārtu kaskādēs lietoto ķīmiskās reducēšanas vai oksidēšanas aģentu reģenerēšanai;

g. iekārtas un to komponenti, kas ir speciāli konstruēti vai pielāgoti atomāras “lāzera” iztvaices (AVLIS) separācijas procesiem: 1. lieljaudas svītru vai skenējošie elektronu staru lielgabali, kuru jauda lielāka par 2,5 kW/cm, izmantošanai urāna iztvaicēšanas sistēmās; 2. šķidra urāna metāla apstādināšanas sistēmas urāna vai urāna sakausējumiem, kurās ietilpst tīģeļi, kas izgatavoti no piemērotiem karstumizturīgiem un pret koroziju izturīgiem materiāliem (piemēram, tantala, ar itriju pārklāta grafīta, grafīta, kas pārklāts ar citu retzemju elementu oksīdiem vai to savienojumiem) vai pārklāti ar tiem, un šo tīģeļu dzesēšanas iekārtas; NB! SK. ARĪ 2A225 POZĪCIJU 3. produkta un atkritumproduktu kolektoru sistēmas, kas izgatavotas vai pārklātas ar materiāliem, kas izturīgi pret šķidra urāna vai tā tvaiku iedarbību, piemēram, ar itriju pārklāta grafīta vai tantala; 4. separatoru moduļu apvalki (cilindriski vai taisnstūrveida trauki), kuros ir urāna metāla tvaiku avots, elektronu staru lielgabals un produkta un atkritumproduktu kolektors; 5. “lāzerus” vai “lāzeru” sistēmas ar frekvenču spektra stabilizāciju ilgstošam urāna izotopu separācijas procesam; NB! SK. ARĪ 6A005 UN 6A205 POZĪCIJU

h. iekārtas un to komponenti, kas ir speciāli konstruēti vai pielāgoti molekulārajiem “lāzera” izotopu separācijas (MLIS) procesiem vai ķīmiskām reakcijām ar izotopjutīgu lāzera aktivizāciju (CRISLA): 1. virsskaņas izplešanās sprauslas UF6 un nesējgāzes maisījumu dzesēšanai līdz 150 K (–123 °C) vai zemākai temperatūrai, izgatavotas no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju”; 2. urāna pentafluorīda (UF5) produktu kolektori, kas sastāv no filtra, trieciena vai ciklona tipa kolektoriem vai to kombinācijām un izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju”; 3. kompresori un to rotoru vārpstu blīvslēgi, kas izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai pārklāti ar tiem; 4. iekārtas UF5 (cietā fāze) fluorēšanai par UF6 (gāzveida fāze); 5. sistēmas UF6 atdalīšanai no nesējgāzes (piemēram, slāpekļa vai argona), ieskaitot: a. kriogēnus siltummaiņus un krioseparatorus darbam 153 K (–120 °C) vai zemākā temperatūrā; b. kriogēnās saldēšanas iekārtas darbam 153 K (–120 °C) vai zemākā temperatūrā; c. UF6 izsaldēšanas iekārtas darbam 253 K (–20 °C) vai zemākā temperatūrā; 6. “lāzerus” vai “lāzeru” sistēmas ar frekvenču spektra stabilizāciju ilgstošam urāna izotopu separācijas procesam; NB! SK. ARĪ 6A005 UN 6A205 POZĪCIJU

i. iekārtas un to komponenti, kas ir speciāli konstruēti vai pielāgoti plazmas separācijas procesiem: 1. mikroviļņu enerģijas avoti un antenas jonu veidošanai vai paātrināšanai ar izejas frekvenci virs 30 GHz un vidējo izejas jaudu virs 50 kW; 2. radio frekvences jonu ierosmes spoles frekvencēm virs 100 kHz, kas spēj uzturēt vidējo jaudu virs 40 kW; 3. urāna plazmas ģeneratoru sistēmas; 4. sistēmas darbam ar šķidriem metāliem, urāna vai urāna sakausējumiem, kurās ietilpst tīģeļi, kas izgatavoti no piemērotiem karstumizturīgiem un pret koroziju izturīgiem materiāliem (piemēram, tantala, ar itriju pārklāta grafīta, grafīta, kas pārklāts ar citu retzemju elementu oksīdiem vai to savienojumiem) vai pārklāti ar tiem, un šo tīģeļu dzesēšanas iekārtas; NB! SK. ARĪ 2A225 POZĪCIJU 5. produktu un atkritumproduktu kolektori, kas izgatavoti no materiāliem, kuri ir karstumizturīgi un izturīgi pret urāna tvaiku koroziju, vai ar to pārklājumu, piemēram, grafīta ar itrija pārklājumu, vai no tantala; 6. separatoru moduļu apvalki (cilindriski) urāna plazmas avotam, radiofrekvences piedziņas spolei, produktu un atkritumproduktu kolektoriem, kas izgatavoti no piemērota nemagnētiska materiāla (piemēram, nerūsējošā tērauda);

j. iekārtas un to komponenti, kas ir speciāli konstruēti vai pielāgoti elektromagnētiskās separācijas procesiem: 1. jonu avoti, individuāli vai salikti, kas sastāv no tvaiku avota, jonizētāja un staru kūļa paātrinātāja, izgatavoti no piemērotiem nemagnētiskiem materiāliem (piemēram, grafīta, nerūsējošā tērauda vai vara) un var nodrošināt 50 mA vai lielāku kopējo jonu staru kūļa strāvu; 2. jonu kolektoru plates bagātinātā vai noplicinātā urāna jonu staru kūļa savākšanai, kuras sastāv no diviem vai vairākiem šķēlumiem un kabatām un ir izgatavotas no piemērotiem nemagnētiskiem materiāliem (piemēram, grafīta vai nerūsējošā tērauda); 3. vakuumapvalki urāna elektromagnētiskajiem separatoriem, izgatavoti no nemagnētiskiem materiāliem (piemēram, nerūsējošā tērauda) un paredzēti darbam 0,1 Pa vai zemākā spiedienā; 4. magnētu poli, kuru diametrs ir lielāks par 2 m; 5. augstsprieguma energoavoti jonu avotiem, kuriem ir visas šīs īpašības: a. spēj darboties nepārtraukti; b. izejas spriegums ir 20 000 V; vai lielāks; c. izejas strāva ir 1 A vai lielāka; un d. sprieguma regulācijas precizitāte ir labāka par 0,01 % 8 stundu laikā; NB! SK. ARĪ 3A227 POZĪCIJU 6. magnētu enerģijas avoti (lieljaudas, līdzstrāvas), kam piemīt visas šīs īpašības: a. spēj nepārtraukti nodrošināt izejas strāvu 500 A vai vairāk pie 100 V vai lielāka sprieguma; un b. strāvas vai sprieguma regulācijas precizitāte ir labāka par 0,01 % 8 stundu laikā. NB! SK. ARĪ 3A226 POZĪCIJU

0B002Speciāli konstruētas vai pielāgotas palīgsistēmas, iekārtas un to komponenti 0B001 pozīcijā minētajām izotopu separācijas iekārtām, kas izgatavoti no “materiāliem, izturīgiem pret UF6 koroziju” vai aizsargātas ar tiem:

a. padeves autoklāvi, krāsnis vai sistēmas UF6 ievadīšanai bagātināšanas procesā;

b. desublimatori un izsaldētāji, ko lieto UF6 uztveršanai no bagātināšanas procesa un novadīšanai uz tam sekojošo uzkarsēšanu;

c. produkta un atkritumproduktu stacijas UF6 iepildīšanai konteineros;

d. sašķidrināšanas vai sacietināšanas iekārtas, kurās UF6 izdala no bagātināšanas procesa, to saspiežot, atdzesējot un pārveidojot šķidrā vai cietā stāvoklī;

e. cauruļvadu un vakuumsistēmas, kas speciāli paredzētas darbam ar UF6 gāzu difūzijas, centrifūgu vai aerodinamiskās kaskādēs;

1. vakuumaģistrāles un vakuumkolektori, kuru sūkšanas jauda ir 5 m3/min vai lielāka; vai 2. vakuumsūkņi, kas speciāli paredzēti izmantošanai UF6 nesēju atmosfērās; f.

g. UF6 masas spektrometri vai jonu avoti, kas speciāli konstruēti vai pielāgoti nepārtrauktai produkta vai iemaisījumu paraugu analīzei UF6 gāzu plūsmās, kam piemīt visas šīs īpašības: 1. vienas vienības izšķirtspēja atommasām, kas lielākas par 320 atommasas oglekļa vienībām; 2. jonu avoti, kas pārklāti ar vai izgatavoti no nihroma vai monela, vai niķelēti; 3. ir elektronu bombardēšanas jonizācijas avoti; un 4. ir izotopu analīzei piemērota kolektoru sistēma.

0B003Urāna pārstrādes ražotnes un tām speciāli konstruētas vai pielāgotas ierīces:

a. sistēmas UO3 ieguvei no urāna rūdas koncentrāta;

b. sistēmas UO3 pārvēršanai par UF6;

c. sistēmas UO3 pārvēršanai par UO2;

d. sistēmas UO2 pārvēršanai par UF4;

e. sistēmas UF4 pārvēršanai par UF6;

f. sistēmas UF4 pārvēršanai metāliskā urānā;

g. sistēmas UF6 pārvēršanai par UO2;

h. sistēmas UF6 pārvēršanai par UF4;

i. sistēmas UO2 pārvēršanai par UCl4.

0B004Rūpnīcas smagā ūdens, deitērija un deitērija savienojumu ražošanai vai koncentrēšanai