2003D0479 — LV — 01.06.2005 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B PADOMES LĒMUMS (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu, un par 1997. gada 25. jūnija un 1999. gada 22. marta Lēmuma, Lēmuma 2001/41/EK un Lēmuma 2001/496/KĀDP atcelšanu (2003/479/EK) (OV L 160, 28.6.2003, p.72)

Grozīta ar:









▼B

PADOMES LĒMUMS

(2003. gada 16. jūnijs)

par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu, un par 1997. gada 25. jūnija un 1999. gada 22. marta Lēmuma, Lēmuma 2001/41/EK un Lēmuma 2001/496/KĀDP atcelšanu

(2003/479/EK)







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu, tā kā: (1) Norīkotajiem valsts ekspertiem (turpmāk tekstā – “NVE”) un norīkotajām valsts militārpersonām (turpmāk tekstā – “norīkotās militārpersonas”) būtu jādod iespēja Padomes ģenerālsekretariātam (turpmāk tekstā – “PĢS”) gūt labumu no šo speciālistu augsta līmeņa zināšanām un profesionālās pieredzes, īpaši sfērās, kur šādu speciālistu zināšanas nav viegli pieejamas. (2) Ar šo lēmumu būtu jāveicina profesionālās pieredzes un zināšanu par Eiropas politiku apmaiņu, īslaicīgi norīkojot uz PĢS speciālistus no dalībvalstu pārvaldes iestādēm. Ar to arī jāmēģina nodrošināt ciešu sadarbību starp Padomi un valstu pārvaldes iestādēm vai starptautiskajām organizācijām, norīkojot PĢS pārstāvjus darbā tajās. (3) NVE tiek norīkoti no dalībvalstu valdībām vai ministrijām vai no starptautiskām organizācijām. (4) Šajā lēmumā izklāstītajiem NVE un norīkoto militārpersonu tiesībām un pienākumiem būtu jānodrošina, ka viņi pilda savus pienākumus vienīgi PĢS interesēs. (5) Ņemot vērā viņu darba pagaidu specifiku un viņu īpašo statusu, NVE un norīkotās militārpersonas neuzņemas atbildību PĢS vārdā par tā publisko tiesību prerogatīvu izpildīšanu. (6) Šajā lēmumā būtu jāizklāsta visi NVE un norīkoto militārpersonu nodarbinātības nosacījumi, un tas būtu jāpiemēro neatkarīgi no to budžeta asignējumu izcelsmes, kas izmantoti, lai segtu izdevumus. (7) Īpašie noteikumi vēl jo vairāk būtu jāizveido uz PĢS norīkotajām militārpersonām, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu. (8) Šie noteikumu aizstāj 1997. gada 25. jūnija un 1999. gada 22. marta Lēmumus, kā arī Lēmumu 2001/41/EK un Lēmumu 2001/496/KĀDP, šos lēmumus būtu jāatceļ, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







I

NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

1. Šie noteikumi ir piemērojami norīkotajiem valsts ekspertiem (NVE), kurus uz PĢS norīko valsts, reģionālā vai vietējā iestāde. Tie arī piemērojami ekspertiem, kas norīkoti no starptautiskajām organizācijām.

2. Šajos noteikumos ietvertās personas paliek sava darba devēja padotībā visu norīkojuma laiku, un šis darba devējs viņam maksā algu.

3. PĢS pieņem darbā NVE saskaņā ar prasībām un budžeta iespējām. Ģenerālsekretāra vietnieks nosaka kārtību šādai pieņemšanai darbā.

4. Izņemot gadījumu, kad ģenerālsekretārs piešķir atbrīvojumu, kas nav piemērojams KĀDP/EDAP sfērā, NVE jābūt dalībvalstu pilsoņiem. NVE dalībvalstu pilsoņus pieņem darbā uz pēc iespējas ģeogrāfiski plašākas teritorijas pārstāvības pamata. Dalībvalstis un PĢS sadarbojas, lai nodrošinātu, ciktāl iespējams, līdztiesību vīriešu un sieviešu starpā un lai ievērotu līdztiesīgu iespēju principu.

5. NVE tiek norīkots vēstuļu apmaiņas veidā starp PĢS Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātu un iesaistīto dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām vai attiecīgajām starptautiskajām organizācijām. NVE piemērojamo noteikumu eksemplāru par norīkojumu uz PĢS pievieno vēstuļu apmaiņā.

2. pants

Norīkojuma ilgums

1. Norīkojuma laikposms nevar būt mazāks par sešiem mēnešiem, kā arī nevar pārsniegt divus gadus, un šo termiņu var sekojoši atjaunot līdz kopējam laikam, kas nepārsniedz četrus gadus.

2. Paredzēto norīkojuma laiku nosaka vēstuļu apmaiņas sākumā, ko paredz 1. panta 5. punktā. Tā pati procedūra ir piemērojama norīkojuma laikposma atjaunošanas gadījumā.

3. NVE, kas jau ir bijis norīkots uz PĢS, var norīkot atkārtoti saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kuros izklāstīti maksimālie termiņi, kuru laikā šādas personas var uzturēties PĢS departamentos, un uz kuriem attiecas šādi nosacījumi:

a) NVE jāturpina atbilst norīkojuma nosacījumiem;

b) starp norīkojuma iepriekšējā laikposma beigām un jebkuru nākamo norīkojumu ir jāpaiet vismaz sešus gadus ilgam laikposmam; ja pirmā norīkojuma beigās NVE ir saņēmis citu, papildu līgumu, sešus gadus ilgais laikposms sākas ar šī līguma termiņa izbeigšanos. Šis nosacījums neaizkavē PĢS pieņemt NVE norīkojumu, kura sākotnējais norīkojums ilga mazāk par četriem gadiem, bet šādā gadījumā jaunais norīkojums nepārsniedz neparedzētu daļu četru gadu laika laikposmā.

3. pants

Norīkojuma vieta

NVE norīko uz Briseli vai uz PĢS sadarbības biroju.

4. pants

Pienākumi

1. NVE palīdz PĢS amatpersonām vai pagaidu darbiniekiem veikt viņam uzdotos darbus.

Veiktos uzdevumus nosaka ar savstarpēju vienošanos starp PĢS un administrāciju, kura norīko valsts ekspertu departamentu interesēs un ņemot vērā kandidāta kvalifikācijas.

2. NVE piedalās komandējumos un sanāksmēs:

a) kopā ar PĢS amatpersonu vai pagaidu darbinieku;

b) viens pats kā novērotājs vai tikai informatīvos nolūkos.

Attiecīgais departamenta ģenerāldirektors dažos īpašos gadījumos var atkāpties no šā noteikuma, pamatojoties uz NVE izsniegto īpašo pilnvaru, pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka nepastāv nekādi iespējami interešu konflikti. NVE nevar darboties PĢS bez īpašas pilnvaras, ko piešķīris ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pilnvarots attiecīgā departamenta ģenerāldirektors.

3. PĢS vienīgais uzņemas atbildību par NVE veikto uzdevumu rezultātu apstiprināšanu.

4. Attiecīgie PĢS departamenti, NVE darba devējs un NVE pieliek visas pūles, lai izvairītos no jebkura interešu konflikta vai šāda konflikta rašanās saistībā ar NVE pienākumu izpildi norīkojuma laikā. Tādēļ PĢS laicīgi informē NVE un darba devēju par paredzētajiem/paredzamajiem pienākumiem un lūdz katru no viņiem apstiprināt rakstiski, ka viņi nezina par iemesliem, kāpēc NVE nenorīkos šiem pienākumiem. NVE lūdz īpaši minēt jebkuru iespējamu interešu konfliktu starp ģimenes apstākļiem (īpaši tuvu ģimenes locekļu profesionālā darbība vai jebkuras svarīgas pašas militārpersonas vai tuvu ģimenes locekļu finansiālās intereses) un piedāvātajiem veicamajiem pienākumiem norīkojuma laikā.

Darba devējs un NVE uzņemas ziņot PĢS par jebkuru apstākļu maiņu norīkojuma laikā, kas varētu būt jebkura šāda konflikta cēlonis.

5. Ja PĢS uzskata, ka NVE uzticēto uzdevumu rakstura dēļ ir nepieciešams ievērot īpašus drošības pasākumus, drošības pielaidi iegūst, pirms NVE ir norīkots.

6. Lēmuma 2., 3. un 4. panta noteikumu neizpildes gadījumā PĢS var izbeigt NVE norīkojumu saskaņā ar 8. pantu.

5. pants

Tiesības un pienākumi

1. Norīkojuma laikā:

a) NVE veic savus pienākumus un darbojas vienīgi Padomes interesēs;

b) NVE atturas no jebkādas darbības, un jo īpaši no tādas viedokļu publiskas paušanas, kas var iespaidot viņa stāvokli PĢS;

c) ikviens NVE, kas, pildot savu uzdevumu, tiek lūgts izlemt jautājumu, kura risināšanā vai rezultātā viņš ir personīgi ieinteresēts tādā mērā, ka tas var vājināt viņa neatkarību, ziņo departamenta vadītājam, pie kura viņš ir norīkots;

d) norīkojumā esošais NVE ne vienpersoniski, ne kopā ar citiem nepublicē nekādus tekstus, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbu, un nerada priekšnoteikumus to publicēšanai citādi, kā vien saņemot atļauju saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem nosacījumiem un noteikumiem. Atļauju noraida tikai tad, ja piedāvātā publikācija skar Eiropas Savienības intereses;

e) visas tiesības attiecībā uz jebkuru NVE pienākumu izpildē paveiktu darbu ir PĢS;

f) NVE dzīvo norīkojuma vietā vai netālu no tās, lai varētu pienācīgi pildīt savus pienākumus.

g) NVE palīdz un sniedz padomu savam vadītājam, kura pakļautībā viņš strādā, un ir atbildīgs tā priekšā par uzticēto uzdevumu izpildi;

h) pildot savus pienākumus, NVE nepieņem nekādus norādījumus no sava darba devēja vai valsts valdības. Viņš neuzņemas pildīt nekādas sava darba devēja, nedz arī valdību, kā arī jebkuras citas personas, slēgtas sabiedrības vai valsts iestādes darbības.

2. Norīkojuma laikā un pēc tā NVE ievēro vislielāko piesardzību attiecībā uz visiem faktiem un informāciju, ko viņš uzzina, pildot savus pienākumus, vai sakarā ar šiem pienākumiem. Viņš nekādā veidā nevienai nepilnvarotai personai neatklāj nevienu dokumentu vai informāciju, kas vēl nav likumīgi publiskota, kā arī neizmanto tos savam labumam.

3. Norīkojuma laikposmam beidzoties, NVE turpina saistīt pienākumi darboties godīgi un apdomīgi, pildot viņam norādītos jaunos pienākumus un pieņemot zināmus amatus vai priekšrocības.

Tādēļ trīs gadu laikā pēc norīkojuma laikposma beigām NVE informē nekavējoties PĢS par jebkuriem viņa darba devējam veiktajiem pienākumiem vai uzdevumiem, kuri varētu izraisīt interešu konfliktu saistībā ar uzdevumiem, ko viņš veica norīkojuma laikā.

4. NVE ir pakļauts PĢS spēkā esošajiem drošības noteikumiem.

5. Šā panta noteikumu neizpilde norīkojuma laikā dod tiesības PĢS izbeigt NVE norīkojumu saskaņā ar 8. pantu.

6. pants

Līmenis, profesionālā pieredze un valodu zināšanas

1. Lai varētu pretendēt uz norīkojumu uz PĢS, NVE jābūt vismaz trīs gadu pilnas slodzes administratīvajai, zinātniskai, tehniskai, padomdevēja vai uzraudzības uzdevumu pieredzei, kas atbilst A un B kategorijām, kā noteikts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. Pirms norīkojuma NVE darba devējs sniedz PĢS pārskatu par eksperta nodarbošanos iepriekšējo 12 mēnešu laikā.

2. NVE jābūt ļoti labām Kopienas vienas valodas zināšanām un apmierinošām otrās valodas zināšanām, lai pildītu savus pienākumus.

7. pants

Norīkojuma pārtraukšana

1. PĢS var atļaut norīkojumu pārtraukt un konkretizēt piemērojamos nosacījumus. Laikā, kad norīkojums ir pārtraukts:

a) 15. un 16. pantā minētos pabalstus nemaksā;

b) 18. un 19. pantā minētie izdevumus maksā tikai, ja pārtraukšana notiek pēc PĢS lūguma.

2. PĢS informē NVE darba devēju.

8. pants

Norīkojuma laikposmu izbeigšana

1. Ievērojot 2. punktu, norīkojumu var izbeigt pēc PĢS vai NVE darba devēja lūguma, trīs mēnešus iepriekš izdarot paziņojumu. To var vēl izbeigt pēc NVE lūguma, ja tiek izdarīts tāds pats paziņojums un ja PĢS tam piekrīt.

2. Dažos izņēmuma gadījumos norīkojumu izbeidz bez iepriekšēja paziņojuma:

a) to izdara NVE darba devējs, ja tā prasa darba devēja būtiskas intereses;

b) ar līguma palīdzību starp PĢS un darba devēju pēc NVE lūguma abām pusēm, ja tā prasa NVE būtiskas personiskās vai profesionālās intereses;

c) to izdara PĢS NVE savu pienākumu neizpildes gadījumā saskaņā ar šiem noteikumiem. NVE pirmajam sniedz iespēju uz savu aizstāvību.

3. Norīkojuma laikposmu izbeigšanas gadījumā saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu, PĢS nekavējoties informē darba devēju.







II

NODAĻA

DARBA APSTĀKĻI

9. pants

Sociālais nodrošinājums

1. Pirms norīkojuma laikposma sākuma darba devējs, kuram valsts eksperts jāsūta norīkojumā, apliecina PĢS, ka NVE visu norīkojuma laiku paliek to sociālā nodrošinājuma, tostarp veselības aizsardzības, tiesību subjekts, kas attiecas uz to valsts pārvaldes iestādi vai starptautisko organizāciju, kura nodarbina NVE un uzņemas atbildību par izmaksām, kas rodas ārzemēs.

2. No viņa norīkojuma sākuma PĢS apdrošina NVE pret nelaimes gadījumiem. PĢS nodrošina viņu ar šīs apdrošināšanas noteikumu eksemplāru dienā, kurā viņš ierodas attiecīgajā Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta departamentā, lai nokārtotu ar norīkojumu saistītās administratīvās formalitātes.

10. pants

Darba laiks

1. NVE ir pakļauts spēkā esošajiem noteikumiem PĢS attiecībā uz darba laiku. Šos noteikumus var grozīt ģenerālsekretāra vietnieks, kad tas nepieciešams departamenta vajadzībām.

2. NVE pilda savus pienākumus pilnas darba slodzes apjomā visu norīkojuma laiku. Pēc pienācīgi pamatota lūguma no ģenerāldirektorāta un saskaņā ar PĢS interešu saderību Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts var atļaut NVE strādāt nepilnu darba slodzi, ja par to vienojas ar viņa darba devēju.

3. Ja tiek atļauts strādāt nepilnu darba slodzi, NVE strādā vismaz pusi no parastā darba laika.

4. NVE var strādāt elastīgas darba stundas tikai tad, ja to atļauj PĢS departaments, uz kuru viņš ir norīkots. Atļauju informatīvā nolūkā nosūta Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta attiecīgajai struktūrvienībai.

5. Spēkā esošos pabalstus PĢS par darbu maiņās var piešķirt NVE.

11. pants

Prombūtne slimības vai nelaimes gadījuma vai negadījuma dēļ

1. Par prombūtni slimības vai nelaimes gadījuma vai negadījuma dēļ NVE ziņo savam vadītājam, cik vien ātri iespējams, minot savu pašreizējo adresi. Ja viņš nav darbā vairāk par trim dienām, viņš uzrāda medicīnisko izziņu, un viņam var lūgt iziet medicīnisko apskati, ko organizē PĢS.

2. Ja prombūtnes laiks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, kas atsevišķi nav ilgāks par trīs dienām, pārsniedz kopsummā 12 dienas 12 mēnešu laikā, NVE jāuzrāda medicīniskā izziņa turpmākajiem prombūtnes gadījumiem slimības dēļ.

3. Ja slimības atvaļinājuma laikposms pārsniedz vienu mēnesi vai NVE nodarbinātības laikposmu, atkarībā no tā, kurš ir garāks, 15. panta 1. un 2. punktā minētos pabalstus automātiski pārtrauc piešķirt. Šo noteikumu nepiemēro slimības gadījumā, kas saistīts ar grūtniecību. Slimības atvaļinājums nevar būt ilgāks par attiecīgās personas norīkojuma laiku.

4. Tomēr NVE, kas norīkojuma laikā guvis traumu darba vietā, turpina saņemt 15. panta 1. un 2. punktā noteikto pabalstu pilnā apmērā visu laiku, kurā viņš nevar strādāt līdz norīkojuma laikposma beigām.

12. pants

Gadskārtējais atvaļinājums, īpašais atvaļinājums un brīvdienas

1. NVE ir tiesīgs saņemt divarpus darba dienu atvaļinājumu nodarbinātības mēnesī (30 dienas kalendārajā gadā).

2. Lai varētu doties atvaļinājumā, vispirms ir vajadzīga tā departamenta atļauja, uz kuru NVE ir norīkots.

3. Pēc pamatota pieteikuma NVE var piešķirt īpašo atvaļinājumu šādos gadījumos:

— NVE laulību gadījumā: divas dienas ik gadus,

— dzīvesbiedra nopietnas slimības gadījumā: līdz trim dienām,

— dzīvesbiedra nāves gadījumā: četras dienas,

— augšupejošas līnijas radinieka nopietnas slimības gadījumā: līdz divām dienām gadā,

— augšupejošas līnijas radinieka nāves gadījumā: divas dienas,

— bērna piedzimšanas gadījumā: divas dienas,

— nopietnas bērna slimības gadījumā: līdz divām dienām,

— bērna nāves gadījumā: četras dienas.

4. Katru gadījumu izskatot atsevišķi un pēc NVE darba devēja pienācīgi pamatotas prasības, PĢS var piešķirt līdz divām dienām ilgu īpašo atvaļinājumu 12 mēnešu laikā.

5. Nepilna darba laika darba gadījumā, gadskārtējā atvaļinājuma laiku attiecīgi samazina.

6. Gadskārtējā atvaļinājuma dienas, kas nav izmantotas līdz norīkojuma laikposma beigām, tiek zaudētas.

13. pants

Grūtniecības atvaļinājums

1. NVE, kas ir grūtniecības stāvoklī, piešķir 16 nedēļu ilgu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, kura laikā viņa saņem 15. pantā noteiktos pabalstus.

2. Pēc NVE, kas baro bērnu ar krūti, lūguma un pamatojoties uz šo faktu apliecinošu medicīnas izziņu, viņai piešķir īpašu atvaļinājumu maksimāli uz četrām nedēļām, sākot no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma beigām, kura laikā viņa saņem 15. pantā noteiktos pabalstus.

3. Ja NVE darba devēja valsts tiesību akti piešķir garāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, norīkojumu pārtrauc uz laiku, par kādu tiek pārsniegts PĢS piešķirtais laikposms. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.

4. NVE var pārmaiņus pieteikties norīkojuma pārtraukšanai, lai ietvertu visu laiku, kas paredzēts grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam un atvaļinājumam sievietei, kas baro bērnu ar krūti. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.

14. pants

Vadība un kontrole

Atvaļinājuma vadība un kontrole ir uzticēta PĢS vadībai. Ģenerāldirektorāts vai departaments, uz kuru norīkots NVE, ir atbildīgs par darba laiku un kavējumu kontroli.







III

NODAĻA

PABALSTI UN IZDEVUMI

15. pants

Komandējuma dienas nauda

▼M1

1. NVE ir tiesības saņemt komandējuma dienas naudu visu norīkojuma laiku. Ja attālums starp dzīvesvietu un norīkojuma vietu ir 150 km vai mazāks, dienas nauda ir EUR ►M2 28,16 ◄ . Ja attālums pārsniedz 150 km, dienas nauda ir EUR ►M2 112,61 ◄ .

2. Ja NVE nav saņēmis pārcelšanās izdevumus vai no PĢS vai darba devēja, izmaksā papildu mēneša pabalstu, kā norādīts šajā tabulā:

▼M2







Attālums starp darbā pieņemšanas vietu un uzturēšanās vietu (km) Summa euro 0–150 0 > 150 72,39 > 300 128,69 > 500 209,13 > 800 337,83 > 1 300 530,87 > 2 000 635,45

▼M1

Šo pabalstu izmaksā katru mēnesi ar pēcmaksu.

▼B

3. Šos pabalstus izmaksā par komandējuma laiku, gadskārtējo atvaļinājumu, grūtniecības atvaļinājumu, īpašo atvaļinājumu un PĢS piešķirtajām brīvdienām.

▼M1

4. NVE, kuri trīs gadu laika posmā, kas beidzas sešus mēnešus pirms norīkojuma, pastāvīgi dzīvojuši vai veikuši savas profesionālās darbības 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas, saņem dienas naudu EUR ►M2 28,16 ◄ . Šā noteikuma nolūkos neņem vērā apstākļus, kas rodas NVE tāda darba rezultātā, ko tas veic valsts, izņemot norīkojuma vietas valsts vai starptautiskās organizācijas, labā.

▼B

5. Kad NVE uzsāk savu darbu norīkojumā, viņš saņem avansu, kas ir vienāds ar 75 dienu komandējuma dienas naudas summu, vienlaicīgi zaudējot tiesības saņemt šādu pabalstu attiecīgajā laikposmā. Ja norīkojums PĢS beidzas pirms laikposma beigām, kas ņemts vērā, lai aprēķinātu avansa summu, NVE pienākums ir atdot šā laikposma atlikušajai daļai atbilstīgu summu.

6. Kad notiek 1. panta 5. punktā noteiktā vēstuļu apmaiņa, PĢS tiek informēts par jebkuru NVE saņemto maksājumu, kas līdzīgs šā panta 1. punktā minētajam maksājumam. Jebkuru šādu summu ietur no PĢS maksātā pabalsta atbilstīgi minētajam 1. punktam.

7. Dienas un ikmēneša pabalstus koriģē katru gadu bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Briselē un Luksemburgā strādājošu Kopienas amatpersonu pamatalgu piemērošanu.

8. NVE, kas norīkoti uz PĢS sadarbības biroju, šajā pantā minēto komandējuma dienas naudu var aizstāt ar pabalstu mājokļa uzturēšanai, ja to pamato konkrētās norīkojuma valsts īpaši apstākļi, kas atkarīgs no Administrācijas un protokola ģenerāldirektorāta pamatota lēmuma.

16. pants

Papildu vienotas likmes pabalsts

1. Izņemot gadījumu, kad NVE dzīvesvieta ir 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas, viņš nepieciešamības gadījumā saņem papildu vienotas likmes pabalstu, kas ir vienāds ar starpību starp darba devēja maksāto bruto ikgadējo algu (atņemot ģimenes pabalstu summu), kurai pieskaitīta PĢS maksātā komandējuma dienas nauda, un pamatalgu, ko izmaksā amatpersonai A 8 vai B 5 kategorijas 1. līmenī, atkarībā no kategorijas, kurai viņš atbilst.

2. Šo pabalstu koriģē vienu reizi gadā bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Kopienas amatpersonu pamatalgu pielāgošanu.

17. pants

Dzīvesvieta

1. Šajos noteikumos dzīvesvieta ir vieta, kur NVE ir pildījis savus darba devēja norādītos pienākumus tieši pirms norīkojuma. Norīkojuma vieta ir tur, kur ir PĢS departaments, uz kuru norīkots NVE. Abas vietas nosaka 1. panta 5. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā.

2. Ja valsts eksperts norīkojumā ir kā NVE un ir jau norīkojumā sava darba devēja vārdā vietā, izņemot to, kurā ir darba devēja galvenais birojs, dzīvesvieta ir viena no divām atkarībā no tā, kura tuvāka norīkojuma vietai.

3. Par dzīvesvietu uzskata norīkojuma vietu, ja:

a) trīs gadu laikposmā, kas beidzas sešus mēnešus pirms norīkojuma, NVE ir dzīvojis vai veicis savas profesionālās darbības 150 km vai mazākā attālumā no atrašanās vai norīkojuma vietas;

b) PĢS lūguma par norīkojuma laikā norīkojuma vieta ir NVE dzīvesbiedra vai viņa apgādībā esošo bērnu dzīvesvieta. Tādēļ dzīvesvieta 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas jāuzskata par dzīvesvietu šajā vietā.

4. Šā panta piemērošanas nolūkā neņem vērā apstākļus, kas rodas NVE tāda darba rezultātā, ko veic valsts, izņemot norīkojuma vietas valsts vai starptautiskās organizācijas, labā.

18. pants

Ceļa izdevumi

1. NVE, kura dzīvesvieta ir vairāk par 150 km attālumā no norīkojuma vietas, ir tiesīgs saņemt ceļa izdevumu atlīdzību:

a) pašam/-ai: — no dzīvesvietas līdz norīkojuma vietai norīkojuma laikposma sākumā, — no dzīvesvietas līdz norīkojuma vietai norīkojuma laikposma beigās;

b) dzīvesbiedram un apgādībā esošajiem bērniem ar nosacījumu, ka tie dzīvo kopa ar NVE un ka pārcelšanās izdevumus atmaksā PĢS: — norīkojuma sākumā, pārceļoties no dzīvesvietas uz norīkojuma vietu, — norīkojuma beigās, pārceļoties no norīkojuma vietas uz dzīvesvietu.

2. Ja vien šis brauciens nenotiek ar gaisa transportu, summu atmaksā pēc tādas vienotas likmes bez piemaksām, kas nepārsniedz brauciena ar otrās klases vilcienu izmaksas. Tas pats attiecas arī uz braucienu, izmantojot automobili. Ja brauciens ar vilcienu pārsniedz 500 km vai ja standarta maršruts iekļauj jūras šķērsošanu, lidmašīnas biļetes summu var atmaksāt līdz biļetes par pazeminātu cenu faktiskajām izmaksām (PEX vai APEX), uzrādot biļetes un iekāpšanas kartes.

3. Atkāpjoties no 1. punkta, NVE, kuri pierāda, ka viņi ir mainījuši vietu, kurā viņi veiks savu profesionālo darbību pēc norīkojuma, ir tiesīgi saņemt uz šo vietu veiktā ceļojuma izdevumu atmaksājumu iepriekš norādītajā apmērā. Atmaksājumā nevar iekļaut maksājuma summu, kas lielāka par to, kuru NVE ir tiesīgs saņemt atgriešanās uz dzīvesvietu gadījumā.

4. Ja NVE ir veicis pārcelšanos no savas dzīvesvietas uz norīkojuma vietu, viņš ir tiesīgs katru gadu saņemt vienotas likmes maksājumu, kas vienāds ar izmaksām, kādas rodas braucienā no viņa norīkojuma vietas uz dzīvesvietu viņam, viņa dzīvesbiedrei un viņa apgādībā esošajiem bērniem, pamatojoties uz PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.

19. pants

Pārcelšanās izdevumi

1. Ja vien nepiemēro 15. panta 4. punktu, NVE var pārvietot savus personiskās lietošanas priekšmetus no dzīvesvietas uz norīkojuma vietu uz PĢS rēķina pēc tā sākotnējās atļaujas iegūšanas atbilstīgi pārcelšanās izmaksu atmaksāšanas laikā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem ar nosacījumu, ka tiek izpildīti šādi nosacījumi:

a) norīkojuma sākotnējam laikposmam jābūt diviem gadiem;

b) NVE dzīvesvietai jābūt 100 km vai lielākā attālumā no norīkojuma vietas;

c) pārcelšanos jāpabeidz sešu mēnešu laikā, sākot ar norīkojuma sākuma datumu;

d) atļauju jālūdz vismaz divus mēnešus pirms iecerētā pārcelšanās datuma;

e) pārcelšanās izmaksas neatmaksā darba devējs;

f) NVE jānosūta tāmju, kvīšu un faktūrrēķinu oriģināli PĢS un apliecinošu dokumentu no NVE darba devēja, kurā apstiprināts, ka darba devējs nesedz pārcelšanās izmaksas.

2. Saskaņā ar 3. un 4. punktu, ja pārcelšanās uz norīkojuma vietu radītās izmaksas ir sedzis PĢS, NVE norīkojuma beigās pēc sākotnējas atļaujas ir tiesīgs saņemt pārcelšanās izdevumu no norīkojuma vietas uz dzīvesvietu atmaksājumu atbilstīgi pārcelšanās izmaksu atmaksāšanas laikā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem, un ievērojot iepriekš minētā 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā izklāstītos un šādus turpmākos nosacījumus:

a) pārcelšanās nevar notikt ātrāk kā trīs mēnešus pirms norīkojuma beigām;

b) pārcelšanos jāpabeidz sešu mēnešu laikā, sākot ar norīkojuma sākšanās datumu.

3. NVE, kura norīkojums ir izbeigts pēc viņa vai pēc darba devēja lūguma divu gadu laikā no norīkojuma sākuma, nav tiesīgs saņemt pārcelšanās izmaksu uz dzīvesvietu atmaksājumu.

4. Ja NVE pierāda, ka vieta, kur viņš veiks savas profesionālās darbības pēc tam, kad norīkojuma vieta mainīsies, pārcelšanās izmaksas uz šo jauno vietu var tikt atmaksātas, bet tikai līdz tādai summai, kas būtu maksāta pārcelšanās uz dzīvesvietu gadījumā.

20. pants

Komandējumi un komandējumu izdevumi

1. NVE var nosūtīt komandējumā saskaņā ar 4. pantu.

2. Komandējumu izmaksas atmaksā saskaņā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.

21. pants

Apmācība

NVE ir tiesīgs apmeklēt PĢS rīkotus apmācības kursus, ja tādus nodrošināt ir PĢS interesēs. NVE pamatotās intereses, ņemot īpaši vērā viņa profesionālo karjeru pēc norīkojuma, apsver, kad tiek pieņemts lēmums par atļauju apmeklēt kursus.

22. pants

Administratīvie noteikumi

1. NVE ziņo attiecīgajam Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta departamentam norīkojama pirmajā dienā, lai nokārtotu nepieciešamās administratīvās formalitātes. Viņš sāk pildīt savus pienākumus vai nu pirmajā, vai 16. mēneša dienā.

2. NVE, kas norīkots uz PĢS sadarbības biroju, ziņo attiecīgajam PĢS departamentam savā norīkojuma vietā.

3. Maksājumus veic attiecīgais PĢS departaments eiro, bankas kontā, kas atvērts banku iestādē norīkojuma vietā.







IV

NODAĻA

NOTEIKUMU PIEMĒROŠANA NORĪKOTAJĀM MILITĀRPERSONĀM

23. pants

Militārpersonām piemērojamie noteikumi

Saskaņā ar 24. līdz 33. pantu šie noteikumi piemērojami arī militārpersonām, kuras norīkotas uz PĢS, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu atbilstīgi Padomes 2001. gada 22. janvāra Lēmumam 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidi ( 1 ).

24. pants

Nosacījumi

Norīkotām militārpersonām jābūt apmaksātā dienestā dalībvalsts bruņotajos spēkos visu viņu norīkojuma laiku. Militārpersonām jābūt dalībvalstu pilsoņiem.

25. pants

Rekrutēšana/darbā pieņemšana

Atkāpjoties no 1. panta 3. punkta otrā teikuma, ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis izveido militārpersonu darbā pieņemšanas kārtību.

26. pants

Vēstuļu apmaiņa

Piemērojot 1. panta 5. punktu, vēstuļu apmaiņa notiek starp ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi un attiecīgās dalībvalsts pastāvīgo pārstāvi.

27. pants

Norīkojuma ilgums

1. Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta, norīkojuma ilgums nevar būt ne mazāks par sešiem mēnešiem, ne lielāks par trīs gadiem, un to var pagarināt secīgi līdz kopējam laikposmam, kas nepārsniedz četrus gadus.

2. Atkāpjoties no 2. panta 3. punkta b) apakšpunkta, izņemot izņēmuma gadījumus, laikposmam starp iepriekšējo norīkojuma laikposmu un jauno norīkojumu jābūt vismaz četrus gadus ilgam, ja pastāv īpaši apstākļi un tam piekrīt ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis.

28. pants

Uzdevumi

Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, norīkotās militārpersonas, kuras rīkojas saskaņā ar ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pilnvarojumu, pilda tām uzticētos norīkojumus, pienākumus un veic uzdevumus saskaņā ar Lēmuma 2001/80/KĀDP pielikumu.

29. pants

Ārējās saistības

Atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, norīkotās militārpersonas nevar iesaistīt PĢS ārējās saistībās, izņemot ar ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja pilnvarojumā piešķirtu īpašu mandātu.

30. pants

Drošības pielaide

Atkāpjoties no 4. panta 5. punkta, norīkoto militārpersonu drošības pielaide attiecīgajam līmenim, kurš nevar būt zemāks par SECRET, jānosaka 1. panta 5. punkta minētās vēstuļu apmaiņas veidā.

31. pants

Profesionālā pieredze

Atkāpjoties no 6. panta 1. punkta, militārpersonu, kas strādā vadības vai padomdevēja līmenī un kuram ir augsta līmeņa zināšanas par veicamajiem pienākumiem, var norīkot uz PĢS.

32. pants

Norīkojuma pārtraukšana vai izbeigšana

1. Atļauju 7. panta piemērošanai norīkotajai militārpersonai dod ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis.

2. Atkāpjoties no 8. panta, norīkojumu var izbeigt, ja to pieprasa PĢS vai norīkotās militārpersonas valsts pārvaldes iestādes vai jebkura cita pamatota iemesla dēļ.

33. pants

Nopietna pienākumu neizpildīšana

1. Atkāpjoties no 8. panta 3. punkta, norīkotās militārpersonas tīšas vai neuzmanīgas savu pienākumu nopietnos neizpildes gadījumos norīkojumu var izbeigt bez iepriekšēja brīdinājuma. Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis pieņem lēmumu pēc tam, kad attiecīgajai personai sniegta sevis aizstāvības iespēja. Pirms pieņemt savu lēmumu, ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ziņo dalībvalsts, kuras pilsonis ir militārpersona, pastāvīgajam pārstāvim. Pēc šāda lēmuma pieņemšanas 18. un 19. pantā minētos pabalstus vairs nepiešķir.

Līdz pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanai norīkotās militārpersonas norīkojumu var pārtraukt, ja pienākumu nopietnā neizpildes gadījumā ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis liecina pret viņu pēc tam, kad personai sniegta sevis aizstāvības iespēja. 15. un 16. pantā minētos pabalstus neizmaksā šā pārtraukuma laikā, kas nevar pārsniegt trīs mēnešus.

2. Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis var vērst dalībvalsts iestāžu uzmanību uz jebkuru šajā lēmumā izklāstīto vai minēto noteikumu pārkāpumu, ko militārpersona izdara norīkojuma laikā.

3. Norīkojumā esošs militārpersona turpina ievērot savas valsts disciplināros noteikumus.

34. pants

Darba laiks

10. panta 2. punkta otro teikumu nepiemēro norīkotajām militārpersonām.

35. pants

Īpašais atvaļinājums

Atkāpjoties no 12. panta 4. punkta, PĢS var piešķirt neapmaksātu papildu īpašo atvaļinājumu darba devēja nodrošinātām apmācībām pēc pienācīgi pamatota darba devēja lūguma.

36. pants

Pabalsti

Atkāpjoties no 15. panta 1. punkta un 16. panta, 1. panta 5. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā var izvirzīt, ka tajā paredzētos pabalstus nemaksās.

37. pants

Dzīvesvieta

1. Par norīkotās militārpersonas dzīvesvietu tiek uzskatīta tās dalībvalsts galvaspilsēta, kuras pilsonis viņš ir, ja atbilstīgi 17. panta 1. un 2. punktam un 3. punkta a) apakšpunktam, viņa dzīvesvieta ir 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas.

2. Par norīkotās militārpersonas dzīvesvietu tiek uzskatīta tās dalībvalsts galvaspilsēta, kuras pilsonis viņš ir, ja 17. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā dzīvesbiedra vai viņa apgādībā esošā bērna (bērnu) dzīvesvieta ir dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā militārpersona norīkota.







V

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38. pants

Atcelšana

Atceļ šādus Lēmumus:

— Padomes 1997. gada 25. jūnija Lēmums par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu (Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāts) norīkotajiem valsts ekspertiem saskaņā ar plāna īstenošanu, lai pastiprinātu cīņu pret organizēto noziedzību,

— Padomes 1999. gada 22. marta Lēmums par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu (Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāts) norīkotajiem valsts ekspertiem saskaņā ar kopējo novērtējumu tam, kā kandidātvalstis piemēro un efektīvi īsteno Eiropas Savienības acquis tieslietu un iekšlietu jomā,

— Padomes 2000. gada 22. decembra Lēmums 2001/41/EK par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu norīkotajiem valsts ekspertiem saskaņā ar sistēmas apmaiņu Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariāta amatpersonām un starptautisku organizāciju valsts pārvalžu iestāžu amatpersonām ( 2 ),

— Padomes 2001. gada 25. jūnija Lēmums 2001/496/KĀDP par noteikumiem, kurus piemēro uz Padomes ģenerālsekretariātu norīkotajām militārpersonām, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu ( 3 ).

39. pants

Spēkā stāšanās

Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tās stāšanās spēkā katram jaunam norīkojumam vai atjaunotam norīkojumam.