02014L0098 — LV — 16.02.2020 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/98/ES

(2014. gada 15. oktobris),

ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm







1. NODAĻA

DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:

1) “mātesaugs” ir identificēts augs, kas paredzēts pavairošanai;

2) “pirmsbāzes mātesauga kandidāts” ir mātesaugs, ko piegādātājs ir paredzējis pieņemt par pirmsbāzes mātesaugu;

3) “pirmsbāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts pirmsbāzes materiāla ražošanai;

4) “bāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts bāzes materiāla ražošanai;

5) “sertificēts mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts sertificēta materiāla ražošanai;

6) “kaitīgais organisms” ir jebkuras sugas, dzimtas vai biotipa augs, dzīvnieks vai patogēns, kas var kaitēt augiem vai augu produktiem un kas uzskaitīts I, II un III pielikumā;

7) “vizuālā pārbaude” ir augu vai augu daļu pārbaude ar neapbruņotu aci, lupu, stereoskopu vai mikroskopu;

8) “testēšana” ir pārbaude, kas nav vizuālā pārbaude;

9) “augļaugs” ir augs, kas pavairots no mātesauga un tiek audzēts augļu ražošanai, lai varētu pārbaudīt minētā mātesauga šķirnes identitāti;

10) “kategorija” ir pirmsbāzes materiāls, bāzes materiāls, sertificēts materiāls vai CAC materiāls;

11) “multiplicēšana” ir mātesaugu veģetatīvā ražošana, lai iegūtu pietiekami daudz mātesaugu tajā pašā kategorijā;

12) “mātesauga atjaunošana” ir mātesauga aizstāšana ar augu, kas ir veģetatīvi ražots no tā;

13) “mikropavairošana” ir augu materiāla multiplicēšana, lai saražotu daudz augu, izmantojot diferencētu veģetatīvo pumpuru vai diferencētu veģetatīvo meristēmu in vitro kultūru, kas paņemta no auga;

14) “praktiski bez bojājumiem” nozīmē, ka defekti, kas varētu mazināt pavairošanas materiāla vai augļaugu kvalitāti un lietderību, pastāv tādā līmenī, kurš ir vienāds ar vai zemāks par to līmeni, kas gaidāms labas kultivēšanas un apstrādāšanas rezultātā, un minētais līmenis atbilst labai kultivēšanas un apstrādāšanas praksei;

15) “praktiski bez kaitīgajiem organismiem” nozīmē, ka kaitīgo organismu koncentrācija uz pavairošanas materiāla vai augļaugiem ir pietiekami zema, lai nodrošinātu pavairošanas materiāla pieņemamu kvalitāti un lietderību;

16) “laboratorija” ir jebkura telpa, ko izmanto pavairošanas materiāla un augļaugu testēšanai;

17) “krioprezervācija” ir augu materiāla uzturēšana, atdzesējot to līdz ļoti zemām temperatūrām, lai saglabātu materiāla dzīvotspēju.

2. pants

Vispārīgi noteikumi

1. Dalībvalstis nodrošina, ka pavairošanas materiāls un augļaugi, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, ražošanas un tirdzniecības laikā attiecīgi atbilst šīs direktīvas 3.–27. pantam.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka, ražojot pavairošanas materiālu un augļaugus, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, piegādātāji ievēro 28. un 29. pantā izklāstītās prasības.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka ražošanas un tirdzniecības laikā pavairošanas materiāls un augļaugi, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, tiek oficiāli pārbaudīti saskaņā ar 30. pantu.

4. Pavairošanas materiālu, kas atbilst noteiktas kategorijas prasībām, nedrīkst jaukt kopā ar citu kategoriju materiālu.







2. NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PAVAIROŠANAS MATERIĀLU UN – VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ – AUGĻAUGIEM







1. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes materiālu

3. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes materiāla sertificēšanu

1. Pavairošanas materiālu, izņemot mātesaugus un izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja ir konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:

a) tas tiek pavairots tieši no mātesauga saskaņā ar 13. pantu vai 14. pantu;

b) tas atbilst šķirnes aprakstam, un atbilstība šķirnes aprakstam ir pārbaudīta atbilstīgi 7. pantam;

c) tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam;

d) tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām;

e) ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām;

f) tas atbilst 12. panta noteikumiem par defektiem.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais mātesaugs vai nu ir pieņemts saskaņā ar 5. pantu, vai iegūts, veicot multiplicēšanu saskaņā ar 13. pantu vai mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu.

3. Ja pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls vairs neatbilst 7.–12. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā bāzes, sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

4. pants

Prasības, lai potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, sertificētu kā pirmsbāzes materiālu

1. Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja ir konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:

a) izmantojot veģetatīvo pavairošanu vai dzimumvairošanos, tas ir tieši pavairots no mātesauga; dzimumvairošanās gadījumā apputeksnētājkoki (apputeksnētāji) tiek ražoti tieši no mātesauga, izmantojot veģetatīvo pavairošanu;

b) tas atbilst šķirnes aprakstam;

c) tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam;

d) tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām;

e) ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām;

f) tas atbilst 12. pantā noteikumiem par defektiem.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais mātesaugs vai nu ir pieņemts saskaņā ar 6. pantu, vai iegūts, veicot multiplicēšanu saskaņā ar 13. pantu vai mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu.

3. Ja potcelms, kas ir pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls, vairs neatbilst 8.–12. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla. Minēto nošķirto potcelmu drīkst izmantot kā bāzes, sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.

5. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesauga pieņemšanu

1. Atbildīgā oficiālā iestāde pieņem augu kā pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst 7.–12. panta prasībām un ja tā atbilstība šķirnes aprakstam ir noteikta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.

Minētā pieņemšana notiek, pamatojoties uz oficiālo pārbaudi, testēšanas rezultātiem, dokumentiem un procedūrām atbilstīgi 30. pantam.

2. Atbildīgā oficiālā iestāde nosaka pirmsbāzes mātesauga atbilstību šķirnes aprakstam, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Minētā novērošana pamatojas uz vienu no šiem elementiem:

a) oficiālo aprakstu šķirnēm, kas reģistrētas kādā no valsts reģistriem, un šķirnēm, kas ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

b) aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Komisijas Īstenošanas direktīvas 2014/97/ES ( 1 ) 5. panta 1. punktā;

c) aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām ir iesniegts reģistrācijas pieteikums par augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

d) oficiāli atzītu aprakstu, ja aprakstītā šķirne ir reģistrēta valsts reģistrā.

3. Ja tiek piemērots šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunkts, pirmsbāzes mātesaugu pieņem tikai tad, ja ir pieejams ziņojums, ko sagatavojusi jebkura atbildīgā oficiālā iestāde Savienībā vai trešā valstī un kas pierāda, ka attiecīgā šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga. Taču, ja šķirnes reģistrācija vēl nav pabeigta, attiecīgo mātesaugu un no tā saražoto materiālu drīkst izmantot tikai bāzes vai sertificēta materiāla ražošanai un nedrīkst tirgot kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu.

4. Ja atbilstību šķirnes aprakstam var noteikt, tikai pamatojoties uz augļauga raksturīgajām pazīmēm, šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu veic, izmantojot augļus no augļauga, kas pavairots no pirmsbāzes mātesauga. Šos augļaugus uzglabā atsevišķi no pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla.

Augļaugus vizuāli pārbauda vispiemērotākajos gada periodos, ņemot vērā attiecīgo augu ģinšu vai sugu augšanas apstākļus un klimatiskos apstākļus.

6. pants

Prasības attiecībā uz tāda potcelma pieņemšanu, kas nepieder pie kādas šķirnes

Atbildīgā oficiālā iestāde pieņem potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, kā pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam un 8.–12. panta prasībām.

Minētā pieņemšana notiek, pamatojoties uz oficiālo pārbaudi, testēšanas rezultātiem, dokumentiem un procedūrām, ko izmanto piegādātājs atbilstīgi 30. pantam.

7. pants

Pārbaude saistībā ar atbilstību šķirnes aprakstam

Atbildīgā oficiālā iestāde un attiecīgā gadījumā piegādātājs saskaņā ar 5. panta 2. un 3. punktu regulāri pārbauda pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla atbilstību šķirnes aprakstam, pienācīgā kārtā ņemot vērā attiecīgo šķirni un izmantoto pavairošanas metodi.

Papildus regulārām pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla pārbaudēm atbildīgā oficiālā iestāde un attiecīgā gadījumā piegādātājs pēc katras atjaunošanas pārbauda iegūtos pirmsbāzes mātesaugus.

8. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla uzturēšanu

1. Visā ražošanas procesā piegādātāji uztur pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu telpās, kuras ir paredzētas attiecīgajām ģintīm vai sugām, kuras ir aizsargātas pret kukaiņiem un kurās ir nodrošināta aizsardzība pret infekciju, ko izraisa gaisā sastopami slimības pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami avoti.

Pirmsbāzes mātesauga kandidātus uzglabā, nodrošinot aizsardzību pret kukaiņiem un fiziski izolējot tos no pirmsbāzes mātesaugiem, ievietojot tos pirmajā daļā minētajās telpās, kamēr ir pabeigti visi testi saistībā ar atbilstību 9. panta 1. un 2. punktam.

2. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu uztur tā, lai nodrošinātu, ka visā ražošanas procesā tie tiek individuāli identificēti.

3. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu audzē vai ražo izolēti no augsnes – podos ar bezaugsnes vai sterilizētu augšanas substrātu. Tos identificē ar marķējumu, kas nodrošina to izsekojamību.

4. Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām dalībvalsts var saņemt atļauju ražot pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur netiek nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem. Šādu materiālu identificē ar marķējumu, lai nodrošinātu tā izsekojamību. Minēto atļauju piešķir, ja attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu augu inficēšanos, ko izraisa gaisā sastopamie slimības pārnēsātāji, sakņu kontakts, savstarpēja inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.

5. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu drīkst uzturēt, izmantojot krioprezervāciju.

6. Pirmsbāzes mātesaugus drīkst izmantot tikai noteiktu laiku, kas tiek aprēķināts, pamatojoties uz šķirnes noturību vai vides apstākļiem, kuros tie tiek audzēti, un jebkuriem citiem faktoriem, kas ietekmē šķirnes noturību.

9. pants

Veselības prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu kandidātiem un pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanu

1. Pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās un laukos, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā pirmsbāzes mātesauga kandidāta un veic to testēšanu.

2. Pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās un laukos, kā arī paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic vispiemērotākajā gada periodā, ņemot vērā konkrētā auga augšanas apstākļus un klimatiskos apstākļus, kā arī minētajam augam raksturīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības. Paraugu ņemšanu un testēšanu var veikt arī jebkurā citā laikā, ja rodas šaubas par šo kaitīgo organismu klātbūtni.

3. Attiecībā uz 1. un 2. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācijas (EPPO) protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

Indikatoraugu bioloģiskā indeksēšana ir vīrusu, viroīdu, vīrusveidīgu slimību un fitoplazmu testēšanas metode, ko piemēro pirmsbāzes mātesaugu kandidātiem. Citas testa metodes drīkst piemērot, ja dalībvalsts, pamatojoties uz zinātnisko pierādījumu salīdzinošo izvērtēšanu, uzskata, ka tās sniedz tikpat drošus rezultātus kā indikatoraugu bioloģiskā indeksēšana.

4. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, ja pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir sējenis, vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu paredz tikai attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem vai vīrusveidīgām slimībām, ko pārnēsā putekšņi un kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, ja oficiālā pārbaudē tiek apstiprināts, ka attiecīgais sējenis ir izaudzēts no sēklas, kura iegūta no auga, kam nav šo vīrusu, viroīdu vai vīrusveidīgu slimību izraisītu simptomu, un ka minētais sējenis ir uzturēts atbilstoši 8. panta 1. un 3. punkta prasībām.

5. Šā panta 1. un 3. punktu piemēro arī attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanu.

Pirmsbāzes mātesaugs, kas tiek ražots, izmantojot atjaunošanu, ir bez vīrusiem un viroīdiem, kuri uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, kā arī paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatē, ka minētais pirmsbāzes mātesaugs ir bez šiem vīrusiem un viroīdiem.

Vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

▼M1

10. pants

Veselības prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālu

1. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls ir bez reglamentētajiem nekarantīnas organismiem (RNKO), kas norādīti I un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, un uz šādu mātesaugu un materiālu attiecas IV pielikuma prasības. Šādu vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no pirmsbāzes mātesauga vai pirmsbāzes materiāla un testē tos, lai noteiktu, vai tajos ir RNKO, kas norādīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, un uz šādu mātesaugu vai materiālu attiecas IV pielikuma prasības.

Ja rodas šaubas par I pielikumā norādīto RNKO klātbūtni, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā pirmsbāzes mātesauga vai pirmsbāzes materiāla un testē tos.

2. Šā panta 1. punktā paredzētajai paraugu ņemšanai un testēšanai dalībvalstis piemēro EPPO noteiktos vai citus starptautiski atzītos protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Tādā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šādus protokolus dara pieejamus pārējām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs paraugus iesniedz laboratorijām, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

3. Ja testējot attiecīgo ģinti vai sugu, tai tiek atrasts jebkurš no I un II pielikumā norādītajiem RNKO, piegādātājs nošķir invadēto pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiālu atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla saskaņā ar 3. panta 3. punktu vai 4. panta 3. punktu vai veic atbilstošus pasākumus saskaņā ar IV pielikumu.

4. Pasākumi attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, ar kuriem nodrošina 1. punktā minēto prasību izpildi, ir noteikti IV pielikumā.

5. Šā panta 1. punktu nepiemēro pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam krioprezervācijas laikā.

▼B

11. pants

▼M1

Augsnes prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālu

▼B

1. Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. Šādu kaitīgo organismu neesību konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.

Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie pirmsbāzes mātesaugi vai pirmsbāzes materiāls tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētajiem pirmsbāzes mātesaugiem vai pirmsbāzes materiālam.

2. Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrētu ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.

3. Attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

12. pants

Prasības attiecībā uz defektiem, kas varētu mazināt kvalitāti

Vizuālajās pārbaudēs konstatē, ka pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls ir praktiski bez defektiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs. Bojājumus, krāsas pārmaiņas, rētaudus vai izkalšanu uzskata par defektiem, ja tie ietekmē pavairošanas materiāla kvalitāti un lietderību.

13. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu

1. Piegādātājs drīkst multiplicēt vai atjaunot pirmsbāzes mātesaugu, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

2. Piegādātājs drīkst pavairot pirmsbāzes mātesaugu, lai ražotu pirmsbāzes materiālu.

3. Pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšana, atjaunošana un pavairošana notiek saskaņā ar 4. punktā minētajiem protokoliem.

4. Dalībvalstis piemēro protokolus par pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu. Dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgus protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Šā punkta pirmajā daļā minētie protokoli ir pārbaudīti saistībā ar attiecīgajām ģintīm vai sugām noteiktu periodu, ko uzskata par pietiekamu šīm ģintīm vai sugām. Minēto laika periodu uzskata par pietiekamu, ja tas ļauj apstiprināt augu fenotipu atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz augļu ražošanas vai potcelmu veģetatīvās attīstības vērojumiem.

5. Piegādātājs drīkst atjaunot pirmsbāzes mātesaugu tikai līdz 8. panta 6. punktā minētā perioda beigām.

14. pants

Prasības attiecībā uz multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu

1. Multiplicēšana, atjaunošana un pavairošana, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu, lai ražotu citus pirmsbāzes mātesaugus vai pirmsbāzes materiālu, notiek saskaņā ar šā panta 2. punktā minētajiem protokoliem.

2. Dalībvalstis piemēro protokolus attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla mikropavairošanu, proti, EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgus protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Dalībvalstis piemēro tikai tos protokolus, kas pārbaudīti saistībā ar attiecīgajām ģintīm vai sugām noteiktu periodu, kuru uzskata par pietiekamu, lai varētu apstiprināt augu fenotipu atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz augļu ražošanas vai potcelmu veģetatīvās attīstības vērojumiem.







2. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz bāzes materiālu

15. pants

Prasības attiecībā uz bāzes materiāla sertificēšanu

1. Pavairošanas materiālu, izņemot bāzes mātesaugus un izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā bāzes materiālu, ja tas atbilst šā panta 2., 3. un 4. punkta prasībām.

2. Pavairošanas materiālu pavairo no bāzes mātesauga.

Bāzes mātesaugs atbilst vienai no šīm prasībām:

a) tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla; vai

b) tas ir ražots, multiplicējot bāzes mātesaugu saskaņā ar 19. pantu.

3. Pavairošanas materiāls atbilst 7. pantā, 8. panta 6. punktā un 12. pantā izklāstītajām prasībām.

4. Pavairošanas materiāls atbilst papildu prasībām attiecībā uz:

a) veselību, kā izklāstīts 16. pantā;

b) augsni, kā izklāstīts 17. pantā;

c) bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu, kā izklāstīts 18. pantā;

d) pavairošanas īpašajiem nosacījumiem, kā izklāstīts 19. pantā.

5. Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā bāzes materiālu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam, 8. panta 2. un 6. punktā izklāstītajām prasībām un 12., 16.,17., 18. un 19. panta papildu prasībām.

6. Šajā iedaļā jebkuru atsauci 3. un 5. punktā minētajos noteikumos uz pirmsbāzes mātesaugiem uzskata par atsauci uz bāzes mātesaugiem un jebkuru atsauci uz pirmsbāzes materiālu uzskata par atsauci uz bāzes materiālu.

7. Ja bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls vairs neatbilst 7. panta, 8. panta 2. un 6. punkta, 12., 16. un 17. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

8. Ja potcelms, kas nepieder pie kādas šķirnes, ir bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls, kas vairs neatbilst 8. panta 2. un 6. punkta, 12., 16. un 17. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla. Minēto nošķirto potcelmu drīkst izmantot kā sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.

▼M1

16. pants

Veselības prasības attiecībā uz bāzes mātesaugiem un bāzes materiālu

1. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls ir bez RNKO, kas norādīti I un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, un uz šādu mātesaugu vai materiālu attiecas IV pielikuma prasības. Šādu vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no bāzes mātesauga vai bāzes materiāla un testē tos, lai noteiktu, vai tajos ir RNKO, kas norādīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, un uz šādu mātesaugu vai materiālu attiecas IV pielikuma prasības.

Ja rodas šaubas par I pielikumā norādīto RNKO klātbūtni, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā bāzes mātesauga vai bāzes materiāla un testē tos.

2. Šā panta 1. punktā paredzētajai paraugu ņemšanai un testēšanai dalībvalstis piemēro EPPO noteiktos vai citus starptautiski atzītos protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs paraugus iesniedz laboratorijām, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

3. Ja testējot attiecīgo ģinti vai sugu, tai tiek atrasts jebkurš no I un II pielikumā norādītajiem RNKO, piegādātājs nošķir invadēto bāzes mātesaugu vai bāzes materiālu atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla saskaņā ar 15. panta 7. vai 8. punktu vai veic atbilstošus pasākumus saskaņā ar IV pielikumu.

4. Pasākumi attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, ar kuriem nodrošina 1. punktā minēto prasību izpildi, ir noteikti IV pielikumā.

5. Šā panta 1. punktu nepiemēro bāzes mātesaugiem un bāzes materiālam krioprezervācijas laikā.

▼B

17. pants

▼M1

Augsnes prasības attiecībā uz bāzes mātesaugiem un bāzes materiālu

▼B

1. Bāzes mātesaugus un bāzes materiālu drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. To, ka nav šādu kaitīgo organismu, kas pārnēsā vīrusus, konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.

Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie bāzes mātesaugi vai bāzes materiāls tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētajiem bāzes mātesaugiem vai bāzes materiālam.

2. Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.

3. Attiecībā uz 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

18. pants

Prasības attiecībā uz bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu

1. Bāzes mātesaugus un bāzes materiālu uztur laukos, kas izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem – gaisā sastopamiem slimības pārnēsātājiem, sakņu kontakta, savstarpējas inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.

2. Šā panta 1. punktā minētais lauku izolācijas attālums ir atkarīgs no reģionāliem apstākļiem, pavairošanas materiāla veida, kaitīgo organismu klātbūtnes attiecīgajā teritorijā un saistītajiem riskiem, par ko informē atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālas pārbaudes rezultātiem.

19. pants

Multiplicēšanas nosacījumi

1. Bāzes mātesaugus, kas tiek audzēti no pirmsbāzes materiāla, 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt vairākās paaudzēs, lai iegūtu vajadzīgo skaitu bāzes mātesaugu. Bāzes mātesaugus multiplicē saskaņā ar 13. pantu vai multiplicē, izmantojot mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu. Bāzes mātesaugu maksimāli pieļaujamais paaudžu skaits un maksimāli pieļaujamais dzīves ilgums ir noteikts V pielikumā attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām.

2. Ja tiek atļautas vairākas bāzes mātesaugu paaudzes, katru paaudzi, izņemot pirmo, drīkst atvasināt no jebkuras iepriekšējās paaudzes.

3. Dažādas pavairošanas materiāla paaudzes uzglabā atsevišķi.







3. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz sertificētu materiālu

20. pants

Prasības attiecībā uz sertificēta materiāla sertificēšanu

1. Pavairošanas materiālu, izņemot mātesaugus, un augļaugus pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētu materiālu, ja tie atbilst šā panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītajām prasībām.

2. Pavairošanas materiālu un augļaugus pavairo no sertificēta mātesauga.

Sertificēts mātesaugs atbilst vienai no šīm prasībām:

a) tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla;

b) tas ir audzēts no bāzes materiāla.

3. Pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst 7. pantā, 8. panta 6. punktā, 12. pantā, 21. pantā un 22. pantā izklāstītajām prasībām.

4. Pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst 21. pantā izklāstītajām veselības prasībām.

Pavairošanas materiālu un augļaugus pavairo no sertificēta mātesauga, kas atbilst 22. pantā izklāstītajām augsnes prasībām.

5. Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētu materiālu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam, 8. panta 6. punktā izklāstītajām prasībām un 12., 21. un 22. panta papildu prasībām.

6. Šajā iedaļā jebkuru atsauci 3. un 5. punktā minētajos noteikumos uz pirmsbāzes mātesaugiem uzskata par atsauci uz sertificētiem mātesaugiem un jebkuru atsauci uz pirmsbāzes materiālu uzskata par atsauci uz sertificētu materiālu.

7. Ja sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls vairs neatbilst 7. panta, 8. panta 6. punkta, 12. panta, 21. panta un 22. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificēta materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. iedaļā izklāstītajām prasībām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

8. Ja potcelms, kas nepieder pie kādas šķirnes, ir sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls, kas vairs neatbilst 8. panta 6. punkta, 12. panta, 21. panta un 22. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificēta materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. iedaļā izklāstītajām prasībām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.

▼M1

21. pants

Veselības prasības attiecībā uz sertificētiem mātesaugiem un sertificētu materiālu

1. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls ir bez RNKO, kas norādīti I un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, un uz šādu mātesaugu vai materiālu attiecas IV pielikuma prasības. Šādu vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no sertificētā mātesauga vai sertificētā materiāla un testē tos, lai noteiktu, vai tajos ir RNKO, kas norādīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, un uz šādu mātesaugu vai materiālu attiecas IV pielikuma prasības.

Ja rodas šaubas par I pielikumā norādīto minēto RNKO klātbūtni, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā sertificētā mātesauga vai sertificētā materiāla un testē tos.

2. Šā panta 1. punktā paredzētajai paraugu ņemšanai un testēšanai dalībvalstis piemēro EPPO noteiktos vai citus starptautiski atzītos protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs paraugus iesniedz laboratorijām, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

3. Ja testējot attiecīgo ģinti vai sugu, tai tiek atrasts jebkurš no I un II pielikumā norādītajiem RNKO, piegādātājs nošķir invadēto sertificēto mātesaugu vai sertificēto materiālu atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificētā materiāla saskaņā ar 20. panta 7. vai 8. punktu vai veic atbilstošus pasākumus saskaņā ar IV pielikumu.

4. Pasākumi attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, ar kuriem nodrošina 1. punktā minēto prasību izpildi, ir noteikti IV pielikumā.

5. Šā panta 1. punktu nepiemēro sertificētiem mātesaugiem un sertificētam materiālam krioprezervācijas laikā.

▼B

22. pants

▼M1

Augsnes prasības attiecībā uz sertificētiem mātesaugiem un sertificētu materiālu

▼B

1. Sertificētus mātesaugus drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. To, ka nav šādu kaitīgo organismu, kas pārnēsā vīrusus, konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.

Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie sertificētie mātesaugi tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētiem sertificētiem mātesaugiem vai sertificētam materiālam.

2. Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesamību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.

▼M1

Ja vien nav norādīts citādi, paraugu ņemšanu un testēšanu neveic sertificētiem augļaugiem.

▼B

3. Attiecībā uz 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma nodrošina šos protokolus citām dalībvalstīm un Komisijai.







4. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz CAC materiālu

23. pants

Nosacījumi attiecībā uz CAC materiālu, izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes

1. CAC materiālu, izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, drīkst laist tirgū tikai tad, ja konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:

a) tas ir pavairots no identificēta materiālu avota, ko piegādātājs ir reģistrējis;

b) tas atbilst šķirnes aprakstam saskaņā ar 25. pantu;

c) tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām;

d) tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem.

2. Piegādātājs veic darbības, lai atbilstu 1. punktā izklāstītajām prasībām.

3. Ja CAC materiāls vairs neatbilst 1. punktā izklāstītajām prasībām, piegādātājs veic vienu no šīm darbībām:

a) nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai

b) veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

24. pants

Nosacījumi attiecībā uz CAC materiālu saistībā ar potcelmiem, kas nepieder pie kādas šķirnes

1. Attiecībā uz potcelmiem, kas nepieder pie kādai šķirnes, CAC materiāls atbilst šādām prasībām:

a) tas atbilst šķirnes aprakstam;

b) tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām;

c) tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem.

2. Piegādātājs veic pasākumus, lai atbilstu šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām.

3. Ja CAC materiāls vairs neatbilst šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām, piegādātājs veic vienu no šīm darbībām:

a) nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai

b) veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

25. pants

Atbilstība šķirnes aprakstam

1. CAC materiāla atbilstību šķirnes aprakstam nosaka, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Minētā novērošana pamatojas uz vienu no šiem elementiem:

a) reģistrēto šķirņu oficiālo aprakstu, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES, un to šķirņu oficiālo aprakstu, kuras ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

b) aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES;

c) aprakstu, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

d) oficiāli atzītu šķirnes aprakstu, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 2. punkta c) apakšpunkta iii) punktā.

2. CAC materiāla atbilstību šķirnes aprakstam regulāri pārbauda, veicot attiecīgā CAC materiāla šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu.

▼M1

26. pants

Veselības prasības attiecībā uz CAC materiālu

1. Piegādātājam ražošanas posmā veicot CAC materiāla vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka CAC materiāls ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas norādīti I un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, ja vien IV pielikumā nav noteikts citādi.

Piegādātājs ņem paraugus no identificētā materiālu avota vai CAC materiāla un testē tos, lai noteiktu, vai tajos ir RNKO, kas norādīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju, un uz šādiem materiāliem attiecas IV pielikuma prasības.

Ja rodas šaubas par I pielikumā norādīto RNKO klātbūtni, piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā identificētā materiālu avota vai CAC materiāla un testē tos.

Pēc ražošanas posma beigām partijās esošu CAC pavairošanas materiālu un CAC augļaugus drīkst tirgot tikai tad, ja piegādātāja veiktajā vizuālajā pārbaudē ir konstatēts, ka tie ir brīvi no I un II pielikumā norādīto kaitīgo organismu pazīmēm vai simptomiem.

Piegādātājs attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kategoriju veic pasākumus, ar kuriem nodrošina 1. punktā minēto prasību izpildi, saskaņā ar IV pielikumu.

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro CAC materiālam krioprezervācijas laikā.

▼B

27. pants

Prasības attiecībā uz defektiem

Vizuālajās pārbaudēs konstatē, ka CAC materiāls ir praktiski bez defektiem. Bojājumus, krāsas pārmaiņas, rētaudus vai izkalšanu uzskata par defektiem, ja tie ietekmē pavairošanas materiāla kvalitāti un lietderību.

▼M1

27.a pants

Prasības attiecībā uz ražošanas vietas daļu, ražošanas vietu vai apgabalu

Pavairošanas materiālu un augļaugus ražo, ievērojot ne vien 9., 10., 11., 16., 17., 21., 22. un 26. pantā noteiktās veselības un augsnes prasības, bet arī IV pielikuma prasības attiecībā uz ražošanas vietas daļu, ražošanas vietu vai apgabalu, lai ierobežotu minētajā pielikumā norādīto RNKO klātbūtni attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

▼B







3. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS PIEGĀDĀTĀJIEM, KAS IESAISTĪTI PAVAIROŠANAS MATERIĀLA UN AUGĻAUGU RAŽOŠANĀ VAI ATAUDZĒŠANĀ

28. pants

Plāns ražošanas procesa kritisko punktu noteikšanai un uzraudzībai

Pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas laikā dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām izstrādā plānu ražošanas procesa kritisko punktu noteikšanai un uzraudzībai. Plāns attiecas vismaz uz šādiem elementiem:

a) augu atrašanās vieta un skaits;

b) to kultivācijas laiks;

c) pavairošanas darbības;

d) iepakošanas, uzglabāšanas un transportēšanas darbības.

29. pants

Uzraudzības informācijas saglabāšana, lai tā būtu pieejama pārbaudei

1. Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji glabā dokumentus ar informāciju par kritisko punktu uzraudzību, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā, un pēc pieprasījuma iesniedz tos pārbaudei.

2. Šie dokumenti ir pieejami vismaz trīs gadus kopš attiecīgā materiāla ražošanas.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji glabā dokumentus par lauka pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu tik ilgi, kamēr viņi kontrolē attiecīgo pavairošanas materiālu vai augļaugus, un vismaz trīs gadus pēc tam, kad minētais pavairošanas materiāls un augļaugi ir likvidēti vai laisti tirgū.







4. NODAĻA

OFICIĀLĀS PĀRBAUDES

30. pants

Vispārīgās prasības attiecībā uz oficiālajām pārbaudēm

1. Oficiālās pārbaudes ir vizuālās pārbaudes un vajadzības gadījumā paraugu ņemšana un testēšana.

2. Oficiālo pārbaužu laikā atbildīgā oficiālā iestāde īpašu uzmanību pievērš tam, vai:

a) piegādātājs faktiski izmanto piemērotas metodes, lai pārbaudītu katru ražošanas procesa kritisko punktu;

b) piegādātāja personāls kopumā ir kompetents veikt pasākumus, kas izklāstīti Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgās oficiālās iestādes izstrādā un glabā dokumentus par visu veikto lauka pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas rezultātiem un datumiem.







5. NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

31. pants

Transponēšana

1. Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2016. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties nosūta Komisijai minēto normatīvo un administratīvo aktu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2017. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos normatīvos un administratīvos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā iekļaujama šāda atsauce.

2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

32. pants

Pārejas noteikumi

Dalībvalstis līdz 2022. gada 31. decembrim var atļaut savā teritorijā laist tirgū pavairošanas materiālu un augļaugus, kas ražoti no pirmsbāzes, bāzes un sertificētiem mātesaugiem vai CAC materiāla, kurš pastāvēja līdz 2017. gada 1. janvārim un līdz 2022. gada 31. decembrim ir oficiāli sertificēts vai atbilst nosacījumiem, lai kvalificētu kā CAC materiālu. Laižot tirgū, šādu pavairošanas materiālu un augļaugus identificē, marķējumā un dokumentā norādot atsauci uz šo pantu.

33. pants

Atcelšana

Direktīva 93/48/EEK un Direktīva 93/64/EEK tiek atceltas.

34. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

35. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

▼M1









I PIELIKUMS

To reglamentēto nekarantīnas organismu saraksts, kuru klātbūtnes noteikšanai jāveic vizuālā pārbaude un – šaubu gadījumā – paraugu ņemšana un testēšana, ievērojot 9. panta 1. punktu, 10. panta 1. punktu, 16. panta 1. punktu, 21. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu







Ģints vai suga RNKO Castanea sativa Mill. Sēnes un oomicētes Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr [ENDOPA] Mycosphaerella punctiformis Verkley & U. Braun [RAMUEN] Phytophthora cambivora (Petri) Buisman [PHYTCM] Phytophthora cinnamomi Rands [PHYTCN] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Kastaņu mozaīkas izraisītājs Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. Sēnes un oomicētes Phytophthora citrophthora (R.E.Smith & E.H.Smith) Leonian [PHYTCO ] Phytophthora nicotianae var. parasitica (Dastur) Waterhouse [PHYTNP] Kukaiņi un ērces Aleurothrixus floccosus Maskell [ALTHFL] Parabemisia myricae Kuwana [PRABMY] Nematodes Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Tylenchulus semipenetrans Cobb [TYLESE] Corylus avellana L. Baktērijas Pseudomonas avellanae Janse et al. [PSDMAL] Xanthomonas arboricola pv. Corylina (Miller, Bollen, Simmons, Gross & Barss) Vauterin, Hoste, Kersters & Swings [XANTCY] Sēnes un oomicētes Armillariella mellea (Vahl) Kummer [ARMIME] Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold [VERTAA] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Phytoptus avellanae Nalepa [ERPHAV] Cydonia oblonga Mill. un Pyrus L. Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. [ERWIAM] Pseudomonas syringae pv. Syringae van Hall [PSDMSY] Sēnes un oomicētes Armillariella mellea (Vahl) Kummer [ARMIME] Chondrostereum purpureum Pouzar [STERPU] Glomerella cingulata (Stoneman) Spaulding & von Schrenk [GLOMCI] Neofabraea alba Desmazières [PEZIAL] Neofabraea malicorticis Jackson [PEZIMA] Neonectria ditissima (Tulasne & C. Tulasne) Samuels & Rossman [NECTGA] Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Sclerophora pallida Yao & Spooner [SKLPPA] Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold [VERTAA] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Eriosoma lanigerum Hausmann [ERISLA] Psylla spp. Geoffroy [1PSYLG] Nematodes Meloidogyne hapla Chitwood [MELGHA] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Ficus carica L. Baktērijas Xanthomonas campestris pv. fici (Cavara) Dye [XANTFI] Sēnes un oomicētes Armillariella mellea (Vahl) Kummer [ARMIME] Kukaiņi un ērces Ceroplastes rusci Linnaeus [CERPRU] Nematodes Heterodera fici Kirjanova [HETDFI] Meloidogyne arenaria Chitwood [MELGAR] Meloidogyne incognita (Kofold & White) Chitwood [MELGIN] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Vīģu mozaīkas izraisītājs [FGM000] Fragaria L. Baktērijas Candidatus Phlomobacter fragariae Zreik, Bové & Garnier [PHMBFR] Sēnes un oomicētes Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu [PODOAP] Rhizoctonia fragariae Hussain & W.E.McKeen [RHIZFR] Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold [VERTAA] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Chaetosiphon fragaefolii Cockerell [CHTSFR] Phytonemus pallidus Banks [TARSPA] Nematodes Ditylenchus dipsaci (Kuehn) Filipjev [DITYDI] Meloidogyne hapla Chitwood [MELGHA] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Candidatus Phytoplasma asteris Lee et al. [PHYPAS] Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. [PHYPAU] Candidatus Phytoplasma fragariae Valiunas, Staniulis & Davis [PHYPFG] Candidatus Phytoplasma pruni [PHYPPN] Candidatus Phytoplasma solani Quaglino et al. [PHYPSO] Clover phyllody fitoplazma [PHYP03] Zemenāju pavairošanas slimības fitoplazma [PHYP75] Juglans regia L. Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Xanthomonas arboricola pv. Juglandi (Pierce) Vauterin et al. [XANTJU] Sēnes un oomicētes Armillariella mellea (Vahl) Kummer [ARMIME] Chondrostereum purpureum Pouzar [STERPU] Neonectria ditissima (Tulasne & C. Tulasne) Samuels & Rossman [NECTGA] Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Kukaiņi un ērces Epidiaspis leperii Signoret [EPIDBE] Pseudaulacaspis pentagona Targioni-Tozzetti [PSEAPE] Quadraspidiotus perniciosus Comstock [QUADPE] Malus Mill. Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. [ERWIAM] Pseudomonas syringae pv. Syringae van Hall [PSDMSY] Sēnes un oomicētes Armillariella mellea (Vahl) Kummer [ARMIME] Chondrostereum purpureum Pouzar [STERPU] Glomerella cingulata (Stoneman) Spaulding & von Schrenk [GLOMCI] Neofabraea alba Desmazières [PEZIAL] Neofabraea malicorticis Jackson [PEZIMA] Neonectria ditissima (Tulasne & C. Tulasne) Samuels & Rossman [NECTGA] Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Sclerophora pallida Yao & Spooner [SKLPPA] Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold [VERTAA] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Eriosoma lanigerum Hausmann [ERISLA] Psylla spp. Geoffroy [1PSYLG] Nematodes Meloidogyne hapla Chitwood [MELGHA] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Olea europaea L. Baktērijas Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi (Smith) Gardan et al. [PSDMSA] Nematodes Meloidogyne arenaria Chitwood [MELGAR] Meloidogyne incognita (Kofold & White) Chitwood [MELGIN] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Olīvu lapu dzeltēšanas vīruss [OLYAV0] Olīvu lapu dzīslu dzeltēšanas vīruss [OVYAV0] Olīvu dzeltenplankumainības un samazināšanās vīruss [OYMDAV] Pistacia vera L. Sēnes un oomicētes Phytophthora cambivora (Petri) Buisman [PHYTCM] Phytophthora cryptogea Pethybridge & Lafferty [PHYTCR] Rosellinia necatrix Prillieux [ROSLNE] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Nematodes Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Prunus domestica L. un Prunus dulcis (Miller) Webb Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Pseudomonas syringae pv. morsprunorum (Wormald) Young, Dye & Wilkie [PSDMMP] Sēnes un oomicētes Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Pseudaulacaspis pentagona Targioni-Tozzetti [PSEAPE] Quadraspidiotus perniciosus Comstock [QUADPE] Nematodes Meloidogyne arenaria Chitwood [MELGAR] Meloidogyne incognita (Kofold & White) Chitwood [MELGIN] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Prunus armeniaca L. Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Pseudomonas syringae pv. morsprunorum (Wormald) Young, Dye & Wilkie [PSDMMP] Pseudomonas syringae pv. Syringae van Hall [PSDMSY] Pseudomonas viridiflava (Burkholder) Dowson [PSDMVF] Sēnes un oomicētes Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Pseudaulacaspis pentagona Targioni-Tozzetti [PSEAPE] Quadraspidiotus perniciosus Comstock [QUADPE] Nematodes Meloidogyne arenaria Chitwood [MELGAR] Meloidogyne incognita (Kofold & White) Chitwood [MELGIN] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Prunus avium L. un Prunus cerasus L. Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Pseudomonas syringae pv. morsprunorum (Wormald) Young, Dye & Wilkie [PSDMMP] Sēnes un oomicētes Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Kukaiņi un ērces Quadraspidiotus perniciosus Comstock [QUADPE] Nematodes Meloidogyne arenaria Chitwood [MELGAR] Meloidogyne incognita (Kofold & White) Chitwood [MELGIN] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Prunus persica (L.) Batsch un Prunus salicina Lindley Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Pseudomonas syringae pv. morsprunorum (Wormald) Young, Dye & Wilkie [PSDMMP] Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier, Luisetti &. Gardan) Young, Dye & Wilkie [PSDMPE] Sēnes un oomicētes Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Kukaiņi un ērces Pseudaulacaspis pentagona Targioni-Tozzetti [PSEAPE] Quadraspidiotus perniciosus Comstock [QUADPE] Nematodes Meloidogyne arenaria Chitwood [MELGAR] Meloidogyne incognita (Kofold & White) Chitwood [MELGIN] Meloidogyne javanica Chitwood [MELGJA] Pratylenchus penetrans (Cobb) Filipjev & Schuurmans-Stekhoven [PRATPE] Pratylenchus vulnus Allen & Jensen [PRATVU] Ribes L. Sēnes un oomicētes Diaporthe strumella (Fries) Fuckel [DIAPST] Microsphaera grossulariae (Wallroth) Léveillé [MCRSGR] Podosphaera mors-uvae (Schweinitz) Braun & Takamatsu [SPHRMU] Kukaiņi un ērces Cecidophyopsis ribis Westwood [ERPHRI] Dasineura tetensi Rübsaamen [DASYTE] Pseudaulacaspis pentagona Targioni-Tozzetti [PSEAPE] Quadraspidiotus perniciosus Comstock [QUADPE] Tetranychus urticae Koch [TETRUR] Nematodes Aphelenchoides ritzemabosi (Schwartz) Steiner & Buhrer [APLORI] Ditylenchus dipsaci (Kuehn) Filipjev [DITYDI] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Aukubas mozaīkas izraisītāja un upeņu dzeltēšanas izraisītāja apvienojums Rubus L. Baktērijas Agrobacterium spp. Conn [1AGRBG] Rhodococcus fascians Tilford [CORBFA] Sēnes un oomicētes Peronospora rubi Rabenhorst [PERORU] Kukaiņi un ērces Resseliella theobaldi Barnes [THOMTE] Vaccinium L. Baktērijas Agrobacterium tumefaciens (Smith & Townsend) Conn [AGRBTU] Sēnes un oomicētes Diaporthe vaccinii Shear [DIAPVA] Exobasidium vaccinii (Fuckel) Woronin [EXOBVA] Godronia cassandrae (anamorph Topospora myrtilli) Peck [GODRCA]









II PIELIKUMS

To reglamentēto nekarantīnas organismu saraksts, kuru klātbūtnes noteikšanai jāveic vizuālā pārbaude un – vajadzības gadījumā – paraugu ņemšana un testēšana, ievērojot 9. panta 2. un 4. punktu, 10. panta 1. punktu, 16. panta 1. punktu, 21. panta 1. punktu, 26. panta 1. punktu un IV pielikumu







Ģints vai suga RNKO Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf. Baktērijas Spiroplasma citri Saglio et al. [SPIRCI] Sēnes un oomicētes Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley [DEUTTR] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Citrus cristacortis izraisītājs [CSCC00] Citrus exocortis viroīds [CEVD00] Citrus impietratura izraisītājs [CSI000] Citrusaugu lapu plankumainības vīruss [CLBV00] Citrus psorosis vīruss [CPSV00] Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES) [CTV000] Citrusaugu raiblapainības vīruss [CVV000] Apiņu pundurainības viroīds [HSVD00] Corylus avellana L. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Cydonia oblonga Mill. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Gumijotas ābeļu koksnes izraisītājs [ARW000] Ābeļu stumbra rievainības vīruss [ASGV00] Ābeļu stumbra bedrainības vīruss [ASPV00] Bumbieru mizas nekrozes izraisītājs [PRBN00] Bumbieru mizas plaisāšanas izraisītājs [PRBS00] Bumbieru čūlveida vēža viroīds [PBCVD0] Raupjas bumbieru mizas izraisītājs [PRRB00] Cidoniju dzeltenplankumainības izraisītājs [ARW000] Fragaria L. Baktērijas Xanthomonas fragariae Kennedy & King [XANTFR] Sēnes un oomicētes Colletotrichum acutatum Simmonds [COLLAC] Phytophthora cactorum (Lebert & Cohn) J.Schröter [PHYTCC] Phytophthora fragariae C.J. Hickman [PHYTFR] Nematodes Aphelenchoides besseyi Christie [APLOBE] Aphelenchoides blastophthorus Franklin [APLOBL] Aphelenchoides fragariae (Ritzema Bos) Christie [APLOFR] Aphelenchoides ritzemabosi (Schwartz) Steiner & Buhrer [APLORI] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Arabis mozaīkas vīruss [ARMV00] Avenāju gredzenplankumainības vīruss [RPRSV0] Zemenāju lapu čokurošanās vīruss [SCRV00] Zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss [SLRSV0] Zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīruss [SMYEV0] Zemenāju plankumainības vīruss [SMOV00] Zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīruss [SVBV00] Tomātu melnās gredzenplankumainības vīruss [TBRV00] Juglans regia L. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ķiršu lapu ritināšanās vīruss [CLRV00] Malus Mill. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Ābolu bedrainības viroīds [ADFVD0] Ābeļu plakanzarainības izraisītājs [AFL000] Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Gumijotas ābeļu koksnes izraisītājs [ARW000] Ābolu mizas rētainības viroīds [ASSVD0] Ābeļu zvaigžņveida plaisāšanas izraisītājs [APHW00] Ābeļu stumbra rievainības vīruss [ASGV00] Ābeļu stumbra bedrainības vīruss [ASPV00] Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider [PHYPMA] Augļu slimības: sīki augļi [APCF00], sačokurojušies negatavi augļi [APGC00], bedraini augļi (Ben Davis), raupja miza [APRSK0], zvaigžņveida plaisāšana, rūsveida gredzenplankumainība [APLP00], rūsgani izaugumi Olea europaea L. Sēnes un oomicētes Verticillium dahliae Kleb [VERTDA] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Arabis mozaīkas vīruss [ARMV00] Ķiršu lapu ritināšanās vīruss [CLRV00] Zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss [SLRSV0] Prunus dulcis (Miller) Webb Baktērijas Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. [XANTPR] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Candidatus Phytoplasma prunorum Seemüller & Schneider [PHYPPR] Plūmju virālo baku vīruss [PPV000] Plūmju pundurainības vīruss [PDV000] Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss [PNRSV0] Prunus armeniaca L. Baktērijas Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. [XANTPR] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Aprikožu latentais vīruss [ALV000] Candidatus Phytoplasma prunorum Seemüller & Schneider [PHYPPR] Plūmju virālo baku vīruss [PPV000] Plūmju pundurainības vīruss [PDV000] Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss [PNRSV0] Prunus avium L. un Prunus cerasus L. Baktērijas Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. [XANTPR] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Arabis mozaīkas vīruss [ARMV00] Candidatus Phytoplasma prunorum Seemüller & Schneider [PHYPPR] Ķiršu zaļās gredzenplankumainības vīruss [CGRMV0] Ķiršu lapu ritināšanās vīruss [CLRV00] Ķiršu lapu plankumainības vīruss [CMLV00] Ķiršu nekrotiskās rūsveida plankumainības vīruss [CRNRM0] Sīko ķiršu vīruss 1 [LCHV10] un sīko ķiršu vīruss 2 [LCHV20] Plūmju virālo baku vīruss [PPV000] Plūmju pundurainības vīruss [PDV000] Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss [PNRSV0] Avenāju gredzenplankumainības vīruss [RPRSV0] Zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss [SLRSV0] Tomātu melnās gredzenplankumainības vīruss [TBRV00] Prunus L. hibrīdu gadījumā – Prunus domestica L., Prunus salicina Lindley un citas pret plūmju virālo baku vīrusu uzņēmīgas Prunus L. sugas Baktērijas Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. [XANTPR] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Candidatus Phytoplasma prunorum Seemüller & Schneider [PHYPPR] Mirabeļu latentās gredzenplankumainības vīruss [MLRSV0] Plūmju virālo baku vīruss [PPV000] Plūmju pundurainības vīruss [PDV000] Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss [PNRSV0] Prunus persica (L.) Batsch Baktērijas Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. [XANTPR] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Aprikožu latentais vīruss [ALV000] Candidatus Phytoplasma prunorum Seemüller & Schneider [PHYPPR] Persiku latentās mozaīkas viroīds [PLMVD0] Plūmju virālo baku vīruss [PPV000] Plūmju pundurainības vīruss [PDV000] Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss [PNRSV0] Zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss [SLRSV0] Pyrus L. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss [ACLSV0] Gumijotas ābeļu koksnes izraisītājs [ARW000] Ābeļu stumbra rievainības vīruss [ASGV00] Ābeļu stumbra bedrainības vīruss [ASPV00] Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider [PHYPPY] Bumbieru mizas nekrozes izraisītājs [PRBN00] Bumbieru mizas plaisāšanas izraisītājs [PRBS00] Bumbieru čūlveida vēža viroīds [PBCVD0] Raupjas bumbieru mizas izraisītājs [PRRB00] Cidoniju dzeltenplankumainības izraisītājs [ARW000] Ribes L. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Arabis mozaīkas vīruss [ARMV00] Upeņu pilnziedainības vīruss [BRAV00] Gurķu mozaīkas vīruss [CMV000] Ērkšķogu lapu dzīslu bālēšanas vīruss [GOVB00] Avenāju gredzenplankumainības vīruss [RPRSV0] Zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss [SLRSV0] Rubus L. Sēnes un oomicētes Phytophthora spp. de Bary [1PHYTG] Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās slimības un fitoplazmas Ābeļu mozaīkas vīruss [APMV00] Arabis mozaīkas vīruss [ARMV00] Kazenāju nekrozes vīruss [BRNV00] Candidatus Phytoplasma rubi Malembic-Maher et al. [PHYPRU] Gurķu mozaīkas vīruss [CMV000] Avenāju pundurainības vīruss [RBDV00] Avenāju lapu plankumainības vīruss [RLMV00] Avenāju gredzenplankumainības vīruss [RPRSV0] Avenāju dzīslu hlorozes vīruss [RVCV00] Avenāju dzeltenplankumainības izraisītājs [RYS000] Kazenāju un avenāju dzeltenā tīklojuma vīruss [RYNV00] Zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss [SLRSV0] Tomātu melnās gredzenplankumainības vīruss [TBRV00] Vaccinium L. Vīrusi, viroīdi, vīrusveidīgās sssssslimības un fitoplazmas Mellenāju mozaīkas ofiovīruss [BLMAV0] Mellenāju sarkanās gredzenplankumainības vīruss [BRRV00] Mellenāju iedegas vīruss [BLSCV0] Mellenāju šoka vīruss [BLSHV0] Mellenāju šaurlapainības vīruss [BSSV00] Candidatus Phytoplasma asteris Lee et al. [PHYPAS] Candidatus Phytoplasma pruni [PHYPPN] Candidatus Phytoplasma solani Quaglino et al. [PHYPSO] Dzērvenāju viltus ziedu fitoplazma [PHYPFB]









III PIELIKUMS

To reglamentēto nekarantīnas organismu saraksts, kuru klātbūtni augsnē reglamentē 11. panta 1. un 2. punkts, 17. panta 1. un 2. punkts un 22. panta 1. un 2. punkts







Ģints vai suga RNKO Fragaria L. Nematodes Longidorus attenuatus Hooper [LONGAT] Longidorus elongatus (de Man) Thorne & Swanger [LONGEL] Longidorus macrosoma Hooper [LONGMA] Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI] Juglans regia L. Nematodes Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI] Olea europaea L. Nematodes Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI] Pistacia vera L. Nematodes Xiphinema index Thorne & Allen [XIPHIN] Prunus avium L. un Prunus cerasus L. Nematodes Longidorus attenuatus Hooper [LONGAT] Longidorus elongatus (de Man) Thorne & Swanger [LONGEL] Longidorus macrosoma Hooper [LONGMA] Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI] Prunus domestica L., Prunus persica (L.) Batsch un Prunus salicina Lindley Nematodes Longidorus attenuatus Hooper [LONGAT] Longidorus elongatus (de Man) Thorne & Swanger [LONGEL] Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI] Ribes L. Nematodes Longidorus elongatus (de Man) Thorne & Swanger [LONGEL] Longidorus macrosoma Hooper [LONGMA] Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI] Rubus L. Nematodes Longidorus attenuatus Hooper [LONGAT] Longidorus elongatus (de Man) Thorne & Swanger [LONGEL] Longidorus macrosoma Hooper [LONGMA] Xiphinema diversicaudatum (Mikoletzky) Thorne [XIPHDI]









IV PIELIKUMS

Prasības attiecībā uz pasākumiem atkarībā no ģints vai sugas un kategorijas, ievērojot 10. panta 4. punktu, 16. panta 4. punktu, 21. panta 4. punktu un 26. panta 2. punktu

Pavairošanas materiāls atbilst prasībām par Savienības karantīnas organismiem un aizsargājamās zonas karantīnas organismiem, kuras paredzētas īstenošanas aktos, kas pieņemti, ievērojot Regulu (ES) 2016/2031, kā arī pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot minētās regulas 30. panta 1. punktu.

Turklāt tas atkarībā no attiecīgās ģints vai sugas un kategorijas atbilst šādām prasībām:

1. Castanea sativa Mill.

(a) Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja rodas šaubas par I pielikumā norādīto RNKO klātbūtni, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

(b) Pirmsbāzes kategorija

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

Ja izņēmuma kārtā pirmsbāzes materiālu drīkst ražot laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, kā noteikts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2017/925 ( 2 ), attiecībā uz Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr piemēro šādas prasības:

i) pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr, vai

ii) kopš pēdējā pilnā veģetācijas perioda sākuma ražošanas vietas daļā uz pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr simptomi.

(c) Bāzes kategorija

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) bāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr, vai

ii) kopš pēdējā pilnā veģetācijas perioda sākuma ražošanas vietas daļā uz bāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr simptomi.

d) Sertificētā kategorija un CAC kategorija

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) sertificētās kategorijas un CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr, vai

ii) kopš pēdējā pilnā veģetācijas perioda sākuma ražošanas vietas daļā uz sertificētās kategorijas un CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr simptomi vai

iii) sertificētās kategorijas un CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ar Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr simptomiem ir izrauti, bet pārējo pavairošanas materiālu un augļaugus pārbauda reizi nedēļā un vismaz trīs nedēļas pirms to nosūtīšanas ražošanas vietas daļā nav novēroti minētā kaitīgā organisma simptomi.

2. Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf.

a) Pirmsbāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga reizi gadā ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Spiroplasma citri Saglio et al. klātbūtni. No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un tos testē trīs gadus pēc tā apstiprināšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk – reizi trijos gados, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) klātbūtni.

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un testē tos sešus gadus pēc tā apstiprināšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk – reizi sešos gados, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES) un Spiroplasma citri Saglio et al., bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

b) Bāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES), Spiroplasma citri Saglio et al. un Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley klātbūtnes noteikšanai veic divas reizes gadā. Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā visu to I un II pielikumā norādīto RNKO noteikšanai, kas nav Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES), Spiroplasma citri Saglio et al. un Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley.

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja bāzes mātesaugi ir turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, reizi trīs gados no katra bāzes mātesauga ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) klātbūtni. No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas reizi trīs gados ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Spiroplasma citri Saglio et al. klātbūtni.

Ja bāzes mātesaugi nav turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, katru gadu no reprezentatīvas šādu augu daļas ņem paraugus un tos testē Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) un Spiroplasma citri Saglio et al. klātbūtnes noteikšanai, lai panāktu, ka visi mātesaugi tiek testēti reizi divos gados. Ja testēšanas rezultātā tiek atklāts Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES), no visiem bāzes mātesaugiem ražošanas vietas daļā ņem paraugus un testē tos. No reprezentatīvas tādu bāzes mātesaugu daļas, kas nav turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, reizi sešos gados ņem paraugus un testē tos, pamatojoties uz šādu augu inficēšanās riska novērtējumu, lai noteiktu tādu I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES) un Spiroplasma citri Saglio et al.

c) Sertificētā kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi divas reizes gadā veic attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (izolātiem, kas sastopami ES), Spiroplasma citri Saglio et al. un Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley. Vizuālo pārbaudi reizi gadā veic visu to I un II pielikumā norādīto RNKO noteikšanai, kas nav Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES), Spiroplasma citri Saglio et al. un Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley .

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja sertificēti mātesaugi ir turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, reizi četros gados no reprezentatīvas šādu augu daļas ņem paraugus un tos testē Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) klātbūtnes noteikšanai, lai panāktu, ka visi mātesaugi ir testēti reizi astoņos gados.

Ja sertificēti mātesaugi nav turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, reizi gadā no reprezentatīvas šādu mātesaugu daļas ņem paraugus un tos testē Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) klātbūtnes noteikšanai, lai panāktu, ka visi mātesaugi ir testēti reizi trīs gados. No reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas, kuri nav turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, ņem paraugus un testē tos, ja rodas šaubas par to I un II pielikumā minēto kaitīgo organismu klātbūtni, kas nav Citrus tristeza vīruss (izolāti, kas sastopami ES).

Ja testēšanas rezultāti attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (izolātiem, kas sastopami ES) ir pozitīvi, no visiem sertificētiem mātesaugiem ražošanas vietas daļā ņem paraugus un testē tos.

d) Bāzes kategorija un sertificētā kategorija

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) CAC pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Citrus tristeza vīrusa (izolātiem, kas sastopami ES) un Spiroplasma citri Saglio et al. un Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley, vai

ii) tāda bāzes kategorijas un sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu gadījumā, kas audzēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā uz šāda pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Spiroplasma citri Saglio et al. vai Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley simptomi, un pirms tirdzniecības šāds materiāls un augļaugi ir pakļauti pēc nejaušības principa veiktai paraugu ņemšanai un testēšanai, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusu (izolātus, kas sastopami ES), vai

iii) tāda sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu gadījumā, kas nav audzēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā šādam pavairošanas materiālam un augļaugiem nav novēroti Spiroplasma citri Saglio et al. vai Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley simptomi, un pirms tirdzniecības no reprezentatīvas materiāla daļas ir paņemti paraugi un veikta to testēšana, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusu (izolātus, kas sastopami ES), vai

iv) tāda sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu gadījumā, kas nav audzēti no kukaiņiem aizsargātās telpās: — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley vai Spiroplasma citri Saglio et al. simptomi ir novēroti ne vairāk kā 2 % sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti, un — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā no reprezentatīvas sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu daļas pirms tirdzniecības ir ņemti paraugi un veikti testi attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (izolātiem, kas sastopami ES), un ražošanas vietas daļā minētais vīruss ir konstatēts ne vairāk kā 2 % sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu. Šāds pavairošanas materiāls un augļaugi ir izrauti un nekavējoties iznīcināti. Tuvākajā apkārtnē esošais pavairošanas materiāls un augļaugi ir pakļauti pēc nejaušības principa veiktai paraugu ņemšanai un testēšanai, un viss šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kuros tika atrasts minētais vīruss, ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

e) CAC kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

CAC kategorijas pavairošanas materiālu un augļaugus iegūst no identificēta materiālu avota, kas, pamatojoties uz vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, ir atzīts par brīvu no II pielikumā minētajiem RNKO.

Ja identificētais materiālu avots ir turēts no kukaiņiem aizsargātās telpās, no reprezentatīvas šāda materiāla daļas reizi astoņos gados ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) klātbūtni.

Ja identificētais materiālu avots nav turēts no kukaiņiem aizsargātās telpās, no reprezentatīvas šāda materiāla daļas reizi trīs gados ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusa (izolātu, kas sastopami ES) klātbūtni.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) CAC pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Citrus tristeza vīrusa (izolātiem, kas sastopami ES) un Spiroplasma citri Saglio et al. un Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley vai

ii) tāda CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu gadījumā, kas audzēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā uz minētā pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Spiroplasma citri Saglio et al. vai Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley simptomi, un pirms tirdzniecības šāds materiāls un augļaugi ir pakļauti pēc nejaušības principa veiktai paraugu ņemšanai un testēšanai, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusu (izolātus, kas sastopami ES), vai

iii) pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā Spiroplasma citri Saglio et al. or Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley simptomi ir novēroti ne vairāk kā 2 % CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu, un visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti, un pirms tirdzniecības no reprezentatīvas materiāla daļas ir paņemti paraugi un veikta to testēšana, lai noteiktu Citrus tristeza vīrusu (izolātus, kas sastopami ES), vai

iv) tāda CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu gadījumā, kas nav audzēti no kukaiņiem aizsargātās telpās: — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā Spiroplasma citri Saglio et al. or Plenodomus tracheiphilus (Petri) Gruyter, Aveskamp & Verkley simptomi ir novēroti ne vairāk kā 2 % CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu, un šis pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti, un — pirms tirdzniecības pēdējā pilnajā veģetācijas periodā ražošanas vietas daļā no reprezentatīvas CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu daļas ir ņemti paraugi un testēti attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (izolāti, kas sastopami ES), un testēšanas rezultātā minētais vīruss ir konstatēts ne vairāk kā 2 % CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu. Šāds pavairošanas materiāls un augļaugi ir izrauti un nekavējoties iznīcināti. Tuvākajā apkārtnē esošais pavairošanas materiāls un augļaugi ir pakļauti ēc nejaušības principa veiktai paraugu ņemšanai un testēšanai, un viss šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kuros tika atrasts minētais vīruss, ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

3. Corylus avellana L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja rodas šaubas par I un II pielikumā norādīto RNKO klātbūtni, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

4. Cydonia oblonga Mill.

a) Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā veic vizuālas pārbaudes Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. noteikšanai. Lai noteiktu visus tos RNKO, kas nav Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al., vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

b) Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un testē tos piecpadsmit gadus pēc tā apstiprināšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi piecpadsmit gados, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav vīrusveidīgās slimības un viroīdi, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

Ja saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/925 izņēmuma kārtā pirmsbāzes materiālu atļauts ražot laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. piemēro šādas prasības:

i) pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al., vai

ii) pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ražošanas vietas daļā pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ir pārbaudīti, un viss pavairošanas materiāls un augļaugi ar Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. simptomiem un visi apkārt esošie saimniekaugi ir nekavējoties izrauti un iznīcināti.

c) Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas reizi piecpadsmit gados ņem paraugus un testē tos, pamatojoties uz šo augu inficēšanās riska novērtējumu, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav vīrusveidīgās slimības un viroīdi, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

d) Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas sertificēto mātesaugu daļas ņem paraugus un testē tos reizi piecpadsmit gados, pamatojoties uz šo augu inficēšanās riska novērtējumu, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav vīrusveidīgās slimības un viroīdi, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

Ja rodas šaubas par I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, no sertificētiem augļaugiem ņem paraugus un testē tos.

e) Bāzes kategorija un sertificētā kategorija

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) Bāzes kategorijas un sertificētās kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al., vai

ii) bāzes kategorijas un sertificētās kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ražošanas vietas daļā pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ir pārbaudīti, un viss pavairošanas materiāls un augļaugi ar Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. simptomiem, kā arī visi apkārt esošie saimniekaugi ir nekavējoties izrauti un iznīcināti.

f) CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja rodas šaubas par I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al., vai

ii) pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir pārbaudīti, un viss pavairošanas materiāls un augļaugi ar Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. simptomiem, kā arī visi apkārt esošie saimniekaugi ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

5. Ficus carica L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja rodas šaubas par I pielikumā minēto RNKO klātbūtni, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

6. Fragaria L.

a) Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic divas reizes gadā audzēšanas sezonā. Vizuāli pārbauda Fragaria L. lapotni, lai noteiktu Phytophthora fragariae C.J. Hickman klātbūtni.

Ja pavairošanas materiāls un augļaugi iegūti, izmantojot mikropavairošanas metodi, un turēti mazāk par trim mēnešiem, šajā laikposmā vizuālā pārbaude jāveic tikai vienu reizi.

b) Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un testē tos vienu gadu pēc tā apstiprināšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk vienu reizi audzēšanas sezonā, lai noteiktu II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

c) Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīva sakņu parauga ņem paraugus un veic to testēšanu, ja lapotnē ir Phytophthora fragariae C.J. Hickman simptomi. Ja vizuālajā pārbaudē ir novēroti neskaidri Arabis mozaīkas vīrusa, avenāju gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju lapu čokurošanās vīrusa, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīrusa, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīrusa un tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusa simptomi, veic paraugu ņemšanu un testēšanu. Ja rodas šaubas par to I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Arabis mozaīkas vīruss, Phytophthora fragariae C.J. Hickman, avenāju gredzenplankumainības vīruss, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss, zemenāju lapu čokurošanās vīruss, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīruss, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīruss un tomātu melnās gredzenplankumainības vīruss, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) — Phytophthora fragariae C.J. Hickman — Bāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Phytophthora fragariae C.J. Hickman, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā bāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu lapotnē nav novēroti Phytophthora fragariae C.J. Hickman simptomi, un viss inficētais pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī vismaz 5 m rādiusā esošie inficētie augi ir atzīmēti, nav vākti un tirgoti un pēc neinficētā pavairošanas materiāla un augļaugu novākšanas ir iznīcināti, — Xanthomonas fragariae Kennedy & King — Bāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Xanthomonas fragariae Kennedy & King, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā uz bāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Xanthomonas fragariae Kennedy & King simptomi, un visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

ii) — Phytophthora fragariae C.J. Hickman — Laikposms, kurā attiecīgais pavairošanas materiāls un augļaugi netiek audzēti, ir vismaz desmit gadi no Phytophthora fragariae C.J. Hickman konstatēšanas līdz nākamajai stādīšanai vai — ražošanas vietas daļā ir vesta lauku augsekas maiņas un augsnes slimību vēsture. — Xanthomonas fragariae Kennedy & King — Laikposms, kurā attiecīgais pavairošanas materiāls un augļaugi netiek audzēti, ir vismaz viens gads no Xanthomonas fragariae Kennedy & King konstatēšanas līdz nākamajai stādīšanai.

iii) Prasības attiecībā uz tiem RNKO, kas nav Xanthomonas fragariae Kennedy & King un Phytophthora fragariaeC.J. C.J. Hickman un kas nav vīrusi: — Pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā tā bāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu procentuālais daudzums, kuriem ir katra turpmāk minētā RNKO simptomi, nepārsniedz: — 0,05 % Aphelenchoides besseyi gadījumā, — 0,1 % zemenāju pavairošanas slimības fitoplazmas gadījumā, — 0,2 % Candidatus Phytoplasma asteris Lee et al. , Candidatus Phytoplasma pruni , Candidatus Phytoplasma solani Quaglino et al. , Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, Verticillium dahliae Kleb gadījumā, — 0,5 % Chaetosiphon fragaefolii Cockerell, Ditylenchus dipsaci (Kuehn) Filipjev, Meloidogyne hapla Chitwood, Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu gadījumā, — 1 % Pratylenchus vulnus Allen & Jensen gadījumā, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi apkārt esošie saimniekaugi ir izrauti un iznīcināti un — ja testēšanas rezultātā bāzes kategorijas pavairošanas materiālam un augļaugiem konstatē Arabis mozaīkas vīrusa, avenāju gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju lapu čokurošanās vīrusa, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīrusa, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīrusa un tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusa simptomus, attiecīgo pavairošanas materiālu un augļaugus izrauj un nekavējoties iznīcina.

iv) Prasības attiecībā uz visiem vīrusiem: pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā visu I un II pielikumā minēto vīrusu simptomi ir novēroti ne vairāk kā 1 % bāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

d) Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīva sakņu parauga ņem paraugus un veic to testēšanu, ja lapotnē ir Phytophthora fragariae C.J. Hickman simptomi. Ja vizuālajā pārbaudē ir novēroti neskaidri Arabis mozaīkas vīrusa, avenāju gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju lapu čokurošanās vīrusa, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīrusa, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīrusa un tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusa simptomi, veic paraugu ņemšanu un testēšanu. Ja rodas šaubas par to I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Arabis mozaīkas vīruss, Phytophthora fragariae C.J. Hickman, avenāju gredzenplankumainības vīruss, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss, zemenāju lapu čokurošanās vīruss, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīruss, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīruss un tomātu melnās gredzenplankumainības vīruss, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) — Phytophthora fragariae C.J. Hickman — Sertificētās kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir audzēti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Phytophthora fragariae C.J. Hickman, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā sertificētā pavairošanas materiāla un augļaugu lapotnē nav novēroti Phytophthora fragariae C.J. Hickman simptomi, un viss inficētais pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī vismaz 5 m rādiusā esošie inficētie augi apkārtnē ir atzīmēti, nav vākti un tirgoti un pēc neinficēto augu novākšanas ir iznīcināti, — Xanthomonas fragariae Kennedy & King — sertificētās kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Xanthomonas fragariae Kennedy & King, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā Xanthomonas fragariae Kennedy & King simptomi ir novēroti ne vairāk kā 2 % sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

ii) — Phytophthora fragariae C.J. Hickman — Laikposms, kurā attiecīgais pavairošanas materiāls un augļaugi netiek audzēti, ir vismaz desmit gadi no Phytophthora fragariae C.J. Hickman konstatēšanas līdz nākamajai stādīšanai vai — ražošanas vietas daļā ir vesta lauku augsekas maiņas un augsnes slimību vēsture. — Xanthomonas fragariae Kennedy & King — Laikposms, kurā attiecīgais pavairošanas materiāls un augļaugi netiek audzēti, ir vismaz viens gads no Xanthomonas fragariae Kennedy & King konstatēšanas līdz nākamajai stādīšanai.

iii) Prasības attiecībā uz tiem RNKO, kas nav Xanthomonas fragariae Kennedy & King un Phytophthora fragariae C.J. Hickman un kas nav vīrusi: — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā tā sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu procentuālais daudzums, kuriem ir katra turpmāk minētā RNKO simptomi, nepārsniedz: — 0,1 % Phytonemus pallidus Banks gadījumā, — 0,5 % Aphelenchoides besseyi Christie, zemenāju pavairošanas slimības fitoplazmas gadījumā, — 1 % Aphelenchoides fragariae (Ritzema Bos) Christie, Candidatus Phlomobacter fragariae Zreik, Bové & Garnier, Candidatus Phytoplasma asteris Lee et al ., Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. , Candidatus Phytoplasma fragariae Valiunas, Staniulis & Davis, Candidatus Phytoplasma pruni , Candidatus Phytoplasma solani Quaglino et al. , Chaetosiphon fragaefolii Cockerell, Clover phyllody fitoplazma, Ditylenchus dipsaci (Kuehn) Filipjev, Meloidogyne hapla Chitwood Chitwood, Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu, Pratylenchus vulnus Allen & Jensen, Rhizoctonia fragariae Hussain & W.E.McKeen gadījumā, — 2 %: Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, Verticillium dahliae Kleb gadījumā, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi apkārt esošie saimniekaugi ir izrauti un iznīcināti, un — ja testējot tiek atklāts sertificētās kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ar Arabis mozaīkas vīrusa, avenāju gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju lapu čokurošanās vīrusa, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīrusa, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīrusa un tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusa simptomiem, attiecīgo pavairošanas materiālu un augļaugus izrauj un nekavējoties iznīcina.

iv) Prasības attiecībā uz visiem vīrusiem: pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā visu I un II pielikumā minēto vīrusu simptomi ir novēroti ne vairāk kā 2 % sertificētās kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

e) CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīva sakņu parauga ņem paraugus un veic to testēšanu, ja lapotnē ir Phytophthora fragariae C.J. Hickman simptomi. Ja vizuālajā pārbaudē ir novēroti neskaidri Arabis mozaīkas vīrusa, avenāju gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju lapu čokurošanās vīrusa, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīrusa, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīrusa un tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusa simptomi, veic paraugu ņemšanu un testēšanu. Ja rodas šaubas par tādu I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Arabis mozaīkas vīruss, Phytophthora fragariae C.J. Hickman, avenāju gredzenplankumainības vīruss, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīruss, zemenāju lapu čokurošanās vīruss, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīruss, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīruss un tomātu melnās gredzenplankumainības vīruss, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

i) — Phytophthora fragariae C.J. Hickman — CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Phytophthora fragariae C.J. Hickman, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugu lapotnē nav novēroti Phytophthora fragariae C.J. Hickman simptomi, un viss inficētais pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī vismaz 5 m rādiusā esošie inficētie augi ir atzīmēti, nav vākti un tirgoti un pēc neinficētā pavairošanas materiāla un augļaugu novākšanas ir iznīcināti, — Xanthomonas fragariae Kennedy & King — CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Xanthomonas fragariae Kennedy & King, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā uz bāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Xanthomonas fragariae Kennedy & King simptomi, un visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā Xanthomonas fragariae Kennedy & King simptomi ir novēroti ne vairāk kā 5 % CAC kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem, un šāds pavairošanas materiāls un augļaugi, kā arī visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti.

ii) Prasības attiecībā uz vīrusiem: ja testēšanas rezultātā tiek atklāts CAC kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ar Arabis mozaīkas vīrusa, avenāju gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju lapu čokurošanās vīrusa, zemenāju latentās gredzenplankumainības vīrusa, zemenāju vieglās lapmalu dzeltēšanas vīrusa, zemenāju lapu dzīslu bālēšanas vīrusa un tomātu melnās gredzenplankumainības vīrusa simptomiem, attiecīgo pavairošanas materiālu un augļaugus izrauj un nekavējoties iznīcina.

7. Juglans regia L.

a) Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā.

b) Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra ziedoša pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un tos testē vienu gadu pēc tā apstiprināšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā, lai noteiktu II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, bet – šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

c) Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas reizi gadā ņem paraugus un testē tos, lai noteiktu I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, pamatojoties uz šo augu inficēšanās riska novērtējumu.

d) Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas sertificēto mātesaugu daļas ņem paraugus un testē tos reizi trīs gados, lai noteiktu I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, pamatojoties uz šo augu inficēšanās riska novērtējumu.

Ja rodas šaubas par I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, no sertificētiem augļaugiem ņem paraugus un veic to testēšanu.

e) CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Ja rodas šaubas par I un II pielikumā norādīto RNKO klātbūtni, veic paraugu ņemšanu un testēšanu.

8. Malus Mill.

a) Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālo pārbaudi veic reizi gadā.

b) Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un testē tos piecpadsmit gadus pēc tā apstiprināšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi piecpadsmit gados, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav vīrusveidīgās slimības un viroīdi, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

Prasības ražošanas vietas daļai, ražošanas vietai vai apgabalam

Ja saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/925 izņēmuma kārtā pirmsbāzes materiālu atļauts ražot laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, attiecībā uz Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider un Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. piemēro šādas prasības:

i) Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider — pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider, vai — pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ražošanas vietas daļā uz pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāla un augļaugiem nav novēroti Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider simptomi, un visi tuvākajā apkārtnē esošie augi ar simptomiem ir izrauti un nekavējoties iznīcināti;

ii) Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. — pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ir ražoti apgabalos, par kuriem zināms, ka tie ir brīvi no Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. , vai — pirmsbāzes kategorijas pavairošanas materiāls un augļaugi ražošanas vietas daļā pēdējā pilnajā audzēšanas sezonā ir pārbaudīti, un viss pavairošanas materiāls un augļaugi ar Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. simptomiem un visi apkārt esošie saimniekaugi ir nekavējoties izrauti un iznīcināti.

c) Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Tādu bāzes mātesaugu gadījumā, kas turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, no reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas reizi piecpadsmit gados ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider klātbūtni.

Tādu bāzes mātesaugu gadījumā, kas nav turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, no reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas reizi trīs gados ņem paraugus un tos testē, lai noteiktu Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider klātbūtni. No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas reizi piecpadsmit gados ņem paraugus un veic to testēšanu, pamatojoties uz šo augu inficēšanās riska novērtējumu, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider un citas vīrusveidīgās slimības un viroīdi, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

d) Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Tādu sertificētu mātesaugu gadījumā, kas turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, no reprezentatīvas sertificēto mātesaugu daļas ņem paraugus un veic to testēšanu reizi piecpadsmit gados, lai noteiktu Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider klātbūtni.

Tādu sertificētu mātesaugu gadījumā, kas nav turēti no kukaiņiem aizsargātās telpās, no reprezentatīvas šādu mātesaugu daļas ņem paraugus un tos testē reizi piecos gados, lai noteiktu Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider klātbūtni. No reprezentatīvas sertificēto mātesaugu daļas ņem paraugus un testē tos reizi piecpadsmit gados, pamatojoties uz šo augu inficēšanās riska novērtējumu, lai noteiktu to II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, kas nav Candidatus Phytoplasma mali Seemüller & Schneider un citas vīrusveidīgās slimības un viroīdi, bet šaubu gadījumā – arī I pielikumā minēto RNKO klātbūtni.

Ja rodas šaubas par I un II pielikumā minēto RNKO klātbūtni, no sertificētiem augļaugiem ņem paraugus un testē tos.

e) Bāzes kategorija un ser