02019L2034 — LV — 05.12.2019 — 000.002

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp)





Labota ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/2034

(2019. gada 27. novembris)

par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir paredzēti noteikumi, kas attiecas uz:

a) ieguldījumu brokeru sabiedrību sākotnējo kapitālu;

b) uzraudzības pilnvarām un instrumentiem ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālajai uzraudzībai, ko īsteno kompetentās iestādes;

c) ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ko īsteno kompetentās iestādes, veidā, kas ir saskanīgs ar Regulas (ES) 2019/2033 noteikumiem;

d) kompetentajām iestādēm piemērojamajām publiskošanas prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālā regulējuma un uzraudzības jomā.

2. pants

Darbības joma

1. Šo direktīvu piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām atļauja tiek izsniegta un kuras tiek uzraudzītas saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES.

▼C1

2. Atkāpjoties no 1. punkta, šīs direktīvas IV un V sadaļu nepiemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras minētas Regulas (ES) 2019/2033 1. panta 2. un 5. punktā un kuru atbilstību Direktīvas 2013/36/ES VII un VIII sadaļā paredzētajām prudenciālajām prasībām uzrauga saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 1. panta 2. punkta otro daļu un 1. panta 5. punkta trešo daļu.

▼B

3. pants

Definīcijas

1. Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: 1) “palīgpakalpojumu uzņēmums” ir uzņēmums, kura galvenā darbība ir nekustamā īpašuma iegūšana īpašumā vai pārvaldīšana, datu apstrādes pakalpojumu vadība vai līdzīga darbība, kas papildina vienas vai vairāku ieguldījumu brokeru sabiedrību galveno darbību; 2) “atļauja” ir ieguldījumu brokeru sabiedrības atļauja saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 5. pantu; 3) “filiāle” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 30) apakšpunktā definētā filiāle; 4) “ciešas attiecības” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 35) apakšpunktā definētās ciešas attiecības; 5) “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts publiskā iestāde vai struktūra, kas ir oficiāli atzīta valsts tiesību aktos un atbilstoši šiem aktiem ir pilnvarota uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar šo direktīvu konkrētās dalībvalsts uzraudzības sistēmas ietvaros; 6) “preču un emisijas kvotu dīleris” ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 150) apakšpunktā definētais preču un emisijas kvotu dīleris; 7) “kontrole” ir attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES ( 1 ) 22. pantā vai grāmatvedības standartos, kuri ieguldījumu brokeru sabiedrībai piemērojami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 ( 2 ), vai līdzīgas attiecības starp fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu; 8) “atbilstība grupas kapitāla kritērijam” ir ieguldījumu brokeru sabiedrības grupas mātesuzņēmuma atbilstība Regulas (ES) 2019/2033 8. panta prasībām; 9) “kredītiestāde” ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā definētā kredītiestāde; 10) “atvasināti instrumenti” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 ( 3 ) 2. panta 1. punkta 29) apakšpunktā definētie atvasinātie instrumenti; 11) “finanšu iestāde” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā definētā finanšu iestāde; 12) “dzimumneitrāla atalgojuma politika” ir Direktīvas 2013/36/ES, kā tā grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/878 ( 4 ), 3. panta 1. punkta 65) apakšpunktā definētā dzimumneitrālā atalgojuma politika; 13) “grupa” ir Direktīvas 2013/34/ES 2. panta 11) punktā definētā grupa; 14) “konsolidēts finanšu stāvoklis” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 11) apakšpunktā definētais konsolidētais finanšu stāvoklis; 15) “grupas uzraudzības iestāde” ir kompetentā iestāde, kas atbild par uzraudzību attiecībā uz Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrību un to ieguldījumu brokeru sabiedrību, kuras ir Savienības mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrību vai Savienības mātes jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību kontrolē, atbilstību grupas kapitāla kritērijam; 16) “piederības dalībvalsts” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 55) apakšpunkta a) punktā definētā piederības dalībvalsts; 17) “uzņēmēja dalībvalsts” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 56) apakšpunktā definētā uzņēmēja dalībvalsts; 18) “sākotnējais kapitāls” ir kapitāls, kurš ir nepieciešams, lai saņemtu ieguldījumu brokeru sabiedrības atļauju, un kura apjoms un veids ir norādīts 9. un 11. pantā; 19) “ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā definētā ieguldījumu brokeru sabiedrība; 20) “ieguldījumu brokeru sabiedrību grupa” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 25) apakšpunktā definētā ieguldījumu brokeru sabiedrību grupa; 21) “ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 23) apakšpunktā definētā ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība; 22) “ieguldījumu pakalpojumi un darbības” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 2) apakšpunktā definētie ieguldījumu pakalpojumi un darbības; 23) “vadības struktūra” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 36) apakšpunktā definētā vadības struktūra; 24) “vadības struktūra kā uzraudzības veicēja” ir vadības struktūra, kas veic vadības lēmumu pieņemšanas pārraudzību un uzraudzību; 25) “jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK ( 5 ) 2. panta 15) punktā definētā jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; 26) “jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība” ir mātesuzņēmums, kas nav finanšu pārvaldītājsabiedrība, ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība, kredītiestāde, ieguldījumu brokeru sabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība Direktīvas 2002/87/EK nozīmē, starp kuras meitasuzņēmumiem ir vismaz viena ieguldījumu brokeru sabiedrība; 27) “augstākā līmeņa vadība” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 37) apakšpunktā definētā augstākā līmeņa vadība; 28) “mātesuzņēmums” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 32) apakšpunktā definētais mātesuzņēmums; 29) “meitasuzņēmums” ir Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 33) apakšpunktā definētais meitasuzņēmums; 30) “sistēmisks risks” ir Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punkta 10) apakšpunktā definētais sistēmiskais risks; 31) “Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 56) apakšpunktā definētā Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība; 32) “Savienības mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 57) apakšpunktā definētā Savienības mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība; 33) “Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība” ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 58) apakšpunktā definētā Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība.

2. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 58. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo direktīvu, precizējot šā panta 1. punktā sniegtās definīcijas ar mērķi: a) nodrošināt šīs direktīvas vienveidīgu piemērošanu; b) šīs direktīvas piemērošanā ņemt vērā norises finanšu tirgos.







II SADAĻA

KOMPETENTĀS IESTĀDES

4. pants

Kompetento iestāžu norīkošana un pilnvaras

1. Dalībvalstis norīko vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kuras pilda šajā direktīvā un Regulā (ES) 2019/2033 paredzētās funkcijas un pienākumus. Dalībvalstis informē Komisiju, EBI un EVTI par minēto norīkošanu un, ja ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, par katras kompetentās iestādes funkcijām un pienākumiem.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes uzrauga ieguldījumu brokeru sabiedrību un attiecīgā gadījumā ieguldījumu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību darbības, lai izvērtētu to atbilstību šīs direktīvas un Regulas (ES) 2019/2033 prasībām.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir visas vajadzīgās pilnvaras, tostarp pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas saskaņā ar 14. pantu, iegūt informāciju, kas ir vajadzīga, lai izvērtētu ieguldījumu brokeru sabiedrību un attiecīgā gadījumā ieguldījumu pārvaldītājsabiedrību un jauktu finanšu pārvaldītājsabiedrību atbilstību šīs direktīvas un Regulas (ES) 2019/2033 prasībām, un izmeklēt iespējamos minēto prasību pārkāpumus.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir kompetence, resursi, darbspēja, pilnvaras un neatkarība, kas ir nepieciešami, lai pildītu funkcijas saistībā ar šajā direktīvā paredzēto prudenciālo uzraudzību, izmeklēšanu un sankcijām.

5. Dalībvalstis nosaka ieguldījumu brokeru sabiedrībām prasību sniegt kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas ir nepieciešama, lai izvērtētu ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un atbilstību Regulai (ES) 2019/2033. Ieguldījumu brokeru sabiedrību iekšējās kontroles mehānismi un administratīvās un grāmatvedības procedūras dod iespēju kompetentajām iestādēm jebkurā laikā pārbaudīt šo sabiedrību atbilstību minētajiem noteikumiem.

6. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības visus savus darījumus reģistrē un sistēmas un procesus, kam piemēro šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033, dokumentē tādā veidā, lai kompetentās iestādes varētu jebkurā laikā izvērtēt atbilstību valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, un atbilstību Regulai (ES) 2019/2033.

5. pants

Kompetento iestāžu rīcības brīvība piemērot atsevišķām ieguldījumu brokeru sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības

1. Kompetentās iestādes var nolemt piemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 1. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas veic kādu no darbībām, kuras uzskaitītas Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 3) un 6) punktā, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības konsolidēto aktīvu kopējā vērtība ir vienāda ar vai pārsniedz 5 miljardus EUR, kas aprēķināta kā vidējais rādītājs iepriekšējo 12 mēnešu laikā, un ja ir piemērojams viens vai vairāki no šādiem kritērijiem: a) ieguldījumu brokeru sabiedrība minētās darbības veic tādā mērogā, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības maksātnespēja vai nonākšana grūtībās varētu radīt sistēmisko risku; b) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir Regulas (ES) 2019/2033 4. panta 1. punkta 3) punktā definētais tīrvērtes dalībnieks; c) kompetentā iestāde uzskata to par pamatotu, ņemot vērā attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību apmēru, būtību, mērogu un sarežģītību, ievērojot samērīguma principu un ņemot vērā vienu vai vairākus šādus faktorus: i) ieguldījumu brokeru sabiedrības nozīmīgumu Savienības vai attiecīgās dalībvalsts ekonomikā; ii) ieguldījumu brokeru sabiedrības pārrobežu darbību nozīmību; iii) ieguldījumu brokeru sabiedrības savstarpējo saikni ar finanšu sistēmu.

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro preču un emisijas kvotu dīleriem, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem vai apdrošināšanas sabiedrībām.

3. Ja kompetentā iestāde nolemj piemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības ieguldījumu brokeru sabiedrībai saskaņā ar 1. punktu, uzrauga minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības atbilstību prudenciālajām prasībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII un VIII sadaļu.

4. Ja kompetentā iestāde nolemj atsaukt saskaņā ar 1. punktu pieņemtu lēmumu, tā nekavējoties informē ieguldījumu brokeru sabiedrību.

Jebkuru lēmumu, ko kompetentā iestāde pieņēmusi saskaņā ar 1. punktu, pārtrauc piemērot, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība vairs neatbilst minētajā punktā norādītajai robežvērtībai, kas aprēķināta 12 secīgu mēnešu periodā.

5. Kompetentās iestādes nekavējoties informē EBI par jebkuru lēmumu, kas pieņemts, ievērojot 1., 3. un 4. punktu.

6. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītos kritērijus un nodrošinātu to konsekventu piemērošanu.

EBI iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2020. gada 26. decembrim.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

6. pants

Sadarbība dalībvalstī

1. Kompetentās iestādes cieši sadarbojas ar publiskajām iestādēm vai struktūrām, kuras attiecīgajā dalībvalstī atbild par kredītiestāžu un finanšu iestāžu uzraudzību. Dalībvalstis pieprasa, lai minētās kompetentās iestādes un minētās publiskās iestādes vai struktūras nekavējoties apmainītos ar jebkādu informāciju, kas ir būtiska vai noderīga to funkciju un pienākumu izpildei.

2. Kompetentās iestādes, kas nav saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 67. pantu norīkotās iestādes, ievieš mehānismu sadarbībai ar minētajām iestādēm un visas tās informācijas apmaiņai, kas ir noderīga to attiecīgo funkciju un pienākumu izpildei.

7. pants

Sadarbība Eiropas finanšu uzraudzības sistēmā

1. Pildot savus pienākumus, kompetentās iestādes saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033 pieņemto tiesību normu piemērošanā ņem vērā uzraudzības instrumentu un uzraudzības prakses konverģenci.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka: a) kompetentās iestādes kā EFUS puses sadarbojas uzticēšanās un patiesas savstarpējas cieņas gaisotnē, jo īpaši, nodrošinot atbilstīgas, ticamas un izsmeļošas informācijas apmaiņu savā starpā un starp citām EFUS pusēm; b) kompetentās iestādes piedalās EBI darbībās un attiecīgā gadījumā arī uzraudzības iestāžu kolēģijās, kas minētas šīs direktīvas 48. pantā un Direktīvas 2013/36/ES 116. pantā; c) kompetentās iestādes dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbilstību pamatnostādnēm un ieteikumiem, ko EBI izdevusi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, un lai reaģētu uz brīdinājumiem un ieteikumiem, ko Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) izdevusi, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1092/2010 ( 6 ) 16. pantu; d) kompetentās iestādes cieši sadarbojas ar ESRK; e) kompetentajām iestādēm noteiktie uzdevumi un pilnvaras nekavē minētās kompetentās iestādes pildīt pienākumus kā EBI vai ESRK loceklēm vai saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033.

8. pants

Uzraudzības Savienības dimensija

Pildot savus vispārīgos pienākumus, katras dalībvalsts kompetentās iestādes, pamatojoties uz attiecīgajā laikā pieejamo informāciju, pienācīgi apsver savu lēmumu iespējamo ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti pārējās attiecīgajās dalībvalstīs, kā arī Savienībā kopumā, jo īpaši ārkārtas situācijās.







III SADAĻA

SĀKOTNĒJAIS KAPITĀLS

9. pants

Sākotnējais kapitāls

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls, kas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 15. pantu ir nepieciešams, lai saņemtu atļauju sniegt jebkurus ieguldījumu pakalpojumus vai veikt jebkuras ieguldījumu darbības, kas uzskaitīti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 3) un 6) punktā, ir 750 000 EUR.

2. Ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls, kas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 15. pantu ir nepieciešams, lai saņemtu atļauju sniegt jebkurus ieguldījumu pakalpojumus vai veikt jebkuras ieguldījumu darbības, kas uzskaitīti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 1), 2), 4), 5) un 7) punktā, ja šai sabiedrībai nav ļauts turēt klientu naudu vai klientiem piederošus vērtspapīrus, ir 75 000 EUR.

3. Ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls, kas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 15. pantu ir nepieciešams ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras nav šā panta 1., 2. un 4. punktā minētās sabiedrības, ir 150 000 EUR.

4. Tādas ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējais kapitāls, kura ir saņēmusi atļauju sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības, kas uzskaitīti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma A iedaļas 9) punktā, ja minētā ieguldījumu brokeru sabiedrība veic darījumus savā vārdā vai tai ir atļauts to darīt, ir 750 000 EUR.

10. pants

Atsauces uz sākotnējo kapitālu Direktīvā 2013/36/ES

Uzskata, ka no 2021. gada 26. jūnija atsauces citos Savienības aktos uz Direktīvā 2013/36/ES noteikto sākotnējā kapitāla apmēru aizstāj ar atsaucēm uz šīs direktīvas 9. pantā noteikto sākotnējā kapitāla apmēru šādi:

a) atsauces uz ieguldījumu brokeru sabiedrību sākotnējo kapitālu Direktīvas 2013/36/ES 28. pantā uzskata par atsaucēm uz šīs direktīvas 9. panta 1. punktu;

b) atsauces uz ieguldījumu brokeru sabiedrību sākotnējo kapitālu Direktīvas 2013/36/ES 29. un 31. pantā uzskata par atsaucēm uz šīs direktīvas 9. panta 2., 3. vai 4. punktu atkarībā no ieguldījumu brokeru sabiedrības ieguldījumu pakalpojumu un darbību veida;

c) atsauces uz sākotnējo kapitālu Direktīvas 2013/36/ES 30. pantā uzskata par atsaucēm uz šīs direktīvas 9. panta 1. punktu.

11. pants

Sākotnējā kapitāla sastāvs

Ieguldījumu brokeru sabiedrības sākotnējo kapitālu veido saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 9. pantu.







IV SADAĻA

PRUDENCIĀLĀ UZRAUDZĪBA







1. NODAĻA

Prudenciālās uzraudzības principi







1. iedaļa

Piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetence un pienākumi

12. pants

Piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu kompetence

Neskarot šīs direktīvas noteikumus, kas nosaka uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu atbildību, par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību ir atbildīgas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes.

13. pants

Sadarbība starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm

1. Dažādu dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas savu pienākumu izpildē, ievērojot šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033, jo īpaši, bez kavēšanās apmainoties ar informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ieskaitot: a) informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības un īpašumtiesību struktūru; b) informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības atbilstību pašu kapitāla prasībām; c) informāciju par atbilstību ieguldījumu brokeru sabiedrības koncentrācijas riska prasībām un likviditātes prasībām; d) informāciju par ieguldījumu brokeru sabiedrības administratīvajām un grāmatvedības procedūrām un iekšējās kontroles mehānismiem; e) jebkādus citus nozīmīgus faktorus, kas var ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrības radīto risku.

2. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties nodrošina uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm visu informāciju un konstatējumus par potenciālajām problēmām un riskiem, ko ieguldījumu brokeru sabiedrība rada klientu aizsardzībai un finanšu sistēmas stabilitātei uzņēmējā dalībvalstī un ko tās ir konstatējušas, uzraugot ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības.

3. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, saņēmušas uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu sniegto informāciju, rīkojas, veicot visus pasākumus, kas nepieciešami 2. punktā minēto potenciālo problēmu un risku novēršanai un labošanai. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes pēc uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma detalizēti paskaidro, kā tās ir ņēmušas vērā uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu nodrošināto informāciju un konstatējumus.

4. Ja pēc 2. punktā minētās informācijas un konstatējumu paziņošanas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes uzskata, ka piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nav veikušas 3. punktā minētos nepieciešamos pasākumus, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var, iepriekš informējušas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, EBI un EVTI, veikt piemērotus pasākumus, lai aizsargātu klientus, kuriem tiek sniegti pakalpojumi, vai lai aizsargātu finanšu sistēmas stabilitāti.

Kompetentās iestādes var vērsties pie EBI par gadījumiem, kad pieprasījums sadarboties, jo īpaši pieprasījums apmainīties ar informāciju, ir noraidīts vai uz to nav atbildēts samērīgā termiņā. Attiecībā uz šādiem gadījumiem, Neskarot LESD 258. pantu, EBI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu. EBI var palīdzēt kompetentajām iestādēm panākt vienošanos par informācijas apmaiņu saskaņā ar šo pantu arī pēc savas iniciatīvas saskaņā ar minētās regulas19. panta 1. punkta otro daļu.

5. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas nepiekrīt uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu pasākumiem, var vērsties ar šo jautājumu EBI, kura rīkojas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantā noteikto procedūru. Ja EBI rīkojas saskaņā ar minēto pantu, tā savu lēmumu pieņem viena mēneša laikā.

6. Lai izvērtētu Regulas (ES) 2019/2033 23. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minēto nosacījumu, ieguldījumu brokeru sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt tīrvērtes dalībnieka piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegt informāciju par drošības rezerves modeli un parametriem, kas izmantoti attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības drošības rezerves prasību aprēķināšanai.

7. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā precizē prasības attiecībā uz šā panta 1. un 2. punktā minētās informācijas veidu un būtību.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

8. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka standarta veidlapas, veidnes un procedūras prasībām par tādas informācijas apmaiņu, lai sekmētu ieguldījumu brokeru sabiedrību uzraudzību.

Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

9. EBI 7. un 8. punktā minētos tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2021. gada 26. jūnijam.

14. pants

Citā dalībvalstī uzņēmējdarbību veicošu filiāļu pārbaudes uz vietas un inspicēšana

1. Uzņēmējas dalībvalstis paredz, ka tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas saņēmusi atļauju citā dalībvalstī, darbojas tās teritorijā ar filiāles starpniecību, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes var pēc uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestāžu informēšanas pašas vai ar to personu starpniecību, kuras tās norīko šim nolūkam, veikt 13. panta 1. punktā minētās informācijas pārbaudes uz vietas un inspicēt šādas filiāles.

2. Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ir pilnvarotas uzraudzības nolūkā un tad, ja tās to uzskata par vajadzīgu uzņēmējas dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitātes labad, katrā atsevišķā gadījumā veikt to darbību pārbaudes uz vietas un inspekcijas, kuras ieguldījumu brokeru sabiedrību filiāles veic to teritorijā, un pieprasīt filiālei sniegt informāciju par tās darbību.

Pirms šādu pārbaužu un inspekciju veikšanas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties apspriežas ar piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

Pēc iespējas drīz pēc minēto pārbaužu un inspekciju pabeigšanas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes paziņo piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm iegūto informāciju un konstatējumus, kas attiecas uz attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības riska novērtējumu.







2. iedaļa

Dienesta noslēpums un pienākums sniegt informāciju

15. pants

Dienesta noslēpums un apmaiņa ar konfidenciālu informāciju

1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām iestādēm un visām personām, kas strādā vai ir strādājušas minētajās kompetentajās iestādēs, ieskaitot Direktīvas 2014/65/ES 76. panta 1. punktā minētās personas, ir saistošs pienākums ievērot dienesta noslēpumu šīs direktīvas un Regulas (ES) 2019/2033 nolūkos.

Konfidenciālu informāciju, ko šādas kompetentās iestādes un personas saņem pienākumu izpildes gaitā, var izpaust tikai kopsavilkuma vai agregātu veidā, ar noteikumu, ka nav iespējams identificēt konkrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības vai personas, neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības.

Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība ir atzīta par bankrotējušu vai obligāti likvidējamu, konfidenciālo informāciju, kas neattiecas uz trešām personām, drīkst izpaust civillietās vai komerclietās, ja tas vajadzīgs attiecīgajai tiesvedībai.

2. Konfidenciālo informāciju, kura apkopota, ar kuru veikta apmaiņa vai kura pārsūtīta, ievērojot šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033, kompetentās iestādes izmanto vienīgi savu pienākumu izpildei un jo īpaši šādiem mērķiem: a) šajā direktīvā un Regulā (ES) 2019/2033 noteikto prudenciālo noteikumu ievērošanas uzraudzībai; b) sankciju piemērošanai; c) kompetento iestāžu lēmumu pārsūdzēšanai administratīvā kārtībā; d) tiesvedībās, kas sāktas saskaņā ar 23. pantu.

3. Fiziskās un juridiskās personas un citas struktūras, kas nav kompetentās iestādes, bet kuras saņem konfidenciālu informāciju, ievērojot šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033, minēto informāciju izmanto vienīgi kompetentās iestādes skaidri noteiktajiem mērķiem vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

4. Kompetentās iestādes var apmainīties ar konfidenciālu informāciju 2. punkta nolūkos, var skaidri norādīt, kā minētā informācija jāapstrādā, un var noteikt skaidrus ierobežojumus minētās informācijas tālākai pārsūtīšanai.

5. Pienākums, kas minēts 1. punktā, neliedz kompetentajām iestādēm pārsūtīt konfidenciālu informāciju Komisijai, ja minētā informācija ir nepieciešama Komisijas pilnvaru īstenošanai.

6. Kompetentās iestādes konfidenciālu informāciju var sniegt EBI, EVTI, ESRK, dalībvalstu centrālajām bankām, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) un Eiropas Centrālajai bankai monetāro iestāžu statusā un attiecīgā gadījumā publiskajām iestādēm, kas atbildīgas par maksājumu un norēķinu sistēmu pārraudzību, ja minētā informācija ir nepieciešama to uzdevumu izpildei.

16. pants

Sadarbības kārtība ar trešām valstīm par informācijas apmaiņu

Lai pildītu uzraudzības uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu vai Regulu (ES) 2019/2033 un apmainītos ar informāciju, kompetentās iestādes, EBI un EVTI saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 33. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1095/2010 33. pantu var noslēgt sadarbības kārtību ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, kā arī trešo valstu iestādēm vai struktūrām, kas ir atbildīgas par turpmāk minētajiem uzdevumiem, ar noteikumu, ka uz izpaužamo informāciju attiecas dienesta noslēpuma garantijas, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras paredzētas šīs direktīvas 15. pantā:

a) finanšu iestāžu un finanšu tirgu uzraudzību, tostarp to finanšu sektora sabiedrību uzraudzību, kurām ir piešķirta atļauja darboties kā centrālajiem darījumu partneriem, ja centrālie darījumu partneri ir atzīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 ( 7 ) 25. pantu;

b) ieguldījumu brokeru sabiedrību likvidācijas un bankrota procedūrām un līdzīgām procedūrām;

c) to struktūru pārraudzību, kas iesaistītas ieguldījumu brokeru sabiedrību likvidācijas un bankrota procedūrās un līdzīgās procedūrās;

d) tiesību aktos noteikto revīziju veikšanu finanšu iestādēs vai iestādēs, kas administrē kompensācijas sistēmas;

e) to personu pārraudzību, kuru uzdevums ir veikt tiesību aktos noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju finanšu iestādēs;

f) to personu pārraudzību, kuras darbojas emisiju kvotu tirgos, lai nodrošinātu konsolidētu pārskatu par finanšu tirgiem un tūlītējo darījumu tirgiem;

g) to personu pārraudzību, kuras darbojas lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu tirgos, lai nodrošinātu konsolidētu pārskatu par finanšu tirgiem un tūlītējo darījumu tirgiem.

17. pants

Par gada pārskatu un konsolidēto pārskatu kontroli atbildīgo personu pienākumi

Dalībvalstis paredz, ka ikvienai personai, kura ir pilnvarota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK ( 8 ) un kura ieguldījumu brokeru sabiedrībā veic uzdevumus, kas raksturoti Direktīvas 2009/65/EK 73. pantā vai Direktīvas 2013/34/ES 34. pantā, vai jebkādu citu tiesību aktos paredzētu uzdevumu, ir pienākums nekavējoties paziņot kompetentajām iestādēm ikvienu faktu vai lēmumu par minēto ieguldījumu brokeru sabiedrību vai uzņēmumu, kuram ir ciešas attiecības ar minēto ieguldījumu brokeru sabiedrību, un kas:

a) ir uzskatāms par saskaņā ar šo direktīvu noteikto normatīvo vai administratīvo noteikumu būtisku pārkāpumu;

b) var ietekmēt ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības nepārtrauktību; vai

c) var būt par iemeslu pārskatu neapstiprināšanai vai atrunām.







3. iedaļa

Sankcijas, izmeklēšanas pilnvaras un pārsūdzības tiesības

18. pants

Administratīvās sankcijas un citi administratīvie pasākumi

1. Neskarot šīs direktīvas IV sadaļas 2. nodaļas 4. iedaļā minētās kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras, tostarp izmeklēšanas pilnvaras un pilnvaras piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un dalībvalstu tiesības paredzēt un piemērot kriminālsodus, dalībvalstis paredz noteikumus par administratīvajām sankcijām un citiem administratīvajiem pasākumiem un nodrošina, ka to kompetentajām iestādēm ir pilnvaras noteikt šādas sankcijas un pasākumus attiecībā uz šīs direktīvas transponēšanas valsts noteikumu un Regulas (ES) 2019/2033 pārkāpumiem, tostarp, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība: a) nav ieviesusi 26. pantā noteikto iekšējās pārvaldības kārtību; b) kompetentajām iestādēm nesniedz informāciju vai sniedz nepilnīgu vai nepareizu informāciju par atbilstību Regulas (ES) 2019/2033 11. pantā noteiktajam pašu kapitāla prasību ievērošanas pienākumam, tādējādi pārkāpjot minētās regulas 54. panta 1. punkta b) apakšpunktu; c) kompetentajām iestādēm nesniedz informāciju vai sniedz nepilnīgu vai nepareizu informāciju par koncentrācijas risku, tādējādi pārkāpjot Regulas (ES) 2019/2033 54. panta 1. punkta e) apakšpunktu; d) rada tādu koncentrācijas risku, kas pārsniedz Regulas (ES) 2019/2033 37. pantā noteiktos limitus, neskarot minētās regulas 38. un 39. pantu; e) atkārtoti vai pastāvīgi nav likvīdu aktīvu, tādējādi pārkāpjot Regulas (ES) 2019/2033 43. pantu, neskarot minētās regulas 44. pantu; f) nesniedz informāciju vai sniedz nepilnīgu vai nepareizu informāciju, tādējādi pārkāpjot Regulas (ES) 2019/2033 Sestajā daļā paredzētos noteikumus; g) veic maksājumus tās pašu kapitālā iekļauto instrumentu turētājiem gadījumos, kad ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 28., 52. vai 63. pantu ir aizliegti šādi maksājumi pašu kapitālā iekļauto instrumentu turētājiem; h) ir konstatēts, ka tā ir atbildīga par tādu valsts noteikumu smagu pārkāpumu, kuri pieņemti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 ( 9 ); i) ļauj vienai vai vairākām personām, kuras neatbilst Direktīvas 2013/36/ES 91. pantam, kļūt vai palikt par vadības struktūras locekli.

Dalībvalstis, kuras neparedz noteikumus par administratīvajām sankcijām attiecībā uz pārkāpumiem, kuriem piemēro valsts krimināltiesības, paziņo Komisijai attiecīgos krimināltiesību noteikumus.

Administratīvās sankcijas un citi administratīvie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.

2. Administratīvās sankcijas un citi administratīvie pasākumi, kas minēti 1. punkta pirmajā daļā, ietver vismaz: a) publisku paziņojumu, kurā norādīta atbildīgā fiziskā vai juridiskā persona, ieguldījumu brokeru sabiedrība, ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība un pārkāpuma būtība; b) rīkojumu, ar ko atbildīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai tiek pieprasīts izbeigt attiecīgo rīcību un atturēties no tās atkārtošanas; c) pagaidu aizliegumu ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības struktūras locekļiem vai citām fiziskajām personām, kuras ir atbildīgas par pārkāpumu, pildīt funkcijas ieguldījumu brokeru sabiedrībās; d) juridiskas personas gadījumā – administratīvos naudas sodus lielākais 10 % apmērā no gada kopējā neto apgrozījuma, ieskaitot uzņēmuma bruto ieņēmumus iepriekšējā darījumdarbības gadā, ko veido procentu ieņēmumi un līdzīgi ieņēmumi, ieņēmumi no daļām un citiem mainīga vai nemainīga ienesīguma vērtspapīriem un komisijas naudas vai maksas; e) juridiskas personas gadījumā – administratīvos naudas sodus lielākais tās summas divkāršā apmērā, ko veido pārkāpuma rezultātā gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja minēto peļņu vai zaudējumus ir iespējams noteikt; f) fiziskas personas gadījumā – administratīvos naudas sodus lielākais 5 000 000 EUR apmērā vai – dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīgajā vērtībā valsts valūtā 2019. gada 25. decembrī.

Ja pirmās daļas d) apakšpunktā minētais uzņēmums ir meitasuzņēmums, attiecīgie bruto ieņēmumi ir bruto ieņēmumi, kas norādīti galīgā mātesuzņēmuma konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo darījumdarbības gadu.

Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība pārkāpj šīs direktīvas transponēšanas valsts noteikumus vai pārkāpj Regulas (ES) 2019/2033 noteikumus, kompetentā iestāde var piemērot administratīvas sankcijas vadības struktūras locekļiem un citām fiziskām personām, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par attiecīgo pārkāpumu.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka, nosakot 1. punktā minēto administratīvo sankciju vai citu administratīvo pasākumu veidu un administratīvo naudas sodu līmeni, kompetentās iestādes ņem vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp vajadzības gadījumā: a) pārkāpuma smagumu un ilgumu; b) par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu atbildības pakāpi; c) par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu finansiālo stāvokli, ieskaitot juridisko personu kopējo apgrozījumu vai fizisko personu gada ienākumus; d) par pārkāpumu atbildīgo juridisko personu gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu apmēru; e) pārkāpuma rezultātā trešām personām radītos zaudējumus; f) sadarbošanās līmeni ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm; g) par pārkāpumu atbildīgo fizisko vai juridisko personu iepriekšējos pārkāpumus; h) pārkāpuma iespējamās sistēmiskās sekas.

19. pants

Uzraudzības pilnvaras

Dalībvalsts nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir visas informācijas vākšanas un izmeklēšanas pilnvaras, kas ir nepieciešamas to funkciju izpildei, tostarp:

a) pilnvaras pieprasīt informāciju no šādām fiziskajām vai juridiskajām personām: i) ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī; ii) ieguldījumu pārvaldītājsabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī; iii) jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī; iv) jauktas darbības pārvaldītājsabiedrības, kas veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī; v) personas, kas pieder pie i) līdz iv) punktā minētajām sabiedrībām; vi) trešās personas, ar ko i) līdz iv) punktā minētās sabiedrības ir noslēgušas ārpakalpojumu līgumus par operacionālajām funkcijām vai darbībām;

b) pilnvaras veikt visu vajadzīgo izmeklēšanu par jebkuru a) apakšpunktā minēto personu, kas veic uzņēmējdarbību vai atrodas attiecīgajā dalībvalstī, tostarp tiesības: i) pieprasīt, lai a) apakšpunktā minētās personas iesniegtu dokumentus; ii) pārbaudīt a) apakšpunktā minēto personu uzskaites dokumentus un reģistrus un iegūt minēto uzskaites dokumentu un reģistru kopijas vai izrakstus; iii) iegūt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus no a) apakšpunktā minētajām personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem; iv) iztaujāt jebkuru citu attiecīgu personu nolūkā iegūt informāciju par izmeklēšanas priekšmetu;

c) pilnvaras veikt visas vajadzīgās inspekcijas telpās, kur darījumdarbību veic a) apakšpunktā minētās juridiskās personas un citi uzņēmumi, kuriem tiek uzraudzīta atbilstība grupas kapitāla kritērijam, ja attiecīgā kompetentā iestāde ir grupas uzraudzības iestāde, iepriekš informējot citas attiecīgās kompetentās iestādes.

20. pants

Administratīvo sankciju un citu administratīvo pasākumu publicēšana

1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās to oficiālajā tīmekļa vietnē publicē informāciju par administratīvajām sankcijām un citiem administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 18. pantu un kas nav pārsūdzēti un vairs nevar tikt pārsūdzēti. Minētā publikācija ietver informāciju par attiecīgā pārkāpuma veidu un būtību un tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, kurai piemērotas sankcijas vai attiecībā uz kuru veikts pasākums. Informāciju publicē tikai pēc tam, kad minētā persona ir tikusi informēta par attiecīgajām sankcijām vai pasākumiem, un tikai tad, ja publicēšana ir nepieciešama un samērīga.

2. Ja dalībvalstis ļauj publicēt informāciju par administratīvajām sankcijām vai citiem administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 18. pantu un ir pārsūdzēti, kompetentās iestādes to oficiālajā tīmekļa vietnē publicē arī informāciju par pārsūdzības statusu un pārsūdzības iznākumu.

3. Informāciju par administratīvajām sankcijām vai citiem administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 18. pantu, kompetentās iestādes publicē anonimizētā veidā jebkuros šādos apstākļos: a) sankcijas vai pasākums ir piemērots fiziskai personai, un konstatēts, ka šīs personas datu publicēšana būtu nesamērīga; b) publicēšana apdraudētu iesāktas kriminālizmeklēšanas norisi vai finanšu tirgu stabilitāti; c) publicēšana radītu nesamērīgu kaitējumu attiecīgajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai iesaistītajām fiziskajām personām.

4. Kompetentās iestādes nodrošina, ka saskaņā ar šo pantu publicētā informācija ir pieejama to oficiālajā tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus. Personas datus kompetentās iestādes oficiālajā tīmekļa vietnē patur tikai tad, ja to ļauj piemērojamie datu aizsardzības noteikumi.

21. pants

Sankciju paziņošana EBI

Kompetentās iestādes informē EBI par administratīvajām sankcijām un citiem administratīviem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 18. pantu, minēto sankciju un citu administratīvo pasākumu pārsūdzībām un šo pārsūdzību iznākumu. EBI uztur tai paziņoto administratīvo sankciju un citu administratīvo pasākumu centrālu datubāzi, kuras vienīgais mērķis ir nodrošināt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. Minētā datubāze ir pieejama tikai kompetentajām iestādēm un EVTI, un to atjaunina regulāri un vismaz reizi gadā.

EBI uztur tīmekļa vietni ar saitēm, kurās kompetentās iestādes publicē informāciju par administratīvajām sankcijām un citiem administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar 18. pantu, un norāda, cik ilgu laikposmu katra dalībvalsts publicē informāciju par administratīvajām sankcijām un citiem administratīvajiem pasākumiem.

22. pants

Ziņošana par pārkāpumiem

1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes izveido efektīvus un uzticamus mehānismus, lai radītu iespēju ātri ziņot kompetentajām iestādēm par valsts noteikumu, ar ko transponē šo direktīvu, un Regulas (ES) 2019/2033 iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem.

Minētie mehānismi ietver:

a) konkrētas procedūras šādu ziņojumu pieņemšanai, apstrādei un turpmākai rīcībai ar tiem, tostarp drošu saziņas kanālu izveidošanu;

b) ieguldījumu brokeru sabiedrību darbinieku, kuri ziņo par pārkāpumiem ieguldījumu brokeru sabiedrībā, pienācīgu aizsardzību pret represijām, diskrimināciju vai cita veida netaisnīgu attieksmi no ieguldījumu brokeru sabiedrības puses;

c) personas, kura ziņo par pārkāpumu, un fiziskās personas, par kuru ir aizdomas, ka tā ir atbildīga par pārkāpumu, personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679;

d) skaidrus noteikumus, ar kuriem nodrošina, ka visos gadījumos tiek garantēta konfidencialitāte attiecībā uz personu, kura ziņo par attiecīgajā ieguldījumu brokeru sabiedrībā izdarītiem pārkāpumiem, izņemot, ja valsts tiesību aktos ir paredzēta izpaušana saistībā ar turpmāku izmeklēšanu vai sekojošu administratīvo procesu vai tiesvedību.

2. Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrībās būtu ieviestas atbilstošas procedūras, kas dod iespēju šo sabiedrību darbiniekiem iekšēji ziņot par pārkāpumiem, izmantojot speciālu neatkarīgu kanālu. Minētās procedūras var nodrošināt sociālie partneri ar noteikumu, ka minētās procedūras piedāvā tādu pašu aizsardzību kā tā, kas minēta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā.

23. pants

Pārsūdzības tiesības

Dalībvalstis nodrošina tiesības pārsūdzēt lēmumus un pasākumus, kas pieņemti, ievērojot Regulu (ES) 2019/2033 vai ievērojot normatīvo un administratīvo aktu noteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.







2. NODAĻA

Pārbaudes process







1. iedaļa

Iekšējā kapitāla pietiekamības novērtēšanas process un iekšējā riska novērtēšanas process

24. pants

Iekšējais kapitāls un likvīdie aktīvi

1. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras neatbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ievieš pamatotu, efektīvu un vispusīgu kārtību, stratēģijas un procesus, ar ko pastāvīgi izvērtē un uztur iekšējā kapitāla un likvīdo aktīvu summas, veidus un sadalījumu, ko tās uzskata par adekvātiem to risku būtībai un līmenim, kurus tās var radīt citiem un kuriem pašas ieguldījumu brokeru sabiedrības ir vai var būt pakļautas.

2. Kārtība, stratēģijas un procesi, kas minēti 1. punktā, ir pienācīgi un samērīgi ar attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību būtību, mērogu un sarežģītību. Tos regulāri iekšēji pārskata.

Kompetentās iestādes var pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras atbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, piemērot šajā pantā paredzētās prasības, ciktāl kompetentās iestādes to uzskata par nepieciešamu.







2. iedaļa

Iekšējā pārvaldība, pārredzamība, riskiem piemērojamā pieeja un atalgojums

25. pants

Šīs iedaļas piemērošanas tvērums

1. Šo iedaļu nepiemēro, ja, balstoties uz Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktu, ieguldījumu brokeru sabiedrība konstatē, ka tā atbilst visiem tajā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā uzskatāma par nelielu un savstarpēji nesaistītu ieguldījumu brokeru sabiedrību.

2. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas neizpilda visus Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus, vēlāk minētos nosacījumus izpilda, šo iedaļu pārtrauc piemērot pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad minētie nosacījumi izpildīti. Šo iedaļu ieguldījumu brokeru sabiedrībai pārtrauc piemērot pēc minētā laikposma tikai tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība minētajā laikposmā bez pārtraukuma ir turpinājusi izpildīt Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus un ja tā ir attiecīgi informējusi kompetento iestādi.

3. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība konstatē, ka tā vairs neizpilda visus Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punkta nosacījumus, tā informē kompetento iestādi un sāk nodrošināt atbilstību šīs iedaļas noteikumiem 12 mēnešu laikā no dienas, kad veikts minētais novērtējums.

4. Dalībvalstis nosaka ieguldījumu brokeru sabiedrībām prasību 32. pantā paredzētos noteikumus sākt piemērot atalgojumam par sniegtajiem pakalpojumiem vai gūtajiem rezultātiem tajā finanšu gadā, kas seko finanšu gadam, kurā veikts 3. punktā minētais novērtējums.

Ja ir piemērojama šī iedaļa un tiek piemērots Regulas (ES) 2019/2033 8. pants, dalībvalstis nodrošina šīs iedaļas piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām individuāli.

Ja ir piemērojama šī iedaļa un tiek piemērota prudenciālā konsolidācija, kā minēts Regulas (ES) 2019/2033 7. pantā, dalībvalstis nodrošina šīs iedaļas piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām individuāli un konsolidēti.

Atkāpjoties no trešās daļas, šo iedaļu nepiemēro meitasuzņēmumiem, kas atrodas konsolidētā finanšu stāvoklī un kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, ja Savienības mātesuzņēmums kompetentajām iestādēm var pierādīt, ka saskaņā ar tās trešās valsts tiesību aktiem, kurā minētie meitasuzņēmumi veic uzņēmējdarbību, šīs iedaļas piemērošana ir nelikumīga.

26. pants

Iekšējā pārvaldība

1. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībās ir stingra pārvaldības kārtība, kas ietver visu turpmāk minēto: a) skaidra organizatoriskā struktūra ar precīzi definētu, pārredzamu un konsekventu atbildības hierarhiju; b) efektīvi procesi tādu risku apzināšanai, pārvaldībai, uzraudzībai un ziņošanai par tiem, kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrības ir vai var būt pakļautas vai kuriem tās pakļauj vai var pakļaut citus; c) adekvāti iekšējās kontroles mehānismi, ieskaitot pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras; d) atalgojuma politika un prakse, kas atbilst pareizai un efektīvai risku pārvaldībai un veicina to.

Pirmās daļas d) apakšpunktā minētā atalgojuma politika un prakse ir dzimumneitrāla.

2. Nosakot 1. punktā minēto kārtību, ņem vērā kritērijus, kas noteikti 28. līdz 33. pantā.

3. Šā panta 1. punktā minētā kārtība ir pienācīga un samērīga ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības modelim un darbībām raksturīgo risku būtību, mērogu un sarežģītību.

4. EBI, apspriežoties ar EVTI, izdod pamatnostādnes par 1. punktā minētās pārvaldības kārtības piemērošanu.

EBI, apspriežoties ar EVTI, izdod pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu par dzimumneitrālu atalgojuma politiku ieguldījumu brokeru sabiedrībās.

Divu gadu laikā no minēto pamatnostādņu publicēšanas dienas, pamatojoties uz kompetento iestāžu apkopoto informāciju, EBI izdod ziņojumu par dzimumneitrālas atalgojuma politikas piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībās.

27. pants

Ziņošana par katru valsti

1. Dalībvalstis nosaka ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir filiāle vai meitasuzņēmums, kas ir finanšu iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26) apakšpunktā, dalībvalstī vai trešā valstī, kas nav valsts, kurā ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir piešķirta atļauja, prasību reizi gadā izpaust šādu informāciju par dalībvalsti un trešo valsti: a) meitasuzņēmumu un filiāļu nosaukumi, darbības veids un atrašanās vieta; b) apgrozījums; c) darbinieku skaits, izteikts pilnslodzes ekvivalenta vienībās; d) peļņa vai zaudējumi pirms nodokļiem; e) peļņai vai zaudējumiem piemērotais nodoklis; f) saņemtās publiskās subsīdijas.

2. Šā panta 1. punktā minēto informāciju revidē saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK un, ja iespējams, pievieno attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības gada finanšu pārskatu vai attiecīgā gadījumā konsolidēto finanšu pārskatu pielikumā.

28. pants

Vadības struktūras loma risku pārvaldībā

1. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības struktūra apstiprina un, ņemot vērā makroekonomisko vidi un ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības ciklu, periodiski pārskata stratēģijas un politiku attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrības vēlmi uzņemties riskus un attiecībā uz tās faktisko vai potenciālo risku pārvaldību, uzraudzību un mazināšanu.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka vadības struktūra velta pietiekami daudz laika tam, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ņemti vērā 1. punktā minētie jautājumi, un ka tā iedala adekvātus resursus visu ieguldījumu brokeru sabiedrības būtisko risku pārvaldībai.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības ievieš kārtību, kādā vadības struktūrai tiek sniegti pārskati par visiem būtiskajiem riskiem un riska pārvaldības politiku un tās izmaiņām.

4. Dalībvalstis nosaka prasību visām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras neatbilst 32. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, izveidot riska komiteju, kas sastāv no vadības struktūras locekļiem, kuri attiecīgajā ieguldījumu brokeru sabiedrībā nepilda nekādas izpildfunkcijas.

Šā punkta pirmajā daļā minētās riska komitejas locekļiem ir attiecīgas zināšanas, prasmes un kompetence, kas tiem dod iespēju pilnībā izprast, pārvaldīt un uzraudzīt ieguldījumu brokeru sabiedrības riska stratēģiju un vēlmi uzņemties risku. Tie nodrošina, ka riska komiteja konsultē vadības struktūru par ieguldījumu brokeru sabiedrības vispārējo pašreizējo un nākotnes vēlmi uzņemties risku un par riska stratēģiju un palīdz vadības struktūrai pārraudzīt to, kā augstākā līmeņa vadība īsteno minēto stratēģiju. Vispārējā atbildība par ieguldījumu brokeru sabiedrības riska stratēģijām un politiku ir vadības struktūrai.

5. Dalībvalstis nodrošina, ka vadības struktūrai kā uzraudzības veicējai un minētās vadības struktūras riska komitejai, ja riska komiteja ir izveidota, ir piekļuve informācijai par ieguldījumu brokeru sabiedrības faktiskajiem vai potenciālajiem riskiem.

29. pants

Riskiem piemērojamā pieeja

1. Kompetentās iestādes nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir stingras stratēģijas, politika, procesi un sistēmas, kas ļauj apzināt, novērtēt, pārvaldīt un uzraudzīt turpmāk minēto: a) klientiem pastāvošā riska būtiskie avoti un izpausmes, kā arī jebkāda būtiska ietekme uz pašu kapitālu; b) tirgum pastāvošā riska būtiskie avoti un izpausmes, kā arī jebkāda būtiska ietekme uz pašu kapitālu; c) ieguldījumu brokeru sabiedrībai pastāvošā riska būtiskie avoti un izpausmes, jo īpaši tie, kuru rezultātā var samazināties pieejamā pašu kapitāla līmenis; d) likviditātes risks atbilstīgos periodos, ieskaitot vienas dienas periodu, nolūkā nodrošināt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība uztur adekvāta līmeņa likvīdos resursus, tostarp pievēršoties a), b) un c) apakšpunktā minēto risku būtiskajiem avotiem.

Stratēģijas, politika, procesi un sistēmas ir samērīgi ar ieguldījumu brokeru sabiedrības darbības sarežģītību, riska profilu un vērienu un ar vadības struktūras noteikto riska toleranci un atspoguļo ieguldījumu brokeru sabiedrības nozīmīgumu katrā dalībvalstī, kurā tā veic darījumdarbību.

Pirmās daļas a) apakšpunkta un otrās daļas nolūkos kompetentās iestādes apsver tādus valsts tiesību aktus, ar kuriem reglamentē nošķiršanu, ko piemēro turētajai klientu naudai.

Pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkos ieguldījumu brokeru sabiedrības apsver profesionālās darbības apdrošināšanu kā efektīvu instrumentu savu risku pārvaldībai.

Pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkos pašai ieguldījumu brokeru sabiedrībai pastāvošā riska būtiskie avoti attiecīgā gadījumā aptver neto aktīvu vērtības būtiskas izmaiņas, tostarp jebkādus prasījumus pret saistītajiem aģentiem, klientu vai darījumu partneru maksātnespēju, finanšu instrumentu, ārvalstu valūtu un preču pozīcijas un saistības pret definētu pabalstu pensiju shēmām.

Ieguldījumu brokeru sabiedrības pienācīgi ņem vērā jebkādu būtisku ietekmi uz pašu kapitālu, ja šādi riski nav pietiekami ņemti vērā pašu kapitāla prasībās, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 11. pantu.

2. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrībām nepieciešams izbeigt vai pārtraukt savu darbību, kompetentās iestādes, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrību darījumdarbības modeļu un stratēģiju dzīvotspēju un ilgtspēju, nosaka tām prasību visā iziešanas no tirgus procesā pienācīgi ņemt vērā prasības un nepieciešamos resursus, kas ir reāli attiecībā uz grafiku un pašu kapitāla un likvīdo resursu uzturēšanu.

3. Atkāpjoties no 25. panta, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas atbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ir piemērojams šā panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunkts.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 58. pantu, lai papildinātu šo direktīvu nolūkā nodrošināt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrību stratēģijas, politika, procesi un sistēmas ir stingri. Šajā nolūkā Komisija ņem vērā norises finanšu tirgos, jo īpaši jaunu finanšu produktu parādīšanos, grāmatvedības standartu attīstību un norises, kas sekmē uzraudzības prakses konverģenci.

30. pants

Atalgojuma politika

1. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, nosakot un piemērojot atalgojuma politiku attiecībā uz darbinieku kategorijām, tostarp augstākā līmeņa vadību, riska ņēmējiem, darbiniekiem, kas pilda kontroles funkcijas, un visiem darbiniekiem, kuru kopējais atalgojums atbilst vismaz zemākajam atalgojumam, ko saņem augstākā līmeņa vadība vai riska ņēmēji, un kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tās pārvaldīto aktīvu riska profilu, ievēro šādus principus: a) atalgojuma politika ir skaidri dokumentēta un samērīga ar ieguldījumu brokeru sabiedrības lielumu, iekšējo organizāciju un būtību, kā arī ar tās darbību vērienu un sarežģītību; b) atalgojuma politika ir dzimumneitrāla atalgojuma politika; c) atalgojuma politika atbilst pareizai un efektīvai risku pārvaldībai un veicina to; d) atalgojuma politika atbilst ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības stratēģijai un mērķiem, turklāt tajā ir ņemta vērā par ieguldījumiem pieņemto lēmumu ilgtermiņa ietekme; e) atalgojuma politikā ir ietverti interešu konflikta novēršanas pasākumi, tā sekmē atbildīgu darījumdarbību un veicina risku apzināšanos un risku piesardzīgu uzņemšanos; f) ieguldījumu brokeru sabiedrības vadības struktūra kā uzraudzības veicēja pieņem un regulāri pārskata atalgojuma politiku, un tai ir vispārējā atbildība par šīs politikas īstenošanas pārraudzību; g) vismaz reizi gadā atalgojuma politikas īstenošanu centrālā līmenī neatkarīgi un iekšēji pārskata kontroles funkciju pildītājs; h) darbinieki, kas pilda kontroles funkcijas, ir neatkarīgi no tām darījumdarbības vienībām, kuras tie pārrauga, viņiem ir pienācīgas pilnvaras un viņu atalgojums atbilst ar viņu funkcijām saistīto mērķu sasniegšanai neatkarīgi no to darījumdarbības jomu rezultātiem, kuras viņi kontrolē; i) atalgojumu augstākajām amatpersonām, kuras pilda riska pārvaldības un atbilstības nodrošināšanas funkcijas, tieši pārrauga atalgojuma komiteja, kas minēta 33. pantā, vai, ja šāda komiteja nav izveidota, vadības struktūra kā uzraudzības veicēja; j) atalgojuma politikā, ņemot vērā valsts noteikumus par algu noteikšanu, skaidri nošķir kritērijus, ko piemēro, lai noteiktu: i) atalgojuma nemainīgo pamatdaļu, kas galvenokārt atspoguļo attiecīgo darba pieredzi un organizatorisko atbildību, kura noteikta darbinieka darba līgumā ietvertajā darba aprakstā; ii) atalgojuma mainīgo daļu, kas atspoguļo darbinieka ilgākā periodā gūtos un atbilstoši riskiem koriģētos rezultātus, kā arī rezultātus, kuri pārsniedz darbinieka darba aprakstā noteikto; k) atalgojuma nemainīgās daļas īpatsvars kopējā atalgojumā ir pietiekami liels un tāds, kas dod iespēju piemērot pilnībā elastīgu politiku attiecībā uz atalgojuma mainīgajiem komponentiem, ieskaitot iespēju vispār neizmaksāt atalgojuma mainīgo daļu.

2. Šā panta 1. punkta k) apakšpunkta nolūkos dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības savā atalgojuma politikā nosaka atbilstīgu attiecību starp kopējā atalgojuma mainīgo un nemainīgo daļu, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības un ar tām saistītos riskus, kā arī dažādu 1. punktā minēto darbinieku kategoriju ietekmi uz ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības ievieš un piemēro 1. punktā minētos principus tādā veidā, kas atbilst to lielumam un iekšējai organizācijai un to darbību būtībai, vērienam un sarežģītībai.

4. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā precizē attiecīgos kritērijus to šā panta 1. punktā minēto darbinieku kategoriju apzināšanai, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilu. EBI un EVTI pienācīgi ņem vērā Komisijas Ieteikumu 2009/384/EK ( 10 ), kā arī esošās atalgojuma politikas pamatnostādnes, ievērojot Direktīvas 2009/65/EK, 2011/61/ES un 2014/65/ES, un cenšas līdz minumam samazināt novirzīšanos no esošajiem noteikumiem.

Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EBI iesniedz Komisijai līdz 2021. gada 26. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

31. pants

Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas saņem ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem

Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība saņem ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 28) apakšpunktā:

a) minētā ieguldījumu brokeru sabiedrība vadības struktūras locekļiem neizmaksā nekādu atalgojuma mainīgo daļu;

b) ja mainīgais atalgojums, ko izmaksā darbiniekiem, kas nav vadības struktūras locekļi, nesaskanētu ar stabilas kapitāla bāzes saglabāšanu ieguldījumu brokeru sabiedrībā un laicīgu ārkārtas publiskā finansiālā atbalsta izmantojuma izbeigšanu, atalgojuma mainīgā daļa aprobežojas ar noteiktu daļu no neto ieņēmumiem.

32. pants

Atalgojuma mainīgā daļa

1. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrību 30. panta 1. punktā minētajām darbinieku kategorijām piešķirtā un izmaksātā atalgojuma mainīgā daļa atbilst visām turpmāk minētajām prasībām saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā 30. panta 3. punktā izklāstītie: a) ja atalgojuma mainīgā daļa ir atkarīga no rezultātiem, atalgojuma mainīgās daļas kopsummu aprēķina, balstoties uz novērtējumu, kurā apvienoti konkrētās personas, attiecīgās darījumdarbības vienības un visas ieguldījumu brokeru sabiedrības rezultāti; b) novērtējot konkrētās personas rezultātus, ņem vērā gan finansiālus, gan nefinansiālus kritērijus; c) rezultātu novērtējums, kas minēts a) apakšpunktā, balstās uz vairāku gadu periodu, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības ciklu un tās darījumdarbības riskus; d) atalgojuma mainīgā daļa neietekmē ieguldījumu brokeru sabiedrības spēju nodrošināt stabilu kapitāla bāzi; e) garantēta atalgojuma mainīgā daļa nepastāv; izņēmums ir attiecībā uz jaunajiem darbiniekiem tikai par viņu pirmo darba gadu un ja ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir pietiekami liela kapitāla bāze; f) maksājumi, kas saistīti ar darba līguma priekšlaicīgu izbeigšanu, atspoguļo personas laika gaitā gūtos rezultātus, un ar tiem neatalgo par nesekmīgu vai noteikumiem neatbilstošu darbību; g) atalgojuma paketes, kas saistītas ar kompensāciju vai izpirkšanu no līgumiem iepriekšējā darbvietā, atbilst ieguldījumu brokeru sabiedrības ilgtermiņa interesēm; h) rezultātu novērtējumā, ko izmanto, lai aprēķinātu atalgojuma mainīgās daļas pūlus, ņem vērā visu veidu esošos un turpmākos riskus un saskaņā ar Regulu (ES)2019/2033 nepieciešamā kapitāla un likviditātes izmaksas; i) atalgojuma mainīgās daļas sadalē ieguldījumu brokeru sabiedrības ietvaros ņem vērā visu veidu esošos un turpmākos riskus; j) vismaz 50 % no atalgojuma mainīgās daļas veido jebkuri šādi instrumenti: i) akcijas vai līdzvērtīgas īpašumtiesību daļas – atkarībā no attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības juridiskās struktūras; ii) ar akcijām saistīti instrumenti vai līdzvērtīgi nenaudas instrumenti – atkarībā no attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības juridiskās struktūras; iii) papildu pirmā līmeņa kapitāla instrumenti vai otrā līmeņa kapitāla instrumenti, vai citi instrumenti, kurus var pilnībā konvertēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos vai norakstīt un kuri adekvāti atspoguļo ieguldījumu brokeru sabiedrības kredītkvalitāti darbības turpināšanas apstākļos; iv) nenaudas instrumenti, kuri atspoguļo pārvaldīto portfeļu instrumentus; k) atkāpjoties no j) apakšpunkta, ja ieguldījumu brokeru sabiedrība neemitē nekādus no tajā minētajiem instrumentiem, kompetentās iestādes var atļaut izmantot alternatīvu kārtību, ar ko tiek sasniegti tie paši mērķi; l) vismaz 40 % no atalgojuma mainīgās daļas atliek uz attiecīgi trīs līdz piecu gadu periodu atkarībā no ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības cikla, darījumdarbības veida, riskiem un attiecīgās personas darbībām, izņemot, ja atalgojuma mainīgās daļas summa ir īpaši liela – tādā gadījumā atliktās atalgojuma mainīgās daļas īpatsvars ir vismaz 60 %; m) atalgojuma mainīgo daļu samazina apmērā, kas var sasniegt 100 %, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības finansiālie rezultāti ir vāji vai negatīvi, tostarp izmantojot malus metodi vai atgūšanas mehānismus atbilstoši ieguldījumu brokeru sabiedrības noteiktajiem kritērijiem; tas jo īpaši attiecas uz situācijām, kurās attiecīgā persona: i) piedalījās rīcībā, kas ieguldījumu brokeru sabiedrībai radīja būtiskus zaudējumus, vai bija atbildīga par šo rīcību; ii) vairs nav uzskatāma par atbilstīgu un piemērotu; n) diskrecionārie pensiju pabalsti atbilst ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības stratēģijai, mērķiem, vērtībām un ilgtermiņa interesēm.

2. Šā panta 1. punkta nolūkos dalībvalstis nodrošina, ka: a) personas, kas minētas 30. panta 1. punktā, neizmanto personīgas riska ierobežošanas stratēģijas vai ar atalgojumu un atbildību saistītu apdrošināšanu, lai grautu 1. punktā minēto principu iedarbību; b) atalgojuma mainīgās daļas neizmaksā, izmantojot finanšu instrumentsabiedrības vai metodes, kas dod iespēju izvairīties no šīs direktīvas vai Regulas (ES) 2019/2033 prasībām.

3. Šā panta 1. punkta j) apakšpunkta nolūkos tajā minētajiem instrumentiem piemēro attiecīgu ieturēšanas politiku, kuras mērķis ir personas stimulus salāgot ar ieguldījumu brokeru sabiedrības, tās kreditoru un klientu ilgāka termiņa interesēm. Dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var noteikt ierobežojumus minēto instrumentu veidiem un struktūrai vai aizliegt izmantot noteiktus instrumentus atalgojuma mainīgās daļas mērķiem.

Šā panta 1. punkta l) apakšpunkta nolūkos atliktās atalgojuma mainīgās daļas tiesību iegūšanu atļauj ne ātrāk kā atbilstoši proporcionālajai pieejai.

Šā panta 1. punkta n) apakšpunkta nolūkos, ja darbinieks aiziet no ieguldījumu brokeru sabiedrības pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas, ieguldījumu brokeru sabiedrība diskrecionāros pensiju pabalstus piecus gadus tur j) apakšpunktā minēto instrumentu veidā. Ja darbinieks ir sasniedzis pensionēšanās vecumu un pensionējas, diskrecionāros pensiju pabalstus darbiniekam izmaksā j) apakšpunktā minēto instrumentu veidā, un ir jāievēro piecu gadu ieturēšanas periods.

4. Šā panta 1. punkta j) un l) apakšpunktu un 3. punkta trešo daļu nepiemēro: a) ieguldījumu brokeru sabiedrībai, ja tās bilances un ārpusbilances aktīvu vidējā vērtība četru gadu periodā tieši pirms konkrētā finanšu gada ir 100 miljoni EUR vai mazāka; b) fiziskai personai, kuras atalgojuma mainīgā daļa gadā nepārsniedz 50 000 EUR un neatbilst vairāk nekā vienai ceturtdaļai no minētās personas kopējā gada atalgojuma.

5. Atkāpjoties no 4. punkta a) apakšpunkta, dalībvalsts var palielināt minētajā apakšpunktā minēto robežvērtību ar noteikumu, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība atbilst šādiem kritērijiem: a) ieguldījumu brokeru sabiedrība dalībvalstī, kurā tā veic uzņēmējdarbību, nav viena no trim lielākajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām pēc aktīvu kopējās vērtības; b) uz ieguldījumu brokeru sabiedrību neattiecas pienākumi vai attiecas vienkāršoti pienākumi attiecībā uz atveseļošanas un noregulējuma plānošanu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 4. pantu; c) ieguldījumu brokeru sabiedrības bilances un ārpusbilances tirdzniecības portfeļa darījumu apmērs ir 150 miljoni EUR vai mazāks; d) ieguldījumu brokeru sabiedrības bilances un ārpusbilances atvasināto instrumentu darījumu apmērs ir 100 miljoni EUR vai mazāks; e) e) robežvērtība nepārsniedz 300 miljonus EUR; un f) ir lietderīgi palielināt robežvērtību, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību raksturu un vērienu, tās iekšējo organizāciju un – attiecīgā gadījumā – grupas, kurai tā pieder, iezīmes.

6. Atkāpjoties no 4. punkta a) apakšpunkta, dalībvalsts var samazināt minētajā apakšpunktā minēto robežvērtību ar noteikumu, ka to darīt ir lietderīgi, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības darbību būtību un vērienu, tās iekšējo organizāciju un – attiecīgā gadījumā – grupas, kurai tā pieder, iezīmes.

7. Atkāpjoties no 4. punkta b) apakšpunkta, dalībvalstis var nolemt, ka darbiniekiem, kuriem ir tiesības uz gada atalgojuma mainīgo daļu, kas ir mazāka par minētajā apakšpunktā paredzēto robežvērtību un daļu, nepiemēro tajā izklāstīto atbrīvojumu, ņemot vērā valsts tirgus īpatnības attiecībā uz atalgojuma praksi vai minēto darbinieku pienākumu raksturu un darba profilu.

8. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu to instrumentu klases, kas atbilst 1. punkta j) apakšpunkta iii) punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un lai precizētu 1. punkta k) apakšpunktā izklāstīto iespējamo alternatīvo kārtību. Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EBI iesniedz Komisijai līdz 2021. gada 26. jūnijam. Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

9. EBI, apspriežoties ar EVTI, pieņem pamatnostādnes, kuru mērķis ir atvieglot 4., 5. un 6. punkta īstenošanu un nodrošināt minēto punktu konsekventu piemērošanu.

33. pants

Atalgojuma komiteja

1. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas neatbilst 32. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, izveido atalgojuma komiteju. Minētās atalgojuma komitejas sastāvs ir līdzsvarots dzimuma ziņā, un tā kompetenti un neatkarīgi spriež par atalgojuma politiku un praksi un par stimuliem, kas radīti, lai pārvaldītu risku, kapitālu un likviditāti. Atalgojuma komiteju var izveidot grupas līmenī.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka atalgojuma komiteja ir atbildīga par atalgojumu skarošo lēmumu sagatavošanu, ieskaitot lēmumus, kuri ietekmē attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības riskus un riska pārvaldību un kurus pieņem vadības struktūra. Atalgojuma komitejas priekšsēdētājs un locekļi ir vadības struktūras locekļi, kuri attiecīgajā ieguldījumu brokeru sabiedrībā nepilda nekādas izpildfunkcijas. Ja attiecīgās valsts tiesību aktos ir paredzēta darba ņēmēju pārstāvība vadības struktūrā, atalgojuma komitejā darbojas viens vai vairāki darba ņēmēju pārstāvji.

3. Gatavojot 2. punktā minētos lēmumus, atalgojuma komiteja ņem vērā sabiedrības intereses un ieguldījumu brokeru sabiedrības dalībnieku, ieguldītāju un citu ieinteresēto personu ilgtermiņa intereses.

34. pants

Atalgojuma politikas pārraudzība

1. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes apkopo informāciju, kas sniegta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 51. panta pirmās daļas c) un d) apakšpunktu, kā arī informāciju, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības sniegušas par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, un izmanto to, lai salīdzinoši novērtētu atalgojuma tendences un praksi.

Kompetentās iestādes minēto informāciju sniedz EBI.

2. EBI izmanto saskaņā ar 1. un 4. punktu no kompetentajām iestādēm saņemto informāciju, lai atalgojuma tendences un praksi salīdzinoši novērtētu Savienības līmenī.

3. EBI, apspriežoties ar EVTI, izdod pamatnostādnes par pamatotas atalgojuma politikas piemērošanu. Minētajās pamatnostādnēs ņem vērā vismaz prasības, kas minētas 30. līdz 33. pantā, un pamatotas atalgojuma politikas principus, kuri noteikti Ieteikumā 2009/384/EK.

4. Dalībvalstis nodrošina, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentajām iestādēm sniegtu informāciju par tādu fizisko personu skaitu katrā ieguldījumu brokeru sabiedrībā (dalījumā pa 1 miljona EUR diapazoniem), kuru atalgojums finanšu gadā ir 1 miljons EUR vai vairāk, tostarp informāciju par šo personu darba pienākumiem, attiecīgo darījumdarbības jomu un algas galvenajām sastāvdaļām, prēmijām, ilgtermiņa stimuliem un pensiju iemaksām.

Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentajām iestādēm pēc pieprasījuma sniedz informāciju par katra vadības struktūras vai augstākā līmeņa vadības locekļa kopējo atalgojumu.

Kompetentās iestādes pirmajā un otrajā daļā minēto informāciju nosūta EBI, un tā šo informāciju publicē piederības dalībvalstu datu agregātu veidā, izmantojot kopēju informācijas sniegšanas formātu. EBI, apspriežoties ar EVTI, var izdot pamatnostādnes, kuru mērķis ir atvieglot šā punkta īstenošanu un nodrošināt apkopotās informācijas saskaņotību.

35. pants

EBI ziņojums par vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības riskiem

EBI sagatavo ziņojumu par tādu tehnisko kritēriju ieviešanu uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesa vajadzībām, kuri attiecas uz pakļautību darbībām, kas lielā mērā saistītas ar vidiskās, sociālās un pārvaldības (VSP) jomas mērķiem, nolūkā izvērtēt risku iespējamos avotus un ietekmi uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ņemot vērā piemērojamos Savienības tiesību aktus VSP klasifikācijas jomā.

Pirmajā daļā minētajā EBI ziņojumā ir ietverta vismaz šāda informācija:

a) VSP risku, tostarp fizisko risku un pārejas risku, kas saistīti ar pāreju uz ilgtspējīgāku ekonomiku, definīcija, un attiecībā uz pārejas riskiem, iekļaujot tādus riskus, kas saistīti ar aktīvu vērtības samazināšanos regulatīvu izmaiņu dēļ, kvalitatīvus un kvantitatīvus kritērijus un mērīšanas standartus, kas attiecas uz šādu risku izvērtēšanu, kā arī metodoloģiju, ar ko izvērtēt iespēju, ka šādi riski rodas īstermiņā, vidējā termiņā vai ilgtermiņā un iespēju, ka šādiem riskiem ir būtiska finansiāla ietekme uz ieguldījumu brokeru sabiedrību;

b) iespējas, ka ievērojama konkrētu aktīvu koncentrācija attiecīgajai iestādei palielina VSP riskus, tostarp fiziskos riskus un pārejas riskus, izvērtējums;

c) to procesu apraksts, ar kuriem ieguldījumu brokeru sabiedrība var identificēt, izvērtēt un pārvaldīt VSP riskus, tostarp fiziskos riskus un pārejas riskus;

d) kritēriji, parametri un mērīšanas standarti, ar kuriem uzraudzītāji un ieguldījumu brokeru sabiedrības var izvērtēt uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesa nolūkos VSP īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa risku ietekmi.

EBI līdz 2021. gada 26. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par saviem konstatējumiem.

Pamatojoties uz minēto ziņojumu, EBI attiecīgā gadījumā var pieņemt pamatnostādnes, lai uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesa nolūkā ieviestu kritērijus attiecībā uz VSP riskiem un šajās pamatnostādnēs ņem vērā šajā pantā minētā EBI ziņojuma konstatējumus.







3. iedaļa

Uzraudzības pārbaudes un novērtējuma process

36. pants

Uzraudzības pārbaude un novērtējums

1. Kompetentās iestādes, ciktāl tas ir būtiski un nepieciešami, ņemot vērā ieguldījumu brokeru sabiedrības lielumu, riska profilu un darījumdarbības modeli, pārbauda kārtību, stratēģijas, procesus un mehānismus, ko ieguldījumu brokeru sabiedrības ir īstenojušas, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai un Regulai (ES) 2019/2033, un, ja tas ir nepieciešami un būtiski, izvērtē turpmāk minētos aspektus, lai nodrošinātu to risku pareizu pārvaldību un segumu: a) riski, kas minēti 29. pantā; b) ieguldījumu brokeru sabiedrības riska darījumu ģeogrāfiskā atrašanās vieta; c) ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbības modelis; d) sistēmiskā riska novērtējums, ņemot vērā sistēmiskā riska noteikšanas un mērīšanas noteikumus Regulas (ES) Nr. 1093/2010 23. pantā vai ESRK ieteikumus; e) riski ieguldījumu brokeru sabiedrību tīkla un informācijas sistēmu drošībai, lai nodrošinātu to procesu, datu un aktīvu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību; f) ieguldījumu brokeru sabiedrības pakļautība procentu likmes riskam, ko rada netirdzniecības portfeļa darbības; g) ieguldījumu brokeru sabiedrības pārvaldības kārtība un vadības struktūras locekļu spēja pildīt to pienākumus.

Šā punkta nolūkos kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā to, vai ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir profesionālās darbības apdrošināšana.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes 1. punktā minētās pārbaudes un novērtējuma biežumu un intensitāti noteiktu, ņemot vērā attiecīgo ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību apmēru, būtību, mērogu, sarežģītību un attiecīgā gadījumā – sistēmisko nozīmīgumu un ievērojot samērīguma principu.

Kompetentās iestādes katrā atsevišķā gadījumā lemj par to, vai un kādā veidā jāveic pārbaude un novērtējums attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas atbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tikai tad, ja tās uzskata, ka tas ir vajadzīgs minēto ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību apmēra, būtības, mēroga un sarežģītības dēļ.

Pirmās daļas nolūkos tiek ņemti vērā valsts tiesību akti, ar ko reglamentē turētajai klientu naudai piemērojamu nošķiršanu.

3. Veicot 1. punkta g) apakšpunktā minētā elementa pārbaudi un novērtējumu, kompetentajām iestādēm tiek nodrošināta piekļuve vadības struktūras un tās komiteju sanāksmju darba kārtībām, protokoliem un pavaddokumentiem un vadības struktūras rezultātu iekšējā vai ārējā novērtējuma rezultātiem.

4. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 58. pantu, lai papildinātu šo direktīvu nolūkā nodrošināt, lai ieguldījumu brokeru sabiedrību kārtība, stratēģijas, procesi un mehānismi nodrošinātu pienācīgu risku pārvaldību un segumu. Šajā nolūkā Komisija ņem vērā norises finanšu tirgos, jo īpaši jaunu finanšu produktu parādīšanos, grāmatvedības standartu attīstību un norises, kas sekmē uzraudzības prakses konverģenci.

37. pants

Regulāra pārbaude atļaujai izmantot iekšējos modeļus

1. Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes regulāri, bet ne retāk kā reizi trijos gados, pārbaudītu ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstību prasībām attiecībā uz atļauju izmantot iekšējos modeļus kā minēts Regulas (ES) 2019/2033 22. pantā. Kompetentās iestādes jo īpaši ņem vērā izmaiņas ieguldījumu brokeru sabiedrības darījumdarbībā un minēto iekšējo modeļu piemērošanu jauniem produktiem un pārbauda un izvērtē to, vai ieguldījumu brokeru sabiedrība minētajos iekšējos modeļos izmanto pareizi izstrādātus un aktuālus paņēmienus un praksi. Kompetentās iestādes pārliecinās, ka būtiskie trūkumi, kas konstatēti ieguldījumu brokeru sabiedrības iekšējo modeļu nodrošinātajā risku segumā, tiek novērsti, vai veic pasākumus to seku mazināšanai, tostarp pieprasot kapitāla palielinājumus vai piemērojot lielākus reizinājuma koeficientus.

2. Ja attiecībā uz iekšējiem modeļiem, ko piemēro tirgum pastāvošajam riskam, daudzi pārsniegumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 366. pantā, liecina, ka iekšējie modeļi nav vai vairs nav pareizi, kompetentās iestādes atsauc atļauju izmantot iekšējos modeļus vai piemēro piemērotus pasākumus, ar ko nodrošina, lai iekšējie modeļi tiktu nekavējoties noteiktā termiņā uzlaboti.

3. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai piešķirta atļauja izmantot iekšējos modeļus, vairs neatbilst minēto iekšējo modeļu piemērošanas prasībām, kompetentās iestādes pieprasa ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai nu pierādīt, ka neatbilstības ietekme ir nebūtiska, vai iesniegt plānu un termiņu atbilstības minētajām prasībām nodrošināšanai. Kompetentās iestādes pieprasa uzlabot iesniegto plānu, ja ir maz ticams, ka ar to varēs panākt pilnīgu atbilstību, vai ja termiņš nav atbilstīgs.

Ja ir maz ticams, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība panāks atbilstību noteiktajā termiņā, vai tā nav sekmīgi pierādījusi, ka neatbilstības ietekme ir nebūtiska, dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes atsauc iekšējo modeļu izmantošanas atļauju vai ļauj izmantot to tikai jomās, kurās atbilstība ir panākta, vai tajās jomās, kurās iespējams atbilstību panākt pienācīgā termiņā.

4. EBI analizē ieguldījumu brokeru sabiedrību iekšējos modeļus kopumā un to, kā ieguldījumu brokeru sabiedrības izmanto iekšējos modeļus attiecībā uz līdzīgiem riskiem vai riska darījumiem. Tā par to informē EVTI.

Lai sekmētu konsekventu, efektīvu un konstruktīvu uzraudzības praksi, EBI, balstoties uz minēto analīzi un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu, izstrādā pamatnostādnes ar kritērijiem attiecībā uz to, kā ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāizmanto iekšējie modeļi, un to, kā minētie iekšējie modeļi ir jāizmanto līdzīgiem riskiem vai riska darījumiem.

Dalībvalstis mudina kompetentās iestādes minēto analīzi un minētās pamatnostādnes ņemt vērā, veicot 1. punktā minēto pārbaudi.







4. iedaļa

Uzraudzības pasākumi un pilnvaras

38. pants

Uzraudzības pasākumi

Kompetentās iestādes pieprasa ieguldījumu brokeru sabiedrībām agrīnā posmā veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu šādas problēmas:

a) ieguldījumu brokeru sabiedrība neatbilst šīs direktīvas vai Regulas (ES) 2019/2033 prasībām;

b) kompetentajām iestādēm ir pierādījumi, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība nākamo 12 mēnešu laikā varētu pārkāpt valsts noteikumus šīs direktīvas transponēšanai vai Regulas (ES) 2019/2033 noteikumus.

39. pants

Uzraudzības pilnvaras

1. Dalībvalsts nodrošina, lai kompetentajām iestādēm būtu uzraudzības pilnvaras, kas ir nepieciešamas, lai, pildot savas funkcijas, efektīvi un samērīgi iejauktos ieguldījumu brokeru sabiedrību darbībā.

2. Šīs direktīvas 36. panta, 37. panta 3. punkta un 38. panta un Regulas (ES) 2019/2033 nolūkos kompetentajām iestādēm ir šādas pilnvaras: a) prasīt no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai tām būtu pašu kapitāls, kas pārsniedz Regulas (ES) 2019/2033 11. pantā noteiktās prasības, saskaņā ar šīs direktīvas 40. panta nosacījumiem, vai lai tās koriģētu prasīto pašu kapitālu un prasītos likvīdos aktīvus gadījumā, ja minēto ieguldījumu brokeru sabiedrību darījumdarbība būtiski mainās; b) pieprasīt nostiprināt kārtības, procesus, mehānismus un stratēģijas, kas ieviesti saskaņā ar 24. un 26. pantu; c) pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībām viena gada laikā iesniegt plānu par to, kā atjaunot atbilstību uzraudzības prasībām saskaņā ar šo direktīvu un Regulu (ES) 2019/2033, noteikt termiņu minētā plāna īstenošanai un pieprasīt uzlabot minēto plānu attiecībā uz darbības jomu un termiņu; d) pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībām piemērot īpašu uzkrājumu politiku vai procedūras attiecībā uz aktīviem saistībā ar pašu kapitāla prasībām; e) ierobežot ieguldījumu brokeru sabiedrību darījumdarbību, operācijas vai tīklu vai pieprasīt atsavināt darbības, kuras rada pārmērīgu risku ieguldījumu brokeru sabiedrības finansiālajai stabilitātei; f) pieprasīt mazināt risku, kas saistīts ar ieguldījumu brokeru sabiedrību darbībām, produktiem un sistēmām, ieskaitot ārpakalpojumu sniedzējiem uzticētās darbības; g) pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībām ierobežot atalgojuma mainīgo daļu procentuālā izteiksmē no neto ieņēmumiem, ja minētais atalgojums nesaskan ar stabilas kapitāla bāzes saglabāšanu; h) pieprasīt ieguldījumu brokeru sabiedrībām izmantot neto peļņu, lai stiprinātu pašu kapitālu; i) ierobežot vai aizliegt ieguldījumu brokeru sabiedrības veiktu peļņas sadali vai procentu maksājumus akcionāriem, kapitāldaļu īpašniekiem vai pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu turētājiem, ja šāds ierobežojums vai aizliegums nav uzskatāms par ieguldījumu brokeru sabiedrības saistību neizpildes notikumu; j) noteikt papildu vai biežākas ziņošanas prasības salīdzinājumā ar šajā direktīvā un Regulā (ES) 2019/2033 paredzētajām, ieskaitot ziņošanu par kapitāla un likviditātes pozīcijām; k) noteikt īpašas likviditātes prasības saskaņā ar 42. pantu; l) pieprasīt papildu informācijas atklāšanu; m) prasīt no ieguldījumu brokeru sabiedrībām mazināt riskus ieguldījumu brokeru sabiedrību tīklu un informācijas sistēmu drošībai, lai nodrošinātu to procesu, datu un aktīvu konfidencialitāti, integritāti un pieejamību.

3. Šā panta 2. punkta j) apakšpunkta nolūkos kompetentās iestādes var ieguldījumu brokeru sabiedrībām noteikt papildu vai biežākas ziņošanas prasības tikai tad, ja paziņojamā informācija nedublējas un ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem: a) pastāv viens no 38. panta a) un b) punktā minētajiem gadījumiem; b) kompetentā iestāde to uzskata par nepieciešamu 38. panta b) punktā minēto pierādījumu ievākšanai. c) ir nepieciešama papildu informācija 36. pantā minētā uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesa nolūkos.

Uzskata, ka informācija dublējas, ja kompetentajai iestādei jau ir tā pati vai būtībā tāda pati informācija, kompetentā iestāde minēto informāciju var sagatavot vai tā pati kompetentā iestāde to var iegūt, izmantojot citus līdzekļus, nevis pieprasot ieguldījumu brokeru sabiedrībai to paziņot. Kompetentā iestāde papildu informāciju nepieprasa, ja šī informācija kompetentajai iestādei ir pieejama atšķirīgā formātā vai detalizācijas pakāpē nekā paziņojamā papildu informācija, bet minētais atšķirīgais formāts vai detalizācija tai neliedz sagatavot būtībā līdzīgu informāciju.

40. pants

Papildu pašu kapitāla prasības

1. Kompetentās iestādes nosaka 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību tikai gadījumā, ja, balstoties uz saskaņā ar 36. un 37. pantu veiktajām pārbaudēm, tās ir pārliecinājušās, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība atrodas kādā no šādām situācijām: a) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir pakļauta tādiem riskiem vai riska elementiem vai rada tādus riskus citiem, kuri ir būtiski un kurus Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā vai Ceturtajā daļā paredzētā pašu kapitāla prasība un jo īpaši K-faktora prasības nesedz vai nesedz pietiekamā apmērā; b) ieguldījumu brokeru sabiedrība neatbilst 24. un 26. pantā izklāstītajām prasībām, un ir maz ticams, ka citu uzraudzības pasākumu piemērošana piemērotā termiņā pietiekami uzlabotu attiecīgo kārtību, procesus, mehānismus un stratēģijas; c) korekcijas saistībā ar piesardzīgo tirdzniecības portfeļa vērtēšanu nav pietiekamas, lai ieguldījumu brokeru sabiedrībai dotu iespēju īsā laikā parastos tirgus apstākļos pārdot savas pozīcijas vai ierobežot savu risku, neciešot būtiskus zaudējumus; d) pārbaude, kas veikta saskaņā ar 37. pantu, liecina, ka neatbilstība atļauto iekšējo modeļu piemērošanas prasībām, visticamāk, novedīs pie nepietiekama kapitāla līmeņa; e) ieguldījumu brokeru sabiedrība atkārtoti nav nodrošinājusi vai neuztur pietiekamu papildu pašu kapitāla līmeni, kā noteikts 41. pantā.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkos riskus vai risku elementus uzskata par tādiem, kurus Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā un Ceturtajā daļā paredzētās pašu kapitāla prasības nesedz vai nesedz pietiekamā apmērā, tikai tad, ja tās kapitāla summas, veidi un sadalījums, ko kompetentā iestāde uzskata par adekvātiem, veikusi ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar šīs direktīvas 24. panta 1. punktu veiktā izvērtējuma uzraudzības pārbaudi, ir augstākā līmenī nekā ieguldījumu brokeru sabiedrības pašu kapitāla prasība, kas noteikta Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā vai Ceturtajā daļā.

Pirmās daļas nolūkos par adekvātu uzskatāmajā kapitālā var būt ietverti tādi riski vai risku elementi, kuri ir nepārprotami izslēgti no Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā vai Ceturtajā daļā paredzētās pašu kapitāla prasības.

3. Papildu pašu kapitāla līmeni, kurš tiek pieprasīts, ievērojot 39. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kompetentās iestādes nosaka kā starpību starp kapitālu, kas uzskatāms par adekvātu, ievērojot ar šā panta 2. punktu, un pašu kapitāla prasību, kas noteikta Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā vai Ceturtajā daļā.

4. Kompetentās iestādes ieguldījumu brokeru sabiedrībām pieprasa izpildīt 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību ar pašu kapitālu, ievērojot šādus nosacījumus: a) vismaz trīs ceturtdaļas no papildu pašu kapitāla prasības nodrošina ar pirmā līmeņa kapitālu; b) vismaz trīs ceturtdaļas no pirmā līmeņa kapitāla veido pirmā līmeņa pamata kapitāls; c) minēto pašu kapitālu neizmanto, lai izpildītu Regulas (ES) 2019/2033 11. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktās pašu kapitāla prasības.

5. Kompetentās iestādes savu lēmumu noteikt 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību pamato rakstveidā, sniedzot skaidru pārskatu par šā panta 1. līdz 4. punktā minēto elementu pilnīgu izvērtējumu. Tas šā panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētajā gadījumā ietver konkrētu skaidrojumu par to, kāpēc saskaņā ar 41. panta 1. punktu noteiktais kapitāla līmenis vairs netiek uzskatīts par pietiekamu.

6. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu to, kā jāmēra 2. punktā minētie riski un risku elementi, tostarp tos riskus vai risku elementus, kuri ir nepārprotami izslēgti no Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā vai Ceturtajā daļā izklāstītajām pašu kapitāla prasībām.

EBI nodrošina, lai regulatīvo tehnisko standartu projektā būtu iekļauti indikatīvi kvalitatīvi riska mērīšanas rādītāji attiecībā uz 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā papildu pašu kapitāla summām, ievērojot ieguldījumu brokeru sabiedrībām raksturīgo dažādo darījumdarbības modeļu un juridisko formu klāstu, un lai standarti būtu samērīgi, ņemot vērā:

a) īstenošanas slogu ieguldījumu brokeru sabiedrībām un kompetentajām iestādēm;

b) iespēju, ka augstāks pašu kapitāla prasību līmenis, ko piemēro, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības neizmanto iekšējos modeļus, attaisno zemāku pašu kapitāla prasību noteikšanu risku un risku elementu izvērtējumā saskaņā ar 2. punktu.

Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EBI iesniedz Komisijai līdz 2021. gada 26. jūnijam.

Komisijai ir deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

7. Kompetentās iestādes saskaņā ar 1. līdz 6. punktu var noteikt papildu pašu kapitāla prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras atbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, pamatojoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu un ja kompetentā iestāde uzskata to par pamatotu.

41. pants

Norādījumi par papildu pašu kapitālu

1. Ņemot vērā samērīguma principu un atbilstoši to ieguldījumu brokeru sabiedrību darbību apmēram, sistēmiskajam nozīmīgumam, būtībai, mērogam un sarežģītībai, kuras neatbilst Regulas (ES) 2019/203312. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kompetentās iestādes var pieprasīt, lai šādām ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu tāds pašu kapitāla līmenis, kas, balstoties uz 24. pantu, pietiekamā mērā pārsniedz Regulas (ES) 2019/2033 Trešajā daļā un šajā direktīvā noteiktās prasības, tostarp 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto papildu pašu kapitāla prasību, ar mērķi nodrošināt, lai cikliskas ekonomiskās svārstības neizraisītu minēto prasību pārkāpumu vai neapdraudētu ieguldījumu brokeru sabiedrības spēju organizēti izbeigt un pārtraukt savas darbības.

2. Kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā katrai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas neatbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā uzskatāma par nelielu un savstarpēji nesaistītu ieguldījumu brokeru sabiedrību, pārbauda saskaņā ar šā panta 1. punktu noteikto pašu kapitāla līmeni un vajadzības gadījumā paziņo minētās pārbaudes secinājumus attiecīgajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, tostarp iestāžu uzstādījumu attiecībā uz korekcijām saskaņā ar šā panta 1. punktu noteiktā pašu kapitāla līmenī. Šādā paziņojumā norāda datumu, līdz kuram kompetentā iestāde ir pieprasījusi pabeigt minētās korekcijas.

42. pants

Īpašas likviditātes prasības

1. Kompetentās iestādes nosaka šīs direktīvas 39. panta 2. punkta k) apakšpunktā minētās īpašās likviditātes prasības tikai tad, ja, pamatojoties uz pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar šīs direktīvas 36. un 37. pantu, tās secina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas neatbilst Regulas (ES) 2019/203312. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā uzskatāma par nelielu un savstarpēji nesaistītu ieguldījumu brokeru sabiedrību, vai kas atbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, bet nav atbrīvota no likviditātes prasības saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 43. panta 1. punktu, atrodas vienā no turpmāk minētajām situācijām: a) ieguldījumu brokeru sabiedrība ir pakļauta tādam likviditātes riskam vai likviditātes riska elementiem, kuri ir būtiski un kurus Regulas (ES) 2019/2033 Piektajā daļā paredzētā likviditātes prasība nesedz vai nesedz pietiekamā apmērā; b) ieguldījumu brokeru sabiedrība neatbilst šīs direktīvas 24. un 26. panta prasībām, un ir maz ticams, ka citu administratīvu pasākumu piemērošana piemērotā termiņā pietiekami uzlabotu attiecīgās kārtības, procesus, mehānismus un stratēģijas.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkos likviditātes risku vai likviditātes riska elementus par tādiem, kurus Regulas (ES) 2019/2033 Piektajā daļā paredzētā likviditātes prasība nesedz vai nesedz pietiekamā apmērā, uzskata tikai tad, ja tās likviditātes summas un veidi, ko kompetentā iestāde, veikusi ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar šīs direktīvas 24. panta 1. punktu veiktā izvērtējuma uzraudzības pārbaudi, uzskata par adekvātiem, ir augstākā līmenī nekā ieguldījumu brokeru sabiedrības likviditātes prasība, kas noteikta Regulas (ES) 2019/2033 Piektajā daļā.

3. Īpašas likviditātes līmeni, kurš tiek pieprasīts, ievērojot šīs direktīvas 39. panta 2. punkta k) apakšpunktu, kompetentās iestādes nosaka kā starpību starp likviditāti, kas uzskatāma par adekvātu, ievērojot šā panta 2. punktu, un likviditātes prasību, kas noteikta Regulas (ES) 2019/2033 Piektajā daļā.

4. Kompetentās iestādes prasa ieguldījumu brokeru sabiedrībām izpildīt šīs direktīvas 39. panta 2. punkta k) apakšpunktā minētās īpašās likviditātes prasības ar likvīdiem aktīviem, kā izklāstīts Regulas (ES) 2019/2033 43. pantā.

5. Kompetentās iestādes savu lēmumu noteikt 39. panta 2. punkta k) apakšpunktā minēto īpašas likviditātes prasību pamato rakstveidā, sniedzot skaidru pārskatu par pilnīgu šā panta 1. līdz 3. punktā minēto elementu izvērtējumu.

6. EBI, apspriežoties ar EVTI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai veidā, kas ir piemērots ieguldījumu brokeru sabiedrību lielumam, struktūrai un iekšējai organizācijai un to darbību būtībai, vērienam un sarežģītībai, precizētu to, kā jāmēra 2. punktā minēto likviditātes risku un likviditātes riska elementus.

Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EBI iesniedz Komisijai līdz 2021. gada 26. jūnijam.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantu.

43. pants

Sadarbība ar noregulējuma iestādēm

Kompetentās iestādes paziņo attiecīgajām noregulējuma iestādēm par jebkuru papildu pašu kapitāla prasību, kas, ievērojot šīs direktīvas 39. panta 2. punkta a) apakšpunktu, noteikta ieguldījumu brokeru sabiedrībai, uz kuru attiecas Direktīvas 2014/59/ES darbības joma, un par jebkādiem šīs direktīvas 41. panta 2. punktā minētiem uzstādījumiem attiecībā uz korekcijām, attiecībā uz šādu ieguldījumu brokeru sabiedrību.

44. pants

Publicēšanas prasības

Dalībvalsts nodrošina, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras:

a) prasīt no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras neatbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras minētas Regulas (ES) 2019/2033 46. panta 2. punktā, publicēt Regulas (ES) 2019/2033 minētās regulas 46. pantā minēto informāciju biežāk nekā vienu reizi gadā un noteikt šīs publicēšanas termiņus;

b) prasīt no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras neatbilst Regulas (ES) 2019/2033 12. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tās uzskatāmas par nelielām un savstarpēji nesaistītām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras minētas Regulas (ES) 2019/2033 46. panta 2. punktā, izmantot īpašus informācijas nesējus un vietas, jo īpaši ieguldījumu brokeru sabiedrību tīmekļa vietnes, tādām publikācijām, kas nav finanšu pārskati;

c) prasīt no mātesuzņēmumiem ik gadu vai nu pilnībā, vai atsauču veidā uz attiecīgo informāciju publicēt to juridiskās struktūras un ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas pārvaldības un organizatoriskās struktūras aprakstu saskaņā ar šīs direktīvas 26. panta 1. punktu un Direktīvas 2014/65/ES 10. pantu.

45. pants

Pienākums informēt EBI

1. Kompetentās iestādes informē EBI par: a) savu pārbaudes un novērtējuma procesu, kas minēts 36. pantā; b) 39., 40. un 41. pantā minētajiem lēmumiem izmantoto metodoloģiju; c) dalībvalstu noteikto administratīvo sankciju līmeni, kas minētas 18. pantā.

EBI šajā punktā minēto informāciju nosūta EVTI.

2. EBI, apspriežoties ar EVTI, izvērtē kompetento iestāžu sniegto informāciju, lai panāktu konsekvenci uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesā. Lai pabeigtu savu izvērtējumu, EBI pēc apspriešanās ar EVTI var pieprasīt kompetentajām iestādēm sniegt papildu informāciju, ievērojot samērīgumu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 35. pantu.

EBI savā tīmekļa vietnē publicē 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minēto sakopoto informāciju.

EBI ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kāda ir šīs nodaļas piemērošanas konverģences pakāpe dalībvalstīs. Vajadzības gadījumā EBI veic salīdzinošo izvērtēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 30. pantu. Tā par šādām salīdzinošām izvērtēšanām informē EVTI.

EBI un EVTI saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu izdod kompetentajām iestādēm paredzētas pamatnostādnes, kurās veidā, kas ir piemērots ieguldījumu brokeru sabiedrību lielumam, struktūrai un iekšējai organizācijai un to darbību būtībai, vērienam un sarežģītībai, sīkāk precizē kopējās procedūras un metodoloģiju attiecībā uz 1. punktā minēto uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesu un šīs direktīvas 29. pantā minētajiem riskiem piemērojamās pieejas izvērtējumu.







3. NODAĻA

Ieguldījumu brokeru sabiedrību grupu uzraudzība







1. iedaļa

konsolidēta ieguldījumu brokeru sabiedrību grupu uzraudzība un uzraudzība attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam

46. pants

Grupas uzraudzības iestādes noteikšana

1. Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības galvenā sabiedrība ir Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrība, konsolidētu uzraudzību vai uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam veiktu minētās Savienības mātes ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja ieguldījumu brokeru sabiedrības mātesuzņēmums ir Savienības mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, konsolidētu uzraudzību vai uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam veiktu minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja divām vai vairākām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām atļauja ir izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, ir viena un tā pati Savienības mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai viena un tā pati Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, konsolidētu uzraudzību vai uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam veiktu tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kurai atļauja izsniegta dalībvalstī, kurā attiecīgā ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība veic uzņēmējdarbību.

4. Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja divu vai vairāku ieguldījumu brokeru sabiedrību, kurām atļauja ir izsniegta divās vai vairākās dalībvalstīs, mātesuzņēmumi ir vairāk nekā viena ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība ar galvenajiem birojiem dažādās dalībvalstīs un ja ieguldījumu brokeru sabiedrības ir katrā no minētajām dalībvalstīm, konsolidētu uzraudzību vai uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam veiktu tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances kopvērtība.

5. Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja divām vai vairākām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām atļauja ir izsniegta Savienībā, kā mātesuzņēmums ir viena un tā pati Savienības ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai Savienības jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, un nevienai no minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām atļauja nav izsniegta tajā dalībvalstī, kurā izveidota attiecīgā ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība vai jauktā finanšu pārvaldītājsabiedrība, konsolidētu uzraudzību vai uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam veiktu tās ieguldījumu brokeru sabiedrības kompetentā iestāde, kurai ir lielākā bilances kopvērtība.

6. Kompetentās iestādes var pēc savstarpējas vienošanās atteikties no 3., 4. un 5. punktā minētajiem kritērijiem, ja to piemērošana nebūtu piemērota efektīvai konsolidētajai uzraudzībai vai uzraudzībai attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam, ņemot vērā attiecīgās ieguldījumu brokeru sabiedrības un to darbību nozīmību attiecīgajās dalībvalstīs, un var norīkot citu kompetento iestādi, kas īsteno konsolidētu uzraudzību vai uzraudzību attiecībā uz atbilstību grupas kapitāla kritērijam. Minētajos gadījumos kompetentās iestādes pirms minētā lēmuma pieņemšanas dod iespēju attiecīgajai Savienības mātes ieguldījumu pārvaldītājsabiedrībai, Savienības mātes jauktajai finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai ieguldījumu brokeru sabiedrībai ar lielāko bilances kopvērtību izteikt savu atzinumu par minēto plānoto lēmumu. Kompetentās iestādes par ikvienu šādu lēmumu paziņo Komisijai un EBI.

47. pants

Informēšanas prasības ārkārtas situācijās

Ja rodas ārkārtas situācija, tostarp Regulas (ES) Nr. 1093/2010 18. pantā aprakstītā situācija vai situācija, kad ir nelabvēlīgas norises tirgos, kas potenciāli apdraud tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kur atļauts darboties ieguldījumu brokeru sabiedrību grupas sabiedrībām, atbilstoši šīs direktīvas 46. pantam noteiktā grupas uzraudzības iestāde, ievērojot šīs sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļu, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, brīdina EBI, ESRK un attiecīgās kompetentās iestādes un paziņo visu to uzdevumu izpildei būtisko informāciju.

48. pants

Uzraudzības iestāžu kolēģijas

1. Dalībvalstis nodrošina, lai saskaņā ar šīs direktīvas 46. pantu noteiktā grupas uzraudzības iestāde, ja tas ir lietderīgi, varētu izveidot uzraudzības iestāžu kolēģijas ar mērķi atvieglot šajā pantā minēto uzdevumu izpildi un nodrošināt koordināciju un sadarbību ar attiecīgajām trešo valstu uzraudzības iestādēm, jo īpaši, ja tas vajadzīgs nolūkā piemērot Regulas (ES) 2019/2033 23. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu un 2. punktu, lai ar atbilstīgu centrālo darījumu partneru ( QCCP ) uzraudzības iestādēm apmainītos ar attiecīgo informāciju par drošības rezerves modeli un atjauninātu to.

2. Uzraudzības iestāžu kolēģijas nodrošina grupas uzraudzības iestādei, EBI un citām kompetentajām iestādēm sistēmu šādu uzdevumu veikšanai: a) veikt uzdevumus, kas minēti 47. pantā; b) koordinēt informācijas pieprasījumus, ja tas ir nepieciešams konsolidētas uzraudzības atvieglošanai, saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2033 7. pantu; c) koordinēt informācijas pieprasījumus gadījumos, kad vairākām vienā grupā ietilpstošu ieguldījumu brokeru sabiedrību kompetentajām iestādēm ir nepieciešamība pieprasīt vai nu tīrvērtes dalībnieka piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei vai QCCP kompetentajai iestādei informāciju par drošības rezerves modeli un parametriem, kas izmantoti attiecīgo ieguldījumu brokeru sabiedrību drošības rezerves prasību aprēķināšanai; d) apmainīties ar informāciju starp visām kompetentajām iestādēm un EBI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 21. pantu un ar EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 21. pantu; e) attiecīgā gadījumā panākt vienošanos brīvprātīgi deleģēt uzdevumus un pienākumus starp kompetentajām iestādēm; f)