02011R1077 — LV — 09.10.2018 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1077/2011

(2011. gada 25. oktobris),

ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā







I

NODAĻA

PRIEKŠMETS

1. pants

Aģentūras izveide

1. Ar šo tiek izveidota Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (turpmāk “aģentūra”).

▼M2

2. Aģentūra ir atbildīga par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu informācijas sistēmas, Eurodac un ieceļošanas/izceļošanas sistēmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 ( 1 ) (IIS), darbības pārvaldību.

▼B

3. Aģentūrai var uzticēt atbildību arī par tādu citu lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas nav 2. punktā minētās sistēmas, sagatavošanas, izvēršanas un darbības pārvaldību, bet vienīgi tad, ja tas ir paredzēts attiecīgajos leģislatīvajos instrumentos, kuru pamatā ir LESD 67. līdz 89. pants, attiecīgos gadījumos ņemot vērā šīs regulas 8. pantā minētās norises pētniecības jomā un šīs regulas 9. pantā minēto izmēģinājuma programmu rezultātus.

4. Darbības pārvaldība aptver visus vajadzīgos uzdevumus, lai lielapjoma IT sistēmas funkcionētu saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ir piemērojami katrai no tām, tostarp atbildību par to izmantoto komunikāciju infrastruktūru. Šādas lielapjoma IT sistēmas neizmanto, lai apmainītos ar datiem vai nodrošinātu dalīšanos ar informāciju vai zināšanām, ja vien to neparedz konkrēts juridiskais pamats.

2. pants

Mērķi

Neskarot Komisijas un dalībvalstu attiecīgos pienākumus, ko uzliek leģislatīvie instrumenti, ar kuriem reglamentē lielapjoma IT sistēmas, aģentūra nodrošina:

a) lielapjoma IT sistēmu efektīvu, drošu un nepārtrauktu darbību;

b) lielapjoma IT sistēmu efektīvu un finansiāli atbildīgu pārvaldību;

c) pietiekami kvalitatīvus pakalpojumus lielapjoma IT sistēmu lietotājiem;

d) pastāvīgus un nepārtrauktus pakalpojumus;

e) augstu datu aizsardzības pakāpi saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem, tostarp īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz katru lielapjoma IT sistēmu;

f) pietiekamu datu un fiziskas drošības pakāpi saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem, tostarp īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz katru lielapjoma IT sistēmu; un

g) atbilstošas projektu vadības struktūras izmantojumu, efektīvi izstrādājot lielapjoma IT sistēmas.







II

NODAĻA

UZDEVUMI

3. pants

Ar SIS II saistītie uzdevumi

Attiecībā uz SIS II aģentūra veic:

a) uzdevumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI uzticēti pārvaldības iestādei; un

b) uzdevumus saistībā ar mācībām par SIS II tehnisku izmantojumu, jo īpaši SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entries) personāla un ekspertu mācībām par SIS II tehniskiem aspektiem saistībā ar Šengenas izvērtēšanu.

4. pants

Ar VIS saistītie uzdevumi

Attiecībā uz VIS aģentūra veic:

a) uzdevumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Lēmumu 2008/633/TI uzticēti pārvaldības iestādei; un

b) uzdevumus saistībā ar mācībām, kā tehniski izmantot VIS.

▼M1

5. pants

Ar Eurodac saistītie uzdevumi

Attiecībā uz Eurodac aģentūra veic:

a) uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu 2013. gada 26. jūnijs salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos ( 2 ); un

b) uzdevumus saistībā ar mācībām, kā tehniski izmantot Eurodac.

▼M2

5.a pants

Ar IIS saistītie uzdevumi

Attiecībā uz IIS aģentūra veic:

a) uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu (ES) 2017/2226;

b) uzdevumus saistībā ar mācībām, kā tehniski izmantot IIS.

▼M3

5.b pants

Ar ETIAS saistītie uzdevumi

Attiecībā uz ETIAS Aģentūra pilda uzdevumus, kas tai ir uzticēti ar 73. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 2018/1240 ( 3 ).

▼B

6. pants

Ar citu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un darbības pārvaldību saistīti uzdevumi

Ja aģentūrai ir uzticēta citu lielapjoma IT sistēmu, kas minētas 1. panta 3. punktā, sagatavošanas, izstrādes un darbības pārvaldība, tā pēc vajadzības veic uzdevumus saistībā ar mācībām par šo sistēmu tehnisku izmantošanu.

7. pants

Ar komunikāciju infrastruktūru saistīti uzdevumi

1. Aģentūra veic ar komunikāciju infrastruktūru saistītus uzdevumus, kas pārvaldības iestādei ir uzticēti ar leģislatīviem instrumentiem par 1. panta 2. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

2. Saskaņā ar 1. punktā minētajiem leģislatīvajiem instrumentiem uzdevumi saistībā ar komunikāciju infrastruktūru (tostarp tās darbības pārvaldību un drošību) ir sadalīti starp aģentūru un Komisiju. Lai nodrošinātu to attiecīgo pienākumu izpildes saskaņotību, aģentūra un Komisija vienojas par darba organizāciju un atspoguļo to saprašanās memorandā.

3. Komunikāciju infrastruktūru pienācīgi pārvalda un kontrolē, lai to aizsargātu no apdraudējumiem un nodrošinātu komunikāciju infrastruktūras un lielapjoma IT sistēmu drošību, tostarp ar komunikāciju infrastruktūras palīdzību veiktās datu apmaiņas drošību.

4. Aģentūra pieņem atbilstīgus pasākumus, tostarp drošības plānus, lai, inter alia, nodrošinātu – jo īpaši ar attiecīgiem kodēšanas paņēmieniem – to, ka personas datu pārraides vai datu nesēju transportēšanas laikā nav iespējama personas datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana. Komunikāciju infrastruktūrā apritē nav nekodētas ar sistēmu saistītas darbības informācijas.

▼M2

5. Ar komunikāciju infrastruktūras darbības pārvaldību saistītos uzdevumus var uzticēt ārējām privātām vienībām vai struktūrām, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ( 4 ). Tādā gadījumā tīkla operatoram ir saistoši šā panta 4. punktā minētie drošības pasākumi, un tam nekādā veidā nav piekļuves ne SIS II, VIS, Eurodac vai IIS darbības datiem, ne arī ar SIS II saistītajai SIRENE informācijas apmaiņai.

6. Neskarot spēkā esošos līgumus attiecībā uz SIS II, VIS, Eurodac un IIS tīklu, kodēšanas atslēgu pārvaldība paliek aģentūras kompetencē, un šo pienākumu nenodod ārējām privātā sektora struktūrām.

▼B

8. pants

Pētniecības pārraudzība

▼M2

1. Aģentūra pārrauga SIS II, VIS, Eurodac, IIS un citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai svarīgas pētniecības norisi.

▼B

2. Aģentūra regulāri informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un – jautājumos par datu aizsardzību – arī Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju par 1. punktā minētajām norisēm.

9. pants

Izmēģinājuma programmas

1. Tikai pēc īpaša un konkrēta Komisijas lūguma, kura par to ir informējusi Eiropas Parlamentu un Padomi vismaz trīs mēnešus iepriekš, un pēc valdes lēmuma aģentūra saskaņā ar 12. panta 1. punkta l) apakšpunktu var īstenot izmēģinājuma programmas, kas minētas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 49. panta 6. punkta a) apakšpunktā, lai attīstītu lielapjoma IT sistēmas vai pārvaldītu to darbību, piemērojot LESD 67. līdz 89. pantu.

Aģentūra regulāri informē Eiropas Parlamentu, Padomi un – jautājumos par datu aizsardzību – Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju par šā punkta pirmajā daļā minēto izmēģinājuma programmu īstenošanas gaitu.

2. Finanšu apropriācijas izmēģinājuma programmām, ko lūdz Komisija, iekļauj budžetā, ilgākais, divus secīgus finanšu gadus.







III

NODAĻA

STRUKTŪRA UN ORGANIZĀCIJA

10. pants

Juridiskais statuss

1. Aģentūra ir Savienības struktūra, un tā ir tiesību subjekts.

2. Katrā dalībvalstī aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko šo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. Tā var arī slēgt līgumus par 4. punktā minēto aģentūras mītnes vietu un biroju atrašanās vietu ar dalībvalstīm, kuru teritorijā atrodas aģentūras mītne, kā arī tehniskie un sistēmas dublējuma biroji (“uzņēmējas dalībvalstis”).

3. Aģentūru pārstāv izpilddirektors.

4. Aģentūras mītnes vieta ir Tallinā Igaunijā.

Uzdevumus, kas saistīti ar 1. panta 3. punktā un 3., 4., 5. un 7. pantā minēto izstrādi un darbības pārvaldību, veic Strasbūrā Francijā.

Sistēmas dublējumu, kurš var nodrošināt lielapjoma IT sistēmas darbību šādas sistēmas avārijas gadījumā, izveido Sanktjohannā (Sankt Johann im Pongau) Austrijā, ja sistēmas dublējums ir paredzēts leģislatīvajā instrumentā, ar ko reglamentē attiecīgās sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

11. pants

Struktūra

1. Aģentūras administratīvajā un pārvaldības struktūrā ir:

a) valde;

b) izpilddirektors;

c) padomdevēju grupas.

2. Aģentūras struktūrā ir arī:

a) datu aizsardzības inspektors;

b) drošības inspektors;

c) grāmatvedis.

12. pants

Valdes funkcijas

1. Lai nodrošinātu, ka aģentūra veic savus uzdevumus, valde:

a) saskaņā ar 18. pantu ieceļ un attiecīgā gadījumā atceļ izpilddirektoru;

b) īsteno disciplināras pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un uzrauga viņa darba kvalitāti, kā arī valdes lēmumu īstenošanu;

c) pēc apspriešanās ar Komisiju izveido aģentūras organizatorisko struktūru;

d) pēc apspriešanās ar Komisiju izstrādā aģentūras reglamentu;

e) pēc izpilddirektora priekšlikuma apstiprina mītnes līgumu par aģentūras mītnes vietu un līgumus par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem, kas izveidoti saskaņā ar 10. panta 4. punktu, kuri izpilddirektoram jānoslēdz ar uzņēmējām dalībvalstīm;

f) vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus, kas minēti Ierēdņu civildienesta noteikumu 110. pantā;

g) pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus valstu ekspertu nosūtīšanai darbā uz aģentūru;

h) pamatojoties uz 17. pantā minētā izpilddirektora iesniegto projektu, pēc apspriešanās ar 19. pantā minētajām padomdevēju grupām un saņēmusi Komisijas atzinumu, pieņem daudzgadu darba programmu, kuras pamatā ir II nodaļā minētie uzdevumi. Lai strukturētu mērķus un dažādos daudzgadu plānošanas posmus, daudzgadu darba programmā, neskarot ikgadējo budžeta procedūru, iekļauj daudzgadu budžeta aplēsi un ex ante novērtējumus;

i) pieņem daudzgadu personāla politikas plānu un gada darba programmas projektu un ik gadu līdz 31. martam iesniedz tos Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai;

j) ik gadu līdz 30. septembrim un pēc Komisijas atzinuma ar divu trešdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu un saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru un Savienības likumdošanas programmu jomās, uz kurām attiecas LESD 67. līdz 89. pants, pieņem aģentūras darba programmu nākamajam gadam un nodrošina, ka pieņemtā darba programma tiek nosūtīta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un publicēta;

k) ik gadu līdz 31. martam pieņem aģentūras darbības pārskatu par iepriekšējo gadu, kurā jo īpaši sasniegtie rezultāti ir salīdzināti ar gada darba programmas mērķiem, un līdz tā paša gada 15. jūnijam nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai; gada darbības pārskatu publicē;

l) saskaņā ar 32. pantu, 33. panta 6. punktu un 34. pantu veic savas funkcijas saistībā ar aģentūras budžetu, tostarp 9. pantā minēto izmēģinājuma programmu īstenošanu;

m) saskaņā ar 34. pantu pieņem aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus;

n) ieceļ grāmatvedi, kas savu pienākumu izpildē ir funkcionāli neatkarīgs;

o) balstoties uz dažādos iekšējas vai ārējas revīzijas ziņojumos un novērtējumos minētajiem konstatējumiem un ieteikumiem, nodrošina atbilstošu turpmāku rīcību;

p) pieņem vajadzīgos drošības pasākumus, tostarp drošības plānu un darbības nepārtrauktības un darbības atjaunošanas plānu katastrofu gadījumiem, kuros ir ņemti vērā padomdevēju grupu drošības ekspertu iespējamie ieteikumi;

q) ieceļ drošības inspektoru;

r) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ieceļ datu aizsardzības inspektoru;

s) līdz 2012. gada 22. maijam pieņem praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai;

▼M2

t) pieņem ziņojumus par SIS II tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 4. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 4. punktu, par VIS – saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta 3. punktu, un par IIS – saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 72. panta 4. punktu;

▼M1

u) pieņem gada ziņojumu par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 40. panta 1. punktu;

▼M2

v) izsaka apsvērumus par Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja revīzijas ziņojumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu, Regulas (ES) Nr. 603/2013 31. panta 2. punktu un Regulas (ES) 2017/2226 56. panta 2. punktu un nodrošina atbilstošu turpmāku rīcību pēc minētās revīzijas;

▼B

w) saskaņā ar attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 3. punktu publicē ar SIS II saistītus statistikas datus;

▼M1

x) vāc statistikas datus par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 8. panta 2. punktu;

▼B

y) nodrošina, ka ik gadu publicē tādu kompetentu iestāžu sarakstu, kas ir pilnvarotas veikt SIS II iekļauto datu tiešu meklēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 31. panta 8. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 46. panta 8. punktu, kā arī SIS II valstu sistēmu (N.SIS II) biroju un SIRENE biroju sarakstu, kā minēts attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 7. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 7. panta 3. punktā;

▼M1

z) nodrošina gadskārtēju tādu iestāžu saraksta publikāciju, kuras ir norīkotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 27. panta 2. punktu;

▼B

aa) veic visus citus uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu;

▼M2

sa) pieņem ziņojumus par IIS izstrādi saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 72. panta 2. punktu;

xa) publicē statistikas datus saistībā ar IIS saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 63. pantu;

za) nodrošina kompetento iestāžu saraksta gadskārtēju publikāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 65. panta 2. punktu.

▼B

2. Valde var konsultēt izpilddirektoru visos jautājumos, kas ir cieši saistīti ar lielapjoma IT sistēmu izstrādi un darbības pārvaldību.

13. pants

Valdes sastāvs

1. Valdē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji.

2. Līdz 2012. gada 22. janvārim katra dalībvalsts un Komisija ieceļ valdes locekļus un locekļu aizstājējus. Pēc šā laikposma beigām Komisija sasauc valdes sanāksmi. Prombūtnes laikā locekļus pārstāv viņu aizstājēji.

3. Valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu lielo pieredzi attiecīgajā jomā un speciālajām zināšanām lielapjoma IT sistēmu jomā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un zināšanām par datu aizsardzību.

4. Locekļu amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. To var atjaunot vienu reizi. Pilnvaru laikam beidzoties vai atkāpšanās gadījumā locekļi paliek amatā līdz to atkārtotai iecelšanai vai nomaiņai.

5. Aģentūras darbībās piedalās valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Tās katra valdē ieceļ vienu pārstāvi un vienu aizstājēju.

14. pants

Valdes priekšsēdētājs

1. Valde no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku.

2. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru laiks ir divi gadi. Viņu amata pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi. Tomēr, ja valdes priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka dalība valdē beidzas viņu pilnvaru termiņa laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas arī amata pilnvaru termiņš.

3. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē tikai no to valdes locekļu vidus, ko ir iecēlušas dalībvalstis, kurām atbilstīgi Savienības tiesību aktiem pilnībā saistības uzliek leģislatīvie instrumenti, ar ko reglamentē visu aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

15. pants

Valdes sanāksmes

1. Valdes sanāksmes sasauc, ja to lūdz kāds no turpmāk norādītajiem:

a) priekšsēdētājs;

b) vismaz trešā daļa tās locekļu;

c) Komisija;

d) izpilddirektors.

Reizi sešos mēnešos valde rīko vismaz vienu kārtējo sanāksmi.

2. Izpilddirektors piedalās valdes sanāksmēs.

3. Valdes locekļiem var palīdzēt eksperti, kas ir padomdevēju grupu locekļi.

▼M2

4. Eiropols un Eurojust drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS II saistībā ar Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu. Eiropols drīkst novērotāja statusā piedalīties valdes sanāksmēs arī tad, ja darba kārtībā ir jautājums par VIS saistībā ar Lēmuma 2008/633/TI piemērošanu, jautājums par Eurodac saistībā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanu vai jautājums par IIS saistībā ar Regulas (ES) 2017/2226 piemērošanu.

▼B

5. Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru citu personu, kuras viedoklis to varētu interesēt.

6. Aģentūra nodrošina valdei sekretariāta pakalpojumus.

16. pants

Balsošana

1. Neskarot šā panta 5. punktu, kā arī 12. panta 1. punkta j) apakšpunktu un 18. panta 1. un 7. punktu, valde lēmumus pieņem ar visu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

2. Neskarot 3. punktu, katram valdes loceklim ir viena balss.

3. Ikviens loceklis, ko ir iecēlusi kāda dalībvalsts, kurai atbilstīgi Savienības tiesību aktiem saistības uzliek kāds leģislatīvais instruments, ar ko reglamentē aģentūras pārvaldītas lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, var balsot par jautājumu, kas attiecas uz šo lielapjoma IT sistēmu.

Turklāt Dānija var balsot par jautājumiem, kas saistīti ar šādu lielapjoma IT sistēmu, ja tā saskaņā ar Protokola par Dānijas nostāju 4. pantu izlemj, ka tā savos tiesību aktos īstenos leģislatīvo instrumentu, ar ko reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

4. Valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piemēro 37. pantu.

5. Ja locekļiem ir atšķirīgi viedokļi par to, vai uz konkrētu lielapjoma IT sistēmu attiecas balsojums, tad ikvienu lēmumu, uz ko balsojums neattiecas, pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu.

6. Izpilddirektors nepiedalās balsošanā.

7. Aģentūras reglamentā ietver sīki izstrādātus noteikumus par balsošanu, jo īpaši nosacījumus, kā viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, kā arī – attiecīgos gadījumos – visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.

17. pants

Izpilddirektora funkcijas un pilnvaras

1. Aģentūru vada un pārstāv izpilddirektors.

2. Izpilddirektors savus pienākumus pilda neatkarīgi. Neskarot Komisijas un valdes attiecīgo kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citu struktūru norādījumus.

3. Neskarot 12. pantu, izpilddirektors uzņemas pilnu atbildību par aģentūrai uzticētajiem uzdevumiem, un uz viņu attiecas ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ko veic Eiropas Parlaments.

4. Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par viņa uzdevumu izpildi.

5. Izpilddirektors:

a) vada aģentūras ikdienas darbu;

b) nodrošina to, ka aģentūra darbojas saskaņā ar šo regulu;

c) atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā regulā, tās īstenošanas noteikumos un piemērojamos tiesību aktos, sagatavo un īsteno procedūras, lēmumus, stratēģijas, programmas un darbības, ko pieņēmusi valde;

d) izveido un īsteno efektīvu sistēmu, lai varētu regulāri pārraudzīt un izvērtēt:

i) lielapjoma IT sistēmas, tostarp statistiku; un

ii) aģentūru, tostarp to, cik efektīvi un produktīvi ir sasniegti tās mērķi;

e) bez balsstiesībām piedalās valdes sēdēs;

f) attiecībā uz aģentūras darbiniekiem īsteno 20. panta 3. punktā paredzētās pilnvaras un risina personāla jautājumus;

▼M2

g) neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, nosaka konfidencialitātes prasības, lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantu, Lēmuma 2007/533/TI 17. pantu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 9. punktu, Regulas (ES) Nr. 603/2013 4. panta 4. punktu un Regulas (ES) 2017/2226 37. panta 4. punktu;

▼B

h) risina sarunas par mītnes līgumu par aģentūras atrašanās vienu un līgumiem par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem ar uzņēmēju dalībvalstu valdībām un pēc tam, kad tos būs apstiprinājusi valde, noslēdz tos.

6. Izpilddirektors iesniedz valdei pieņemšanai jo īpaši šādu dokumentu projektus:

a) aģentūras gada darba programmu un gada darbības pārskatu, iepriekš apspriežoties ar padomdevēju grupām;

b) aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus;

c) daudzgadu darba programmu;

d) nākamā gada budžetu, kas sagatavots, pamatojoties uz līdzekļu sadalījumu pa darbības jomām;

e) daudzgadu personāla politikas plānu;

f) šīs regulas 31. pantā minētās novērtēšanas reglamentu;

g) praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai;

h) nepieciešamos drošības pasākumus, tostarp drošības plānu un darbības nepārtrauktības un darbības atjaunošanas plānu katastrofu gadījumos;

▼M1

i) ziņojumus par katras 12. panta 1. punkta t) apakšpunktā minētās lielapjoma IT sistēmas tehnisko darbību un 12. panta 1. punkta u) apakšpunktā minēto gada pārskatu par Eurodac centrālās sistēmas darbību, pamatojoties uz pārraudzības un izvērtējuma rezultātiem;

▼B

j) publicēšanai paredzēto ikgadējo sarakstu, kurā iekļautas kompetentās iestādes, kas ir pilnvarotas veikt SIS II iekļauto datu tiešu meklēšanu, tostarp 12. panta 1. punkta y) apakšpunktā minēto N.SIS II biroju un SIRENE biroju sarakstu un 12. panta 1. punkta z) apakšpunktā minēto iestāžu sarakstu;

▼M2

k) ziņojumus par stāvokli IIS izstrādē, kas minēti Regulas (ES) 2017/2226 72. panta 2. punktā.

▼B

7. Izpilddirektors veic jebkādus citus uzdevumus saskaņā ar šo regulu.

18. pants

Izpilddirektora iecelšana

1. Aģentūras izpilddirektoru ieceļ valde uz piecu gadu amata pilnvaru termiņu, izvēloties no prasībām atbilstošu kandidātu saraksta, kuri ir atlasīti Komisijas rīkotā atklātā konkursā. Minētā atlases procedūra paredz publicēt konkursa uzaicinājumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur. Valde drīkst prasīt procedūru atkārtot, ja tā nav apmierināta ar sarakstā iekļauto kandidātu piemērotību. Valde ieceļ izpilddirektoru, pamatojoties uz personiskajiem nopelniem, pieredzi lielapjoma IT sistēmu jomā un administratīvām, finanšu vadības un vadītāja iemaņām, kā arī zināšanām par datu aizsardzību. Lēmumu par izpilddirektora iecelšanu valde pieņem ar divu trešdaļu visu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

2. Pirms iecelšanas valdes izraudzīto kandidātu lūdz sniegt paziņojumu kompetentajā(-ās) Eiropas Parlamenta komitejā(-ās) un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Pēc šāda paziņojuma Eiropas Parlaments pieņem atzinumu ar viedokli par izraudzīto kandidātu. Valde informē Eiropas Parlamentu par to, kā minētais atzinums ir ņemts vērā. Līdz kandidāta iecelšanai amatā atzinumu uzskata par personisku un konfidenciālu.

3. Deviņos mēnešos pirms piecu gadu amata pilnvaru termiņa beigām valde ciešā saziņā ar Komisiju veic izvērtēšanu, kurā jo īpaši izskata izpilddirektora pirmajā amata pilnvaru termiņā panāktos rezultātus un to, kā tie ir panākti.

4. Ņemot vērā izvērtējuma ziņojumu un tikai gadījumos, kad to var pamatot ar aģentūras mērķiem un uzdevumiem, valde vienu reizi var pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu uz laiku līdz trim gadiem.

5. Valde informē Eiropas Parlamentu par to, ka tā plāno pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu. Viena mēneša laikā pirms šādas pagarināšanas izpilddirektoru aicina sniegt paziņojumu kompetentajā(-ās) Eiropas Parlamenta komitejā(-ās) un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

6. Izpilddirektors atskaitās valdei.

7. Valde var atcelt izpilddirektoru. Valde pieņem šādu lēmumu ar divu trešdaļu visu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

19. pants

Padomdevēju grupas

1. Turpmāk uzskaitītās padomdevēju grupas nodrošina valdei speciālas zināšanas par lielapjoma IT sistēmām un jo īpaši saistībā ar gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu:

a) SIS II padomdevēju grupa;

b) VIS padomdevēju grupa;

c) Eurodac padomdevēju grupa;

d) visas citas padomdevēju grupas, kas saistītas ar kādu lielapjoma IT sistēmu, ja tādas ir paredzētas attiecīgajā leģislatīvajā instrumentā, ar ko reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu;

▼M2

da) IIS padomdevēju grupa.

▼B

2. Katra dalībvalsts, kurai atbilstīgi Savienības tiesību aktiem saistības uzliek kāds leģislatīvais instruments, ar ko reglamentē kādas lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, kā arī Komisija uz trīs gadu termiņu, kuru var pagarināt, ieceļ vienu locekli padomdevēju grupā, kas saistīta ar attiecīgo lielapjoma IT sistēmu.

Dānija arī ieceļ locekli padomdevēju grupā, kas saistīta ar lielapjoma IT sistēmu, ja tā saskaņā ar Protokola par Dānijas nostāju 4. pantu izlemj, ka tā savos tiesību aktos īstenos leģislatīvo instrumentu, ar ko reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

Katra valsts, kas ir asociēta Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu un ar citām lielapjoma IT sistēmām saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas piedalās konkrētā lielapjoma IT sistēmā, ieceļ vienu locekli padomdevēju grupā, kas saistīta ar attiecīgo lielapjoma IT sistēmu.

▼M1

3. ►M2 Eiropols un Eurojust var iecelt katrs savu pārstāvi SIS II padomdevēju grupā. Eiropols var iecelt vienu pārstāvi arī VIS, Eurodac un IIS padomdevēju grupās. ◄

▼B

4. Valdes locekļi nav nevienas padomdevēju grupas locekļi. Izpilddirektoram vai izpilddirektora pārstāvim ir tiesības novērotāja statusā piedalīties visās padomdevēju grupu sanāksmēs.

5. Padomdevēju grupu darbības un sadarbības procedūras nosaka aģentūras reglamentā.

6. Gatavojot atzinumu, katras padomdevēju grupas locekļi cenšas panākt konsensu. Ja konsenss netiek panākts, atzinums atspoguļo locekļu vairākuma pamatotu nostāju. Dokumentē arī locekļu mazākuma pamatotu nostāju(-as). Attiecīgi piemēro 16. panta 3. un 4. punktu. Locekļiem, kas pārstāv valstis, kuras ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir atļauts izteikt viedokļus par jautājumiem, kuros tiem nav balsstiesību.

7. Visas dalībvalstis, visas valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, atbalsta padomdevēju grupu pasākumus.

8. Attiecībā uz padomdevēju grupu priekšsēdētājiem mutatis mutandis piemēro 14. pantu.







IV

NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

20. pants

Personāls

1. Uz aģentūras personālu un izpilddirektoru attiecas Civildienesta noteikumi un noteikumi, ko Savienības iestādes ir kopīgi pieņēmušas Civildienesta noteikumu piemērošanai.

2. Īstenojot Civildienesta noteikumus, aģentūru uzskata par aģentūru Ierēdņu civildienesta noteikumu 1.a panta 2. punkta nozīmē.

3. Attieksmē pret savu personālu aģentūra īsteno Ierēdņu civildienesta noteikumos paredzētās pilnvaras pieņemt darbā un Nodarbināšanas nosacījumos paredzētās pilnvaras slēgt līgumus.

4. Aģentūras personālā ir ierēdņi, pagaidu darbinieki vai līgumdarbinieki. Valde ik gadu sniedz piekrišanu attiecībā uz to, ciktāl darba līgumi, ko izpilddirektors paredz atjaunot, saskaņā ar Nodarbināšanas kārtību kļūtu par beztermiņa līgumiem.

5. Aģentūra nepieņem darbā pagaidu darbiniekus tādu pienākumu veikšanai, ko uzskata par konfidenciāliem finanšu pienākumiem.

6. Komisija un dalībvalstis ierēdņus vai valstu ekspertus var nosūtīt uz aģentūru pagaidu statusā. Ņemot vērā daudzgadu personāla politikas plānu, valde pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus attiecīgā mērķa sasniegšanai.

7. Neskarot Ierēdņu civildienesta noteikumu 17. pantu, aģentūra piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības.

8. Vienojoties ar Komisiju, valde pieņem Ierēdņu civildienesta noteikumu 110. pantā minētos vajadzīgos īstenošanas pasākumus.

21. pants

Sabiedrības intereses

Valdes locekļi, izpilddirektors un padomdevēju grupu locekļi apņemas darboties sabiedrības interesēs. Šajā nolūkā viņi sniedz ikgadēju rakstisku, publisku saistību deklarāciju.

Valdes locekļu sarakstu publisko aģentūras tīmekļa vietnē.

22. pants

Mītnes līgums un līgumi par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem

Nepieciešamos noteikumus par aģentūrai piešķiramajām telpām uzņēmējās dalībvalstīs un pakalpojumiem, kas attiecīgajām dalībvalstīm jāsniedz, kā arī īpašos noteikumus, kas uzņēmējās dalībvalstīs piemērojami izpilddirektoram, valdes locekļiem, aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes līgumā par aģentūras mītnes vietu un līgumos par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem, ko noslēdz starp aģentūru un uzņēmējām dalībvalstīm pēc valdes apstiprinājuma saņemšanas.

23. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz aģentūru attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

24. pants

Atbildība

1. Aģentūras līgumsaistības reglamentē tiesību akti, ko piemēro attiecīgiem līgumiem.

2. Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt nolēmumus, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta aģentūras noslēgtā līgumā.

3. Ja pastāv ārpuslīgumiskas saistības, aģentūra saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, novērš jebkādu kaitējumu, ko ir radījušas aģentūras struktūrvienības vai tās darbinieki, pildot pienākumus.

4. Domstarpības, kas ir saistītas ar 3. punktā minēto kaitējuma novēršanu, ir Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā.

5. Aģentūras darbinieku personisko atbildību pret aģentūru reglamentē noteikumi, kas ietverti Civildienesta noteikumos.

25. pants

Valodu režīms

1. Uz aģentūru attiecas Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas ( 5 ).

2. Neskarot lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 342. pantu, šīs regulas 12. panta 1. punkta j) un k) apakšpunktā minēto gada darba programmu un gada darbības pārskatu sagatavo visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

3. Aģentūras pasākumiem vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

26. pants

Piekļuve dokumentiem

1. Pēc izpilddirektora priekšlikuma un vēlākais sešus mēnešus pēc 2012. gada 1. decembra valde saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņem noteikumus par piekļuvi aģentūras dokumentiem.

2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu pieņemti aģentūras lēmumi var būt par pamatu, lai iesniegtu sūdzību Eiropas Ombudam vai celtu prasību Eiropas Savienības Tiesā attiecīgi saskaņā ar LESD 228. un 263. pantu.

27. pants

Informācija un komunikācijas

1. Saskaņā ar leģislatīviem instrumentiem, ar ko reglamentē lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, un pēc savas ierosmes aģentūra sniedz informāciju tai uzticēto uzdevumu jomā. Tā jo īpaši nodrošina, ka papildus publikācijām, kas minētas 12. panta 1. punkta j), k), w) un y) apakšpunktā un 33. panta 8. punktā, sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām īsā laikā sniedz objektīvu, ticamu un viegli saprotamu informāciju par aģentūras darbību.

2. Valde izstrādā praktiskus pasākumus 1. punkta piemērošanai.

28. pants

Datu aizsardzība

1. Neskarot noteikumus par datu aizsardzību, kas paredzēti leģislatīvajos instrumentos, ar kuriem reglamentē lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, uz informāciju, ko aģentūra apstrādā saskaņā ar šo regulu, attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001.

2. Valde izstrādā noteikumus par to, kā aģentūra piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001, un jo īpaši tās 8. iedaļu, kas attiecas uz datu aizsardzības inspektoru.

29. pants

Drošības noteikumi par klasificētas informācijas un neklasificētas, sensitīvas informācijas aizsardzību

1. Aģentūra piemēro drošības principus, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu ( 6 ), tostarp noteikumus par klasificētas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu un fiziskas aizsardzības pasākumus.

2. Aģentūra piemēro arī drošības principus par neklasificētu, sensitīvu informāciju, kurus ir pieņēmusi un īsteno Komisija.

3. Valde saskaņā ar 2. pantu un 12. panta 1. punkta p) apakšpunktu pieņem vajadzīgos lēmumus par aģentūras iekšējo struktūru, lai īstenotu pareizus drošības principus.

30. pants

Aģentūras drošība

1. Aģentūra atbild par drošību un kārtības uzturēšanu tās izmantotajās ēkās, telpās un teritorijās. Aģentūra piemēro drošības principus un attiecīgos noteikumus, kas ietverti leģislatīvajos instrumentos, ar ko reglamentē minēto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

2. Uzņēmējas dalībvalstis veic jebkādus lietderīgus un pietiekamus pasākumus, lai aģentūras ēku, telpu un teritorijas tiešā tuvumā uzturētu kārtību un drošību un pienācīgi aizsargātu aģentūru saskaņā ar attiecīgo mītnes nolīgumu par aģentūras atrašanās vietu un nolīgumiem par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem, vienlaikus aģentūras pilnvarotām personām garantējot brīvu piekļuvi ēkām, telpām un teritorijai.

31. pants

Izvērtējums

1. Trīs gados pēc 2012. gada 1. decembra un turpmāk reizi četros gados Komisija ciešā saziņā ar valdi izvērtē aģentūras darbību. Izvērtēšanā pārbauda to, kā un cik lielā mērā aģentūra faktiski piedalās lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un pilda šajā regulā tai noteiktos uzdevumus. Izvērtēšanā apsver arī aģentūras nozīmi saistībā ar Savienības stratēģiju, kuras mērķis ir koordinēta, rentabla un saskaņota IT vide Savienības līmenī un kuru paredzēts izstrādāt turpmākajos gados.

2. Pamatojoties uz 1. punktā minēto izvērtēšanu, Komisija pēc apspriešanās ar valdi sniedz ieteikumus par izmaiņām šajā regulā, tostarp lai nodrošinātu šīs regulas atbilstību 1. punktā minētajai Savienības stratēģijai. Komisija šos ieteikumus kopā ar valdes atzinumu un attiecīgiem priekšlikumiem nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam.







V

NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

32. pants

Budžets

1. Neskarot citus ienākumu veidus, aģentūras ieņēmumus veido:

a) Savienības subsīdija, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā);

b) iemaksas, ko veic valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā;

c) jebkādi dalībvalstu finansiāli ieguldījumi.

2. Aģentūras izdevumi, inter alia, ietver personāla atalgojumu, administratīvās un infrastruktūras izmaksas, darbības izmaksas un izmaksas, kas ir saistītas ar aģentūras noslēgtiem līgumiem vai vienošanos. Katru gadu izpilddirektors, ņemot vērā aģentūras veiktās darbības, sagatavo aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam kopā ar štatu sarakstu un iesniedz to valdei.

3. Aģentūras ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

4. Pamatojoties uz izpilddirektora sagatavotu projektu, valde katru gadu pieņem aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam.

5. Valde katru gadu līdz 10. februārim nosūta Komisijai un valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu un vispārējās pamatnostādnes, kas ir pamatā tāmei, bet līdz katra gada 31. martam – galīgo tāmi.

6. Katru gadu līdz 31. martam valde iesniedz Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai:

a) gada darba programmas projektu;

b) atjauninātu daudzgadu personāla politikas plānu, kas izstrādāts saskaņā ar Komisijas noteiktajām pamatnostādnēm;

c) informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos, n-1 un n gadam, kā arī tāmi n+1 gadam;

d) informāciju par iemaksām natūrā, ko aģentūrai piešķir uzņēmējas dalībvalstis;

e) provizorisku bilances atlikuma aprēķinu par n-1 gadu.

7. Komisija tāmi kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai.

8. Pamatojoties uz tāmi, Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā, ko iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar LESD 314. pantu, iekļauj izdevumus, ko uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu saraksta projektu, un no vispārējā budžeta maksājamās subsīdijas summu.

9. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina aģentūras subsīdiju apropriācijas. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem aģentūras štatu sarakstu.

10. Aģentūras budžetu pieņem valde. Budžetu apstiprina pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

11. Visiem budžeta grozījumiem, tostarp štatu saraksta grozījumiem, piemēro to pašu procedūru.

12. Valde cik drīz vien iespējams informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomiem īstenot projektus, kam var būt būtiskas finansiālas sekas sakarā ar tās budžeta finansēšanu, jo īpaši par visiem projektiem, kas ir saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Valde par to informē Komisiju, kā arī valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm paredz sniegt atzinumu, tā valdi informē par šādu ieceri divās nedēļās no brīža, kad saņemta informācija par projektu. Ja atbildes nav, aģentūra var veikt plānotās darbības.

33. pants

Budžeta izpilde

1. Aģentūras budžetu izpilda tās izpilddirektors.

2. Izpilddirektors ik gadu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru rezultātu.

3. Aģentūras grāmatvedis līdz nākamā gada 1. martam nosūta Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai aģentūras provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību gada laikā. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 128. pantu.

4. Turklāt aģentūras grāmatvedis līdz nākamā gada 31. martam nosūta budžeta lēmējinstitūcijai pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību.

5. Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par aģentūras provizoriskiem pārskatiem saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu, izpilddirektors saskaņā ar savu atbildību sastāda aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz valdei, lai saņemtu atzinumu.

6. Valde sniedz atzinumu par aģentūras galīgajiem pārskatiem.

7. Līdz nākamā gada 1. jūlijam izpilddirektors nosūta galīgos pārskatus un valdes atzinumu budžeta lēmējinstitūcijai, Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, kā arī valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

8. Galīgos pārskatus publicē.

9. Līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Šo atbildi izpilddirektors nosūta arī valdei.

10. Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma izpilddirektors iesniedz informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrai saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 146. panta 3. punktu.

11. Eiropas Parlaments pēc Padomes ar kvalificētu balsu vairākumu pieņemta ieteikuma līdz n+2 gada 15. maijam sniedz izpilddirektoram apstiprinājumu par n gada budžeta izpildi.

34. pants

Finanšu noteikumi

Pēc apspriešanās ar Komisiju valde pieņem aģentūrai piemērojamus finanšu noteikumus. Tajos nav atkāpju no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, ja vien atkāpe nav īpaši vajadzīga aģentūras darbībai un ja vien Komisija nav iepriekš tai piekritusi.

35. pants

Krāpšanas apkarošana

1. Nolūkā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2. Aģentūra pievienojas Iestāžu nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem aģentūras darbiniekiem.

3. Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri paredz noteikumu, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var uz vietas pārbaudīt aģentūras finansējuma saņēmējus un par tā piešķiršanu atbildīgās personas.







VI

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

36. pants

Sagatavošanas darbības

1. Komisija uzņemas atbildību par aģentūras izveidošanu un darbības sākumu, līdz tā ir pietiekami spējīga darboties, lai pati izpildītu savu budžetu.

2. Tāpēc, kamēr savus pienākumus pildīt nav sācis izpilddirektors, ko saskaņā ar 18. pantu ieceļ valde, Komisija var uz laiku iecelt ierobežotu skaitu amatpersonu, tostarp amatpersonu, kas pildītu izpilddirektora funkcijas. Pagaidu izpilddirektoru var norīkot tikai pēc valdes sanākšanas saskaņā ar 13. panta 2. punktu.

Ja pagaidu izpilddirektors neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, valde var lūgt Komisiju norīkot jaunu pagaidu izpilddirektoru.

3. Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar kredītiem, kas ir paredzēti aģentūras budžetā, ja valde tos ir apstiprinājusi, un var slēgt līgumus, tostarp – pēc aģentūras štatu saraksta pieņemšanas – personāla darba līgumus. Pamatotā gadījumā valde var noteikt ierobežojumus pagaidu izpilddirektora pilnvarām.

37. pants

To valstu dalība, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

Saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem izstrādā mehānismus, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām, personālu un balsstiesībām.

38. pants

Stāšanās spēkā un piemērojamība

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Aģentūra sāk pildīt 3. līdz 9. pantā noteiktos pienākumus no 2012. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.