2013R0099 — LV — 29.12.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 99/2013 (2013. gada 15. janvāris) par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam (Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici) (OV L 039, 9.2.2013, p.12)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 99/2013

(2013. gada 15. janvāris)

par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ( 1 ), tā kā: (1) Pamatotiem empīriskiem datiem un statistikas datiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai novērtētu progresu un izvērtētu Savienības politikas un programmu efektivitāti, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””). (2) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku ( 2 ) būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma (turpmāk “daudzgadu programma”), kas nodrošina regulējumu Savienības darbību finansēšanai. (3) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmai būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē attiecībā pret resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī attiecībā pret informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām, pievēršot īpašu uzmanību izmaksu efektivitātei. (4) Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Savienības statistikas iestādei – Komisijai (Eurostat) – un valstu statistikas institūtiem un citām dalībvalstu izraudzītām valsts iestādēm (kopā “valstu statistikas iestādes”) cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) ( 3 ). Valstu statistikas institūtu un Komisijas (Eurostat) profesionālā neatkarība ir būtiska, lai sniegtie statistikas dati būtu ticami un kvalitatīvi. (5) Ciešākai sadarbībai starp Komisiju (Eurostat) un valstu statistikas institūtiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti. Īstenojot šādu ciešāku sadarbību, galvenokārt būtu jāpievēršas tam, lai tiktu nodrošināta turpmāka metodoloģiskā apmācība par statistiku un ar to saistītiem jautājumiem, pašreizējās labās prakses pilnveidošana un izplatīšana ESS, kā arī darbinieku apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju (Eurostat). (6) Daudzgadu programmas īstenošana ir iespēja saskaņot Eiropas statistikas sagatavošanu, lai veicinātu kopējas, salīdzināmas un uzticamas statistikas informācijas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Savienības līmenī. (7) Augstas kvalitātes statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar daudzgadu programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā, tai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un stratēģijā “Eiropa 2020”, un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.–2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, dzimumu līdztiesība, tautu Eiropa un globalizācija). Tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar daudzgadu programmu finansētās darbības, kurās Savienība var piešķirt nepārprotamu pievienoto vērtību un kuru mērķis ir nodrošināt vienādu attieksmi pret visiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides rādītājiem. (8) Nosakot statistikas jomas, kuras jāattīsta, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 691/2011 (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem ( 4 ) minētie mērķi, kuri attiecas uz jaunu vides ekonomisko kontu moduļu izveidi. (9) Turklāt statistikas pētījumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā darba ņēmējus un citus iedzīvotājus ietekmē budžeta konsolidācijas programmas. Statistikas dati būtu jāvāc tādā veidā, lai nodrošinātu pārskatāmību attiecībā uz notikumiem atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, bezdarbu, sociālo transfertu apmēru un izmaiņām, darba vietu skaitu un kvalitāti, darbaspēka pārvietošanos dalībvalstīs un Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm, kā arī attiecīgajām sociāli ģeogrāfiskajām izmaiņām atalgojuma struktūrā un apmācības pasākumos. (10) Pēdējos gados ESS ir saskārusies ar daudzām grūtībām. Pirmkārt, kvalitatīvu valsts statistikas datu trūkums var negatīvi ietekmēt dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādēļ konsekventi precīziem un kvalitatīviem statistikas datiem, kurus sagatavojuši profesionāli neatkarīgi valstu statistikas institūti, ir ārkārtīgi liela nozīme politikas veidošanā valsts un Savienības līmenī un jo īpaši eurozonas uzraudzības mehānismu veidošanas kontekstā. (11) Otrkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies, un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. Ekonomikas globalizācija ir īpaša problēma, kas jārisina, izstrādājot jaunus parametrus, lai starptautiski saskaņotā veidā mērītu globālās vērtības ķēdes un tādējādi nodrošinātu labāku priekšstatu par ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu. (12) Treškārt, vajadzību veids nepārtraukti mainās, un ir nepieciešama lielāka sinerģija starp statistikas nozarēm. (13) Ceturtkārt, atbilstošs pieejamo datu dalījums var atvieglot ekonomikas un finanšu krīzes seku un īstenotās politikas ietekmes uz iedzīvotājiem, tostarp uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem, uzraudzīšanu. (14) Piektkārt, ir mainījusies statistikas būtība. Tā vairs nav tikai atsevišķs informācijas avots, ko ņem vērā politikas veidošanā; tagad tā ir kļuvusi par svarīgāko aspektu lēmumu pieņemšanas procesā. Uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Lai pareizi reaģētu uz politikas veidošanas prasībām, attiecīgos gadījumos ir nepieciešami dati pa dzimumiem. (15) Sestkārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte, tostarp savlaicīgums. (16) Septītkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Savienības līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem. (17) Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums” un ESS stratēģijā aplūkoti visi minētie septiņi uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana atbilstīgi kopīgajai ESS stratēģijai ir daudzgadu programmas pamats. (18) Lai nodrošinātu integritāti un kvalitātes pārvaldību, saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu statistikas institūtiem un Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai saglabātu sabiedrības uzticību statistikai un lai nodrošinātu iespēju stingrāk piemērot spēkā esošo Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Komisijas 2011. gada 15. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”, vienlaikus ievērojot šajos dokumentos noteiktos principus. (19) Lai ierobežotos resursus, kas valstu un Eiropas statistikas sagatavotājiem pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, labāk saskaņotu ar pieaugošo vajadzību pēc statistikas, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj sistemātiska un visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus palielinot ticamību un saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī slogs respondentiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. Šajā procesā būtu jānodrošina cieša sadarbība gan ar Eiropas statistikas lietotājiem, gan ar tās sagatavotājiem. (20) Šajā sakarībā būtu jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Lai varētu veikt atsevišķas statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās ir nepieciešamas daudzgadu programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valsts līmenī. (21) Ņemot vērā slogu, ko atbilstības nodrošināšanas pienākums rada jo īpaši mazākajām dalībvalstīm, Komisijai (Eurostat) vajadzētu sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un specializētās zināšanas, lai palīdzētu tām pārvarēt grūtības, kas saistītas ar pētniecības veikšanu un būtiskākos metodoloģiskos šķēršļus, un lai nodrošinātu atbilstību un augstas kvalitātes datu sniegšanu. (22) Daudzgadu programmas finansējums būtu jāpiešķir arī tā, lai tiktu segti izdevumi, kas saistīti ar augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanas procesa uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu, kā arī ar valstu statistiķu apmācību. (23) Ar Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāatbalsta darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā norādīts šajā regulā. Ieguldījumam vajadzētu būtu dotāciju, publiskā iepirkuma līgumu vai jebkādu citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu daudzgadu programmas mērķus. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību. (24) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam. (25) Būtu jāparedz iespēja, ka daudzgadu programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona valstis (turpmāk “EEZ/EBTA valstis”), kā arī Šveice. Būtu arī jāparedz, ka daudzgadu programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, ir kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai. (26) Īstenojot daudzgadu programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas daudzgadu programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos vai jebkādus paredzamos šo valstu un Savienības nolīgumus. (27) Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem daudzgadu programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar 84. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam ( 5 ) (turpmāk “Finanšu regula”), tajās jāiekļauj izvirzītie mērķi, vēlamie rezultāti, izpildes metode un to kopējā summa. Tajās jāiekļauj arī finansējamo darbību apraksts, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Tajās vēlams izklāstīt arī sasniedzamo mērķu atbilstību izmantotāju vajadzībām un projekta plānu. Attiecībā uz dotācijām tajās būtu jāiekļauj prioritātes, būtiskākie novērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme. Turklāt gada darba programmās būtu jāiekļauj attiecīgi rādītāji rezultātu pārraudzībai. (28) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, daudzgadu programmas izveidošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (29) Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex ante novērtējums, lai daudzgadu programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei un lietderībai tās mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar daudzgadu programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu daudzgadu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji. (30) Attiecībā uz 2013. gadu ar šo regulu daudzgadu programmai nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību ( 6 ). (31) Papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam būtu jāpiešķir pēc iespējas pienācīgs valsts finansējums atsevišķām statistikas darbībām, kuras paredzētas daudzgadu programmas īstenošanai, tostarp arī darbībām, kuras īsteno uz valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata. (32) Apņemšanās piešķirt daudzgadu programmai finansējumu pamatojas uz šīs regulas ietekmes novērtējumu, kurā ir norādīts Savienības un dalībvalstu izmaksu ietaupījums. Ņemot vērā attīstību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, izmaksu ietaupījums radīsies, jo īpaši izmantojot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes. (33) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp ar pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā izmantojot arī sodus. (34) Lai nodrošinātu statistikas darbību nepārtrauktību atbilstīgi daudzgadu programmai attiecībā uz visu 2013. kalendāro gadu, kā arī juridiskās noteiktības labad, šai regulai būtu jāstājas spēkā no tās publicēšanas dienas un tā būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šīs regulas piemērošanas dienai jo īpaši būtu jāveido pamatojums līgumdarbinieku samaksai, kā arī visām darbībām atbilstīgi daudzgadu programmai. (35) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK ( 7 ) izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK ( 8 ) izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. pants

Eiropas statistikas programmas izveide

Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu (turpmāk “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam.

2. pants

Pievienotā vērtība

Programma nodrošina pievienoto vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz informāciju, kas nepieciešama Savienības politikas plānošanai, īstenošanai, pārraudzībai un novērtēšanai. Turklāt tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības, kuras nodrošina būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas, ticamas, lietotājam draudzīgas un pieejamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, pamatojoties uz Eiropas Statistikas sistēmas komitejas (ESSK) pieņemtajā Eiropas Statistikas prakses kodeksā (“prakses kodekss”) noteiktiem vienotiem standartiem un kopējiem principiem, jo īpaši tādiem kvalitātes kritērijiem kā atbilstība, precizitāte un ticamība, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, un saskaņotība un salīdzināmība.

3. pants

Darbības joma

1. Šajā regulā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu paredz plānošanas regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.

2. Programmā nav iekļauti pasākumi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1297/2008/EK ( 9 ) izveidotajā Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmā (“programma EUTSM”), līdz programmas EUTSM darbības beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz 2017. gadam.

4. pants

Mērķi

1. Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma (ESS) arī turpmāk būtu augstas kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu.

2. Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:

— mērķis Nr. 1 : savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp citu lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,

— mērķis Nr. 2 : īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,

— mērķis Nr. 3 : stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un

— mērķis Nr. 4 : nodrošināt, ka šāda statistika tiek sniegta konsekventi visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.

3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie vispārīgie un konkrētie mērķi kopā ar programmas īstenošanas pārraudzībai izmantotajiem rādītājiem ir izklāstīti detalizētāk pielikumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu programma ik gadu tiek detalizēti plānota; tas nozīmē, ka procesa sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Programmas mērķi tiek sasniegti, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību ESS. Programmā iekļauj tādu piemērotu instrumentu izstrādi, kuru rezultātā tiek uzlabota kvalitāte, palielināta ESS elastība un spēja savlaicīgi apmierināt lietotāju vajadzības. Tā arī uzņemas vadošo lomu tādu ticamu rādītāju izstrādē, ar kuriem var atrisināt 21. gadsimta problēmas, proti, novērtēt vides ilgtspējību, dzīves kvalitāti un sociālo kohēziju un apzināt saimniecisko darbību terciārajā sektorā un sociālajā ekonomikā.

5. pants

Statistikas pārvaldība, neatkarība, pārredzamība un kvalitāte

1. Eiropas statistika tiek sagatavota profesionāli neatkarīgā un pārredzamā veidā.

2. Lai sagatavotu un izplatītu augstas kvalitātes, saskaņotu un salīdzināmu Eiropas statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantu un nodrošinātu ESS pareizu darbību kopumā, programmu īsteno saskaņā ar prakses kodeksa principiem. Valstu statistikas institūti un Savienības statistikas iestāde (Komisija (Eurostat)), pamatojoties uz profesionālo neatkarību, nodrošina Eiropas statistikas atbilstību prakses kodeksam.

3. Dalībvalstu izraudzītie valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes (kopā “valstu statistikas iestādes”) un Komisija (Eurostat), kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu:

— cenšas nostiprināt tādu institucionālo un organizatorisko vidi, kas veicina valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) sadarbību, efektivitāti Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un veicina uzticamību tām,

— liek uzsvaru uz Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas principiem un lietotāju vajadzībām,

— apmierina lietotāju – Savienības iestāžu – vajadzības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 un cenšas izstrādāt statistiku, kas noder dažādākajiem Eiropas statistikas lietotājiem, tostarp citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, un

— sadarbojas ar statistikas iestādēm starptautiskā līmenī, lai veicinātu starptautisku koncepciju, klasifikācijas, metožu un citu standartu izmantošanu, jo īpaši lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un labāku salīdzināmību pasaules līmenī.

4. Katra dalībvalsts cenšas nodrošināt, lai tās statistikas sagatavošanas procesi tiktu organizēti standartizēti un lai tie tiktu nostiprināti ar kontroles mehānismiem, ciktāl iespējams.

5. Lai nodrošinātu pārredzamību, Komisija (Eurostat), sniedzot ziņojumu par kvalitāti un veicot atbilstības pārraudzību, attiecīgā gadījumā publiski atklāj tajā savu Eiropas statistikai izmantotās valstu sniegtās statistikas kvalitātes izvērtējumu.

6. Komisija (Eurostat) apsver, kā savas publikācijas, jo īpaši tās, kuras ir pieejamas tās tīmekļa vietnē, padarīt lietotājdraudzīgākas cilvēkiem, kas nav profesionāļi, nodrošina vieglu piekļuvi pilnīgām datu sērijām un iekļauj tajās intuitīvi salīdzināmas diagrammas, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību. Ja iespējams, Komisijas (Eurostat) periodiskās atjauninātās redakcijās sniedz informāciju par katru dalībvalsti un datu sērijas attiecīgos gadījumos pa gadiem un mēnešiem, un ilgtermiņa datu sērijas, ja ieguvumi ir lielāki par informācijas vākšanas izmaksām.

6. pants

Statistikas prioritāšu noteikšana

1. Programma nodrošina statistikas iniciatīvas, uz kurām pamatojas pašreizējo Savienības politikas jomu izstrāde, ieviešana un pārraudzība, un sniedz statistikas datus, tādējādi apmierinot būtiskas prasības, ko rada jaunas Savienības politikas iniciatīvas.

2. Sagatavojot 9. pantā minētās ikgadējās darba programmas, Komisija nodrošina prioritāšu noteikšanas efektivitāti, statistikas prioritāšu ikgadēju pārskatu un ziņojumu par tām. Tādējādi ikgadējo darba programmu mērķis būs panākt, lai Eiropas statistika tiktu sagatavota, izmantojot valsts un Savienības līmenī pieejamos resursus. Prioritāšu noteikšana ļauj mazināt ar jaunajām statistikas prasībām saistītās izmaksas un slogu, samazinot statistikas prasības pastāvošajās Eiropas statistikas jomās, un tas notiek ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

3. Komisija nodrošina instrumentu izstrādi un ieviešanu, lai katru gadu pārskatītu statistikas darbību prioritātes, tādējādi veicinot statistikas datu sniedzēju un sagatavotāju izmaksu un sloga mazināšanos.

4. Ierosinot jaunas darbības vai nosakot pašreizējo statistikas datu būtisku pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punktu pienācīgi pamato šādas darbības vai pārskatīšanu un sniedz ar dalībvalstu palīdzību sagatavotu informāciju par informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksām.

▼M1

7. pants

Finansēšana

1. Programmas īstenošanai paredzētais Savienības finansējums 2013. gadam ir EUR 57,3 miljoni, kas ietilpst 2007.2013. gada plānošanas periodā. Programmas īstenošanai paredzētais Savienības finansējums 2014.2017. gadam ir EUR 234,8 miljoni, kas ietilpst 2014.2020. gada plānošanas periodā.

2. Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu.

3. Lēmumu par ikgadējām apropriācijām Komisija pieņem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes prerogatīvas.

▼B

8. pants

Administratīvā un tehniskā palīdzība

No programmas finanšu piešķīruma var segt izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, izmaksām saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksām saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās, pārvaldot programmu. No piešķīruma var segt arī izmaksas par tehnisko palīdzību un specializētajām zināšanām, kas sniegtas dalībvalstīm, kuras īpašu apstākļu dēļ nespēj sagatavot konkrētu Eiropas statistiku vai sagatavot statistiku atbilstīgā kvalitātē.

9. pants

Gada darba programmas

Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem pieņem gada darba programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. pantā noteiktajām prasībām un kurās izklāsta to izvirzītos mērķus un vēlamos rezultātus. Informācijas nolūkā Eiropas Parlamentam paziņo par katru gada darba programmu.

10. pants

Intervences veidi

Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus.

11. pants

Attiecināmās darbības

1. Ar Savienības finanšu ieguldījumu atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus. Par prioritārām saskaņā ar 2. pantu tiek noteiktas darbības ar augstu pievienoto vērtību Savienībai.

2. Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu sadarbības tīklus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantā, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām.

3. Attiecīgā gadījumā var piešķirt darbības dotācijas, kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām, lai nodrošinātu 12. panta 3. punktā minēto organizāciju darbību.

4. Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz datu vākšanu, par datu kopumu, kuru pilnīgi rezultāti jānosūta Komisijai, var izmaksāt vienreizēju maksājumu par datu kopu, kura apmērs nepārsniedz maksimālo summu, ko nosaka vienai datu vākšanai. Komisija nosaka vienreizējā maksājuma apmēru, pienācīgi ņemot vērā datu vākšanas sarežģītību.

12. pants

Uz dotācijām tiesīgie labuma guvēji

1. Saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā noteiktajām valstu statistikas iestādēm var piešķirt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

2. Sadarbības tīklos var būt iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un citas struktūras bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu.

3. Šīs regulas 11. panta 3. punktā minētās darbības dotācijas var piešķirt organizācijām, kuras atbilst abiem šādiem kritērijiem:

a) tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un darījumdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Savienības līmenī; un

b) tās ir iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.

13. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot saskaņotas un efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri atbilstīgi šai regulai ir saņēmuši finansējumu.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumā veic pārbaudes un apskates uz vietas, pārbaudot ekonomikas dalībniekus, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām ( 10 ), lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas.

14. pants

Trešo valsu līdzdalība programmā

Programmā var piedalīties:

a) EEZ/EBTA valstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu nosacījumiem;

b) Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2004. gada 26. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā ( 11 ); un

c) valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Savienībai, vai ir Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti ar minētajām valstīm, kas nosaka vispārējos principus to dalībai Savienības programmās.

15. pants

Programmas novērtēšana un pārskatīšana

1. Pēc apspriešanās ar ESSK Komisija līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma progresa ziņojumu par programmas īstenošanu.

2. Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto starpposma progresa ziņojumu un pēc apspriešanās ar ESSK, var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pagarināt programmu uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, vienlaikus ievērojot DFS 2014–2020.

3. Pēc apspriešanās ar ESSK un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

Eiropas statistikas programmas 2013.–2017. gadam statistikas infrastruktūra un mērķi

Ievads

Savienības politikas jomu īstenošanai nepieciešama augstas kvalitātes, salīdzināma un ticama statistiskā informācija par ekonomiku, sociālo un vides situāciju Savienībā un tās sastāvdaļām valstu un reģionu līmenī. Eiropas statistika ir arī absolūti nepieciešama Eiropai, jo tā ļauj sabiedrībai un Eiropas iedzīvotājiem saprast demokrātisko procesu, piedalīties tajā un diskutēt par Savienības tagadni un nākotni.

Eiropas statistikas programma nodrošina Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas tiesisko regulējumu laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.

Eiropas statistiku izstrādā, sagatavo un izplata saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību Eiropas Statistikas sistēmā (ESS).

Saskaņā ar Eiropas Statistikas programmu laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam (“programma”) izstrādātā, sagatavotā un izplatītā statistika veicina to Savienības politikas jomu īstenošanu, kuras atspoguļotas LESD un stratēģijā “Eiropa 2020”, un tās attiecīgajās pamatiniciatīvās, kā arī citās politikas jomās, kuras noteiktas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs.

Ņemot vērā, ka programma ir daudzgadu programma, kas aptver piecu gadu laikposmu, un ka ESS mērķis ir saglabāt tās nozīmīgo ietekmi statistikas jomā, programma ir vērienīga darbības jomas un mērķu ziņā, savukārt programmas īstenošana notiks pakāpeniski. Programmas mērķis būs izstrādāt efektīvu prioritāšu noteikšanas un vienkāršošanas mehānismu.

Statistikas infrastruktūra

Ar programmu centīsies izveidot statistikas informācijas infrastruktūru. Šai infrastruktūrai jābūt veidotai tā, lai varētu plaši un intensīvi izmantot dažādas lietojumprogrammas.

Politikas veidošana virza lēmumus par Eiropas statistikas sagatavošanu. Tomēr minētajai statistikai vajadzētu būt pieejamai un viegli iegūstamai citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, jo statistika ir sabiedrisks labums, par ko maksā Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi, un arī viņiem būtu līdzvērtīgi jāgūst labums no sniegtajiem pakalpojumiem. Lai infrastruktūra izpildītu savu uzdevumu, tā jāveido, izmantojot pareizu konceptuālu regulējumu, kas, no vienas puses, nodrošina piemērotību dažādiem mērķiem un, no otras puses, ļauj elastīgi pielāgoties jaunajām lietotāju vajadzībām turpmākajos gados.

Statistikas informācijas infrastruktūra ir attēlota turpmāk.

STATISTIKAS INFORMĀCIJAS INFRASTRUKTŪRA

Apzīmējumi

Dati :

valstu statistikas iestāžu apkopotā informācija, pamatojoties uz tradicionālām statistikas darbībām (izlases apsekojumiem, skaitīšanu u. tml.), un citu avotu dati, kurus izmanto statistikas vajadzībām. Šī informācija ir pielāgota, lai kalpotu konkrētu politikas jomu, proti, darba tirgus, migrācijas vai lauksaimniecības, vajadzībām.

Šis termins attiecas arī uz datiem, ko vāc administratīvām vajadzībām un ko valstu statistikas iestādes izmanto statistikas vajadzībām (parasti tos sauc par datiem no administratīviem avotiem).

Uzskaites sistēmas : saskaņoti un integrēti konti, bilances un tabulas, pamatojoties uz starptautisku noteikumu kopumu. Uzskaites ietvars nodrošina augsta līmeņa saskanību un salīdzināmību; statistikas datus var apkopot un atspoguļot formātā, kas ir paredzēts analīzes un politikas veidošanas vajadzībām.

Rādītāji : rādītājs ir kopsavilkuma mērvienība, kas saistīta ar pamatjomu vai parādību, un to iegūst no novēroto faktu rindām. Rādītājus var izmantot, lai atspoguļotu salīdzinošas pozīcijas vai parādītu pozitīvas vai negatīvas pārmaiņas. Rādītājus parasti tieši izmanto Savienības un globālajā politikā. Stratēģiskajās politikas jomās tie ir svarīgi mērķu noteikšanā un to īstenošanas uzraudzībā.

Šajā aptverošajā shēmā programma nošķirs vēl trīs statistikas informācijas pīlārus: uzņēmējdarbība, tautu Eiropa un ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un citu nozaru statistika.

Savienības un attiecīgās globālās politikas jomas ir instrumenti, ar kuru palīdzību definē statistikas prasības, kuras programma izpildīs, izmantojot pārveidotu struktūru un atbilstošus sagatavošanas procesus. Tāpēc katra atsevišķā Savienības un globālās politikas joma ir atspoguļota statistikas infrastruktūras dažādajās sastāvdaļās un uz to attiecas konkrētas darbības programmā. Jaunās turpmākajos gados identificētās politikas jomas tiks iekļautas, izmantojot jaunus veidus rādītāju/uzskaites atvasināšanā, pamatojoties uz statistikas datiem, kurus sagatavo trijos pīlāros.

STATISTIKAS INFORMĀCIJA – STRUKTŪRA UN DINAMIKA

Mērķi

Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai ESS kļūtu par augstas kvalitātes statistikas vadošo sniedzēju par Eiropu.

Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:

— mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,

— mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,

— mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un

— mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek konsekventi sniegta visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.

Šie konkrētie mērķi ir sadalīti dažādās prioritārās jomās, kuras aprakstītas turpmāk. Mērķi Nr. 1 un Nr. 4 ir aplūkoti sadaļā “I. Statistikas rezultāti”, mērķis Nr. 2 – “II. Eiropas statistikas sagatavošanas metodes” un mērķis Nr. 3 – “III. Partnerība”.

I. STATISTIKAS REZULTĀTI

1. Rādītāji

1.1. Stratēģija “Eiropa 2020”

Eiropadome, atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020”, 2010. gada jūnijā lielā mērā izveidoja Savienības un valstu politikas stratēģisko programmu turpmākajiem gadiem. Šajā programmā noteikta virkne pamatmērķu un pamatiniciatīvu, kuru vajadzībām ESS jānodrošina statistikas rādītāji daudzās jomās (proti, inovācijas nosacījumu uzlabošana, pētniecība un izstrāde, nodarbinātības veicināšana, Savienības mērķi klimata pārmaiņu un enerģijas jomā, resursu efektivitāte, izglītības līmeņu uzlabošana, ieskaitot mācību mobilitāti, aktīvas un veselīgas vecumdienas un sociālās iekļaušanas veicināšana, samazinot nabadzību).

1.1.1. mērķis

Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, kurai vajadzētu būt savlaicīgi pieejamai, lai uzraudzītu, kā tiek īstenota stratēģija “Eiropa 2020”. Jauni rādītāji, ciktāl iespējams, pamatojas uz pieejamiem statistikas datiem.

Mērķi īstenos, izmantojot:

— atjauninātus pamatmērķu rādītājus stratēģijai “Eiropa 2020” (nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, inovācijas, enerģijas/klimata pārmaiņu, izglītības, vides, sociālās aizsardzības, sociālās integrācijas un nabadzības mazināšanas jomā), kas pieejami Komisijas (Eurostat) vietnē,

— statistiku, lai atbalstītu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanas pārraudzību,

— papildu rādītājus, kas papildina Savienības ekonomikas, sociālās un vides politikas ex ante un ex post novērtējumu, un

— rādītājus par nodarbinātību, nošķirot nepilnas slodzes un pilnas slodzes darbu, kā arī rādītājus par bezdarbu, kuros ir ņemta vērā cilvēku līdzdalība nodarbinātības veicināšanas politikas pasākumos, piemēram, apmācībā.

1.2. Ekonomikas pārvaldība

Krīze un spriedze finanšu tirgos liecināja, ka jāpastiprina Savienības ekonomikas pārvaldība. Savienība jau ir veikusi izšķirošus pasākumus ekonomikas pārvaldības un koordinācijas jomā; dažiem no tiem būs liela statistiska ietekme papildus notiekošajām statistikas darbībām.

1.2.1. mērķis

Izstrādāt jaunu un uzlabot esošo statistikas informāciju, kas ir svarīga Savienības lēmumu pieņēmējiem un visai sabiedrībai saistībā ar nostiprināto un integrēto Savienības ekonomikas pārvaldību un uzraudzības ciklu, integrējot Stabilitātes un izaugsmes paktu un ekonomikas politiku.

Mērķi īstenos:

— sniedzot statistikas ieguldījumu makroekonomikas nelīdzsvarotības uzrādīšanai un analīzei,

— sniedzot statistikas ieguldījumu nostiprinātam Stabilitātes un izaugsmes paktam, īpaši pievēršoties kvalitatīvas statistikas veidošanai un sniegšanai par valsts parādu,

— izstrādājot un sagatavojot rādītāju kopumu, lai mērītu konkurētspēju, un

— īstenojot uzticamu kvalitātes pārvaldību statistikas sagatavošanas procesā, arī ietverot iepriekšējos publisko finanšu datus un darba plūsmas dalībvalstīs.

1.2.2. mērķis

Nodrošināt Savienības lēmumu pieņēmējus ar ticamu statistiku un rādītājiem administratīvām un reglamentējošām vajadzībām un lai uzraudzītu konkrētas Savienības politikas saistības.

Mērķi īstenos:

— nosakot administratīvām un reglamentējošām vajadzībām paredzētas statistikas darbības jomas, kas saskaņota ar lietotājiem, un

— attiecīgi definējot, īstenojot un izskaidrojot uzticamas kvalitātes pārvaldības ietvaru attiecībā uz šiem rādītājiem.

1.3. Ekonomikas globalizācija

Finanšu krīzes sociālā, ekonomiskā un cita veida ietekme, pārrobežu plūsmu pieaugums un ražošanas procesu sadrumstalotība parādīja vajadzību pēc saskaņotāka regulējuma un lielākām iespējām mērīt globalizēto ražošanu.

1.3.1. mērķis

Nostiprināt rādītājus un statistikas informāciju, kas pieejami par ekonomikas globalizāciju un globālajām vērtības ķēdēm Savienības lēmumu pieņēmējiem un visai sabiedrībai.

Mērķi īstenos:

— atjauninot esošos rādītājus par ekonomikas globalizāciju (pieejami Komisijas (Eurostat) vietnē),

— izstrādājot jaunus rādītājus par globālajām vērtības ķēdēm, tostarp dabas resursu plūsmām un atkarību no tiem,

— analizējot globālās vērtības ķēdes, iespējams, ar pienācīgu ielaides/izlaides tabulu un ārējās tirdzniecības un uzņēmumu statistikas palīdzību, tostarp mikrodatu sasaisti, un

— izvērtējot nepieciešamību reformēt finanšu starpniecības pakalpojumu aprēķināšanu un sadalīšanu.

2. Uzskaites ietvari

Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojuma “IKP un ne tikai. Progresa novērtējums mainīgā pasaulē” un Stiglitz-Sen-Fitoussi ziņojuma par ekonomiskās darbības un sociālā progresa rādītājiem publicēšana deva jaunu impulsu ESS galvenā uzdevuma risināšanā, proti, kā iegūt labāku statistiku par šķērsgriezuma jomām un integrētāku statistiku, lai aprakstītu sarežģītas sociālas, vides un ekonomikas parādības, kas sniedzas tālāk par tradicionālo ekonomikas rezultātu mērīšanu. Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (EKS) piedāvā integrētu un saskanīgu sistēmu visiem ekonomikas statistikas datiem, kuri jāpapildina ar citiem rādītājiem, lai politikas un lēmumu pieņemšanas vajadzībām nodrošinātu pilnīgāku informāciju.

2.1. Ekonomikas un sociālie rezultāti

Ekonomikas krīze ir pastiprinājusi vajadzību pēc kvalitatīvu makroekonomikas rādītāju kopuma, lai labāk izprastu un analizētu ekonomikas pārmaiņas un to ietekmi uz sabiedrību un tādējādi atvieglinātu lēmumu pieņemšanas procesu. Arvien vairāk globalizētā ražošana nosaka vajadzību pēc saskanīga regulējuma, kas atvieglina dažādu jomu statistikas interpretāciju un integrāciju.

2.1.1. mērķis

Mērīt ekonomikas rezultātus arī dažādu globalizācijas, dzīves kvalitātes, preču un pakalpojumu pieejamības, vides ilgtspējas, veselības, labklājības, sociālās kohēzijas un sociālās iekļaušanas dimensiju dalījumā. Izstrādāt regulējumu globalizētās ražošanas analīzei.

Mērķi īstenos:

— ieviešot un apkopojot gada un ceturkšņa nacionālos kontus, kā arī gada reģionālos kontus saskaņā ar EKS,

— sagatavojot rādītājus par ienākuma/patēriņa sadalījumu mājsaimniecībās (saskaņojot nacionālo kontu apkopojumu ar mājsaimniecību apsekojuma vai administratīvajiem datiem),

— apkopojot savlaicīgu un kvalitatīvu cenu statistiku, it īpaši saskaņoto patēriņa cenu indeksu,

— izstrādājot satelītkontus jaunām jomām,

— izveidojot datubāzi, lai mērītu izaugsmi un produktivitāti, ņemot vērā publiskā un privātā sektora produktivitātes izmaiņas,

— izstrādājot konceptuālo regulējumu globalizētās ražošanas analīzei,

— izstrādājot konceptuālo regulējumu dzīves kvalitātes un labklājības mērīšanai un

— pēc iespējas vairāk saskaņojot atbilstošos uzskaites un statistikas jēdzienus.

2.1.2. mērķis

Nodrošināt galvenos makroekonomikas un sociālos rādītājus un galvenos Eiropas ekonomiskos rādītājus (PEEI) kā saskanīgu rādītāju kopumu, kas atbilst prasībām pēc Savienības un globālajiem statistikas datiem, un pielāgot PEEI, lai apmierinātu jaunās lietotāju vajadzības.

Mērķi īstenos:

— koordinējot informācijas paneļu izstrādi, kuros ir iekļauti galvenie makroekonomikas, sociālie un ilgtspējīgas attīstības rādītāji,

— saskaņojot metodoloģiju, ko izmanto makroekonomikas un sociālajiem rādītājiem un PEEI,

— uzlabojot rādītāju starptautisko salīdzināmību,

— uzlabojot instrumentus, lai atvieglinātu rādītāju interpretāciju un komunikāciju, un

— saskaņojot pieejamo mājokļu un saistīto statistiku par visām dalībvalstīm.

2.2. Vides ilgtspēja

Vides aizsargāšana, saglabāšana un uzlabošana pašreizējām un nākamajām paaudzēm, kā arī klimata pārmaiņu ietekmes apkarošana ir ļoti svarīgi aspekti Eiropas darba kārtībā un mērķi Līgumos. Efektīva politika šajās jomās nosaka vajadzību pēc dažādas statistikas informācijas.

2.2.1. mērķis

Nodrošināt vides kontu un ar klimata pārmaiņām saistītos statistikas datus, ņemot vērā starptautiskās pārmaiņas šajā jomā.

Mērķi īstenos:

— izstrādājot saskaņotu vides kontu sistēmu kā galveno nacionālo kontu satelītkontus un sniedzot informāciju par emisijām atmosfērā, enerģijas patēriņu, materiālo dabas resursu un ūdens plūsmām un rezervēm, pamatizejmateriālu un būtisko izejmateriālu tirdzniecību, vides nodokļiem un izdevumiem vides aizsardzībai, iespējams, ietverot dabai nekaitīgu izaugsmi/iepirkumu,

— uzlabojot, izstrādājot, sagatavojot un izplatot rādītājus, kas atspoguļo sekundāro spiedienu, klimata pārmaiņu ietekmi (tostarp uz veselību), vājās vietas un pielāgošanās progresu, un

— izstrādājot pamatrādītāju, ar kuru mēra vispārējo ietekmi uz vidi.

3. Dati

3.1. Uzņēmējdarbība

Daudzās ES politikas jomas uzmanība pievērsta Savienības uzņēmumiem. Turklāt tie ir atbildīgi par pamatdatu sniegšanu. Tādējādi uzņēmumu statistika plašā nozīmē ir ļoti pieprasīta, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu un arī lai palīdzētu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem izprast šīs politikas ietekmi, kurā nošķirti lieli uzņēmumi, uzņēmumi ar vidēja apmēra kapitālu un mazie un vidējie uzņēmumi, kuriem arvien vairāk vajadzīga detalizēta un saskaņota statistika. Vienlaikus ir jāsamazina administratīvais un informācijas sniegšanas slogs.

3.1.1. mērķis

Palielināt statistikas sagatavošanas procesu efektivitāti un lietderīgumu. Nodrošināt statistiku par galvenajām jomām, kurās uzņēmumi ir interešu centrā, piemēram, uzņēmumu statistika, īstermiņa rādītāji, uzņēmumu ieguldījumi cilvēkkapitālā un kvalifikācijā, starptautiskie darījumi, globalizācija, iekšējā tirgus uzraudzība, pētniecība, izstrāde un inovācija, un tūrisms. Īpaša uzmanība jāvelta datu pieejamībai rūpniecības vai pakalpojumu nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, jo īpaši videi nekaitīgās, digitālās vai sociālās ekonomikas nozarēs (piemēram, veselības un izglītības nozarēs).

Mērķi īstenos:

— atkārtoti izmantojot datus, kas pieejami statistikas sistēmā vai sabiedrībā, un kopējo izveidoto infrastruktūru un instrumentus,

— sniedzot statistikas informāciju un rādītājus par uzņēmējdarbību, ko sagatavo katru gadu un biežāk,

— sniedzot statistikas informāciju, kas raksturo Eiropas vietu pasaulē un Savienības attiecības ar pārējo pasauli,

— sniedzot statistikas informāciju, ko izmanto globālo vērtības ķēžu analīzē, un Eurogrupas reģistru, kas izstrādāts kā pamats šķērsgriezuma jomu datu vākšanai par globalizāciju,

— līdzsvarojot statistikas vākšanu par preču tirdzniecību un pakalpojumu tirdzniecību, uzlabojot pieejamību datiem par pakalpojumiem un veicot darbības, kas līdzsvaro statistikas informāciju par pakalpojumiem un precēm,

— izstrādājot iekšējā tirgus uzraudzības instrumentus, piemēram, pārtikas cenu uzraudzības instrumentu un saistītos rādītājus,

— sniedzot statistiku par galvenajām inovācijas jomām un pētniecības un izstrādes rezultātiem, vairāk izmantojot patentu reģistrus un vairāk pētot un izmantojot individuālos mikrodatus,

— sniedzot statistiku par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu, optimizējot datu vākšanu un labāk sasaistot tūrisma datus ar citu jomu datiem, un

— sniedzot statistiku par resursu izlietojumu un resursu lietderību, pēc iespējas vairāk pamatojoties uz pašreizējiem datu apkopojumiem.

3.2. Tautu Eiropa

Eiropas iedzīvotāji ir Savienības politikas uzmanības centrā. Tādējādi, lai ne tikai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu un pārraudzītu sociālās politikas iznākumu, bet arī palīdzētu Eiropas iedzīvotājiem novērtēt šo politikas jomu ietekmi uz viņu dzīvi un labklājību, sociālā statistika plašā nozīmē ir ļoti pieprasīta.

3.2.1. mērķis

Nodrošināt statistiku par sociālās politikas galvenajām jomām, kuru interešu lokā ir iedzīvotāji, piemēram, labklājība, ilgtspēja, sociālā kohēzija, nabadzība, nevienlīdzība, demogrāfiskās problēmas (iedzīvotāju novecošana un jo īpaši migrācija), darba tirgus, izglītība un apmācība, tostarp izglītība agrīnā bērnībā, pieaugušo izglītība, profesionālā izglītība un jaunu cilvēku mācību mobilitāte, kultūra, fiziska aktivitāte, dzīves kvalitāte, drošība, veselība, invaliditāte, patēriņš, brīva pārvietošanās un iekšējais tirgus, jaunu cilvēku mobilitāte, tehnoloģiskā inovācija un mūsdienīga dzīves stila izvēle. Attiecīgā gadījumā minētos statistikas datus nodrošina pa dzimumiem tajās grupās, par kurām sociālās politikas veidotājiem ir īpaša interese. Prioritātes nosaka saskaņā ar 6. pantu.

Mērķi īstenos:

— izveidojot Eiropas sociālās statistikas konsolidēto pamata infrastruktūru, tostarp apsekojumu ceļā iegūto datu un administratīvo datu apkopojumus, un pašreizējo kopīgo pamata mainīgo lielumu kopumu,

— izstrādājot pamata sociālos apsekojumus, kas nodrošina datus (tostarp mikrodatus) par personām un mājsaimniecībām, kurus pilnveido ar papildu un ne tik bieži veiktu mikrodatu vākšanu,

— izstrādājot statistiku par izglītību un apmācību, tostarp pieaugušo izglītības apsekojuma racionalizēšanu un modernizēšanu,

— nodrošinot ar statistiku par ienākumu nevienlīdzību, nodrošinot salīdzināmu valsts pamatrādītāju, kā arī izmantojot datus par nevienlīdzību attiecībā uz galveno preču un pakalpojumu pieejamību,

— veicot metodoloģisko darbu saistībā ar statistiku par fiziskām aktivitātēm un kultūru,

— sniedzot statistiku par drošību pret noziegumiem un par veselību, kā apstiprināts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1338/2008 (2008. gada 16. decembris) attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā ( 12 ), kā arī invaliditāti,

— īstenojot darbības, kas paredzētas darba programmā par migrācijas statistikas galveno virzienu uztveršanu,

— nodrošinot dzīves kvalitātes indikatorus, kas mērītu sabiedrības progresu, un

— uzsākot priekšdarbus nākamajai tautas skaitīšanas kārtai (plānota 2021. gadā).

3.3. Ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un citu nozaru statistika

Tādu statistikas datu kombinācija, kurā iekļauti ģeotelpiskie dati un ģeotelpiskā analīze, pavērs jaunas iespējas, ar kurām turpmāk nodarbosies ESS. Konkrētiem jautājumiem, piemēram, konfidencialitātei un maza mēroga aplēšu statistiskajam derīgumam, jāvelta īpaša uzmanība.

Turpmāk liela nozīme būs enerģijas un transporta statistikai, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020” un klimata pārmaiņu apkarošanas politiku.

Lauksaimniecībai joprojām būs liela nozīme Savienības politikā 2013.–2017. gadā. Statistikas darbu ievērojami ietekmēs apspriešanas iznākums par kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada. Uzmanība tiks veltīta vides, bioloģiskās daudzveidības/ekosistēmas, ekonomikas, cilvēku veselības un drošības, kā arī sociālajiem jautājumiem.

3.3.1. mērķis

Atbalstīt tādas politikas veidošanu, kura pamatojas uz faktiem, elastīgāk un vairāk izmantojot telpisko informāciju saistībā ar sociālo, ekonomikas un vides statistikas informāciju.

Mērķi īstenos:

— turpmāk attīstot, uzturot un nodrošinot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK ( 13 ) izveidotās Telpiskās informācijas infrastruktūras Eiropas Kopienā (INSPIRE) un jo īpaši Savienības ģeoportāla darbību,

— darot pieejamu virkni ģeogrāfiskās informācijas datu, sadarbojoties ar Savienības programmām par zemes izmantošanas apsekojumiem un attālo izpēti, un

— attiecīgā gadījumā integrējot statistikas datus, šādi izveidojot daudzu avotu elastīgu infrastruktūru, lai nodrošinātu mērķtiecīgu telpas un laika analīzi.

3.3.2. mērķis

Nodrošināt vides statistiku, lai atbalstītu politikas veidošanas procesu Savienībā.

Mērķi īstenos, izmantojot:

— galveno vides statistikas datu kopumu par resursiem, piemēram, par atkritumiem un otrreizējo pārstrādi, izejmateriālu krājumiem, ekosistēmas pakalpojumiem un bioloģisko daudzveidību valsts un, ja iespējams, reģiona līmenī, un galveno ar klimata pārmaiņām saistīto statistikas datu kopumu, lai atbalstītu ietekmes mazināšanas un pielāgošanas darbības un politiku visos attiecīgajos līmeņos, sākot no vietējā līdz Savienības līmenim.

3.3.3. mērķis

Nodrošināt enerģijas un transporta statistiku, lai atbalstītu Savienības politikas jomas.

Mērķi īstenos, sagatavojot un izplatot statistiku par:

— atjaunīgo enerģiju,

— enerģijas ietaupījumiem/energoefektivitāti un

— transporta drošību, pasažieru mobilitāti, ceļu satiksmes intensitātes mērīšanu un kombinēto kravas transportu.

3.3.4. mērķis

Nodrošināt lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības statistiku, lai izstrādātu un uzraudzītu kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kurā atspoguļoti galvenie Eiropas stratēģiskie mērķi attiecībā uz ilgtspēju, kā arī lauku attīstību, veicot regulāras darbības saistībā ar statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.

Mērķi īstenos:

— pārskatot un vienkāršojot lauksaimniecības datu vākšanu atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanai pēc 2013. gada,

— pārveidojot lauksaimniecības datu vākšanas procesus, īpaši ar mērķi uzlabot sniegto datu kvalitāti un savlaicīgumu,

— rūpīgi pārskatot zemes izmantojuma/pārklājuma datu pārvaldības sistēmu un uz šā pamata izstrādāto un ieviesto jauno sistēmu,

— īstenojot saskaņoto agrovides rādītāju datu vākšanas sistēmu, kas, ja iespējams, pamatojas uz pašreizējiem datiem,

— sniedzot pienācīgos dalījumus pēc reģiona un

— īstenojot un izplatot galveno mežsaimniecības datu kopumu no mežsaimniecības integrētajiem vides un ekonomiskajiem kontiem, piemēram, meža platība, kokaudžu daudzums un vērtība un mežsaimniecības un mežizstrādes ekonomiskie konti.

II. EIROPAS STATISTIKAS SAGATAVOŠANAS METODES

ESS patlaban saskaras ar vairākiem izaicinājumiem – arvien lielāku pieprasījumu pēc kvalitatīvas statistikas, arvien lielāku vajadzību pēc kompleksas daudzdimensiju statistikas, jauniem dalībniekiem informācijas tirgū, resursu ierobežojumiem, nepieciešamības turpināt samazināt respondentu statistiskas sniegšanas slogu, kā arī komunikācijas instrumentu dažādību. Tas nozīmē, ka progresīvi jāpielāgo Eiropas oficiālās statistikas izplatīšanas metodes.

1. ESS kvalitātes pārvaldība

1.1. mērķis

Īstenot kvalitātes pārvaldības sistēmu ESS, balstoties uz prakses kodeksu.

Stiprināt apmaiņu ar labo praksi prakses kodeksa ieviešanā un nodrošināt, ka kvalitātes ziņošana apmierina dažādas lietotāju vajadzības.

Mērķus īstenos:

— ieviešot jaunos pārraudzības mehānismus un salīdzinošās izvērtēšanas otro kārtu, lai novērtētu atbilstību prakses kodeksam,

— saskaņojot ESS un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) kvalitātes nodrošināšanas regulējumu,

— apmierinot lietotāju vajadzības kvalitātes ziņošanā un

— standartizējot kvalitātes ziņojumus dažādās statistikas nozarēs Savienības līmenī.

2. Prioritāšu noteikšana un vienkāršošana

ESS patlaban saskaras ar nozīmīgu uzdevumu, proti, kā nodrošināt kvalitatīvu Eiropas statistiku, lai apmierinātu augošās vajadzības pēc statistikas, ņemot vērā dalībvalstu būtiski samazinātos budžetus un nulles izaugsmi personāla politikas jomā Komisijā un dalībvalstīs un to, ka dažās iestādēs tas izraisīs īstu cilvēkresursu samazinājumu. Ievērojot šos resursu ierobežojumus Eiropas un valstu līmenī, ir svarīgi pastiprināt prioritāšu noteikšanu un vienkāršošanas pasākumus, kas prasa visu ESS partneru apņemšanos. Prioritāšu noteikšanas mehānismu ieviesa kā gada darba programmu sagatavošanas neatņemamu sastāvdaļu, un to īstenos visu programmas darbības laiku. Cita starpā tas nozīmē, ka katru gadu tiek pārskatītas pašreizējās statistikas prasības, pārskatīšanu sākot ar Komisijas ierosinātajām iniciatīvām statistikas prasību samazināšanai, ņemot vērā lietotāju, sagatavotāju un respondentu intereses. Šis process būtu jānodrošina, cieši sadarbojoties ar Eiropas statistikas lietotājiem un tās sagatavotājiem.

2.1. mērķis

Īstenot prioritāšu noteikšanas mehānismu ESS, lai vienkāršotu informācijas sniegšanas prasības un pielāgotos jaunajām vajadzībām pēc statistikas, vienlaikus ņemot vērā ierobežojumus, ar kuriem saskaras sagatavotāji, informācijas sniegšanas slogu un lietotāju vajadzības.

Mērķi īstenos:

— definējot prioritātes un atbilstīgi minētajām prioritātēm piešķirtos resursus,

— definējot ESS prioritātes kā 9. pantā minētās gada darba programmas sastāvdaļu,

— ņemot vērā gada darba programmas rezultātus, kas gūti, apspriežoties ar lietotājiem un sagatavotājiem, un

— informējot lietotājus par vienkāršojamām statistikas jomām un samazināmo/pārtraucamo datu vākšanu.

3. Statistika, kas apmierina daudzas vajadzības, un efektivitātes ieguvumi statistikas sagatavošanā

3.1. mērķis

Ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar ESS ieviešanu, pakāpeniski ieviest ESS darbības uzbūvi, kas ļauj veikt integrētāku Eiropas statistikas sagatavošanu; saskaņot un standartizēt statistikas sagatavošanas metodes un metadatus; veicināt statistikas sagatavošanas procesu horizontālo (visu statistikas jomu) un vertikālo (visu ESS partneru) integrāciju ESS, ievērojot subsidiaritātes principu; izmantot un integrēt dažādus datu avotus; sagatavot statistiku, kas apmierina daudzas vajadzības. Īpaša uzmanība jāpievērš konfidencialitātes jautājumiem, kas radīsies līdz ar mikrodatu un administratīvo reģistru lielāku izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un apmaiņu.

Mērķus īstenos:

— plašāk lietojot atbilstīgus administratīvos datus visās statistikas jomās,

— identificējot un izmantojot jaunos Eiropas statistikas datu avotus,

— Komisijas (Eurostat) un valstu statistikas iestādes vairāk iesaistot administratīvo reģistru plānošanā,

— plašāk izmantojot statistiskās saskaņošanas un statistikas datu sasaistes metodes, lai paplašinātu Eiropas statistikas piedāvājumu,

— izmantojot Eiropas pieeju statistikai, lai īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos strauji reaģētu uz politikas vajadzībām,

— Eiropas statistikas sagatavošanas procesu vairāk integrējot ar ESS koordinētu darbību starpniecību,

— turpinot saskaņot statistikas jēdzienus statistikas jomās,

— izstrādājot un īstenojot elastīgas IT atsauces infrastruktūras un tehniskos standartus, lai uzlabotu sadarbspēju, datu un metadatu apmaiņu un kopīgu datu modelēšanu,

— izmantojot standarta IT rīkus visos statistikas darījumu procesos,

— izstrādājot saskaņotas metodoloģijas (tostarp jauktu metožu pieejas datu vākšanā) un saskaņotu metadatu plašāku izmantošanu un pieejamību, šai nolūkā izstrādājot metodoloģiskos standartus,

— stiprinot statistisko uzņēmumu reģistru nozīmi kā tādu instrumentu, kur tiek glabāta informācija par visu ar uzņēmējdarbību saistīto statistikas datu statistikas vienībām un ko izmanto kā nacionālo kontu avotu, un

— uzlabojot metadatu sniegšanu, t. i., pamatinformāciju par datu vākšanu, datu kvalitāti un to, kā pasniegt vieglāk saprotamus datus lietotājiem.

3.2. mērķis

Nodrošināt ESS labu darbību un saskaņotību, izmantojot efektīvu sadarbību un komunikāciju.

Mērķi īstenos:

— efektīvi un lietderīgi atbalstot partnerību ESS,

— definējot un īstenojot procesus, lai sadalītu slogu un darbus ESS, un

— turpinot izstrādāt un sagatavot darbībai sadarbības tīklus.

4. Izplatīšana un komunikācija

4.1. mērķis

Padarīt ESS par visu lietotāju un jo īpaši sabiedrības un privāto lēmumu pieņēmēju nozīmīgāko Eiropas statistikas datu avotu, sniedzot kvalitatīvu statistikas informācijas pakalpojumu, kas darbojas, pamatojoties uz principu par brīvu un vieglu piekļuvi Eiropas statistikai.

Pastiprināt un paplašināt statistikas lietotāju un sagatavotāju dialogu, lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc augstas kvalitātes statistikas. Agrīna lietotāju iesaistīšana jaunās izstrādēs ir galvenais faktors ESS efektivitātes un lietderīguma uzlabošanā.

Paplašināt un racionalizēt izplatīšanas produktu spektru, lai apmierinātu to lietotāju vajadzības, kas izmanto jaunās tehnoloģijas.

Izveidot izmaksu lietderības principam atbilstošu, integrētu un drošu infrastruktūru ESS, lai zinātniskos nolūkos piekļūtu konfidenciālajiem datiem.

Mērķi īstenos:

— atzīstot ESS par nozīmīgāko Eiropas statistikas lietotāju datu avotu,

— ieviešot integrēto drošo infrastruktūru, lai piekļūtu Savienības mikrodatiem,

— ieviešot sistēmu, kurā apstrādā lietotāju pieprasījumus par tūlītēju piekļuvi un konsultē par statistikas informācijas interpretāciju,

— pielāgojot produktu izplatīšanu lietotāju vajadzībām, izmantojot jaunas tehnoloģijas,

— sniedzot lielāku skaitu statistikas datu par pārnozaru jautājumiem,

— plašāk izmantojot jaunu komunikācijas un izplatīšanas tehnoloģiju (piemēram, SDMX),

— palielinot mikrodatu kopuma piedāvājumu statistiskās pētniecības vajadzībām saskaņā ar Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem par datu konfidencialitāti, un

— sagatavojot datu kopumus, lai veicinātu statistikas datu izmantošanu izglītojošiem un pētniecības mērķiem.

5. Apmācība, inovācija un pētniecība

5.1. mērķis

Apmierināt mācību un attīstības vajadzības ESS, pamatojoties uz apmācību kursu un mācību un attīstības iespēju kombināciju.

Uzlabot sadarbību starp ESS locekļiem, lai nodotu zināšanas un apmainītos un īstenotu labo praksi un kopējas inovatīvas pieejas statistikas sagatavošanā.

Organizēt pētniecības kopienu pasākumus, dalību un ieguldījumu statistikas sagatavošanas ķēžu un oficiālās statistikas informācijas uzlabošanā.

Mērķi īstenos:

— izveidojot pēcdiploma izglītību (piemēram, oficiālās statistikas maģistrs),

— nodrošinot apmācību programmas, lai apmierinātu lietotāju un citu iedzīvotāju vajadzības,

— pētniecības projektu rezultātus plašāk piemērojot statistikas sagatavošanā un izplatīšanā,

— atzīstot ESS par statistikas pētniecības kopienu nozīmīgāko datu avotu,

— plaši iesaistot pētniecības kopienu oficiālās statistikas pētniecībā un

— ieviešot piemērotus instrumentus, lai apmainītos ar praksi un īstenotu kopīgus risinājumus ESS.

III. PARTNERĪBA

1. Partnerība ESS un ārpus tās

Īstenojot partnerību, valstu statistikas iestādes un Komisija (Eurostat) ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.

1.1. mērķis

Īstenot uzlaboto ESS pārvaldības regulējumu.

Mērķis tiks panākts, īstenojot Regulas (EK) Nr. 223/2009 un Komisijas Lēmuma 2012/504/ES (2012. gada 17. septembris) par Eurostat ( 14 ) pārskatīšanu.

1.2. mērķis

Nostiprināt Komisijas (Eurostat) kā Eiropas Savienības Statistikas biroja koordinējošo funkciju.

Mērķi īstenos, izmantojot:

— Komisijas (Eurostat) iesaisti visās Komisijas iniciatīvās attiecībā uz statistikas aspektiem (agrīnā posmā) un

— regulāros ieinteresēto personu dialogus augstākajā vadības līmenī.

1.3. mērķis

Stiprināt sadarbību ar ECBS un Eiropas un starptautiskajām organizācijām, kuras ir iesaistītas datu sagatavošanā statistikas vai administratīvām vajadzībām, izmantojot kopīgus projektus un koordinētu attīstību. Nodrošināt Savienības un starptautisko standartu atbilstību.

Mērķi īstenos:

— īstenojot kopīgo kvalitātes nodrošināšanas regulējumu ESS un ECBS,

— palielinot Komisijas (Eurostat) līdzdalību starptautiskās konsultāciju grupās,

— definējot un īstenojot jaunos sadarbības veidus, lai nodrošinātu statistikas nozares sasniegumu labāku koordināciju starp starptautiskām iestādēm un darbu efektīvu sadali, un

— īstenojot jauno Apvienoto Nāciju Organizācijas Nacionālo kontu sistēmu, EKS, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides un ekonomisko kontu sistēmu, Eiropas vides ekonomiskos kontus un maksājumu bilances rokasgrāmatas.

1.4. mērķis

Veicināt un īstenot statistikas konsultāciju un statistikas atbalsta darbības valstīs, kuras atrodas ārpus Savienības, atbilstoši Savienības ārpolitikas prioritātēm, īpaši pievēršoties paplašināšanai un Eiropas kaimiņattiecību politikai.

Mērķi īstenos:

— īstenojot ESS vadību starptautiskā mērogā,

— sniedzot datus Savienības ārpolitikas vajadzībām,

— atbalstot Komisijas dienestus attīstības un starptautiskās sadarbības politikas īstenošanā, to attiecībās ar starptautiskajām organizācijām un kopīgo statistisko interešu jomās ar trešo valstu reģioniem vai trešām valstīm,

— izplatot atbilstīgus statistikas datus, lai atbalstītu paplašināšanās procesu un sarunas,

— samazinot pieprasījumus pēc atkāpēm, ko iesniedz jaunās dalībvalstis un kā rezultātā nav pieejami dati,

— parakstot nolīgumus un saprašanās memorandus ar trešām valstīm,

— izstrādājot un īstenojot tehniskās sadarbības programmas,

— tehnisko atbalstu pievēršot datu saskaņošanai un sniegšanai un

— uzlabojot ESS dalībnieku sadarbības un koordinēšanas pasākumus.