Šis dokuments ir izveidots vien īgi dokument ācijas nolūkos, un iest ādes neuz ņemas nek ādu atbild ību par t ā saturu  
►B NOL ĪGUMS  
starp Eiropas Ekonomikas kopienu  
un Šveices Konfeder āciju 
(OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.)  
Grozīta ar:  
Oficiālais Vēstnesis  
Nr. Lappuse  Datums  
►M1 Decision of the Joint Committee No 5/73 (*)  L 160  65  18.6.1973.  
►M2 Decision of the Joint Committee No 6/73 (*)  L 160  67  18.6.1973.  
►M3 Decision of the Joint Committee No 6/73 (*)  L 160  72  18.6.1973.  
►M4 Decision of the Joint Committee No 8/73 (*)  L 160  73  18.6.1973.  
►M5 Decision No 9/73 of the Joint Committee (*)  L 347  37  17.12.1973.  
►M6 Decision No 10/73 of the Joint Committee of 12 December 1973 (*)  L 365  136  31.12.1973.  
►M7 Decision No 11/73 of the Joint Committee of 11 December 1973 (*)  L 365  162  31.12.1973.  
►M8 Decision No 11/73 of the Joint Committee of 11 December 1973 (*)  L 365  166  31.12.1973.  
►M9 Decision No 1/74 of the Joint Committee (*)  L 224  17  13.8.1974.  
►M10  Decision No 2/74 of the Joint Committee (*)  L 224  18  13.8.1974.  
►M11  Decision No 3/74 of the Joint Committee of 31 October 1974 (*)  L 352  32  28.12.1974.  
►M12  Papildprotokols Nol īgumam starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju L 106  17  26.4.1975.  
►M13  Decision No 1/75 of the Joint Committee of 1 December 1975 (*)  L 338  74  31.12.1975.  
►M14  Decision No 2/75 of the Joint Committee of 1 December 1975 (*)  L 338  76  31.12.1975.  
►M15  Decision 1/76 of the Joint Committee of 12 April 1976 (*)  L 215  14  7.8.1976.  
►M16  21976A1129(07)  L 298  44  28.10.1976.  
►M17  21976A1126(01) (*)  L 328  58  26.11.1976.  
►M18  Decision No 2/76 of the Joint Committee (*)  L 328  50  26.11.1976.  
►M19  Decision No 3/76 of the Joint Committee (*)  L 328  56  26.11.1976.  
►M20  21976A1208(06) (*)  L 338  17  7.12.1976.  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 1  
(*) Šis ties ību akts nekad nav public ēts latviešu valod ā.
 ►M21  Joint Committee Decision No 1/77 of 14 December 1977 (*)  L 342  28  29.12.1977.  
►M22  Joint Committee Decision No 2/77 of 14 December 1977 (*)  L 342  87  29.12.1977.  
►M23  Council Regulation (EEC) No 2933/77 of 20 December 1977 (*)  L 342  27  29.12.1977.  
►M24  Venošan ās vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza Eiropas Ekonomikas 
kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīguma 1. protokola A pieli ­
kumu (*)  L 116  2  28.4.1978.  
►M25  Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā, ar ko groza Eiropas Ekonomikas 
kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumu  L 303  26  28.10.1978.  
►M26  Joint Committee Decision No 1/78 of 5 December 1978 (*)  L 376  20  30.12.1978.  
►M27  Joint Committee Decision No 1/80 of 28 May 1980 (*)  L 257  20  1.10.1980.  
►M28  Joint Committee Decision No 2/80 of 28 May 1980 (*)  L 257  41  1.10.1980.  
►M29  Joint Committee Decision No 3/80 amending Protocol 3 concerning the 
definition of the concept of originating productsand methods of admi ­
nistrative cooperation to take account of the accession of the Hellenic 
Republic to the Community (*)  L 385  17  31.12.1980.  
►M30  Joint Committee Decision No 1/81 of 1 June 1981 (*)  L 247  14  31.8.1981.  
►M31  Joint Committee Decision No 2/81 of 1 June 1981 (*)  L 247  28  31.8.1981.  
►M32  Joint Committee Decision No 3/81 of 1 June 1981 (*)  L 247  48  31.8.1981.  
►M33  Joint Committee Decision No 4/81 of 1 June 1981 (*)  L 247  63  31.8.1981.  
►M34  Joint Committee Decision No 1/82 of 17 September 1982 (*)  L 382  24  31.12.1982.  
►M35  EEC-Switzerland Joint Committee Decision No 2/82 of 8 December 
1982 (*)  L 385  68  31.12.1982.  
►M36  EEC-Switzerland Joint Committee Decision No 2/82 of 8 December 
1982 (*)  L 385  68  31.12.1982.  
►M37  Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par groz ījumiem Nol īguma starp 
Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfeder āciju 2. protokolam 
pievienotaj ā II tabulā L 337  2  2.12.1983.  
►M38  Agreement in the form of an exchange of letters consolidating and 
modifying the text of Protocol 3 to the Agreement between the Euro ­
pean Economic Community and the SwissConfederation (*)  L 323  313  11.12.1984.  
►M39  Decision No 1/85 of the EEC-Switzerland Joint Committee of 21 May 
1985 (*)  L 301  14  15.11.1985.  
►M40  Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu 
un Šveices Konfeder āciju par tirdzniec ības režīmu attiec ībā uz zupām, 
mērcēm un garšviel ām L 309  23  21.11.1985.  
►M41  EEC-Switzerland Joint Committee decision No 2/85 of 3 December 
1985 (*)  L 47  47  25.2.1986.  
►M42  Decision No 1/86 of the EEC-Switzerland Joint Committee of 17 
March 1986 (*)  L 134  27  21.5.1986.  
►M43  Decision No 2/86 of the EEC-Switzerland Joint Committee of 28 May 
1986 (*)  L 199  28  22.7.1986.  
►M44  Decision No 3/86 of the EEC-Austria Joint Committee of 10 December 
1986 (*)  L 100  26  11.4.1987.  
►M45  Decision No 1/87 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 4 June 
1987 (*)  L 236  12  20.8.1987.  
►M46  Decision No 2/87 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 23 
October 1987 (*)  L 388  39  31.12.1987.  
►M47  Decision No 3/87 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 14 
December 1987 (*)  L 100  14  19.4.1988.  
►M48  Protocol 3 concerning the definition of the concept of originating 
products and methods of administrative cooperation (*)  L 216  75  8.8.1988.  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 2  
(*) Šis ties ību akts nekad nav public ēts latviešu valod ā.
 ►M49  Decision No 2/88 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 6 
December 1988 (*)  L 379  27  31.12.1988.  
►M50  Decision No 3/88 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 6 
December 1988 (*)  L 379  29  31.12.1988.  
►M51  Decision No 4/88 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 6 
December 1988 (*)  L 379  30  31.12.1988.  
►M52  Decision No 5/88 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 6 
December 1988 (*)  L 381  22  31.12.1988.  
►M53  Decision No 1/89 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 26 
June 1989 (*)  L 278  23  27.9.1989.  
►M54  Papildu protokols Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfede ­
rācijas Nol īgumam par esošo kvantitat īvo ierobežojumu un pas ākumu 
ar līdzvērtīgu iedarb ību, kas ietekm ē eksportu, atcelšanu un jaunu iero ­
bežojumu nov ēršanu (*)  L 295  29  13.10.1989.  
►M55  Decision No 1/90 of the EEC— Switzerland Joint Committee of 2 May 
1990 (*)  L 176  12  10.7.1990.  
►M56  Decision No 4/90 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 8 June 
1990 (*)  L 210  36  8.8.1990.  
►M57  Decision No 1/9 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 27 
September 1991 (*)  L 311  17  12.11.1991.  
►M58  Decision No 2/91 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 27 
September 1991 (*)  L 311  18  12.11.1991.  
►M59  Decision No 3/91 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 13 
December 1991 (*)  L 42  45  18.2.1992.  
►M60  Decision No 3/92 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 18 
November 1992 (*)  L 85  21  6.4.1993.  
►M61  Decision No 1/93 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 5 April 
1993 (*)  L 283  37  18.11.1993.  
►M62  Decision No 2/93 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 28 
April 1993 (*)  L 52  11  23.2.1994.  
►M63  Decision No 3/93 of the EEC—Switzerland Joint Committee of 28 
June 1993 (*)  L 52  23  23.2.1994.  
►M64  Decision No 1/94 of the EC—Switzerland Joint Committee of 6 April 
1994 (*)  L 204  150  6.8.1994.  
►M65  Vienošan ās vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju, pievienojot Vienošanai starp Eiropas Ekonomikas 
kopienu un Šveices Konfeder āciju protokolu par savstarp ēju adminis ­
tratīvu palīdzību muitas liet ās L 169  77  27.6.1997.  
►M66  Decision No 1/96 of the EC—Switzerland Joint Committee of 19 
December 1996 (*)  L 195  1  23.7.1997.  
►M67  Decision No 1/1999 of the EC—Switzerland Joint Committee of 24 
June 1999 (*)  L 249  25  22.9.1999.  
►M68  Decision No 2/1999 of the EC—Switzerland Joint Committee of 29 
November 1999 (*)  L 323  14  15.12.1999.  
►M69  Vēstuļu apmaiņā noslēgtā vienošan ās starp Eiropas Kopienu, no vienas 
puses, un Šveices Konfeder āciju, no otras puses, par 2. protokolu 
Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfeder ācijas nolīgumam  L 76  12  25.3.2000.  
►M70  Decision No 1/2000 of the EC-Switzerland Joint Committee of 25 
October 2000 (*)  L 51  1  21.2.2001.  
►M71  Decision No 1/2001 of the EC-Switzerland Joint Committee of 24 
January 2001 (*)  L 51  40  21.2.2001.  
►M72  ES–Šveices apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2004 (2004. gada 30. 
aprīlis) L 352  18  27.11.2004.  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 3  
(*) Šis ties ību akts nekad nav public ēts latviešu valod ā.
 ►M73  Padomes L ēmums (2004. gada 22. decembris)  L 23  19  26.1.2005.  
►M74  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 2/2005 (2005. gada 
17. marts)  L 101  17  21.4.2005.  
►M75  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 3/2005 (2005. gada 
15. decembris)  L 45  1  15.2.2006.  
►M76  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2006 (2006. gada 
31. janvāris) L 44  18  15.2.2006.  
►M77  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 2/2006 (2006. gada 
31. janvāris) L 44  21  15.2.2006.  
►M78  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2007 (2007. gada 
31. janvāris) L 35  29  8.2.2007.  
►M79  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2008 (2008. gada 
22. febru āris) L 69  34  13.3.2008.  
►M80  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2009 (2009. gada 
14. janvāris) L 29  55  31.1.2009.  
►M81  Eiropas Kopienas un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 2/2009 
(2009. gada 13. j ūlijs) L 252  1  24.9.2009.  
►M82  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2010 (2010. gada 
28. janvāris) L 41  72  16.2.2010.  
►M83  EK un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2011 (2011. gada 
14. janvāris) L 19  40  22.1.2011.  
►M84  ES un Šveices Apvienot ās komitejas L ēmums Nr. 1/2012 (2012. gada 
15. marts)  L 85  35  24.3.2012.  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 4
NOLĪGUMS  
starp Eiropas Ekonomikas kopienu  
un Šveices Konfeder āciju 
EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENA,  
no vienas puses, un  
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA,  
no otras puses,  
VĒLOTIES p ēc Eiropas Ekonomikas kopienas paplašin āšanās nostiprin āt un 
paplašināt starp Kopienu un Šveici past āvošās ekonomisk ās attiecības un, iev ē­
rojot god īgas konkurences apst ākļus, nodrošin āt savstarp ējas tirdzniec ības saska ­ 
ņotu attīstību, lai veicin ātu Eiropas izveides darbu;  
NOLĒMUŠAS šaj ā nolūkā pakāpeniski likvid ēt šķēršļus faktiski visai savstar ­
pējai tirdzniec ībai, saska ņā ar Vispārējās vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību 
noteikumiem, kas attiecas uz br īvās tirdzniec ības zonu izveidošanu;  
APLIECINOT gatav ību izskat īt, ievērojot visus b ūtiskos faktorus, un jo īpaši 
attīstību Kopien ā, iespēju attīstīt un padzi ļināt to attiec ības, ietverot jomas, uz 
kurām neattiecas šis nol īgums un kur ās Pušu ekonomikas interes ēs varētu būt 
lietderīgi tās paplašin āt; 
IR NOLĒMUŠAS, izpildot šos m ērķus un ņemot vērā, ka neviens š ā nolīguma 
noteikumus nevar iztulkot t ādā veidā, kas Līgumslēdzējas puses atbr īvo no sais ­
tībām, kuras t ām uzliktas saska ņā ar citiem starptautiskajiem nol īgumiem,  
NOSLĒGT ŠO NOL ĪGUMU.  
1. pants  
Šā nolīguma mērķis ir:  
a) savstarp ējas tirdzniec ības paplašin āšanas ce ļā veicināt Eiropas 
Ekonomikas kopienas un Šveices Konfeder ācijas ekonomisko attie ­
cību saska ņotu attīstību, kā arī tādā veidā sekmēt saimniecisko 
darbību, dzīves un darba apst ākļu uzlabošanos, paaugstin ātu produk ­
tivitāti un finanšu stabilit āti Kopien ā un Šveic ē; 
b) nodrošin āt godīgas konkurences apst ākļus tirdzniec ībā starp Līgum­
slēdzējām pusēm; 
c) šādā veidā veicināt pasaules tirdzniec ības saska ņotu attīstību un 
paplašināšanu, nov ēršot tirdzniec ības šķēršļus. 
▼M70  
Article 2  
The Agreement shall apply to products originating in the Community or 
Switzerland:  
(i) which fall within Chapters 25 to 97 of the Harmonised Commodity 
Description and Coding System, excluding the products listed in Annex I;
 
(ii) which are specified in Annex II;  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 5
 
(iii) which are specified in Protocol 2, with due regard to the arrange ­
ments provided for in that Protocol.  
▼B 
3. pants  
1. Tirdzniec ībā starp Kopienu un Šveici neievieš jaunus ievedmuitas 
nodokļus. 
2. Ievedmuitas nodok ļus pakāpeniski atce ļ saskaņā ar šādu grafiku:  
a) 1973. gada 1. apr īlī visus nodok ļus samazina l īdz 80 % no pamat ­
nodokļa; 
b) turpmākus četrus samazin ājumus ik 20 % apm ērā veic:  
1974. gada 1. janv ārī, 
1975. gada 1. janv ārī, 
1976. gada 1. janv ārī, 
1977. gada 1. j ūlijā. 
4. pants  
1. Noteikumi par ievedmuitas nodok ļu pakāpenisku atcelšanu attiecas 
arī uz fiskālajiem muitas nodok ļiem. 
Līgumslēdzējas puses fisk ālo muitas nodokli vai muitas nodok ļa fiskālo 
elementu var aizst āt ar iekšējo nodokli.  
2. Apvienot ā Karaliste, D ānija, Īrija un  ►M12  __________  ◄ var 
saglabāt fiskālo muitas nodokli vai muitas nodok ļa fiskālo elementu l īdz 
1976. gada 1. janv ārim gadījumā, ja tiek īstenots 38. pants “Akt ā par 
pievienošan ās nosac ījumiem un L īgumu korekcij ām” 
►M12  __________  ◄. 
▼M70  
3. Switzerland may retain temporarily, while observing the condi ­
tions of Article 18, duties corresponding to the fiscal element contained in customs duties on imports of products specified in Annex III.  
▼
B 
Nolīguma 29. pant ā paredzētā Apvienot ā komiteja p ārbauda atbilst ību 
iepriekšējā daļā izklāstītajiem nosac ījumiem, jo īpaši, ja main īts fiskālā 
elementa apm ērs. 
Apvienotā komiteja p ārbauda stāvokli attiec ībā uz šādu nodok ļu pārvei­
došanu par iekš ējiem nodok ļiem līdz 1980. gada 1. janv ārim vai 
jebkuram citam datumam, ko t ā varētu noteikt, iev ērojot apst ākļus. 
5. pants  
1. Pamatnodoklis, kam piem ēro 3. pant ā un 1. protokol ā paredzētos 
secīgos samazin ājumus, ir tas nodoklis, kas katram izstr ādājumam 
faktiski piem ērots 1972. gada 1. janv ārī. 
2. Ja p ēc 1972. gada 1. janv āra sāk piemērot nodok ļu samazin ā­
jumus, kuri izriet no vienošan ās par tarifiem, kas nosl ēgtas Tirdznie ­
cības konferences rezult ātā, kura notika Žen ēvā no 1964. l īdz 1967. 
gadam, š ādi samazin ātie nodok ļi aizstāj pamatnodok ļus, kas min ēti 1. 
punktā. ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 6
 
3. Saska ņā ar 3. pantu un  ►M12  Protokoli Nr. 1 un Nr. 2 ◄ 
aprēķinātos samazin ātos nodok ļus piemēro, noapa ļojot līdz pirmajam 
ciparam aiz komata.  
Ja attiecībā uz Īrijas muitas tarifa specifiskajiem nodok ļiem vai jaukto 
nodokļu specifiskaj ām daļām Kopiena piem ēro 39. panta 5. punktu 
“Aktā par pievienošan ās nosacījumiem un L īgumu korekcij ām” 
►M12  __________  ◄, piemēro 3. pantu un  ►M12  Protokoli 
Nr. 1 un Nr. 2 ◄, noapaļojot līdz pirmajam ciparam aiz komata.  
6. pants  
1. Tirdzniec ībā starp Kopienu un Šveici neievieš jaunus maks ājumus 
ar ievedmuitas nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību. 
2. Maks ājumi ar ievedmuitas nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību, kas 
tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici ieviesti 1972. gada 1. janv ārī vai 
pēc tam, atce ļ ar šā nolīguma spēkā stāšanos.  
Jebkuru maks ājumu ar ievedmuitas nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību, kura 
likme 1972. gada 31. decembr ī ir lielāka par 1972. gada 1. janv ārī 
faktiski piem ēroto, ar šā nolīguma spēkā stāšanos samazina l īdz pēdējai 
no minētajām likmēm. 
3. Maks ājumus ar ievedmuitas nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību pakā­
peniski atce ļ saskaņā ar šādu grafiku:  
a) vēlākais līdz 1974. gada 1. janv ārim katru maks ājumu samazina l īdz 
60 % no 1972. gada 1. janv ārī piemērotās likmes;  
b) turpmāku samazin āšanu trīs reizes ik 20 % apm ērā veic:  
1975. gada 1. janv ārī, 
1976. gada 1. janv ārī, 
1977. gada 1. j ūlijā. 
7. pants  
1. Tirdzniec ībā starp Kopienu un Šveici neievieš ievedmuitas nodo ­
kļus vai maks ājumus ar ievedmuitas nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību. 
Ievedmuitas nodok ļus un maks ājumus ar ievedmuitas nodoklim l īdzvēr­
tīgu iedarb ību atceļ ne vēlāk kā 1974. gada 1. janv ārī. 
▼M70  
2. In the case of products listed in Annex IV, customs duties on 
exports and charges having equivalent effect shall be abolished in accor ­
dance with the provisions of that Annex.  
▼B 
8. pants  
1. protokol ā noteikts atseviš ķiem izstrādājumiem piem ērojamais tarifa 
režīms un noteikumi.  
9. pants  
2. protokol ā noteikts atseviš ķām lauksaimniec ības produktu p ārstrādē 
iegūtām precēm piemērojamais tarifa rež īms un noteikumi.  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 7
 
10. pants  
1. Īpašu noteikumu gad ījumā, kas pie ņemti kā spēkā esošo notei ­
kumu groz ījumi vai uz š ādu grozījumu pamata, attiec īgā Līgumslēdzēja 
puse var piel āgot noteikumus, kas izriet no š ā nolīguma attiec ībā uz 
izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi vai groz ījumi.  
2. Šādos gadījumos attiec īgā Līgumslēdzēja puse ņem vērā otras 
Līgumslēdzējas puses intereses. Šaj ā nolūkā Līgumslēdzējas puses var 
savstarpēji apspriesties Apvienotaj ā komitejā. 
11. pants  
Nolīguma 3. protokol ā noteikti izcelsmes noteikumi.  
12. pants  
Līgumslēdzēja puse, kura apsver efekt īvā līmeņa samazin āšanu tiem 
nodokļiem vai maks ājumiem ar nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību, kas 
piemērojami tām trešām valstīm, uz kur ām attiecas visliel ākās labvēlības 
režīms, vai kura apsver aptur ēt to piemērošanu, zi ņo par to Apvienotajai 
komitejai vismaz tr īsdesmit dienas pirms š ādas samazin āšanas vai aptu ­
rēšanas stāšanās spēkā, ciktāl tas iesp ējams. Tā ņem vērā jebkuru otras 
Līgumslēdzējas puses iebildumu par jebk ādiem trauc ējumiem, ko š īs 
darbības varētu izraisīt. 
▼M25  
12.a. pants  
Ja groza vienas vai abu L īgumslēdzējas pušu muitas tarifu nomenklat ūru 
nolīgumā minētajām precēm, Apvienot ā komiteja var piel āgot šo pre ču 
tarifu nomenklat ūru nolīgumā, tā lai panāktu atbilst ību šiem groz īju­
miem, pien ācīgi ievērojot principu, ka ir j āsaglabā no nolīguma izrie ­
tošās priekšroc ības. 
▼B 
13. pants  
1. Tirdzniec ībā starp Kopienu un Šveici neievieš jaunus kvantitat īvus 
importa ierobežojumus vai pas ākumus ar l īdzvērtīgu iedarb ību. 
2. Kvantitat īvus importa ierobežojumus atce ļ 1973. gada 1. janv ārī, 
un pasākumus ar kvantitat īviem importa ierobežojumiem l īdzvērtīgu 
iedarbību atceļ ne vēlāk kā 1975. gada 1. janv ārī. 
▼M54  
13.a pants  
1. Tirdzniec ībā starp Kopienu un Šveici eksportam netiek piem ēroti 
nekādi jauni kvantitat īvi ierobežojumi vai pas ākumi ar l īdzvērtīgu iedar­
bību. ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 8
 
2. 1990. gada 1. janv ārī tiek atcelti kvantitat īvi ierobežojumi vai 
pasākumi ar l īdzvērtīgu iedarb ību, izņemot tos, kuri 1989. gada 1. 
janvārī tika piem ēroti 6. protokol ā uzskaitītajiem produktiem un kuri 
tiek atcelti saska ņā ar minētā protokola noteikumiem.  
13.b pants  
Līgumslēdzēja puse, kura dom ā ieviest izmai ņas režīmā, ko tā piemēro 
eksportam uz trešaj ām valstīm, ciktāl tas iespējams, pazi ņo par to apvie ­
notajai komitejai ne maz āk kā 30 dienas, pirms ierosin ātās izmaiņas 
stājas spēkā. Tā ņem vērā visus otras L īgumslēdzējas puses iebildumus 
par traucējumiem, kas t ādējādi varētu rasties.  
▼B 
14. pants  
▼M70  
1. The Community reserves the right to modify the arrangements 
applicable to the petroleum products falling within heading Nos 27.10, 27.11, ex 27.12 (excluding ozokerite and lignite/peat wax), and 27.13 of the Harmonised Commodity Description and Coding System upon adoption of decisions under the common commercial policy for the products in question or upon establishment of a common energy 
policy.  
▼
B 
Šādā gadījumā Kopiena ņem vērā Šveices intereses; šaj ā nolūkā tā 
informē Apvienoto komiteju, kuras san āksmes notiek saska ņā ar 
31. panta nosac ījumiem.  
2. Līdzīgā situācijā Šveice patur ties ības rīkoties līdzīgi. 
3. Attiec ībā uz 1. un 2. punktu, nol īgums neskar beztarifu notei ­
kumus, ko piem ēro naftas produktu ievedumam.  
15. pants  
1. Līgumslēdzējas puses apliecina gatav ību sekmēt tādu lauksaimnie ­
cības produktu tirdzniec ības saska ņotu attīstību, uz kuriem neattiecas šis 
nolīgums.  
2. Līgumslēdzējas puses to lauksaimniec ības noteikumus veterin ā­
rijas, dzīvnieku vesel ības un fitosanit ārijas jomā piemēro nediskrimin ē­
jošā veidā, un neievieš jaunus pas ākumus, kas  
3. Līgumslēdzējas puses saska ņā ar 31. pant ā izklāstītajiem nosac īju­
miem pārbauda jebk ādas grūtības, kas var ētu rasties to tirdzniec ībā ar 
lauksaimniec ības produktiem, un cenšas atrast atbilstošus risin ājumus.  
16. pants  
Kopienā ievestiem Šveices izcelsmes izstr ādājumiem no 1977. gada 1. 
jūlija nepiem ēro labvēlīgāku režīmu par to, ko Kopienas dal ībvalstis 
piemēro savā starpā. ▼M54  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 9
 
17. pants  
Ar šo nol īgumu neaizliedz saglab āt vai veidot muitas savien ības, brīvās 
tirdzniecības zonas vai pierobežas tirdzniec ības režīmu, ja vien tas neie ­
tekmē šajā nolīgumā paredzēto tirdzniec ības režīmu, jo īpaši izcelsmes 
noteikumus.  
18. pants  
Līgumslēdzējas puses atturas no jebk ādiem pas ākumiem vai iekš ējas 
fiskālas darbības, kas tieši vai netieši rada vienas L īgumslēdzējas 
puses izstr ādājumu diskrimin āciju salīdzinājumā ar līdzīgiem otras 
Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstr ādājumiem.  
Par izstrādājumiem, kurus eksport ē uz vienu L īgumslēdzēju pusi, nevar 
gūt labumu no iekš ējo nodok ļu atmaksas, kas p ārsniedz attiec īgajiem 
izstrādājumiem uzlikto tiešo vai netiešo nodok ļu apjomu.  
19. pants  
Uz maksājumiem, kas saist īti ar preču tirdzniec ību, un šādu maksājumu 
pārskaitījumiem uz Kopienas dal ībvalsti, kuras rezidents ir kreditors, vai 
uz Šveici, neattiecas nek ādi ierobežojumi.  
Līgumslēdzējas puses atturas no apmai ņas vai administrat īviem ierobe ­ 
žojumiem saist ībā ar tādu īstermiņa vai vid ēja termiņa kredītu piešķir­ 
šanu, atmaksu vai apstiprin āšanu, kas attiecas uz tirdznieciskiem dar īju­
miem, kuros piedal ās to rezidenti.  
20. pants  
Šis nolīgums neierobežo t ādus aizliegumus vai ierobežojumus attiec ībā 
uz importu, eksportu vai tranz ītprecēm, kas pamatoti ar sabiedr ības 
morāles, likum ības un k ārtības vai valsts droš ības apsv ērumiem, ar 
cilvēku veselības un dz īvības aizsardz ības, kā arī dzīvnieku un augu 
aizsardzības, nacion ālo mākslas, vēstures vai arheolo ģijas kultūras 
vērtību aizsardz ības, rūpnieciskā vai komerci ālā īpašuma aizsardz ības 
apsvērumiem. Š ādi aizliegumi vai ierobežojumi tom ēr nedrīkst ietvert 
patvaļīgu diskrimin āciju vai sl ēptus ierobežojumus attiec ībā uz tirdznie ­
cību starp L īgumslēdzējām pusēm. 
21. pants  
Šis Nolīgums neierobežo L īgumslēdzēju pusi tādu pasākumu veikšan ā: 
a) ko tā uzskata par nepieciešamu, lai nepie ļautu tādu inform ācijas 
izpaušanu, kas ir b ūtisks tās drošības interešu apdraud ējums;  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 10
 
b) kas attiecas uz iero ču, munīcijas vai milit ārā aprīkojuma tirdzniec ību 
vai uz aizsardz ības nolūkiem vajadz īgu zinātnisko izp ēti, attīstību vai 
ražošanu, ja š ādi pasākumi nepasliktina konkurences apst ākļus attie­
cībā uz izstrādājumiem, kuri nav paredz ēti īpašām militārām vaja­
dzībām; 
c) ko tā uzskata par b ūtiskiem tās drošībai kara vai nopietna starptau ­
tiska sasp īlējuma laik ā. 
22. pants  
1. Līgumslēdzējas puses atturas no jebkuriem pas ākumiem, kas 
varētu apdraud ēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu.  
2. Tās veic visus visp ārīgos vai īpašos pas ākumus, kas nepieciešami, 
lai izpildītu savas saist ības saska ņā ar šo nol īgumu.  
Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka otra L īgumslēdzēja puse nepilda 
saistības saska ņā ar šo nol īgumu, tā var veikt attiec īgus pasākumus 
saskaņā ar 27. pant ā paredzētajiem nosac ījumiem un proced ūrām. 
23. pants  
1. Cikt āl tas var ietekm ēt tirdzniec ību starp Kopienu un Šveici, ar š ā 
nolīguma pareizu darb ību nav savienojamas:  
i) vienošan ās starp uz ņēmumiem, uz ņēmumu apvien ību lēmumi un 
uzņēmumu saska ņotas darbības, kuru m ērķis ir ierobežot, samazin āt 
vai izkrop ļot konkurenci attiec ībā uz preču ražošanu vai tirdznie ­
cību; 
ii) domin ējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, ko veic viens vai 
vairāki uzņēmumi Līgumslēdzējas puses teritorij ā vai nozīmīgā tās 
daļā; 
iii) atseviš ķiem uzņēmumiem vai atseviš ķu preču ražošanai sniegts 
valsts atbalsts, kas izkrop ļo vai draud izkrop ļot konkurenci.  
2. Ja L īgumslēdzēja puse uzskata, ka konkr ētā darbība nav savieno ­
jama ar šo pantu, t ā var veikt attiec īgus pasākumus saska ņā ar 27. pant ā 
paredzētajiem nosac ījumiem un proced ūrām. 
24. pants  
Ja attiecīgā izstrādājuma importa pieaugums var ētu būtiski kaitēt ražo­ 
šanas darb ībai, ko veic vienas L īgumslēdzējas puses teritorij ā, un ja šo 
pieaugumu izraisa:  
i) muitas nodok ļu un maks ājumu ar muitas nodoklim l īdzvērtīgu iedar­
bību, ko attiec īgajam izstr ādājumam uzlikusi import ētāja Līgumslē­
dzēja puse, da ļēja vai piln īga samazin āšana, kā paredzēts šajā nolī­
gumā; un 
ii) tas, ka nodok ļi un maks ājumi ar nodoklim l īdzvērtīgu iedarb ību, ko 
eksportētāja Līgumslēdzēja puse uzlikusi attiec īgā izstrādājuma ražo ­ 
šanā izmantot ām izejviel ām vai starpproduktiem, ir iev ērojami 
mazāki nekā atbilstošie import ētājas Līgumslēdzējas puses uzliktie 
nodokļi vai maks ājumi;  
attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt attiec īgus pasākumus saska ņā 
ar 27. pant ā paredzētajiem nosac ījumiem un proced ūrām. ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 11
 
24.a pants  
Ja 7. un 13.a panta noteikumu iev ērošana noved pie:  
1) reeksporta uz trešo valsti, pret kuru L īgumslēdzēja puse attiec īgajam 
produktam saglab ā kvantitat īvus eksporta ierobežojumus, izved ­
muitas nodok ļus vai pas ākumus vai maks ājumus ar l īdzvērtīgu iedar­
bību; vai  
2) eksport ētājai Līgumslēdzējai pusei b ūtiski svar īga produkta nopietna 
deficīta vai šāda deficīta draudiem,  
un ja augst ākminētās situācijas rada vai, iesp ējams, rad īs būtiskas 
grūtības eksport ētājai Līgumslēdzējai pusei, tad š ī Līgumslēdzēja puse 
var veikt atbilstošus pas ākumus saska ņā ar 27. pant ā noteiktajiem nosa ­
cījumiem un proced ūrām. 
▼B 
25. pants  
Ja viena no L īgumslēdzējām pusēm tirdzniec ībā ar otru L īgumslēdzēju 
pusi konstat ē dempingu, t ā var veikt attiec īgus pretpas ākumus atbilst īgi 
Līgumam par Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību 
VI panta īstenošanu un saska ņā ar 27. pant ā paredzēto proced ūru. 
26. pants  
Ja kādā ekonomikas nozar ē rodas būtiski trauc ējumi vai gr ūtības, kas 
varētu izraisīt būtisku reģiona ekonomisk ās situācijas pasliktin āšanos, 
tad attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt attiec īgus pasākumus saska ņā 
ar 27. pant ā paredzētajiem nosac ījumiem un proced ūru. 
▼M54  
27. pants  
1. Gad ījumā, ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka produktu imports vai 
eksports var ētu radīt 24., 24.a un 26. pant ā minētās grūtības adminis ­
tratīvajās procedūrās, kuru m ērķis ir ātri sniegt inform āciju par tirdznie ­
cības plūsmu tendenc ēm, tā informē otru Līgumslēdzēju pusi.  
2. 22. l īdz 26. pant ā precizētajos gad ījumos pirms tajos paredz ēto 
pasākumu veikšanas vai gad ījumos, kad piem ēro 3. punkta e) apakš ­
punktu, attiec īgā Līgumslēdzēja puse, cik vien ātri iespējams, apvieno ­
tajai komitejai sniedz visu attiec īgo inform āciju, kas tai vajadz īga, lai 
rūpīgi pārbaudītu situāciju nolūkā rast abām Līgumslēdzējām pusēm 
pieņemamu risin ājumu. Izv ēloties pas ākumus, priekšroka j ādod tiem 
pasākumiem, kuri vismaz āk traucē šī nolīguma darb ību. 
Par aizsardz ības pasākumiem t ūlīt ziņo apvienotajai komitejai, un par 
tiem regul āri apspriežas komitej ā, jo īpaši, lai tos atceltu, tikl īdz apstākļi 
to ļauj. ▼M54  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 12
 
3. Īstenojot 2. punktu, piem ēro šādus noteikumus:  
a) attiecībā uz 23. pantu jebkura L īgumslēdzēja puse var iesniegt jaut ā­
jumu apvienotajai komitejai, ja t ā uzskata, ka attiec īgā prakse nav 
savienojama ar š ī nolīguma pareizu darb ību 23. panta 1. punkta 
nozīmē. 
Līgumslēdzējas puses nodrošina apvienoto komiteju ar visu attiec īgo 
informāciju un sniedz visu tai vajadz īgo palīdzību, lai izskat ītu gadī­
jumu un, attiec īgā gadījumā, novērstu praksi, pret kuru celti iebil ­
dumi.  
Ja attiecīgā Līgumslēdzēja puse neizbeidz praksi, pret kuru celti 
iebildumi, apvienot ās komitejas noteikt ā laika period ā vai gadījumā, 
kad trīs mēnešu laikā no jautājuma iesniegšanas apvienot ā komiteja 
nav panākusi vienošanos, attiec īgā Līgumslēdzēja puse var veikt 
jebkādus aizsardz ības pasākumus, kurus t ā uzskata par vajadz īgiem, 
lai novērstu būtiskās grūtības, kas raduš ās attiecīgās rīcības dēļ, jo 
īpaši tā var atsaukt tarifu koncesijas;  
b) attiecībā uz 24. pantu gr ūtības, kas raduš ās šajā pantā minētās situā­
cijas dēļ, tiek iesniegtas izskat īšanai apvienotaj ā komitejā, kura var 
pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadz īgs, lai nov ērstu šādas grūtības. 
Ja apvienot ā komiteja vai eksport ētāja Līgumslēdzēja puse 30 dienu 
laikā no jautājuma iesniegšanas nav pie ņēmusi lēmumu par gr ūtību 
novēršanu, import ētājai Līgumslēdzējai pusei ir ties ības iekas ēt 
kompensācijas maks ājumu par import ēto produktu.  
Kompens ācijas maks ājumu aprēķina, atkar ībā no izejvielu un ietverto 
starpproduktu tarifu neatbilst ības ietekmes uz attiec īgo preču vērtību; 
c) attiecībā uz 24.a pantu gr ūtības, kas raduš ās šajā pantā minētās 
situācijas dēļ, tiek iesniegtas izskat īšanai apvienotaj ā komitej ā. 
Ņemot vērā 24.a panta ii) apakšpunktu, defic īta draudi tiek atbilstoši 
pierādīti ar attiec īgiem kvantit ātes un cenu r ādītājiem.  
Apvienotā komiteja var pie ņemt jebkādu lēmumu, kas vajadz īgs, lai 
novērstu šīs grūtības. Ja apvienot ā komiteja 30 dienu laik ā no jautā­
juma iesniegšanas nav pie ņēmusi šādu lēmumu, eksport ētājai Līgum­
slēdzējai pusei ir ties ības attiec īgā produkta eksportam uz laiku 
piemērot atbilstošus pas ākumus;  
d) attiecībā uz 25. pantu, apspriedes apvienotaj ā komitejā notiek, pirms 
attiecīgā Līgumslēdzēja puse veic atbilstošos pas ākumus;  
e) ja ārkārtēju apstākļu dēļ vajadzīga tūlītēja rīcība, pirms iesp ējams 
veikt min ēto izskatīšanu, 24., 24.a, 25. un 26. pant ā precizētajās 
situācijās, kā arī gadījumā, kad eksporta atbalstam ir tieša un t ūlītēja 
ietekme uz tirdzniec ību, attiec īgā Līgumslēdzēja puse nekav ējoties 
var piem ērot drošības pasākumus, kas noteikti nepieciešami situ ā­
cijas uzlabošanai.  ▼M54  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 13
 
28. pants  
Ja vienai vai vair ākām Kopienas dal ībvalstīm vai Šveicei ir gr ūtības vai 
ir iespējamas nopietnas gr ūtības attiec ībā uz maks ājumu bilanci, tad 
attiecīgā Līgumslēdzēja puse var veikt nepieciešamos aizsardz ības pasā­
kumus. Par to t ā tūlīt informē otru Līgumslēdzēju pusi.  
29. pants  
1. Ar šo izveido Apvienoto komiteju, kura ir atbild īga par šā nolī­
guma pārvaldību un nodrošina t ā pareizu īstenošanu. Šim nol ūkam tā 
sniedz ieteikumus un pie ņem lēmumus gad ījumos, kas paredz ēti šajā 
nolīgumā. Līgumslēdzējas puses šos l ēmumus īsteno saska ņā ar to notei ­
kumiem.  
2. Šā nolīguma pareizas īstenošanas nol ūkā Līgumslēdzējas puses 
apmainās ar inform āciju un pēc otras Līgumslēdzējas puses piepras ījuma 
apspriežas Apvienotaj ā komitejā. 
3. Apvienot ā komiteja pie ņem savu reglamentu.  
30. pants  
1. Apvienot ās komitejas sast āvā ir, no vienas puses, Komisijas 
pārstāvji un, no otras puses, Šveices p ārstāvji. 
2. Apvienot ā komiteja r īkojas, savstarp ēji vienojoties.  
31. pants  
1. Katra L īgumslēdzēja puse p ēc kārtas vada Apvienoto komiteju 
saskaņā ar kārtību, kas jānosaka tās reglament ā. 
2. Priekšs ēdētājs sasauc Apvienot ās komitejas san āksmes vismaz 
reizi gadā, lai pārskatītu šā nolīguma visp ārējo darbību. 
Papildus Apvienot ā komiteja san āk, kad tas vajadz īgs īpašu apst ākļu 
dēļ, pēc jebkuras L īgumslēdzējas puses piepras ījuma vai saska ņā ar 
nosacījumiem, kas j ānosaka tās reglament ā. 
3. Apvienot ā komiteja var nolemt izveidot jebk ādu darba grupu, kas 
var palīdzēt tās pienākumu izpild ē. 
32. pants  
1. Ja L īgumslēdzēja puse uzskata, ka abu L īgumslēdzēju pušu ekono ­
mikas interes ēs varētu būt lietderīgi attīstīt ar nolīgumu izveidot ās attie­
cības un paplašin āt tās, ietverot jomas, uz ko neattiecas šis nol īgums, tā 
iesniedz otrai L īgumslēdzējai pusei pamatotu piepras ījumu.  
Līgumslēdzējas puses var nor ādīt Apvienotajai komitejai šo piepras ī­
jumu izskat īt un, ja nepieciešams, sniegt t ām attiecīgus ieteikumus — 
jo īpaši, lai uzs āktu sarunas.  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 14
 
2. Nol īgumi, kas nosl ēgti 1. punkt ā minētajās sarunās, Līgumslē­
dzējām pusēm ir jāratificē vai jāapstiprina saska ņā ar to proced ūrām. 
33. pants  
Šā nolīguma pielikumi un protokoli ir t ā neatņemama sast āvdaļa. 
34 pants  
Jebkura L īgumslēdzēja puse var denons ēt nolīgumu, pazi ņojot par to 
otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nol īgums zaud ē spēku divpadsmit 
mēnešus pēc šādas paziņošanas dienas.  
35. pants  
Šo nolīgumu piem ēro, no vienas puses, teritorij ās, kurās piemēro Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumu, un saska ņā ar šajā līgumā paredzētajiem 
nosacījumiem, un, no otras puses, Šveices Konfeder ācijas teritorij ā. 
36. pants  
Šis nolīgums ir sast ādīts divos eksempl āros angļu, dāņu, franču, holan­
diešu,  ►M12  itāļu un vācu ◄, visi teksti ir vienl īdz autentiski.  
Šo nolīgumu katra L īgumslēdzēja puse apstiprina saska ņā ar tās proce­
dūrām. 
Tas stājas spēkā 1973. gada 1. janv ārī, ar nosac ījumu, ka L īgumslē­
dzējas puses l īdz šim dienai ir savstarp ēji paziņojušas par šim nol ūkam 
nepieciešamo proced ūru pabeigšanu.  
Pēc minētā datuma, šis nol īgums stājas spēkā otrā mēneša pirmaj ā dienā 
pēc šādas paziņošanas. Š ādas paziņošanas gal īgais datums ir 1973. gada 
30. novembris.  
Ja šis nol īgums stājas spēkā pēc 1973. gada 1. apr īļa, attiecībā uz tā 
spēkā stāšanos piem ēro noteikumus, kas piem ērojami min ētajā dienā. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds. Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig. Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and 
seventy-two. 
Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze. Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue. 
Gedaan te Brussel, de 
tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.  
▼
M12  __________  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 15
 
På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegne 
Im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften In the name of the Council of the European Communities Au nom du Conseil des Communautés européennes A nome del Consiglio delle Comunità europee Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen  
▼
M12  __________  
▼B
 
Für die Schwiezerische Eidenossenschaft 
Pour la Confédération Suisse 
Per la Confederazione svizzera
  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 16
 
I PIELIKUMS  
Nolīguma 2. panta i) punkt ā minēto produktu saraksts  
HS kods  Apraksts  
2905 43  – – Mann īts 
2905 44  – – D-gluc īts (sorbīts) 
3501  Kaze īns, kazein āti un citi atvasin ājumi; kaze īna līmes:  
3501 10  – Kaze īns 
ex 3501 90  – Citi: 
– Izņemot kaze īna līmes 
3502  Album īni (tostarp divu vai vair āku sūkalu olbaltumvielu 
koncentrāti, kuros p ēc svara ir vair āk nekā 80 % sūkalu olbal ­
tumvielu, r ēķinot pēc sausnas), albumin āti un citi album īna 
atvasinājumi: 
– Olu album īns: 
3502 11  – – Sauss  
3502 19  – – Citi  
3502 20  – Piena album īns, tostarp divu vai vair āku sūkalu olbaltum ­
vielu koncentr āti 
3505  Dekstr īni un citas modific ētas cietes (piem ēram, uzbriedin ātas 
vai esterific ētas cietes):  
3809  Apret ēšanas līdzekļi, krāsvielas nes ēji, lai paātrinātu krāsošanu 
vai krāsvielu un citu produktu un prepar ātu fiksēšanu 
(piemēram, pārklājumi un kodin ātāji), kurus izmanto tekstila, 
papīra, ādas rūpniecībā vai taml īdzīgās nozarēs, kas nav 
noteikti vai iek ļauti citur:  
3809 10  – Uz cieti saturošu vielu b āzes lopbar ības nolūkiem  
3823  R ūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafin ējot iegūtās skābās 
eļļas; rūpnieciskie alif ātiskie spirti: 
– Rūpnieciskās vienvērtīgās tauksk ābes; rafin ējot iegūtās 
skābās eļļas: 
3823 11  – – stear īnskābe 
3823 12  – – ole īnskābe 
3823 19  – – citi  
3823 70  – R ūpnieciskie alif ātiskie spirti  
3824 60  – sorb īts, izņemot apakšpoz īcijā 2905 44 min ēto 
5301  Linš ķiedra, neapstr ādāta vai apstr ādāta, bet nev ērpta; linu 
atsukas un atlikas (tostarp v ērpšanas atlikas un uzirdin ātās 
šķiedras)  
5302  Ka ņepāju šķiedra ( Cannabis sativa  L.), neapstr ādāta vai 
apstrādāta, bet nev ērpta; atsukas un atkritumi (tostarp pave ­
dienu atlikas un irdin ātas šķiedras)  ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 17
 
ANNEX II  
List of products referred to in Article 2(ii) of the Agreement  
HS code  Description  
1302.  Vegetable saps and extracts; pectic substances, pectinates 
and pectates; agar-agar and other mucilages and thicke ­
ners, whether or not modified, derived from vegetable 
products:  
— Vegetable saps and extracts:  
ex 1302.19  — — Other:  
— — — Vanilla oleoresin  
1404.  Vegetable products not elsewhere specified or included:  
1404.20  — Cotton linters  
1516.  Animal or vegetable fats and oils and their fractions, 
partly or wholly hydrogenated, inter-esterified, re-esterified or elaidinised, whether or not refined, but not further prepared:
 
ex 1516.20  — Vegetable fats and oils and their fractions:  
. Hydrogenated castor oil, so called ‘opal-wax’  
ex 1518.  Animal or vegetable fats and oils and their fractions, 
boiled, oxidised, dehydrated, sulphurised, blown, polyme ­
rised by heat in vacuum or in inert gas or otherwise chemically modified, excluding those of heading No 1516; inedible mixtures or preparations of animal or 
vegetable fats or oils or of fractions of different fats or 
oils of this chapter, not elsewhere specified or included: Linoxyn
 ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 18
 
ANNEX III  
List of products referred to in Article 4 of the Agreement  
On 1 January 1997 Switzerland converted the fiscal element of customs duties on 
imports of products specified in Annex II to the 1972 Agreement into an internal 
tax. That Annex is therefore deleted.  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 19
 
IV PIELIKUMS  
▼M54  
Nolīguma 7. pant ā minēto produktu saraksts  
Muitas nodok ļi, kurus Šveice piem ēro turpmāk uzskaitīto produktu eksportam uz 
Kopienu, tiek atcelti saska ņā ar šo grafiku.  
Harmoniz ētā 
sistēma 
Pozīcijas Nr.  Produkta apraksts  Atcelšanas datums  
ex 26.20  Pelni un atlikumi, kuru galven ā 
sastāvdaļa ir alum īnijs 1993. gada 1. janv āris 
ex 74.04  Vara atkritumi un l ūžņi 1993. gada 1. janv āris 
ex 76.02  Alum īnija atkritumi un l ūžņi 1993. gada 1. janv āris ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 20
 
1.PROTOKOLS  
par dažiem izstr ādājumiem piem ērojamo rež īmu 
A IEDAĻA 
REŽĪMS, KO PIEM ĒRO DAŽU ŠVEICES IZCELSMES 
IZSTRĀDĀJUMU IEVEŠANAI KOPIEN Ā 
1. pants  
▼M25  
1. Ievedmuitas nodokli, kuru uzliek s ākotnējā Kopienā importētajām 
precēm, kuras atbilst kop ējā muitas tarifa 48. vai 49. noda ļai, pakāpe­
niski likvid ē saskaņā ar šādu grafiku:  
Grafiks  Preces, kas atbilst poz īcijai vai apak ­ 
špozīcijai Nr. 48.01 C II, 48.01 F, 
48.07 C, 48.13 vai 48.15 B  Citi izstrādājumi 
Piemērojamā muitas nodok ļa likme 
procentos  Piemērojamā 
nodokļa pamatlikme 
procentos  
1978. gada 1. janv āris 8  65  
1979. gada 1. janv āris 6  50  
1980. gada 1. janv āris 6  50  
1981. gada 1. janv āris 4  35  
1982. gada 1. janv āris 4  35  
1983. gada 1. janv āris 2  20  
1984. gada 1. janv āris 0  0  
2. Ievedmuitas nodokli, kuru uzliek Īrijā importētajām precēm, kuras 
minētas 1. punkt ā, pakāpeniski likvid ē saskaņā ar šādu grafiku:  
Grafiks  Piem ērojamā nodokļu pamatlikme procentos  
1978. gada 1. janv āris 20  
1979. gada 1. janv āris 15  
1980. gada 1. janv āris 15  
1981. gada 1. janv āris 10  
1982. gada 1. janv āris 10  
1983. gada 1. janv āris 5  
1984. gada 1. janv āris 0  
3. Atk āpjoties no nol īguma 3. panta, D ānija un Apvienot ā Karaliste 
piemērā šādus muitas nodok ļus 1. punkt ā minēto preču importam, kuru 
izcelsmes valsts ir Šveice.  
Grafiks  Preces, kas atbilst poz īcijai vai apak ­ 
špozīcijai Nr. 48.01 C II, 48.01 F, 
48.07 C, 48.–13 vai 48.15 B  Citi izstrādājumi 
Piemērojamā nodokļu pamatlikme 
procentos  Piemērojamā kopējā 
muitas tarifa 
nodokļu likme 
procentos  
1978. gada 1. janv āris 8  65  
1979. gada 1. janv āris 6  50  
1980. gada 1. janv āris 6  50  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 21
 
Grafiks  Preces, kas atbilst poz īcijai vai apak ­ 
špozīcijai Nr. 48.01 C II, 48.01 F, 
48.07 C, 48.–13 vai 48.15 B  Citi izstrādājumi 
Piemērojamā nodokļu pamatlikme 
procentos  Piemērojamā kopējā 
muitas tarifa 
nodokļu likme 
procentos  
1981. gada 1. janv āris 4  35  
1982. gada 1. janv āris 4  35  
1983. gada 1. janv āris 2  20  
1984. gada 1. janv āris 0  0  
▼B 
4. No 1974. gada 1. janv āra līdz 1983. gada 31. decembrim D ānijai,  
►M12  __________  ◄ un Apvienotajai Karalistei ir ties ības katru 
gadu attiec ībā uz Šveices izcelsmes ražojumu ievešanu atkl āt nulles 
likmes tarifa kvotas, kuru apjoms, k ā norādīts A pielikum ā 1974. 
gadam, ir vien āds ar vid ējo importa apjomu laika posm ā no 1968. 
līdz 1971. gadam, kas kumulat īvi palielin āts, piemērojot četrus palieli ­
nājumus, katru 5 % apm ērā; pēc 1975. gada 1. janv āra šo tarifa kvotu 
apjomu ik gadu palielina par 5 %.  
5. “Sākotnējā Kopiena” ir Be ļģijas Karaliste, V ācijas Federat īvā 
Republika, Francijas Republika, It ālijas Republika, Luksemburgas Liel ­
hercogiste un N īderlandes Karaliste.  
2. pants  
1. Muitas nodokli par 2. punkt ā minēto izstrādājumu ievešanu s ākot­
nējā Kopienā un Īrijā pakāpeniski samazina l īdz še turpm āk minētam 
līmenim saska ņā ar šādu grafiku:  
Grafiks  Piem ērojamo pamatnodok ļu procents  
1973. gada 1. apr īlis 95  
1974. gada 1. janv āris 90  
1975. gada 1. janv āris 85  
1976. gada 1. janv āris 75  
1977. gada 1. janv āris 60  
1978. gada 1. janv āris 40 maksim āli 3 % procentu ālo nodok ļu 
(izņemot apakšpoz īcijas Nr. 78.01 A II un 
79.01 A)  
1979. gada 1. janv āris 20  
1980. gada 1. janv āris 0  
Tarifa apakšpoz īcijām 78.01 A II un 79.01 A, kas min ētas 2. punkta 
tabulā, tarifa samazin ājumu attiec ībā uz sākotnējo Kopienu un neatkar īgi 
no šā nolīguma 5. panta 3. punkta veic, noapa ļojot līdz otrajam ciparam 
aiz komata.  ▼M25  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 22
 
2. Iepriekš ējā punktā minētie izstrādājumi ir:  
▼M25  
KMT poz īcijas Nr.  Apraksts  
ex 73.02  
(bez izmai ņām) līdz 9 
> > = 
> > ; 81.03  
81.04  B. (bez izmai ņām) 
C. (bez izmai ņām) 
D. Hroms:  
I. Neapstr ādāts; atgriezumi un l ūžņi: 
b) Citi  
II. Citi  
E. līdz R. (bez izmai ņām) 
▼B 
3. pants  
Ievešanai, uz ko attiecas 1. un 2. pant ā paredzētais tarifa rež īms, 
izņemot neapstr ādātu svinu, kas nav j ēlsvins liet ņos, piemēro ikgadēju 
indikatīvu maksim āli pieļaujamo apjomu, kuru p ārsniedzot, var atk ārtoti 
ieviest treš ām valstīm piemērojamus muitas nodok ļus saskaņā ar šādiem 
noteikumiem.  
a) Ņemot vērā Kopienas ties ības aptur ēt maksim ālā apjoma piem ēro­ 
šanu dažiem izstr ādājumiem, pamata apjomi maksim ālā apjoma 
noteikšanai 1973. gadam ir nor ādīti B pielikum ā. Maksim ālo apjomu 
aprēķina, pieņemot, ka s ākotnējā Kopiena un Īrija pirmo tarifa sama ­
zinājumu veic 1973. gada 1. apr īlī. Maksim ālais apjoms 1974. 
gadam atbilst 1973. gad ā piemērotajam apjomam, kas kori ģēts reizi 
gadā attiecībā uz Kopienu un palielin āts par 5 %. No 1975. gada 1. 
janvāra maksim ālo apjomu reizi gad ā palielina par 5 %.  
Attiecībā uz izstrādājumiem, uz ko attiecas šis protokols, bet kas nav 
ietverti B pielikum ā, Kopiena patur ties ības ieviest maksim ālos 
apjomus, kuru l īmenis ir vien āds ar vidējo Kopienas importa apjomu 
pēdējos četros gados, par ko ir pieejami statistikas dati, palielinot tos 
par 5 %; turpm ākajiem gadiem šos maksim ālos apjomus katru gadu 
palielina par 5 %.  
b) Ja turpm ākos divus gadus k āda ražojuma imports, uz ko attiecas 
maksimāli pieļaujamais apjoms, ir maz āks kā 90 % no noteikt ā 
apjoma, Kopiena aptur š ā maksimālā apjoma piem ērošanu.  
c) Ja rodas īslaicīgas saimnieciskas gr ūtības, Kopiena patur ties ības, pēc 
apspriešan ās Apvienotaj ā komitejā, uz gadu saglab āt līmeni, kāds 
noteikts iepriekš ējam gadam.  
d) Katru gadu 1. decembr ī Kopiena inform ē Apvienoto komiteju par to 
izstrādājumu sarakstu, kam n ākamajā gadā piemēro maksim ālo 
pieļaujamo apjomu un š āda maksim ālā apjoma l īmeni.  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 23
 
e) Ievešanu atbilst īgi tarifa kvot ām, kas atv ērtas saska ņā ar 1. panta 4. 
punktu, ar ī nosaka atbilstoši šiem pašiem izstr ādājumiem noteikta ­
jiem maksim ālajiem apjomiem.  
f) Neatkar īgi no šā nolīguma 3. panta un š ā protokola 1. un 2. panta, ja 
ir sasniegts maksim ālais apjoms, kas noteikts šaj ā protokol ā minēta 
izstrādājuma ievešanai, l īdz kalend ārā gada beig ām par attiec īgā 
izstrādājuma ievešanu var atk ārtoti uzlikt kop ējā muitas tarifa ieved ­
muitas nodok ļus. 
Šādā gadījumā līdz 1977. gada 1. j ūlijam:  
i) Dānija, ►M12  __________  ◄ un Apvienot ā Karaliste atk ārtoti 
uzliek šādus muitas nodok ļus: 
Gadi  Piem ērojamo kop ējā muitas tarifa nodok ļu procents  
1973.  0  
1974.  40  
1975.  60  
1976.  80  
ii) Īrija atkārtoti uzliek muitas nodok ļus, ko tā piemēro trešām 
valstīm. 
Muitas nodok ļus, kas min ēti šā protokola 1. un 2. pant ā, atkārtoti 
ievieš nākamā gada 1. janv ārī. 
g) Pēc 1977. gada 1. j ūlija Līgumslēdzējas puses Apvienotaj ā komitejā 
izskata iesp ēju pārskatīt procentu, par k ādu palielina maksim ālā 
apjoma robežu, ņemot vērā patēriņa un Kopienas importa tendenceun 
šā panta piem ērošanā gūto pieredzi.  
h) Maksim ālos pieļaujamos apjomus atce ļ to pakāpeniskas tarifa atcel ­ 
šanas posmu beig ās, kuri nor ādīti šā protokola 1. un 2. pant ā. 
4. pants  
1. Sākotnējā Kopiena l īdz 1975. gada 31. decembrim saglab ā ieved­
muitas nodok ļu minimālo likmi attiec ībā uz šādiem izstr ādājumiem:  
Kopējā muitas 
tarifa poz ī­
cijas Nr.  Apraksts  Minimālā saglabājamā 
likme  
91.01  Kabatas pulkste ņi, rokas pulkste ņi un citi 
pulksteņi, tostarp hronometri  0,35 norēķinu 
vienības par 
izstrādājumu  
91.07  Pulkste ņmehānismi (ieskaitot hronometru 
piedziņas un vad ības meh ānismus), 
samontēti: 
A. Ar balansu un matatsperi  0,28 norēķinu 
vienības par 
izstrādājumu  
91.11  Pārējās pulksteņu detaļas 
C. Pulkste ņmehānismi, nesamont ēti: 
I. Ar balansu un matatsperi  0,28 norēķinu 
vienības par 
izstrādājumu ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 24
 
2. Muitas nodok ļus, kas min ēti 1. punkt ā, atceļ divos vien ādos 
posmos – 1976. gada 1. janv ārī un 1977. gada 1. j ūlijā. Neatkar īgi no 
nolīguma 5. panta 3. punkta, š ādi samazin ātos nodok ļus piemēro, noapa ­ 
ļojot līdz otrajam ciparam aiz komata.  
3. Šā nolīguma noteikumus piem ēro izstrādājumiem, kas ietverti 
Briseles nomenklat ūras 91. noda ļā, ar nosac ījumu, ka Šveice piem ēro 
Eiropas Ekonomikas kopienas, t ās dalībvalstu un Šveices Konfeder ācijas 
1967. gada Nol īguma par pulkste ņu nozares izstr ādājumiem 1972. gada 
20. jūlijā Briselē parakstītā Papildu nol īguma noteikumus.  
Jebkuras Papildu nol īgumā paredzētās saistības uzskata par saist ībām šā 
nolīguma 22. panta noz īmē. 
B IEDAĻA 
REŽĪMS, KO PIEM ĒRO DAŽU KOPIENAS IZCELSMES IZSTR ĀDĀ­
JUMU IEVEŠANAI ŠVEIC Ē 
5. pants  
▼M25  
1. No 1978. gada 1. janv āra ievedmuitas nodokli par t ādu preču 
importu Šveic ē, kuru izcelsme ir s ākotnējā Kopienā un Īrijā un kuras 
ir minētas šā protokola C pielikuma uzskait ījumā, pakāpeniski likvid ē 
saskaņā ar šādu grafiku:  
Grafiks  Piem ērojamā nodokļu pamatlikme procentos  
1978. gada 1. janv āris 65  
1979. gada 1. janv āris 50  
1980. gada 1. janv āris 50  
1981. gada 1. janv āris 35  
1982. gada 1. janv āris 35  
1983. gada 1. janv āris 20  
1984. gada 1. janv āris 0  
2. Ievedmuitas nodokli par t ādu preču importu Šveic ē, kas atbilst 
Muitas sadarb ības padomes nomenklat ūras pozīcijai Nr. 4418 un kuru 
izcelsme ir s ākotnējā Kopienā un Īrijā, pakāpeniski likvid ē saskaņā ar 
šādu grafiku:  
Grafiks  Piem ērojamā nodokļu pamatlikme procentos  
1978. gada 1. janv āris 65  
1979. gada 1. janv āris 50  
1980. gada 1. janv āris 40  
1981. gada 1. janv āris 20  
1982. gada 1. janv āris 0  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 25
 
3. No 1978. gada 1. janv āra, atkāpjoties no nol īguma 3. panta, 
Šveice, ņemot vērā ekonomisk ās vajadzības un administrat īvos apsvē­
rumus, saglab ā tiesības piem ērot šādus muitas nodok ļus C pielikum ā 
minēto preču importam, kuru izcelsmes valstis ir D ānija un Apvienot ā 
Karaliste.  
Grafiks  Piem ērojamā nodokļu pamatlikme procentos  
1978. gada 1. janv āris 65  
1979. gada 1. janv āris 50  
1980. gada 1. janv āris 50  
1981. gada 1. janv āris 35  
1982. gada 1. janv āris 35  
1983. gada 1. janv āris 20  
1984. gada 1. janv āris 0  
▼B 
6. pants  
▼M25  
Precēm, kas atbilst muitas sadarb ības padomes nomenklat ūras pozīcijām 
Nr. 4418, 4801 un 4807, Šveice saglab ā tiesības nopietnu gr ūtību gadī­
jumā noteikt maksim ālo apjomu saska ņā ar šā protokola 3. pant ā noteik­
tajām proced ūrām. Ievestaj ām precēm, kas p ārsniedz noteikto apjomu, 
var noteikt muitas nodok ļus, kas nep ārsniedz tās likmes, kuras noteiktas 
trešām valstīm. ▼M25  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 26
 
A PIELIKUMS  
Tarifa kvotu saraksts 1974. gadam  
Dānija ►M12 __________  ◄, Apvienot ā Karaliste  
▼M25  
KMT poz īcijas Nr.  Apraksts  
48. nodaļa (bez izmai ņām) 
48.01  Pap īrs un kartons (tostarp celulozes vate), ru ļļos vai sloksn ēs: 
C. (bez izmai ņām) 
ex II. (bez izmai ņām) 
ex F. Citi:  
— Vārdnīcu papīrs, kopiju pap īrs (plāns papīrs drukāšanai); cits 
papīrs drukāšanai un cits rakst āmpapīrs, kas nesatur meh ā­
nisko koksnes celulozi vai kura meh āniskās koksnes celulozes 
saturs nep ārsniedz 5 %  
— Tapešu pamats  
48.03  (bez izmai ņām) 
48.07  Pap īrs un kartons, pies ūcināts, ar pārklājumu, ar virsmas kr āsojumu, 
dekorējumu vai iespiedumu (kas nav 49. noda ļā minētie iespieddarbi), 
ruļļos vai loksn ēs: 
C. Citi:  
— Krītots iespiedpap īrs vai rakst āmpapīrs 
— Citi  
48.16  Pap īra vai kartona k ārbas, maisi un citi iesai ņojumi; mapes, v ēstuļu 
turētāji un taml īdzīgi izstrādājumi no pap īra vai kartona izmantošanai 
iestādēs, veikalos un taml īdzīgi: 
A. Papīra vai kartona k ārbas, maisi un citi iesai ņojumi  
48.21  Citi izstr ādājumi no pap īra masas, pap īra, kartona vai celulozes vates:  
B. Autiņbiksītes zīdaiņiem, sagatavotas mazumtirdzniec ībai 
D. Citi.  
ex 48. noda ļa Citas preces, kas atbilst 48. noda ļai, izņemot preces, kas atbilst 
apakšpozīcijai 48.01 A  
ex 49. noda ļa (bez izmai ņām) ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 27
 
B PIELIKUMS  
Maksimālo apjomu daudzums 1973. gadam  
Kopējā muitas 
tarifa poz īcijas 
Nr. Apraksts  Apjoms 
(metriskaj ās 
tonnās) 
73.02  Ferosakaus ējumi:  
C. Ferosil īcijs 6 617  
76.01  Neapstr ādāts alumīnijs; alum īnija atgriezumi 
un lūžņi: 
A. neapstr ādāts 9 824  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 28
 
C PIELIKUMS  
Izstrādājumu saraksts, par kuriem Šveice pagarin ātajā pārejas period ā 
samazina nodok ļus attiecībā uz Kopienu  
▼M25  
Šveices Muitas tarifu 
pozīcija Nr.  Apraksts  
4 801  Pap īrs un kartons (tostarp celulozes vate) ru ļļos vai 
sloksnēs 
4 803.20  (bez izmai ņām) 
4 807  Pap īrs un kartons, pies ūcināts, ar pārklājumu, ar virsmas 
krāsojumu, dekor ējumu vai iespiedumu (kas nav 49. 
nodaļā minētie iespieddarbi), ru ļļos vai loksn ēs 
4 815.22  (bez izmai ņām) 
4 821.20  (bez izmai ņām) ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 29
 
2. PROTOKOLS  
par dažiem apstr ādātiem lauksaimniec ības produktiem  
1. pants  
Vispārējie principi  
1. Nol īguma noteikumi attiecas uz produktiem, kas uzskait īti I un II 
tabulā, ja vien šis protokols neparedz cit ādi. 
2. Jo īpaši attiec ībā uz šiem produktiem L īgumslēdzējas puses 
nedrīkst uzlikt muitas nodok ļus importam vai l īdzvērtīgus maks ājumus, 
tostarp agrokomponentus, vai pieš ķirt eksporta atmaks ājumu vai noteikt 
jebkādu atmaks ājumu, atlaidi vai nemaks āšanu, daļēju vai piln īgu, attie­
cībā uz muitas nodok ļiem vai l īdzvērtīgiem maks ājumiem.  
3. Šā protokola noteikumi l īdzīgā veidā attiecas ar ī uz Lihtenšteinas 
Firstisti līdz brīdim, kad Eiropas Ekonomikas zonas l īguma 3. protokols 
tiks piem ērots Lihtenšteinas Firstistei.  
2. pants  
Cenu kompens ācijas pas ākumu piem ērošana  
1. Lai ņemtu vērā to lauksaimniec ības izejvielu cenu atš ķirības, kas 
izmantotas I tabul ā minēto produktu ražošan ā, nolīgums neizsl ēdz cenu 
kompensācijas pas ākumu piem ērošanu min ētajiem produktiem; tas 
nozīmē, agrokomponentu piem ērošanu importam un eksporta atmaks ā­
jumu pieš ķiršanu vai atmaks ājumu, atlaides vai nemaks āšanas daļēju vai 
pilnīgu noteikšanu attiec ībā uz muitas nodok ļiem vai l īdzvērtīgiem 
maksājumiem.  
2. Ja L īgumslēdzēja puse piem ēro iekšējos pasākumus, kas samazina 
izejvielu cenu p ārstrādes rūpniecībā, šos pasākumus ņem vērā, aprēķinot 
cenu kompens ācijas apjomus.  
3. pants  
Cenu kompens ācijas pas ākumi importam  
1. Šveices lauksaimniec ības izejvielu pamatapjomi, kurus ņem vērā, 
aprēķinot agrokomponentus importam, nep ārsniedz starp ību starp 
Šveices un Kopienas viet ējā tirgus sal īdzināmo cenu attiec īgajai lauk ­
saimniecības izejvielai, k ā arī Šveices ievedmuitas nodokli, ko faktiski 
piemēro šai lauksaimniec ības izejvielai, to import ējot. 
2. Šveices importa rež īms I tabul ā minētajiem produktiem ir noteikts 
IV tabulā. 
3. Ja Šveices viet ējā tirgus sal īdzināmā cena ir zem āka nekā 
Kopienas viet ējā tirgus sal īdzināmā cena, tad Kopiena dr īkst ieviest 2. 
pantā noteiktos cenu kompens ācijas pas ākumus, proti, piem ērojot 
importam agrokomponentus saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1460/96 un 
tās turpmākiem groz ījumiem.  ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 30
 
4. pants  
Cenu kompens ācijas pas ākumi eksportam  
1. Šveices eksporta atmaks ājumi vai atmaks ājumi, atlaides vai 
nemaksāšana, piln īga vai da ļēja, attiecībā uz muitas nodok ļiem vai līdz­
vērtīgiem maks ājumu par I tabul ā minēto produktu eksportu Kopien ā 
nepārsniedz starp ību starp Šveices un Kopienas viet ējā tirgus sal īdzi­
nāmo cenu lauksaimniec ības izejviel ām, kuras izmanto šo produktu 
ražošanā, kas reizin āta ar reāli izmantotajiem daudzumiem. Ja Šveices 
vietējā tirgus sal īdzināmā cena ir vien āda vai zem āka nekā Kopienas 
vietējā tirgus sal īdzināmā cena, tad Šveices eksporta atmaks ājums vai 
atmaksājums, atlaide vai nemaks āšana, piln īga vai da ļēja, attiecībā uz 
muitas nodok ļiem vai l īdzvērtīgiem maks ājumiem ir nulle.  
2. Ja Šveices viet ējā tirgus sal īdzināmā cena ir zem āka nekā 
Kopienas viet ējā tirgus sal īdzināmā cena, tad Kopiena dr īkst ieviest 2. 
pantā paredzētos cenu kompens ācijas pasākumus, proti, pieš ķirt eksporta 
atmaksājumus saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1520/2000 un t ās turpmā­
kiem groz ījumiem vai noteikt atmaks ājumus, atlaides vai nemaks āšanu, 
pilnīgu vai da ļēju, attiec ībā uz muitas nodok ļiem vai l īdzvērtīgiem 
maksājumiem.  
3. Par cukuru (HS kods 1701, 1702 un 1703), ko izmanto I un II 
tabulā minēto produktu ražošan ā, Līgumslēdzējas puses nedr īkst piešķirt 
jebkādus eksporta atmaks ājumus vai jebk ādu atmaks ājumu, vai noteikt 
atlaidi vai nemaks āšanu, piln īgu vai da ļēju, attiecībā uz muitas nodok ­ 
ļiem vai l īdzvērtīgiem maks ājumiem.  
5. pants  
Salīdzināmās cenas  
1. Kopienas un Šveices viet ējā tirgus sal īdzināmās cenas lauksaim ­
niecības izejviel ām, kas min ētas 3. un 4. pant ā, ir uzskait ītas III tabul ā. 
2. Līgumslēdzējas puses regul āri, vismaz vienu reizi gad ā, iesniedz 
Apvienotajai komitejai attiec īgās valsts sal īdzināmās cenas attiec ībā uz 
visām izejviel ām, uz kur ām attiecas cenu kompens ācijas pas ākumi. 
Attiecīgās valsts sal īdzināmās cenas, kas tiek iesniegtas, atspogu ļo 
faktisko cenu situ āciju Līgumslēdzējas puses teritorij ā. Tām jābūt 
cenām, kādas parasti tiek maks ātas vairumtirdzniec ībā vai pārstrādes 
rūpniecības ražošanas posm ā. Ja kāda lauksaimniec ības izejviela ir 
pieejama p ārstrādes rūpniecībā vai kādā tās daļā par cenu, kas zem āka 
nekā vietējā tirgū dominējošā cena, tad attiec īgi jākoriģē iesniegtās 
vietējā tirgus sal īdzināmās cenas.  
3. Apvienot ā komiteja nosaka viet ējā tirgus sal īdzināmās cenas un 
cenu starp ības III tabul ā uzskaitītajām lauksaimniec ības izejviel ām, 
balstoties uz Eiropas Komisijas dienestu un Šveices Feder ālās adminis ­
trācijas sniegto inform āciju. Ja tas nepieciešams relat īvās preferen ču 
robežas saglab āšanai, piel āgo IV tabul ā uzskaitīto lauksaimniec ības izej­
vielu pamatapjomus.  
4. Apvienot ā komiteja pirms š ā protokola piem ērošanas p ārskata 
vietējā tirgus sal īdzināmās cenas t ām 3. un 4. pant ā minētajām lauk­
saimniecības izejviel ām, kas uzskait ītas III tabul ā. 
6. pants  
Īpašais noteikums par administrat īvo sadarb ību 
Īpašie noteikumi par administrat īvo sadarb ību ir izkl āstīti šā protokola 
papildinājumā. ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 31
 
7. pants  
Grozījumi  
Apvienotā komiteja dr īkst nolemt veikt groz ījumus tabul ās, to papildi ­
nājumos un š ā protokola papildin ājumā. 
▼M77  
I TABULA  
HS pozīcijas Nr.  Produktu apraksts  
0403 
līdz 
2106  nemainīgs 
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar 
cukura vai citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ēts, un 
citi bezalkoholiskie dz ērieni, izņemot aug ļu vai dārzeņu 
sulas, kas iek ļautas poz īcijā 2009  
.90 - p ārējie: 
ex .90  - - kas satur 0401. un 0402. poz īcijā minētās piena 
sastāvdaļas 
2208  Nedenatur ēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentr ācija ir 
mazāk nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dz ērieni, 
liķieri un citi alkoholiski dz ērieni:  
.90 - p ārējie: 
ex .90  - - p ārējie, kas nav koncentr ēta vīnogu sula ar spirta 
piedevu  
3501  nemain īgs 
II TABULA  
HS pozīcijas Nr.  Produktu apraksts  
0501 
līdz 
2201  nemainīgs 
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar 
cukura vai citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ēts, un 
citi bezalkoholiskie dz ērieni, izņemot aug ļu vai dārzeņu 
sulas, kas iek ļautas poz īcijā 2009  
.10 - ūdens, ieskaitot miner ālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar 
cukura vai citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ēts 
.90 - p ārējie: 
ex .90  - - p ārējie, izņemot aug ļu un dārzeņu sulas, atš ķaidītas ar 
ūdeni vai g āzētas, un kas nesatur 0401. un 0402. 
pozīcijā minētās piena sast āvdaļas 
2203 
līdz 
2209  nemainīgs ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 32
 
III TABULA  
EK un Šveices viet ējā tirgus sal īdzināmās cenas  
Lauksaimniec ības izejmateri āls Šveices viet ējā tirgus 
salīdzināmā cena  ES vietējā tirgus 
salīdzināmā cena  4. panta 1. punkts 
Piemēro Šveicē 
Starpība starp Šveices 
un ES sal īdzināmo 
cenu  3. panta 3. punkts 
Piemēro ES 
Starpība starp Šveices 
un ES sal īdzināmo 
cenu  
CHF par 
100 kg neto  CHF par 
100 kg neto  CHF par 
100 kg neto  EUR par 
100 kg neto  
Parastie kvieši  49,25  25,50  23,75  0,00  
Cietie kvieši  —  —  1,20  0,00  
Rudzi  40,25  28,95  11,30  0,00  
Mieži  —  —  —  —  
Kukurūza —  —  —  —  
Parasto kviešu milti  98,30  48,75  49,55  0,00  
Pilnpiena pulveris  616,00  366,75  249,25  0,00  
Vājpiena pulveris  430,40  285,75  144,65  0,00  
Sviests  1 090,10  485,55  604,55  0,00  
Baltais cukurs  —  —  —  —  
Olas —  —  38,00  0,00  
Svaigi kartupe ļi 41,75  17,00  24,75  0,00  
Augu tauki  —  —  170,00  0,00  
▼M73  
IV TABULA  
Šveices importa rež īms 
a) Muitas nodoklis š īs tabulas papildin ājumā minētajiem produktiem ir agrokom ­
ponents, kuru apr ēķina, pamatojoties uz neto masu. Standartformulas ir nor ā­
dītas papildin ājumā. 
▼M84  
b) Pamatsummas lauksaimniec ības izejmateri āliem, ko ņem vērā agrokompo ­
nentu apr ēķinā: 
Lauksaimniec ības izejmateri āls Šveicē piemērotais 
pamatdaudzums 
3. panta 2. punkts  ES piemērotais 
pamatdaudzums 
4. panta 2. punkts  
CHF par 100 kg neto  EUR par 100 kg neto  
Parastie kvieši  20,00  0,00  
Cietie kvieši  1,00  0,00  
Rudzi  10,00  0,00  ▼M84  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 33
 
Lauksaimniec ības izejmateri āls Šveicē piemērotais 
pamatdaudzums 
3. panta 2. punkts  ES piemērotais 
pamatdaudzums 
4. panta 2. punkts  
CHF par 100 kg neto  EUR par 100 kg neto  
Mieži  —  —  
Kukurūza —  —  
Parasto kviešu milti  42,00  0,00  
Pilnpiena pulveris  212,00  0,00  
Vājpiena pulveris  123,00  0,00  
Sviests  514,00  0,00  
Baltais cukurs  —  —  
Olas 32,00  0,00  
Svaigi kartupe ļi 21,00  0,00  
Augu tauki  145,00  0,00  
▼M77  
c) muitas nodoklis zem āk sniegtaj ā tabulā minētajiem produktiem ir nulle.  
Šveices tarifa poz īcija Koment āri 
1901.9099  
1904.9020  
1905.9040  
2103.2000  
ex 2103.9000  P ārējie, izņemot šķidro pikanto mango m ērci 
2104.1000  
2106.9010  
2106.9024  
2106.9029  
2106.9030  
2106.9040  
2106.9099  
ex 2202.9090  kas satur 0401. un 0402. poz īcijā minētās piena 
sastāvdaļas 
2208.9010  
2208.9099  ▼M84  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 34
 
d) No protokola piem ērošanas br īža muitas nodok ļi turpmāk minētajiem produk ­
tiem ir samazin āti līdz nullei trijos vien ādos viena gada posmos.  
Šveices tarifa poz īcija Nodoklis, kas 
piemērots no sp ēkā 
stāšanās brīža Nodoklis, kas 
piemērots pēc viena 
gada no sp ēkā 
stāšanās brīža Nodoklis, kas 
piemērots pēc 
diviem gadiem no 
spēkā stāšanās 
brīža 
CHF par 100 kg 
bruto  CHF par 100 kg 
bruto  CHF par 100 kg 
bruto 
2208.9021  27,30  13,70  00,00  
2208.9022  46,70  23,30  00,00  
e) Šajā tabulā minētās tarifu poz īcijas attiecas uz poz īcijām, kas bija piem ēro­
jamas Šveic ē 2002. gada 1. janv ārī. Neatkar īgi no Nol īguma 12.bis panta š īs 
tabulas noteikumus neietekm ēs nekādas izmai ņas, kas var tikt izdar ītas tarifu 
nomenklat ūrā. ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 35
 
Papildinājums  
Šveices tarifa 
pozīcija Komentāri 
Parastie kvieši  
Cietie kvieši  
Rudzi  
Mieži  
Kukurūza 
Parasto kviešu milti  
Pilnpiena pulveris  
Vājpiena pulveris  
Sviests  
Cukurs  
Olas 
Svaigi kartupe ļi 
Augu taukvielas 
Kg izejvielas uz 100 kg t īrā gatavā produkta  
1901.2099  90  20  ▼M77  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 36
 
Papildinājums 2. protokolam  
Administrat īvās sadarbības noteikumi  
1. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka administrat īvā sadarbība ir būtiska, lai 
īstenotu un kontrol ētu saskaņā ar šo protokolu pieš ķirto labvēlības režīmu, un 
uzsver savu ap ņēmību cīnīties pret p ārkāpumiem un apkarot kr āpšanu muitas un 
ar to saist ītu jautājumu jom ās. 
2. Ja viena no L īgumslēdzēju pusēm, balstoties uz objekt īvu inform āciju, 
konstatē administrat īvas sadarb ības nesniegšanu un/vai noteikumu p ārkāpumu 
vai krāpšanu saska ņā ar šo protokolu, attiec īgā Līgumslēdzēja puse dr īkst uz 
laiku atcelt atbilst īgo labvēlības režīmu produktam vai produktiem, uz ko tas 
attiecas saska ņā ar šo papildin ājumu.  
3. Šajā pielikum ā administrat īvas sadarb ības nesniegšana,  inter alia , nozīmē: 
a) atkārtotu pien ākumu neizpildi attiec ībā uz attiec īgā produkta (produktu) 
izcelsmes vietu;  
b) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kav ēšanos noskaidrot un/vai pazi ņot 
izcelsmes pamatojuma patiesumu;  
c) atkārtotu atteikšanos vai nepamatotu kav ēšanos saņemt atļauju veikt adminis ­
tratīvas sadarb ības pasākumus, lai p ārbaudītu dokumentu autentiskumu vai 
informācijas precizit āti, kas nepieciešams labv ēlības režīma piešķiršanai.  
Piemērojot šo pielikumu, noteikumu p ārkāpums vai kr āpšana var tikt konstat ēta, 
inter alia , gadījumos, kad bez apmierinoša pamatojuma nov ērojams pre ču 
importa straujš pieaugums, p ārsniedzot parasto ražošanas l īmeni un eksporta 
kapacitāti otrā Līgumslēdzēja pusē, kas ir saist īts ar objekt īvu inform āciju par 
noteikumu p ārkāpumiem vai kr āpšanu.  
4. Atcelšana uz laiku iesp ējama, iev ērojot šādus nosac ījumus:  
a) Līgumslēdzēja pusei, kas, balstoties uz objekt īvu inform āciju, konstat ējusi 
administrat īvas sadarb ības nesniegšanu un/vai noteikumu p ārkāpumu vai kr āp­ 
šanu muit ā vai ar to saist ītos jautājumos, bez kav ēšanās paziņo Kopīgajai 
komitejai par šo atkl ājumu, pievienojot objekt īvo inform āciju, un s āk 
apspriedes ar Kop īgo komiteju, pamatojoties uz visu atbilst īgo inform āciju 
un objekt īvajiem konstat ējumiem, ar m ērķi atrast ab ām Līgumslēdzējām 
pusēm pieņemamu risin ājumu;  
b) gadījumā, ja Līgumslēdzējas puses ir s ākušas apspriedes ar Kop īgo komiteju, 
kā minēts iepriekš, un nav var ējušas vienoties par pie ņemamu risin ājumu trīs 
mēnešu laik ā no pazi ņojuma izdar īšanas, ieinteres ētā Līgumslēdzēja puse 
drīkst uz laiku atcelt atbilst īgo labvēlības režīmu attiec īgajam produktam 
(produktiem). Par pagaidu atcelšanu bez kav ēšanās informē Kopīgo komiteju;  
c) pagaidu atcelšanai saska ņā ar šo papildin ājumu ir tikai tik ilga, lai aizst āvētu 
ieinteresētās Līgumslēdzējas puses finansi ālās intereses. T ā nedrīkst pārsniegt 
sešu mēnešu laikposmu, kas var tikt atjaunots. Par pagaidu atcelšanu p ēc tās 
ieviešanas nekav ējoties pazi ņo Kopīgajai komitejai. Par to periodiski 
apspriežas ar Kop īgo komiteju, jo īpaši ņemot vērā nepieciešam ību pēc 
iespējas ātrāk pārtraukt šādu režīmu, tiklīdz vairs nepast āv tā ieviešanu pama ­
tojušie apst ākļi. ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 37
 
5. Vienlaikus ar Kop īgās komitejas inform ēšanu saska ņā ar šā papildinājuma 
4. punkta a) apakšpunktu ieinteres ētā Līgumslēdzēja puse sav ā Oficiālajā Vēst­
nesī publicē paziņojumu import ētājiem. Pazi ņojumā importētājiem par attiec īgo 
produktu j ānorāda, ka, balstoties uz objekt īvu inform āciju, konstat ēta administra ­
tīvas sadarb ības nesniegšana un/vai noteikumu p ārkāpumi vai kr āpšana.  ▼M73  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 38
 
PROTOKOLS Nr. 3 PAR NOTEIKTAS IZCELSMES 
IZSTRĀDĀJUMU J ĒDZIENA DEFIN ĪCIJU UN 
ADMINISTRAT ĪVAJĀM SADARB ĪBAS METOD ĒM 
SATURS  
I SADAĻA 
VISPĀRĪGI NOSAC ĪJUMI  
1. pants Defin īcijas 
II SADA ĻA 
NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTR ĀDĀJUMU J ĒDZIENA DEFIN ĪCIJA  
2. pants Visp ārīgas prasības 
3. pants Kumul ācija Kopien ā 
4. pants Kumul ācija Šveic ē 
5. pants Piln ībā iegūti izstrādājumi 
6. pants Pietiekami apstr ādāti vai pārstrādāti izstrādājumi 
7. pants Nepietiekama apstr āde vai pārstrāde 
8. pants Kvalifik ācijas vien ība 
9. pants Piederumi, rezerves da ļas un rīki 
10. pants Komplekti  
11. pants Neitr ālie elementi  
III SADA ĻA 
TERITORI ĀLAS PRAS ĪBAS  
12. pants Teritori ālais princips  
13. pants Tiešie p ārvadājumi 
14. pants Izst ādes 
IV SADA ĻA 
NODOK ĻU ATMAKSA VAI ATBR ĪVOJUMS NO NODOK ĻIEM  
15. pants Nodok ļu atmaksas vai atbr īvojuma no nodok ļiem aizlie ­
gums  
V SADA ĻA 
IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS  
16. pants Visp ārīgas prasības 
17. pants Pre ču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas 
kārtība 
18. pants Pre ču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana 
retrospekt īvi 
19. pants Pre ču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED dublik āta 
izsniegšana  
20. pants Pre ču aprites sertifik ātu EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana 
uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes apliecin ā­
jumu pamata.  
21. pants Gr āmatvedības segreg ācija 
22. pants Nosac ījumi fakt ūras deklar ācijas vai fakt ūras deklar ācijas 
EUR.MED sagatavošanai  
23. pants Atz īts eksport ētājs 
24. pants Izcelsmes apliecin ājuma spēkā esamība ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 39
 
25. pants Izcelsmes apliecin ājuma iesniegšana  
26. pants Import ēšana pa da ļām 
27. pants Atbr īvojumi no izcelsmes apliecin ājuma  
28. pants Apstiprinoši dokumenti  
29. pants Izcelsmes apliecin ājuma un apstiprinošu dokumentu uzgla ­
bāšana 
30. pants Neatbilst ības un form ālas kļūdas 
31. pants Summas, kas izteiktas euro  
VI SADA ĻA 
ADMINISTRAT ĪVĀS SADARB ĪBAS PAS ĀKUMI  
32. pants Savstarp ēja palīdzība 
33. pants Izcelsmes apliecin ājumu pārbaude  
34. pants Domstarp ību izšķiršana  
35. pants Sankcijas  
36. pants Br īvās zonas  
VII SADA ĻA 
SEŪTA UN MELI ĻA 
37. pants Protokola piem ērošana  
38. pants Īpaši nosac ījumi 
VIII SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
39. pants Protokola groz ījumi 
40. pants P ārejas noteikumi par tranz ītprecēm vai prec ēm uzglab ā­ 
šanā 
PIELIKUMU SARAKSTS  
I pielikums: Ievada piez īmes par sarakstu II pielikum ā 
II pielikums: Saraksts ar apstr ādes vai p ārstrādes pasākumiem, kas j āveic 
ar nenoteiktas izcelsmes izejviel ām, lai ražotais izstr ādā­
jums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu  
III.a pielikums: Paraugi pre ču aprites sertifik ātam EUR.1 un pieteikumam 
preču aprites sertifik āta EUR.1 sa ņemšanai  
III.b pielikums: Paraugi pre ču aprites sertifik ātam EUR.MED un pietei ­
kumam pre ču aprites sertifik āta EUR.MED sa ņemšanai  
IV.a pielikums: Fakt ūras deklar ācijas teksts  
IV.b pielikums: Fakt ūras deklar ācijas EUR.MED teksts  
KOPĪGĀS DEKLAR ĀCIJAS  
Kopīgā deklarācija attiec ībā uz Andoras Firstisti  
Kopīgā deklarācija attiec ībā uz Sanmar īno Republiku  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 40
 
I SADAĻA 
VISPĀRĪGI NOSAC ĪJUMI  
1. pants  
Definīcijas  
Šajā protokol ā: 
a) “ražošana” ir jebk āda veida apstr āde vai pārstrāde, to skait ā salik­ 
šana vai citas īpašas oper ācijas;  
b) “izejviela” ir jebkura sast āvdaļa, izejviela, da ļa utt., ko izmanto 
izstrādājuma ražošan ā; 
c) “izstrādājums” ir izstr ādājums, ko ražo, pat ja to v ēlāk paredz 
izmantot cit ās ražošanas oper ācijās; 
d) “preces” ir gan izejvielas, gan izstr ādājumi;  
e) “muitas v ērtība” ir vērtība, ko nosaka saska ņā ar 1994. gada Nol ī­
gumu par Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību 
VII panta īstenošanu (PTO Nol īgums par muitas v ērtējumu);  
f) “ražot āja cena” ir cena, ko maks ā par izstr ādājumu ražot ājam 
Kopienā vai Šveic ē, kura uz ņēmumā veic pēdējo apstrādi vai 
pārstrādi, ar noteikumu, ka cen ā ir ietverta izmantoto izejvielu 
vērtība, atņemot jebkurus iekš ējos nodok ļus, kuri tiek vai var tikt 
atmaksāti, kad ieg ūto izstrādājumu eksport ē; 
g) “izejvielu v ērtība” ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes izejvielu 
muitas vērtība import ēšanas laik ā vai arī, ja tā nav zināma un to 
nevar noskaidrot, pirm ā noskaidrot ā cena, ko par izejviel ām maksāja 
Kopienā vai Šveic ē; 
h) “noteiktas izcelsmes izejvielu v ērtība” ir tādu izejvielu v ērtība, kā 
noteikts g) apakšpunkt ā, ko piem ēro mutatis mutandis ; 
i) “pievienot ā vērtība” ir izstr ādājuma ražot āja cena, no kuras at ņemta 
katras tās ražošan ā izmantot ās izejvielas muitas v ērtība, kuras 
izcelsme ir cit ās valstīs, kas min ētas 3. un 4. pant ā, kurai ir piem ē­
rojama kumul ācija, vai gad ījumā, ja muitas v ērtība nav zin āma vai 
to nevar noskaidrot, t ā ir pirmā noskaidrot ā cena, kas maks āta par 
izejvielām Kopien ā vai Šveic ē; 
j) “noda ļas” un “poz īcijas” ir noda ļas un poz īcijas (četrciparu kodi), ko 
izmanto nomenklat ūrā, kura veido Pre ču aprakstīšanas un kod ēšanas 
harmoniz ēto sistēmu, šajā protokolā turpmāk “Harmoniz ētā sistēma” 
vai “HS”;  
k) “klasific ēts” attiecas uz izstr ādājumu vai izejvielu klasific ēšanu 
konkrētās pozīcijās; 
l) “sūtījums” ir izstr ādājumi, kurus vai nu vienlaic īgi nosūta viens 
eksportētājs vienam pre ču saņēmējam, vai ar ī nosūta ar kop īgu 
transportēšanas dokumentu, kurš ietver pre ču piegādi no eksport ē­
tāja preču saņēmējam, vai ar ī šāda dokumenta tr ūkuma gad ījumā – 
ar kopīgu faktūru; 
m) “teritorijas” ietver ar ī teritoriālos ūdeņus. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 41
 
II SADA ĻA 
NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTR ĀDĀJUMU J ĒDZIENA DEFIN ĪCIJA  
2. pants  
Vispārīgas prasības 
1. Lai īstenotu šo nol īgumu, š ādus izstr ādājumus uzskata par 
Kopienas izcelsmes izstr ādājumiem:  
a) izstrādājumi, kuri piln ībā iegūti Kopien ā saskaņā ar 5. pantu;  
b) tie Kopien ā iegūtie izstrādājumi, kuru ražošan ā izmantot ās izejvielas 
nav pilnībā iegūtas Kopien ā, ar noteikumu, ka š ādas izejvielas ir 
pietiekami apstr ādātas vai pārstrādātas Kopien ā saskaņā ar 6. pantu;  
c) preces, kuru izcelsme ir Eiropas Ekonomikas zon ā (EEZ) saska ņā ar 
Eiropas Ekonomikas zonas l īguma 4. protokolu.  
2. Lai īstenotu šo nol īgumu, šādus izstrādājumus uzskata par Šveices 
izcelsmes izstr ādājumiem:  
a) izstrādājumus, kuri piln ībā iegūti Šveicē saskaņā ar 5. pantu;  
b) tos Šveic ē iegūtos izstrādājumus, kuru ražošan ā izmantotas izej ­
vielas, kas nav piln ībā iegūtas Šveicē, ar noteikumu, ka š ādas izej­
vielas ir pietiekami apstr ādātas vai pārstrādātas Šveicē saskaņā ar 6. 
pantu.  
3. pants  
Kumulācija Kopien ā 
1. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstr ādājumus uzskata par Kopienas 
izcelsmes izstr ādājumiem, ja tie ir tur ieg ūti, pievienojot  
►M81  __________  ◄ Šveices (tostarp Lihtenšteinas) (  1 ), Islandes, 
Norvēģijas ►M81  __________  ◄, Turcijas vai Kopienas izcelsmes 
izejvielas, ar noteikumu, ka Kopien ā veiktā apstrāde vai pārstrāde pār­
sniedz darb ības, kas min ētas 7. pant ā. Šādām izejviel ām nav nepiecie ­ 
šams veikt pietiekamu apstr ādi vai pārstrādi. 
2. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstr ādājumus uzskata par Kopienas 
izcelsmes izstr ādājumiem, ja š ādi izstrādājumi tajā ir iegūti, pievienojot 
izejvielas, kuru izcelsme ir Far ēru salās vai jebkur ā citā valstī, kas ir 
dalībniece Eiropas un Vidusj ūras baseina partnerattiec ībās, kuru pamat ā 
ir Barselonas deklar ācija, kas pie ņemta 1995. gada 27. un 28. novembr ī 
Eiropas un Vidusj ūras baseina konferenc ē, bet ne Turcijas izcelsmes 
izejvielas (  2 ), ar noteikumu, ka Kopienas veikt ā apstrāde vai pārstrāde 
pārsniedz darb ības, kas min ētas 7. pant ā. Šādām izejviel ām nav nepie ­
ciešams veikt pietiekamu apstr ādi vai pārstrādi. 
3. Ja Kopien ā veiktā apstrāde vai p ārstrāde nepārsniedz 7. pant ā 
minētās darbības, iegūto izstrādājumu uzskata par Kopienas izcelsmes 
tikai tādā gadījumā, ja tur pievienot ā vērtība, kuru izcelsme ir jebkur ā 
no citām valstīm, kas min ētas 1. un 2. punkt ā. Ja tas t ā nav, ieg ūto 
izstrādājumu uzskata par t ās valsts izcelsmes izstr ādājumu, kurai ir 
visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes izejvielu v ērtība 
Kopienā. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 42  
( 1 ) Lihtenšteinas Firstistei ir muitas savien ība ar Šveici, un t ā ir Eiropas Ekono ­
mikas zonas l īguma Līgumslēdzēja puse.  
( 2 ) Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, S īrija, Tunisija, Jord ānas 
Rietumkrasts un Gazas josla.
 4. Vienas no 1. un 2. punkt ā minēto valstu izcelsmes izstr ādājumi, 
kuri netiek pak ļauti apstr ādei vai p ārstrādei Kopien ā, saglabā savu 
izcelsmi, ja tos eksport ē vienā no šīm valstīm. 
5. Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piem ērot tikai ar noteikumu, ka:  
a) valstīm, kuras ir iesaist ītas attiecīgas izcelsmes statusa ieg ūšanā, un 
galamērķa valstij ir piem ērojams preferenci ālas tirdzniec ības nolī­
gums saska ņā ar Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un 
tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu;  
b) izejviel ām un izstr ādājumiem ieg ūstot noteiktas izcelsmes statusu, 
tika piem ēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti 
šajā protokol ā; 
un 
c) paziņojumi, kas nor āda nepieciešamo pras ību izpildi kumul ācijas 
piemērošanai, ir public ēti Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī 
(C sērijas) un Šveic ē saskaņā ar tās noteikto k ārtību. 
Kumulāciju, kas paredz ēta šajā pantā, piemēro no dienas, kas nor ādīta 
paziņojumā, kuru public ē Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī (C 
sērijas).  
Kopiena ar Eiropas Kopienu Komisijas starpniec ību nodrošina Šveicei 
sīkāku inform āciju par nol īgumiem, tostarp par to sp ēkā stāšanās datu­
miem un atbilst īgajiem izcelsmes noteikumiem, kurus piem ēro attiecībā 
uz citām valstīm, kas min ētas 1. un 2. punkt ā. 
4. pants  
Kumulācija Šveic ē 
1. Neskarot 2. panta 2. punkta nosac ījumus, izstr ādājumus uzskata 
par Šveices izcelsmes izstr ādājumiem, ja tie ir tur ieg ūti, pievienojot  
►M81  __________  ◄ Šveices (tostarp Lihtenšteinas) (  1 ), Islandes, 
Norvēģijas ►M81  __________  ◄, Turcijas vai Kopienas izcelsmes 
izejvielas, ar noteikumu, ka Šveic ē veiktā apstrāde vai pārstrāde pār­
sniedz darb ības, kas min ētas 7. pant ā. Šādām izejviel ām nav nepiecie ­ 
šams veikt pietiekamu apstr ādi vai pārstrādi. 
2. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstr ādājumus uzskata par Šveices 
izcelsmes izstr ādājumiem, ja tie ir tur ieg ūti, pievienojot izejvielas, 
kuru izcelsme ir Far ēru salās vai jebkur ā citā valstī, kas ir dal ībniece 
Eiropas un Vidusj ūras baseina partnerattiec ībās, kuru pamat ā ir Barse­
lonas deklar ācija, kas pie ņemta 1995. gada 27. un 28. novembr ī Eiropas 
un Vidusj ūras baseina konferenc ē, bet ne Turcijas izcelsmes 
izejvielas (  2 ), ar noteikumu, ka Šveic ē veiktā apstrāde vai pārstrāde pār­
sniedz darb ības, kas min ētas 7. pant ā. Šādām izejviel ām nav nepiecie ­ 
šams veikt pietiekamu apstr ādi vai pārstrādi. 
3. Ja Šveic ē veiktā apstrāde vai p ārstrāde nepārsniedz 7. pant ā 
minētās darbības, iegūto izstrādājumu uzskata par Šveices izcelsmes 
tikai tādā gadījumā, ja tur pievienot ā vērtība ir lielāka nekā to izejvielu 
vērtība, kuru izcelsme ir jebkur ā no citām valstīm, kas min ētas 1. un 2. 
punktā. Ja tas t ā nav, ieg ūto izstrādājumu uzskata par t ās valsts 
izcelsmes izstr ādājumu, kurai ir visaugst ākā ražošan ā izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu v ērtība Šveicē. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 43  
( 1 ) Lihtenšteinas Firstistei ir muitas savien ība ar Šveici, un t ā ir Eiropas Ekono ­
mikas zonas l īguma Līgumslēdzēja puse.  
( 2 ) Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, S īrija, Tunisija, Jord ānas 
Rietumkrasts un Gazas josla.
 4. Izstr ādājumi, kuru izcelsme ir vien ā no valstīm, kas min ētas 1. un 
2. punktā, kuri netiek pak ļauti apstr ādei vai p ārstrādei Šveic ē, saglabā 
savu izcelsmi, ja tos eksport ē vienā no šīm valstīm. 
5. Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piem ērot tikai ar noteikumu, 
ka: 
a) valstīm, kuras ir iesaist ītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa ieg ū­ 
šanā, un galam ērķa valstij ir piem ērojams preferenci ālas tirdzniec ības 
nolīgums saska ņā ar Visp ārējās vienošan ās par tarifiem un 
tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu;  
b) izejviel ām un izstr ādājumiem ieg ūstot noteiktas izcelsmes statusu, 
tika piem ēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti 
šajā protokol ā; 
un 
c) paziņojumi, kas nor āda nepieciešamo pras ību izpildi kumul ācijas 
piemērošanai, ir public ēti Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī 
(C sērijas) un Šveic ē saskaņā ar tās noteikto k ārtību. 
Kumulāciju, kas paredz ēta šajā pantā, piemēro no dienas, kas nor ādīta 
paziņojumā, kuru public ē Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī (C 
sērijas).  
Kopiena ar Eiropas Kopienu Komisijas starpniec ību nodrošina Šveicei 
sīkāku inform āciju par nol īgumiem, tostarp par to sp ēkā stāšanās datu­
miem un atbilst īgajiem izcelsmes noteikumiem, kurus piem ēro attiecībā 
uz citām valstīm, kas min ētas 1. un 2. punkt ā. 
5. pants  
Pilnībā iegūti izstrādājumi  
1. Šādus izstrādājumus uzskata par piln ībā iegūtiem Kopien ā vai 
Šveicē: 
a) minerālizstrādājumi, ko ieg ūst no zemes vai j ūras dzelmes;  
b) tur nov ākti dārzeņi; 
c) dzīvi dzīvnieki, kuri tur ir dzimuši un auguši;  
d) izstrādājumi, ko ieg ūst no tur audz ētiem dzīvniekiem;  
e) izstrādājumi, ko ieg ūst tur veikt ā zvejā vai med ībās; 
f) jūras zvejas izstr ādājumi un izstr ādājumi, kas ar to ku ģiem iegūti no 
jūras ārpus Kopienas un Šveices teritori ālajiem ūdeņiem; 
g) izstrādājumi, ko izgatavo ārvalstīs uz to zivju p ārstrādes kuģiem tikai 
no izstrādājumiem, kuri min ēti f) apakšpunkt ā; 
h) šeit sav ākti lietotie izstr ādājumi, kas piem ēroti izejvielu atjaunošanai, 
to skaitā lietotas riepas atjaunošanai vai k ā atkritumi;  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 44
 
i) atkritumi un atgriezumi, kas radušies r ūpniecisko darb ību rezultātā; 
j) izstrādājumi, kas ieg ūti no jūras gultnes vai j ūras grunts ārpus to 
teritoriālajiem ūdeņiem, ar noteikumu, ka tiem ir vien īgās tiesības 
apstrādāt šo jūras gultni un j ūras grunti;  
k) preces, kas tur izgatavotas tikai no izstr ādājumiem, kuri min ēti a) 
līdz j) apakšpunkt ā. 
2. Termini “to ku ģi” un “to zivju p ārstrādes kuģi”, kas min ēti 1. 
punkta f) un g) apakšpunkt ā, ir attiecin āmi tikai uz ku ģiem un zivju 
pārstrādes kuģiem: 
a) kuri ir re ģistrēti vai pierakst īti kādā Kopienas dal ībvalstī vai Šveic ē; 
b) kuri ku ģo ar kādas Kopienas dal ībvalsts vai Šveices karogu;  
c) no kuriem vismaz 50 % pieder k ādas Kopienas dal ībvalsts vai 
Šveices valstspieder īgajiem vai ar ī uzņēmumam, kura galvenais 
birojs atrodas k ādā no šīm valstīm, kura vad ītājs vai vad ītāji, direk­
toru padomes vai uzraudz ības padomes priekšs ēdētājs, kā arī šādu 
padomju locek ļu lielākā daļa ir kādas Kopienas dal ībvalsts vai 
Šveices valstspieder īgie, un turkl āt personālsabiedrību vai sabiedr ību 
ar ierobežotu atbild ību gadījumā vismaz puse no kapit āla pieder š īm 
valstīm vai valsts iest ādēm, vai min ēto valstu valstspieder īgajiem;  
d) kuru kapteinis un virsnieki ir k ādas Kopienas dal ībvalsts vai Šveices 
valstspieder īgie; 
un 
e) kuru apkalp ē vismaz 75 % t ās locekļu ir kādas Kopienas dal ībvalsts 
vai Šveices valstspieder īgie. 
6. pants  
Pietiekami apstr ādāti vai pārstrādāti izstrādājumi  
1. 2. panta piem ērošanas nol ūkā izstrādājumi, kuri nav piln ībā iegūti, 
tiek uzskat īti par pietiekami apstr ādātiem vai p ārstrādātiem, ja ir izpild īti 
II pielikuma sarakst ā minētie nosacījumi.  
Iepriekš min ētie nosacījumi norāda attiecībā uz visiem izstr ādājumiem, 
uz kuriem attiecas nol īgums, apstr ādi un pārstrādi, kas jāveic neno ­
teiktas izcelsmes izejviel ām, kuras izmanto ražošan ā, un tos piem ēro 
tikai šādām izejviel ām. Tātad, ja izstr ādājumu, kurš ir ieguvis noteiktas 
izcelsmes statusu, izpildot nosac ījumus, kas min ēti sarakst ā, izmanto 
cita izstrādājuma ražošan ā, nosacījumi attiec ībā uz izstrādājumu, kura 
ražošanā tas izmantots, neattiecas uz šo izmantoto izstr ādājumu, un 
neņem vērā nenoteiktas izcelsmes izejvielas, kas var b ūt izmantotas š ā 
izstrādājuma ražošan ā. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta nenoteiktas izcelsmes izejvielas, kuras 
saskaņā ar II pielikuma sarakst ā izklāstītajiem nosac ījumiem nevajadz ētu 
izmantot izstr ādājuma ražošan ā, tomēr var izmantot ar noteikumu, ka:  
a) to kop ējā vērtība nepārsniedz 10 % no ražot āja cenas;  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 45
 
b) atbilst īgi šim punktam, netiek p ārsniegta neviena no nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu maksim ālo vērtību sarakst ā noteiktaj ām procen ­
tuālajām attiecībām. 
Šo punktu nepiem ēro izstrādājumiem, kuri ietverti Harmoniz ētās 
sistēmas 50.-63. noda ļā. 
3. 1. un 2. punktu piem ēro, ievērojot 7. pantu.  
7. pants  
Nepietiekama apstr āde un pārstrāde 
1. Neskarot 2. punktu, š ādas darb ības uzskata par nepietiekamu 
apstrādi vai p ārstrādi, lai pieš ķirtu noteiktas izcelsmes izstr ādājuma 
statusu, neatkar īgi no tā, vai 6. panta pras ības ir vai nav izpild ītas: 
a) saglab āšanas darb ības, lai nodrošin ātu, ka prece saglab ā labu 
stāvokli transport ēšanas un uzglab āšanas laik ā; 
b) iesaiņojumu sadal īšana un apkopošana;  
c) mazg āšana, tīrīšana; putek ļu, oksīdu, eļļu, krāsu un citu segumu 
noņemšana;  
d) tekstilizstr ādājumu gludin āšana vai pres ēšanas;  
e) vienk āršas krāsošanas un spodrin āšanas oper ācijas;  
f) mizošana, da ļēja vai piln īga balināšana, spodrin āšana un graudaugu 
un rīsu glazēšana;  
g) darbības saistībā ar cukura kr āsošanu un cukura gabali ņu veidošanu;  
h) augļu, riekstu un d ārzeņu mizošana, kauli ņu izņemšana un lob īšana;  
i) asināšana, vienk ārša trīšana vai griešana;  
j) sijāšana, šķirošana, klasific ēšana, šķirošana p ēc kvalitātes, saska ņo­ 
šana (to skait ā priekšmetu komplektu veidošana);  
k) vienk ārša iepild īšana pudel ēs, bundžās, flakonos, maisos, kast ēs, 
kārbās, piestiprin āšana pie kart ītēm vai plāksnēm un visas p ārējās 
vienkāršās iepakošanas darb ības; 
l) zīmju, etiķešu, logo un citu atpaz īšanas zīmju piestiprin āšana vai 
drukāšana uz izstr ādājumiem vai to iesai ņojumiem;  
m) vienk ārša izstrādājumu sajaukšana, neskarot to, vai tie ir vai nav 
atšķirīgi; 
n) vienk ārša priekšmetu da ļu salikšana, lai izgatavotu veselu priekš ­
metu vai priekšmetu sadal īšana daļās; 
o) divu vai vair āku darbību apvienošana, kas min ētas a) līdz n) apak ­ 
špunktos;  
p) dzīvnieku kaušana.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 46
 
2. Nosakot, vai izstr ādājumam veikt ā apstrāde un pārstrāde ir uzska ­
tāma par nepietiekamu 1. punkta noz īmē, visas darb ības, ko ar attiec ī­
gajiem izstr ādājumiem veic vai nu Kopien ā, vai Šveic ē, aplūko kopā. 
8. pants  
Kvalifikācijas vien ība 
1. Kvalifik ācijas vien ība šā protokola piem ērošanai ir konkr ētais 
izstrādājums, kuru uzskata par pamatvien ību, nosakot klasifik āciju pēc 
Harmoniz ētās sistēmas nomenklat ūras. 
Tas nozīmē, ka:  
a) ja izstr ādājums, kas sast āv no izstr ādājumu grupas vai komplekta, 
tiek klasific ēts saskaņā ar Harmoniz ēto sistēmu vienā pozīcijā, tad šis 
kopums veido kvalifik ācijas vien ību; 
b) ja sūtījums sast āv no vairākiem vien ādiem izstr ādājumiem, kas klasi ­
ficēti vienā Harmoniz ētās sistēmas pozīcijā, tad, piem ērojot šā proto­
kola nosac ījumus, katrs izstr ādājums jāapskata atseviš ķi. 
2. Ja saska ņā ar Harmoniz ētās sistēmas 5. visp ārīgo noteikumu iepa ­
kojums klasifik ācijas nolūkos ir iek ļauts izstr ādājumā, to ņem vērā, 
nosakot izcelsmi.  
9. pants  
Piederumi, rezerves da ļas un rīki 
Piederumi, rezerves da ļas un rīki, ko nos ūta kopā ar kādu aprīkojumu, 
iekārtu, ierīci vai transportl īdzekli un kas ir parast ā aprīkojuma sast āv­
daļa, un tādēļ ir iekļauti cenā, vai par kuriem nav izrakst īta atseviš ķa 
faktūra, uzskata par min ētā aprīkojuma, iek ārtas, ierīces vai transportl ī­
dzekļa daļu. 
10. pants  
Komplekti  
Komplektus saska ņā ar Harmoniz ētās sistēmas 3. visp ārīgo noteikumu 
uzskata par noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem, ja visas to sast āvdaļas ir 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumi. Tom ēr, ja komplekts ir veidots no 
noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstr ādāju­
miem, tad komplektu kopum ā uzskata par noteiktas izcelsmes izstr ādā­
jumu ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstr ādājumu vērtība ne­
pārsniedz 15 % no komplekta ražot āja cenas.  
11. pants  
Neitrālie elementi  
Lai noteiktu, vai izstr ādājums ir noteiktas izcelsmes, nav nepieciešams 
ņemt vērā šādu ražošan ā izmantoto l īdzekļu izcelsmi:  
a) enerģija un degviela;  
b) rūpnīca un apr īkojums;  
c) iekārtas un rīki; 
d) preces, kuras netiek izmantotas un kuras nav paredz ēts izmantot 
izstrādājuma galīgajā sastāvā. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 47
 
III SADA ĻA 
TERITORI ĀLAS PRAS ĪBAS 
12. pants  
Teritoriālais princips  
1. Izņemot 2. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā, 3. un 4. pant ā un 
šā panta 3. punkt ā paredzēto, noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšanas 
nosacījumi, kas noteikti II sada ļā, Kopienā vai Šveic ē ir jāizpilda nep ār­
traukti.  
2. Izņemot 3. un 4. pant ā paredzēto, ja noteiktas izcelsmes preces, ko 
eksportēja no Kopienas vai Šveices uz citu valsti, nos ūta atpakaļ, tad tās 
jāuzskata par nenoteiktas izcelsmes prec ēm, ja vien muitas iest ādēm 
nepierāda, ka:  
a) tās preces, kuras nos ūta atpakaļ, ir tās pašas, kuras eksport ēja; 
un 
b) preces netika pak ļautas nek ādām operācijām, izņemot tās, kuras bija 
nepieciešamas, lai saglab ātu preces lab ā stāvoklī, atrodoties attiec ī­
gajā valstī, vai eksport ēšanas laik ā. 
3. Noteiktas izcelsmes statusa ieg ūšanu saska ņā ar nosacījumiem, kas 
izklāstīti II sada ļā, neietekm ē no Kopienas vai Šveices eksport ētu izej­
vielu apstr āde vai pārstrāde ārpus Kopienas vai Šveices un sekojoša to 
atkārtota import ēšana ar noteikumu, ka:  
a) minētās izejvielas ir piln ībā iegūtas Kopien ā vai Šveic ē, vai arī tās 
pirms eksport ēšanas ir bijušas pak ļautas apstr ādes vai p ārstrādes 
operācijām, kas pārsniedz 7. pant ā minētās; 
un 
b) ja muitas iest ādēm var pier ādīt, ka:  
i) atkārtoti import ētās preces ir ieg ūtas, apstrādājot vai pārstrādājot 
eksportētās izejvielas;  
un 
ii) kopējā pievienot ā vērtība, kas ieg ūta ārpus Kopienas vai Šveices, 
piemērojot šo pantu, nep ārsniedz 10 % no t ā galaprodukta ražo ­
tāja cenas, kura noteiktas izcelsmes statusu v ēlas noteikt.  
4. Piem ērojot 3. punktu, noteikta izcelsmes statusa ieg ūšanas nosac ī­
jumus, kas min ēti II sada ļā, nepiem ēro apstrādei vai p ārstrādei, kas 
veikta ārpus Kopienas vai Šveices. Tom ēr, ja II pielikuma sarakst ā ir 
noteikums, kas paredz galaproduktu noteikta izcelsmes statusa noteik ­ 
šanā piemērot visu tam pievienoto nenoteiktas izcelsmes izejvielu 
maksimālo vērtību, tad to nenoteiktas izcelsmes izejvielu kop ējā vērtība, 
kas pievienotas galaproduktam attiec īgās puses teritorij ā, saskaitot to 
kopā ar kopējo pievienoto v ērtību, kas, piem ērojot šo pantu, radusies 
ārpus Kopienas vai Šveices, nedr īkst pārsniegt noteikto procentu likmi.  
5. Lai piem ērotu 3. un 4. punktu, “kop ējā pievienot ā vērtība” apzīmē 
visas izmaksas, kas raduš ās ārpus Kopienas vai Šveices, ietverot tur 
pievienoto izejvielu v ērtību. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 48
 
6. Nedr īkst piemērot 3. un 4. punktu izstr ādājumiem, kuri neatbilst 
nosacījumiem, kas min ēti II pielikuma sarakst ā, vai kuri uzskat āmi par 
pietiekami apstr ādātiem vai p ārstrādātiem tikai tad, ja piem ēro 6. panta 
2. punktā noteikto visp ārējo pielaidi.  
7. Nedr īkst piemērot 3. un 4. punktu Harmoniz ētās sistēmas 50.-63. 
nodaļā minētajiem izstr ādājumiem.  
8. Jebk āda veida apstr ādi vai pārstrādi, kas atbilst šim pantam un ko 
veic ārpus Kopienas vai Šveices, veic saska ņā ar izvešanas p ārstrādei 
režīmu vai līdzīgu režīmu. 
13. pants  
Tiešie pārvadājumi  
1. Preferenci ālais režīms, kas paredz ēts saskaņā ar nolīgumu, piem ē­
rojams tikai tiem izstr ādājumiem, kas atbilst š ā protokola pras ībām un 
kurus transport ē tieši starp Kopienu un Šveici vai caur to citu valstu 
teritorijām, kas min ētas 3. un 4. pant ā, uz kurām attiecas kumul ācija. 
Tomēr sūtot izstrādājumus, kas veido vienu s ūtījumu, caur cit ām terito­
rijām, tos šaj ās teritorijās vajadzības gadījumā var pārkraut vai novietot 
pagaidu uzglab āšanā ar noteikumu, ka p ārkraušanas vai pagaidu uzgla ­
bāšanu tranz ītvalstī vai uzglab āšanas valst ī tie paliek muitas iest āžu 
kontrolē, kā arī ja tiem neveic citas oper ācijas, izņemot izkraušanu, 
iekraušanu vai jebkuru darb ību ar nol ūku saglab āt tos labā stāvoklī. 
Noteiktas izcelsmes izstr ādājumus var transport ēt pa cauru ļvadiem, kuri 
šķērso teritoriju, kas nav Kopienas vai Šveices teritorija.  
2. Pier ādījumus, ka 1. punkt ā minētie nosacījumi ir izpild īti, iesniedz 
importētājvalsts muitas iest ādēm, uzrādot: 
a) vienotu p ārvadājuma dokumentu, kas pier āda transport ēšanu no 
eksportētājvalsts caur tranz ītvalsti; vai  
b) tranzītvalsts muitas iest ādes izsniegts sertifik ātu, kurā norādīts: 
i) precīzs izstrādājuma raksturojums;  
ii) izstrādājumu izkraušanas un p ārkraušanas datumi un vajadz ības 
gadījumā kuģu vai citu izmantoto transportl īdzekļu nosaukumi;  
un 
iii) nosac ījumi, ar k ādiem izstr ādājumi uzglab āti tranzītvalstī; vai  
c) ja to tr ūkst, tad jebkurus citus pamatojuma dokumentus.  
14. pants  
Izstādes 
1. Noteiktas izcelsmes izstr ādājumi, kurus nos ūta uz izst ādi valstī, 
kas nav min ēta 3. un 4. pant ā un kam piem ēro kumul āciju, un kurus 
pēc izstādes pārdod import ēšanai Kopien ā vai Šveic ē, importējot gūst 
labumu saska ņā ar nolīgumu ar noteikumu, ka muitas iest ādēm pierāda, 
ka: 
a) eksport ētājs ir nosūtījis šos izstr ādājumus no Kopienas vai Šveices 
uz valsti, kur ā notiek izst āde un ir tos tur izst ādījis; ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 49
 
b) eksport ētājs izstrādājumus pārdeva vai k ā citādāk no tiem atbr īvojās, 
nododot tos k ādai personai Kopien ā vai Šveic ē; 
c) izstrādājumus izst ādes laikā vai tūlīt pēc tās nosūtīja tādā pašā 
stāvoklī, kādā tie tika nos ūtīti izstādīšanai;  
un 
d) izstrādājumus kopš nos ūtīšanas brīža uz izst ādi neizmantoja citiem 
mērķiem kā vien izst ādīšanai.  
2. Izcelsmes apliecin ājumu izsniedz vai sagatavo saska ņā ar V 
sadaļas nosacījumiem un parast ā veidā iesniedz import ētājvalsts muitas 
iestādēm. Uz tā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadz ības gadī­
jumā var piepras īt papildu dokumentus par nosac ījumiem, saska ņā ar 
kuriem izstr ādājumi ir bijuši izst ādīti. 
3. 1. punktu piem ēro jebkādai tirdzniec ības, rūpniecības, lauksaim ­
niecības vai amatniec ības izstādei, gadatirgum vai l īdzīgai publiskai 
skatei, kura netiek organiz ēta privātiem mērķiem veikalu vai uz ņēmumu 
telpās nolūkā pārdot ārzemju izstr ādājumus un kuras laik ā izstrādājumi 
paliek muitas kontrol ē. 
IV SADA ĻA 
NODOK ĻU ATMAKSA VAI ATBR ĪVOJUMS NO NODOK ĻIEM 
15. pants  
Nodokļu atmaksas vai atbr īvojuma no nodok ļiem aizliegums  
1. a) T ās nenoteiktas izcelsmes izejvielas, kas ir izmantotas noteiktas 
izcelsmes izstr ādājumu ražošan ā Kopienā, Šveicē vai kādā citā 
3. un 4. pant ā minētajā valstī, kuriem izcelsmes apliecin ājumi ir 
izsniegti vai sagatavoti saska ņā ar V sada ļu, nevar sa ņemt 
jebkāda veida nodok ļu atmaksu vai atbr īvojumu no nodok ļiem 
Kopienā vai Šveic ē. 
b) Izstrādājumi, kuri ietverti Harmoniz ētās sistēmas 3. noda ļā un 
pozīcijās 1604 un 1605, kuru izcelsme ir Kopien ā, kā paredzēts 
2. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā, kuriem izcelsmes apliecin ā­
jumi ir izsniegti vai sagatavoti saska ņā ar V sada ļu, nevar 
saņemt nekāda veida nodok ļu atmaksu vai atbr īvojumu no 
nodokļiem Kopien ā. 
2. 1. punkt ā minēto aizliegumu piem ēro jebkādiem pas ākumiem 
attiecībā uz daļēju vai piln īgu muitas nodok ļu vai līdzvērtīgu maksā­
jumu atmaksu, atbr īvojumu vai nemaks āšanu, ko piem ēro Kopien ā vai 
Šveicē gan izejviel ām, kuras izmanto ražošan ā, gan izstr ādājumiem, uz 
kuriem attiecas 1. punkta b) apakšpunkts, ja š āda nodok ļu atmaksa, 
atbrīvojums vai nemaks āšana tieši vai netieši piem ērojama, kad no 
minētajām izejviel ām iegūtie izstrādājumi tiek eksport ēti, un nevis tad, 
kad tos izmanto viet ējām vajadz ībām. 
3. To izstr ādājumu eksport ētājiem, uz kuriem attiecas izcelsmes 
apliecinājums, ir gatavi jebkur ā laikā pēc muitas iest āžu prasības 
iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, lai pier ādītu, ka nek āda 
atmaksa netika sa ņemta attiec ībā uz tām nenoteiktas izcelsmes izej ­
vielām, kas izmantotas attiec īgā izstrādājuma ražošan ā, un ka visi muitas 
nodokļi un maks ājumi, kas attiec īgi piemērojami šādām izejviel ām, ir 
faktiski nomaks āti. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 50
 
4. 1. l īdz 3. punktu piem ēro arī iesaiņojumam 8. panta 2. punkta 
nozīmē, piederumiem, rezerves da ļām un rīkiem 9. panta noz īmē un 
izstrādājumiem komplekt ā 10. panta noz īmē, ja šie priekšmeti ir neno ­
teiktas izcelsmes izstr ādājumi.  
5. 1. l īdz 4. punktu piem ēro tikai t āda veida izejviel ām, uz kur ām 
attiecas nol īgums. Turkl āt tie neaizkav ē piemērot eksporta atmaksas 
sistēmu lauksaimniec ības izstrādājumiem saska ņā ar nolīgumu.  
V SADA ĻA 
IZCELSMES APLIECIN ĀJUMS  
16. pants  
Vispārīgas prasības 
1. Kopienas izcelsmes izstr ādājumi, ko import ē Šveicē, un Šveices 
izcelsmes izstr ādājumi, ko import ē Kopienā, gūst labumu no š ā nolī­
guma noteikumiem, iesniedzot vienu no š ādiem izcelsmes apliecin āju­
miem:  
a) preču aprites sertifik āts EUR.1, kura paraugs sniegts III.a pielikum ā; 
b) preču aprites sertifik āts EUR.MED, kura paraugs sniegts III.b pieli ­
kumā; 
c) 22. panta 1. punkt ā minētajos gad ījumos – deklar ācija, turpm āk 
“faktūras deklar ācija” vai “fakt ūras deklar ācija EUR.MED”, kuru 
eksportētājs iesniedz fakt ūras, piegādes pavadz īmes vai cita tirdznie ­
cības dokumenta veid ā, kurš pietiekami s īki raksturo attiec īgos 
izstrādājumus, lai tos var ētu identific ēt; faktūras deklar āciju tekstu 
paraugi atrodami IV.a un IV.b pielikum ā. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes izstr ādājumi šā proto­
kola nozīmē 27. pantā minētajos gadījumos gūst labumu no š ā nolīguma 
noteikumiem bez 1. punkt ā minēto izcelsmes pier ādījumu iesniegšanas.  
17. pants  
Preču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas k ārtība 
1. Preču aprites sertifik ātu EUR.1 vai EUR.MED izsniedz eksport ē­
tājvalsts muitas iest ādes, pamatojoties uz eksport ētāja rakstisku iesnie ­
gumu vai uz eksport ētāja pilnvarota p ārstāvja, kas r īkojas eksport ētāja 
vārdā, rakstisku iesniegumu.  
2. Šim nol ūkam eksport ētājs vai viņa pilnvarotais p ārstāvis aizpilda 
preču aprites sertifik ātu EUR.1 vai EUR.MED un iesnieguma veidlapu, 
kuru paraugi sniegti III.a un III.b pielikum ā. Šīs veidlapas aizpilda vien ā 
no valodām, kurā nolīgums ir sagatavots un saska ņā ar eksport ētājvalsts 
tiesību aktiem. Aizpildot veidlapas ar roku, lieto tinti un raksta ar 
drukātiem burtiem. Izstr ādājuma aprakstu ieraksta īpaši šim m ērķim 
paredzētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu l īniju. Ja aile nav piln ībā 
aizpildīta, zem p ēdējās apraksta rindi ņas novelk horizont ālu līniju, 
pārsvītrojot tukšo vietu.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 51
 
3. Eksport ētājs, kurš piesak ās preču aprites sertifik āta 
EUR.1 vai EUR.MED sa ņemšanai, ir gatavs jebkur ā laikā pēc tās 
eksportētājvalsts muitas iest āžu prasības, kurā preču aprites sertifik āts 
EUR.1 vai EUR.MED ir izsniegts, iesniegt visus atbilst īgos doku ­
mentus, kas apliecina attiec īgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, 
kā arī apliecina visu p ārējo šā protokola pras ību izpildi.  
4. Neskarot 5. punktu, š ādos gadījumos pre ču aprites sertifik ātu 
EUR.1 izsniedz Kopienas dal ībvalstu un Šveices muitas iest ādes: 
— ja attiec īgos izstrādājumus var uzskat īt par Kopienas, Šveices vai 
kādas citas 3. panta 1. punkt ā un 4. panta 1. punkt ā minētās valsts, 
ar kuru piem ērojama kumul ācija, izcelsmes izstr ādājumiem, nepie ­
mērojot to kumul āciju ar izejviel ām, kurām ir kādas 3. panta 2. 
punktā un 4. panta 2. punkt ā minētās valsts izcelsme, un ja tie atbilst 
pārējām šā protokola pras ībām; 
— ja attiec īgos izstrādājumus var uzskat īt par 3. panta 2. punkt ā un 
4. panta 2. punkt ā minētas valsts, ar kuru piem ērojama kumul ācija, 
izcelsmes izstr ādājumiem, nepiem ērojot to kumul āciju ar izejviel ām, 
kurām ir kādas 3. un 4. pant ā minētās valsts izcelsme, un ja tie 
atbilst pārējām šā protokola pras ībām, ar noteikumu, ka pre ču aprites 
sertifikāts EUR.MED vai fakt ūras deklar ācija EUR.MED ir izsniegti 
izcelsmes valst ī. 
5. Preču aprites sertifik ātu EUR.MED izsniedz Kopienas dal ībvalstu 
vai Šveices muitas iest ādes, ja attiec īgos izstrādājumus var uzskat īti par 
Kopienas, Šveices vai k ādas citas 3. un 4. pant ā minētās valsts, ar kuru 
piemērojama kumul ācija, izcelsmes izstr ādājumiem, ja tie atbilst š ā 
protokola pras ībām un ja:  
— kumul āciju piem ēroja izejviel ām, kuru izcelsme ir k ādā no 3. panta 
2. punktā un 4. panta 2. punkt ā minētajām valstīm, vai  
— izstrādājumus kumul ācijas kontekst ā var izmantot k ā izejvielas, lai 
ražotu izstr ādājumus, ko eksport ē uz kādu no 3. panta 2. punkt ā un 
4. panta 2. punkt ā minētajām valstīm, vai  
— izstrādājumus var atk ārtoti eksport ēt no galam ērķa valsts uz k ādu no 
3. panta 2. punkt ā un 4. panta 2. punkt ā minētajām valstīm. 
6. Preču aprites sertifik āta EUR.MED 7. ail ē ir viena no š ādām 
frāzēm angļu valodā: 
— ja izcelsme ieg ūta, piemērojot kumul āciju ar izejviel ām, kuru 
izcelsme ir vien ā vai vairākās 3. un 4. pant ā minētajās valstīs: 
“CUMULATION APPLIED WITH ”(valsts/valstu nosaukums);  
— ja izcelsme ieg ūta, nepiem ērojot kumul āciju ar izejviel ām, kuru 
izcelsme ir vien ā vai vairākās 3. un 4. pant ā minētajās valstīs: 
“NO CUMULATION APPLIED ”. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 52
 
7. Muitas iest ādes, kuras izsniedz pre ču aprites sertifik ātu 
EUR.1 vai EUR.MED, veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai p ārbau­
dītu izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu un citu šaj ā protokol ā 
minēto prasību izpildi. T ādēļ tām ir tiesības piepras īt jebkādus pierādī­
jumus un veikt jebk ādu eksport ētāja grāmatvedības dokumentu vai 
jebkādu citu p ārbaudi, kuru uzskata par atbilst īgu. Tās arī nodrošina, 
ka 2. punkt ā minētās veidlapas ir pareizi aizpild ītas. Konkr ēti, tās 
pārbauda, vai izstr ādājumu raksturošanai paredz ētā aile ir aizpild īta tā, 
lai nepieļautu negod īgu rīcību. 
8. Preču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas dienu 
norāda sertifik āta 11. ail ē. 
9. Preču aprites sertifik ātu EUR.1 vai EUR.MED izsniedz muitas 
iestādes un nodod to eksport ētājiem, tikl īdz eksport ēšana ir veikta vai 
nodrošināta. 
18. pants  
Preču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana 
retrospekt īvi 
1. Neatkar īgi no 17. panta 9. punkta pre ču aprites sertifik ātu 
EUR.1 vai EUR.MED ārkārtas gadījumā var izsniegt p ēc attiecīgo 
izstrādājumu eksport ēšanas, ja:  
a) eksport ēšanas laik ā to neizsniedza k ļūdas, netīšas pavirš ības vai īpašu 
apstākļu dēļ 
vai 
b) muitas iest ādēm pier āda, ka pre ču aprites sertifik āts 
EUR.1 vai EUR.MED tika izsniegts, bet to nepie ņēma import ēšanas 
laikā tehnisku iemeslu d ēļ. 
2. Neatkar īgi 17. panta 9. punkta pre ču aprites sertifik ātu EUR.MED 
var izsniegt p ēc to izstr ādājumu eksport ēšanas, kuriem eksport ēšanas 
laikā tika izsniegts pre ču aprites sertifik āts EUR.1, ja muitas iest ādēm 
pierāda, ka ir izpild īti 17. panta 5. punkta nosac ījumi.  
3. Lai īstenotu 1. un 2. punktu, eksport ētājs savā iesniegum ā norāda 
to izstrādājumu eksport ēšanas vietu un datumu, uz kuriem attiecas pre ču 
aprites sertifik āts EUR.1 vai EUR.MED, k ā arī min šīs prasības ieme­
slus. 
4. Muitas iest ādes var izsniegt pre ču aprites sertifik ātu 
EUR.1 vai EUR.MED retrospekt īvi tikai p ēc tam, kad ir apstiprin āts, 
ka sniegtā informācija eksport ētāja iesniegum ā atbilst konkr ētajai lietai.  
5. Preču aprites sertifik ātos EUR.1 vai EUR.MED, ko izsniedz retro ­
spektīvi, ir šāda muitas iest ādes atzīme angļu valodā: 
“ISSUED RETROSPECTIVELY ”. 
Preču aprites sertifik ātā EUR.MED, ko izsniedz retrospekt īvi, piemē­
rojot 2. punktu, ir š āda muitas iest ādes atzīme angļu valodā: 
“ISSUED RETROSPECTIVELY  (Original EUR.1 No  ………. [izsnieg­ 
šanas datums un vieta]”  
6. Muitas iest ādes atzīmi, kas min ēta 5. punkt ā, ieraksta pre ču aprites 
sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED 7. ail ē. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 53
 
19. pants  
Preču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED dublik āta 
izsniegšana  
1. Preču aprites sertifik āta EUR.1 vai EUR.MED z ādzības, pazaud ē­ 
šanas vai izn īcināšanas gad ījumā eksportētājs var griezties muitas 
iestādēs, kuras šo sertifik ātu izsniedza, lai uz to r īcībā esošo eksporta 
dokumentu pamata sa ņemtu dublik ātu. 
2. Šādā veidā izsniegtos dublik ātos ir muitas iest ādes atzīme angļu 
valodā: 
“DUPLICATE ” 
3. Muitas iest ādes atzīmi, kas min ēta 2. punkt ā, ieraksta pre ču aprites 
sertifikāta EUR.1 vai EUR.MED dublik āta 7. ailē. 
4. Dublik āts, kurā norāda oriģinālā preču aprites sertifik āta 
EUR.1 vai EUR.MED izsniegšanas datumu, ir sp ēkā no šā datuma.  
20. pants  
Preču aprites sertifik ātu EUR.1 vai EUR.MED izsniegšana uz 
iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes apliecin ājumu pamata  
Kad noteiktas izcelsmes izstr ādājumi atrodas muitas iest ādes kontrol ē 
Kopienā vai Šveic ē, tās nodrošina iesp ēju aizstāt izcelsmes apliecin ājuma 
oriģināleksemplāru ar vienu vai vair ākiem pre ču aprites sertifik ātiem 
EUR.1 vai EUR.MED, lai visus vai da ļu no šiem izstr ādājumiem nos ūtītu 
uz citu vietu Kopien ā vai Šveic ē. EUR.1 vai EUR.MED aizst ājējsertifikātu 
izsniedz t ā muitas iest āde, kuras kontrol ē izstrādājumi atrodas.  
21. pants  
Grāmatvedības segreg ācija 
1. Ja t ādu atseviš ķu noteiktas vai nenoteiktas izcelsmes izejvielu 
krājumu veidošana, kas ir identiski un aizst ājami, rada lielus izdevumus 
vai materi ālas grūtības, muitas iest ādes pēc attiecīgo personu rakstiska 
lūguma var at ļaut tā saukto “gr āmatvedības segreg ācijas” metodi 
(turpmāk “metode”), lai p ārvaldītu šādus krājumus.  
2. Šai metodei j ānodrošina, ka noteikt ā atskaites period ā iegūto izstrādā­
jumu skaits, kurus var uzskat īt par “noteiktas izcelsmes”, ir t āds pats kā 
gadījumā, ja būtu pielietota fiziska kr ājumu segreg ācija. 
3. Muitas iest ādes var pieš ķirt 1. punkt ā minēto atļauju saska ņā ar 
jebkādiem nosac ījumiem, kas tiek uzskat īti par atbilst īgiem.  
4. Šo metodi piem ēro un tās piemērošanu iegr āmato, pamatojoties uz 
vispārīgajiem gr āmatvedības uzskaites principiem, ko piem ēro tajā 
valstī, kurā izstrādājums tika ražots.  
5. Šīs metodes sa ņēmējs pēc vajadzības var sagatavot vai piepras īt 
izcelsmes apliecin ājumus par to izstr ādājumu daudzumu, kurus uzskata 
par noteiktas izcelsmes izstr ādājumiem. P ēc muitas iest āžu prasības saņē­
mējs sniedz paskaidrojumu par to, k ā šis daudzums tiek p ārvaldīts. 
6. Muitas iest ādes uzrauga at ļaujas izmantošanu un var to at ņemt 
jebkurā gadījumā, kad saņēmējs izmanto at ļauju nepiem ērotā veidā vai 
neatbilst jebkuram no citiem šaj ā protokolā izklāstītajiem nosac ījumiem.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 54
 
22. pants  
Nosacījumi fakt ūras deklar ācijas vai fakt ūras deklar ācijas 
EUR.MED sagatavošanai  
1. Fakt ūras deklar āciju vai fakt ūras deklar āciju EUR.MED saska ņā ar 
16. panta 1. punkta c) apakšpunktu var sagatavot:  
a) atzīts eksport ētājs saskaņā ar 23. pantu,  
vai 
b) jebkurš eksport ētājs jebkuram s ūtījumam, kas sast āv no viena vai 
vairākiem iepakojumiem, kuros atrodas noteiktas izcelsmes izstr ādā­
jumi, kuru kop ējā vērtība nepārsniedz EUR 6 000.  
2. Neskarot 3. punktu, fakt ūras deklar āciju var sagatavot š ādos gadī­
jumos:  
— ja attiec īgos izstrādājumus var uzskat īt par Kopienas, Šveices vai 
kādas citas 3. panta 1. punkt ā un 4. panta 1. punkt ā minētās valsts, 
ar kuru piem ērojama kumul ācija, izcelsmes izstr ādājumiem, nepie ­
mērojot to kumul āciju ar izejviel ām, kurām ir kādas 3. panta 2. 
punktā un 4. panta 2. punkt ā minētās valsts izcelsme, un ja tie atbilst 
pārējām šā protokola pras ībām; 
— ja attiec īgos izstrādājumus var uzskat īt par kādas 3. panta 2. punkt ā 
un 4. panta 2. punkt ā minētās valsts, ar kuru piem ērojama kumul ā­
cija, izcelsmes izstr ādājumiem, nepiem ērojot to kumul āciju ar izej ­
vielām, kurām ir kādas 3. un 4. pant ā minētās valsts izcelsme, un ja 
tie atbilst p ārējām šā protokola pras ībām, ar 
noteikumu, ka EUR.MED sertifik āts un fakt ūras deklar ācija 
EUR.MED ir izsniegti izcelsmes valst ī. 
3. Fakt ūras deklar āciju EUR.MED var sagatavot, ja attiec īgos izstrā­
dājumus var uzskat īt par Kopienas, Šveices vai k ādas citas 3. un 4. 
pantā minētās valsts, ar kuru piem ērojama kumul ācija, izcelsmes izstr ā­
dājumiem, ja tie atbilst š ā protokola pras ībām un:  
— kumul āciju piem ēroja ar izejviel ām, kuru izcelsme ir k ādā no 
3. panta 2. punkt ā un 4. panta 2. punkt ā minētajām valstīm, vai  
— izstrādājumus kumul ācijas kontekst ā var izmantot k ā izejvielas, lai 
ražotu izstr ādājumus, kurus eksport ē uz kādu no 3. panta 2. punkt ā 
un 4. panta 2. punkt ā minētajām valstīm, vai  
— izstrādājumus var atk ārtoti eksport ēt no galam ērķa valsts uz k ādu no 
3. panta 2. punkt ā un 4. panta 2. punkt ā minētajām valstīm. 
4. Fakt ūras deklar ācijā EUR.MED ir viena no š ādām atzīmēm angļu 
valodā: 
— ja izcelsmi ieg ūst, piemērojot kumul āciju ar izejviel ām, kurām ir 
vienas vai vair āku 3. un 4. pant ā minēto valstu izcelsme:  
“CUMULATION APPLIED WITH  ……”(valsts/valstu nosaukums);  
— ja izcelsmi ieg ūst, nepiem ērojot kumul āciju ar izejviel ām, kurām ir 
vienas vai vair āku 3. un 4. pant ā minēto valstu izcelsme:  
“NO CUMULATION APPLIED ”. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 55
 
5. Eksport ētājs, kurš sagatavo fakt ūras deklar āciju vai fakt ūras dekla­
rāciju EUR.MED, ir gatavs jebkur ā laikā pēc eksport ētājvalsts muitas 
iestāžu prasības iesniegt visus atbilst īgos dokumentus, lai pier ādītu attie­
cīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, k ā arī to, ka ir izpild ītas 
pārējās šā protokola pras ības. 
6. Fakt ūras deklar āciju vai fakt ūras deklar āciju EUR.MED eksport ē­
tājs sagatavo, uz fakt ūras, piegādes pavadz īmes vai cita tirdzniec ības 
dokumenta uzrakstot, uzspiežot ar z īmogu vai uzdruk ājot deklar āciju, 
kuras tekstu paraugi sniegti IV.a un IV.b pielikum ā, izmantojot vienu no 
valodām, kas noteiktas šajos pielikumos, un saska ņā ar eksport ētājvalsts 
tiesību aktiem. Ja deklar āciju aizpilda ar roku, tad raksta ar tinti un 
drukātiem burtiem.  
7. Uz fakt ūras deklar ācijas un fakt ūras deklar ācijas EUR.MED ir 
eksportētāja paraksta ori ģināls. Tomēr no atzīta eksport ētāja 23. panta 
nozīmē neprasa, lai vi ņš parakstītu šādu deklar āciju, ar noteikumu, ka 
šis eksport ētājs iesniedz muitas iest ādēm rakstisku apliecin ājumu, ka 
viņš uzņemas pilnu atbild ību par jebkuru fakt ūras deklar āciju, kurā 
viņš ir minēts kā dokumenta parakst ītājs. 
8. Fakt ūras deklar āciju vai fakt ūras deklar āciju EUR.MED var saga ­
tavot eksport ētājs attiecīgā izstrādājuma eksport ēšanas laik ā vai pēc 
eksportēšanas ar noteikumu, ka šo deklar āciju import ētājvalstī uzrāda 
vēlākais 2 gadus p ēc attiecīgo izstrādājumu import ēšanas.  
23. pants  
Atzīts eksport ētājs 
1. Eksport ētājvalsts muitas iest ādes var pilnvarot jebkuru eksport ētāju 
(turpmāk “atzīts eksport ētājs”), kurš bieži veic izstr ādājumu pārvadā­
jumus saska ņā ar nolīgumu, sagatavot fakt ūras deklar ācijas vai fakt ūras 
deklarācijas EUR.MED neatkar īgi no attiec īgo izstrādājumu vērtības. 
Eksportētājam, kurš l ūdz šāda statusa pieš ķiršanu, muitas iest ādēm 
sniedz visas garantijas, kas nepieciešamas, lai apliecin ātu izstrādājuma 
noteiktas izcelsmes statusu, k ā arī, lai izpild ītu visas š ā protokola 
prasības. 
2. Muitas iest ādes var pieš ķirt atzītā eksportētāja statusu saska ņā ar 
jebkuriem nosac ījumiem, kurus uzskata par atbilst īgiem.  
3. Muitas iest ādes atzītajam eksport ētājam piešķir muitas at ļaujas 
numuru, kuru uzr āda faktūras deklar ācijā vai fakt ūras deklar ācijā 
EUR.MED.  
4. Muitas iest ādes kontrol ē atzīta eksport ētāja atļaujas izmantošanu.  
5. Muitas iest ādes var at ņemt atļauju jebkur ā laikā. Atļauju atņem, ja 
atzīts eksport ētājs vairs nenodrošina 1. punkt ā minētās garantijas, 
nepilda 2. punkt ā minētos nosac ījumus vai k ā savādāk izmanto at ļauju 
nepiemērotā veidā. 
24. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma spēkā esamība 
1. Izcelsmes apliecin ājums ir der īgs četrus mēnešus pēc tā izdošanas 
datuma eksport ētājvalstī, un to min ētajā laikposm ā iesniedz import ētāj­
valsts muitas iest ādēm. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 56
 
2. Izcelsmes apliecin ājumus, kuri ir iesniegti import ētājvalsts muitas 
iestādēm pēc 1. punkt ā noteiktā termiņa beigām, var pie ņemt, lai piem ē­
rotu preferenci ālu režīmu, ja šie dokumenti netika iesniegti l īdz termiņa 
beigām ārkārtas iemeslu d ēļ. 
3. Citos nov ēlotas iesniegšanas gad ījumos import ētājvalsts muitas 
iestādes var pie ņemt izcelsmes apliecin ājumus, ja atbilst īgie izstrādājumi 
ir iesniegti pirms termi ņa beigām. 
25. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma iesniegšana  
Izcelsmes apliecin ājumus iesniedz import ētājvalsts muitas iest ādēm 
saskaņā ar kārtību, ko piem ēro attiecīgajā valstī. Minētās iestādes var 
pieprasīt izcelsmes apliecin ājuma tulkojumu, k ā arī var piepras īt, lai 
kopā ar importa deklar āciju tiktu iesniegts import ētāja rakstisks aplieci ­
nājums, ka izstr ādājumi atbilst š ā nolīguma īstenošanai nepieciešama ­
jiem nosac ījumiem.  
26. pants  
Importēšana pa da ļām 
Ja pēc importētāja lūguma un saska ņā ar nosac ījumiem, ko noteikušas 
importētājvalsts muitas iest ādes, izjaukti vai nesamont ēti izstrādājumi 
Harmoniz ētās sistēmas 2. visp ārīgā noteikuma a) da ļas nozīmē, uz 
kuriem attiecas Harmoniz ētās sistēmas XVI un XVII sada ļa vai 7308 
un 9406 poz īcija, tiek import ēti pa daļām, šādu izstrādājumu vienoto 
izcelsmes apliecin ājumu iesniedz muitas iest ādēm pirmās daļas import ē­ 
šanas laik ā. 
27. pants  
Atbrīvojumi no izcelsmes apliecin ājuma  
1. Izstr ādājumus sīkpaku veid ā, kurus viena priv ātpersona s ūta otrai 
vai kuri veido da ļu no ceļotāja personīgās bagāžas, uzskata par noteiktas 
izcelsmes izstr ādājumiem, neprasot iesniegt izcelsmes apliecin ājumu, ar 
noteikumu, ka š ādi izstrādājumi netiek import ēti ar mērķi tos pārdot un 
ka tie ir deklar ēti kā tādi, kas atbilst š ā protokola pras ībām, un ja nav 
šaubu par šo deklar āciju pareiz ību. Gadījumā, ja šie izstr ādājumi tiek 
sūtīti pa pastu, šo deklar āciju var veikt uz muitas deklar ācijas CN 
22/CN 23 veidlapas vai uz šim dokumentam pievienotas pap īra lapas.  
2. Imports, ko veic neregul āri un kas sast āv tikai no izstr ādājumiem, 
kurus izmanto sa ņēmējs, ceļotājs vai viņu ģimenes locek ļi personīgām 
vajadzībām, neuzskata par importu, kas paredz ēts tirdzniec ībai, ja no 
izstrādājumu klāsta un daudzuma ir ac īmredzams, ka tie nav paredz ēti 
komerciālam nolūkam.  
3. Turkl āt šo izstrādājumu kop ējā vērtība sīkpaku gad ījumā nedrīkst 
pārsniegt EUR 500 vai gad ījumā, ja tie ir da ļa no ceļotāja bagāžas – 
EUR 1 200.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 57
 
28. pants  
Apstiprinoši dokumenti  
Dokumenti, kuri min ēti 17. panta 3. punkt ā un 22. panta 5. punkt ā, 
kurus izmanto, lai pier ādītu, ka pre ču aprites sertifik ātā 
EUR.1 vai EUR.MED vai fakt ūras deklar ācijā, vai fakt ūras deklar ācijā 
EUR.MED iek ļautos izstr ādājumus var uzskat īt par Kopienas, Šveices 
vai kādas citas 3. un 4. pant ā minētās valsts izcelsmes izstr ādājumiem 
un tie atbilst p ārējām šā protokola pras ībām, inter alia  var būt šādi: 
a) tieši pier ādījumi par eksport ētāja vai pieg ādātāja veiktām darbībām, 
lai iegūtu attiecīgās preces, piem ēram, fakt ūras vai gr āmatvedības 
dokumenti;  
b) dokumenti, kas apliecina izmantoto izejvielu noteiktas izcelsmes 
statusu, kas izsniegti vai sagatavoti Kopien ā vai Šveic ē, ja šos doku ­
mentus izmanto saska ņā ar valsts ties ību aktiem;  
c) dokumenti, kas pier āda, ka izejvielu apstr āde un pārstrāde veikta 
Kopienā vai Šveic ē, kas izsniegti vai sagatavoti Kopien ā vai Šveic ē, 
ja šos dokumentus izmanto saska ņa ar valsts ties ību aktiem;  
d) preču aprites sertifik āti EUR. 1 vai EUR.MED vai fakt ūras deklar ā­
cijas, vai fakt ūras deklar ācijas EUR.MED, kuri apliecina izmantoto 
izejvielu noteiktas izcelsmes statusu, kuri izsniegti vai sagatavoti Kopienā vai Šveic ē saskaņā ar šo protokolu vai ar ī kādā citā no 3. 
un 4. pant ā minētajām valstīm, saskaņā ar izcelsmes noteikumiem, 
kuri ir identiski š ā protokola noteikumiem;
 
e) atbilst īgi pierādījumi attiec ībā uz apstr ādi un pārstrādi, kas veikta 
ārpus Kopienas vai Šveices, piem ērojot 12. pantu, pier ādot, ka 
minētā panta pras ības ir izpild ītas. 
29. pants  
Izcelsmes apliecin ājuma un apstiprinošu dokumentu uzglab āšana  
1. Eksport ētājs, kurš piepras ījis izsniegt pre ču aprites sertifik ātu 
EUR.1 vai EUR.MED, vismaz tr īs gadus uzglab ā 17. panta 3. punkt ā 
minētos dokumentus.  
2. Eksport ētājs, kurš sagatavo fakt ūras deklar āciju vai fakt ūras dekla­
rāciju EUR.MED, š īs deklarācijas kopiju un 22. panta 5. punkt ā minētos 
dokumentus uzglab ā vismaz tr īs gadus.  
3. Eksport ētājvalsts muitas iest ādes, izsniedzot pre ču aprites sertifi ­
kātu EUR. 1 vai EUR.MED, 17. panta 2. punkt ā minēto iesnieguma 
veidlapu uzglab ā vismaz tr īs gadus.  
4. Import ētājvalsts muitas iest ādes vismaz tr īs gadus uzglab ā tām 
iesniegtos pre ču aprites sertifik ātus EUR. 1 un EUR.MED un fakt ūras 
deklarācijas, un fakt ūras deklar ācijas EUR.MED.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 58
 
30. pants  
Neatbilst ības un form ālas kļūdas 
1. Nelielu neatbilst ību atklāšana starp izcelsmes apliecin ājumā 
sniegto inform āciju un inform āciju dokumentos, kurus iesniedz muitas 
iestādei, lai nok ārtotu formalit ātes saistībā ar izstrādājumu import ēšanu, 
nepadara izcelsmes apliecin ājumu par sp ēkā neesošu  ipso facto , ja 
noteiktajā kārtībā ir atzīts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem izstr ā­
dājumiem.  
2. Acīmredzamām form ālām kļūdām izcelsmes apliecin ājumā, 
piemēram, pareizrakst ības kļūdām, nevajadz ētu būt par pamatu doku ­
menta nepie ņemšanai, ja š īs kļūdas nerada šaubas par dokument ā 
izteikto apgalvojumu pareiz ību. 
31. pants  
Summas, kas izteiktas euro  
1. Lai piem ērotu 22. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 27. panta 3. 
punktu, ja fakt ūra par izstr ādājumiem ir cit ā valūtā, nevis euro, katru 
gadu nosaka Kopienas dal ībvalstu, Šveices vai citu 3. un 4. pant ā 
minēto valstu val ūtā izteikto summu ekvivalentus euro katr ā no šīm 
valstīm. 
2. Sūtījums gūst labumu no 22. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 
27. panta 3. punkta, atsaucoties uz val ūtu, kurā faktūra ir sagatavota 
saskaņā ar attiecīgās valsts fiks ēto summu.  
3. Summas, kas izteikta jebkur ā dalībvalsts val ūtā, ekvivalentu euro 
iegūst, piemērojot katra gada pirm ās oktobra darbadienas val ūtas kursu. 
Summas pazi ņo Eiropas Kopienu Komisijai l īdz 15. oktobrim un t ās 
piemēro no nākamā gada 1. janv āra. Eiropas Kopienu Komisija pazi ņo 
fiksētās summas vis ām attiecīgajām valstīm. 
4. Valsts, konvert ējot euro izteiktu summu valsts val ūtā, drīkst 
noapaļot to uz augšu vai uz leju. Noapa ļotā summa nedr īkst atšķirties 
par vairāk kā 5 % no summas, kas ieg ūta konvert ēšanas rezult ātā. Valsts 
drīkst saglab āt nemainīgu tās euro izteikt ās summas ekvivalentu valsts 
valūtā, ja, veicot 3. punkt ā paredzēto ikgada korekciju, konvert ēšanas 
rezultātā iegūtās summas valsts val ūtā pieaugums attiec ībā pret iepriek ­ 
šējo summas ekvivalentu valsts val ūtā pirms noapa ļošanas ir maz āks par 
15 %. Valsts val ūtas ekvivalents var palikt nemain īgs, ja konversijas 
rezultātā būtu radies samazin ājums šā ekvivalenta v ērtībā. 
5. Summas, kas izteiktas euro, p ēc Kopienas vai Šveices l ūguma 
pārskata Apvienot ā komiteja. Veicot šo p ārskatīšanu, Apvienot ā komi­
teja apsver v ēlamību saglab āt attiecīgo ierobežojumu ietekmi re ālā 
izteiksmē. Šajā nolūkā tā var nolemt main īt euro izteikt ās summas.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 59
 
VI SADA ĻA 
ADMINISTRAT ĪVĀS SADARB ĪBAS PAS ĀKUMI  
32. pants  
Savstarp ēja palīdzība 
1. Kopienas dal ībvalstu un Šveices muitas iest ādes ar Eiropas 
Kopienu Komisijas starpniec ību viena otrai iesniedz z īmogu nospie ­
dumu paraugus, kurus muitas iest ādes izmanto, izsniedzot pre ču aprites 
sertifikātus EUR. 1 un EUR.MED, un muitas iest āžu adreses, kuras ir 
atbildīgas par šo sertifik ātu, faktūras deklar āciju un fakt ūras deklar āciju 
EUR.MED kontroli.  
2. Lai nodrošin ātu šā protokola pareizu piem ērošanu, Kopiena un 
Šveice ar kompetento muitas iest āžu starpniec ību palīdz viena otrai, 
pārbaudot pre ču aprites sertifik ātu EUR. 1 un EUR.MED, fakt ūras 
deklarāciju un fakt ūras deklar āciju EUR.MED autentiskumu un šajos 
dokumentos sniegt ās informācijas pareiz ību. 
33. pants  
Izcelsmes apliecin ājumu pārbaude  
1. Turpm ākas izcelsmes apliecin ājumu pārbaudes veic izlases veid ā 
vai vienm ēr, kad import ētājvalsts muitas iest ādēm ir raduš ās pamatotas 
bažas par š ādu dokumentu autentiskumu, attiec īgo izstrādājumu 
noteiktas izcelsmes statusu vai citu šaj ā protokolā minēto prasību izpildi.  
2. Lai īstenotu 1. punktu, import ētājvalsts muitas iest ādes atdod 
eksportētājvalsts muitas iest ādēm preču aprites sertifik ātu EUR. 
1 vai EUR.MED un fakt ūru, ja tāda ir iesniegta, fakt ūras deklar āciju 
vai faktūras deklar āciju EUR.MED vai šo dokumentu kopijas, vaja ­
dzības gadījumā sniedzot inform āciju par p ārbaudes piepras ījuma iemes ­
liem. Pārbaudes piepras ījumam pievieno jebk ādus iegūtos dokumentus 
un inform āciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecin ājumā sniegtā informā­
cija ir nepareiza.  
3. Pārbaudi veic eksport ētājvalsts muitas iest ādes. Šajā nolūkā tām ir 
tiesības piepras īt pierādījumus un veikt p ārbaudi eksport ētāja faktūrās 
vai arī veikt jebkuru citu p ārbaudi, ko uzskata par atbilst īgu. 
4. Ja import ētājvalsts muitas iest ādes nolemj p ārtraukt preferenci ālā 
režīma piem ērošanu attiec īgajiem izstr ādājumiem, kam ēr tiek saņemti 
pārbaudes rezult āti, import ētājam piedāvā izstrādājumu izlaišanu, iev ē­
rojot jebkurus piesardz ības pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem.  
5. Muitas iest ādes, kuras pieprasa p ārbaudi, p ēc iespējas ātrāk tiek 
informētas par tās rezultātiem. Šie rezult āti skaidri par āda, vai doku ­
menti ir autentiski, vai attiec īgos izstr ādājumus var uzskat īt par 
Kopienas, Šveices vai k ādas citas 3. un 4. pant ā minētās valsts 
izcelsmes izstr ādājumiem un vai tie atbilst p ārējām šā protokola 
prasībām. 
6. Ja pamatotu šaubu gad ījumā desmit m ēnešu laik ā no pārbaudes 
pieprasīšanas dienas nav sa ņemta atbilde vai ar ī, ja atbild ē netiek sniegta 
pietiekama inform ācija, lai noteiktu attiec īgā dokumenta autentiskumu 
vai izstrādājuma patieso izcelsmi, t ās muitas iest ādes, kuras iesniedza 
prasību, izņemot ārkārtas apstākļos, noraida ties ības uz preferenci ālu 
režīmu. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 60
 
34. pants  
Domstarp ību izšķiršana  
Ja saistībā ar 33. panta p ārbaudes proced ūrām starp t ām muitas 
iestādēm, kuras piepras īja pārbaudi un t ām, kuras ir atbild īgas par 
pārbaudi, rodas domstarp ības, kuras nevar atrisin āt, vai arī, ja saistībā 
ar šīm domstarp ībām ir nepieciešama š ā protokola interpret ācija, tās 
nodod izskat īšanai Apvienotaj ā komitejā. 
Visos gad ījumos domstarp ību izšķiršana starp import ētāju un import ē­
tājvalsts muitas iest ādēm notiek saska ņā ar tās valsts ties ību aktiem.  
35. pants  
Sankcijas  
Sankcijas piem ēro jebkurai personai, kura sast āda vai ir bijusi par 
iemeslu t āda dokumenta sast ādīšanai, kur ā iekļauta nepareiza inform ā­
cija nolūkā iegūt preferenci ālu režīmu izstrādājumiem.  
36. pants  
Brīvās zonas  
1. Kopiena un Šveice veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai 
nodrošinātu, ka, transport ējot caur attiec īgās valsts br īvo zonu izstr ādā­
jumus, ko tirgo, piem ērojot izcelsmes apliecin ājumu, tie netiek aizst āti 
ar citām precēm un ka tos nepak ļauj citām darbībām kā vien tādām, kas 
ir to saglab āšanas nol ūkā. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kad Kopienas vai Šveices izcelsmes 
izstrādājumus import ē brīvajā zonā, piemērojot izcelsmes apliecin ājumu, 
un tur apstr ādā, attiecīgās iestādes pēc eksport ētāja piepras ījuma 
izsniedz jaunu pre ču aprites sertifik ātu EUR.1 vai EUR.MED, ja veikt ā 
apstrāde un pārstrāde atbilst š ā protokola noteikumiem.  
VII SADA ĻA 
SEŪTA UN MELI ĻA 
37. pants  
Protokola piem ērošana  
1. Termins “Kopiena”, kas lietots 2. pant ā, neietver Se ūtu un Meli ļu. 
2. Import ējot Šveices izcelsmes izstr ādājumus Se ūtā vai Meli ļā, tos 
visādā ziņā pakļauj tādam pašam muitas rež īmam, kāds piemērojams 
Kopienas izcelsmes izstr ādājumiem saska ņā ar 2. protokolu Akt ā par 
Spānijas Karalistes un Portug āles Republikas pievienošanos Eiropas 
Kopienām. Šveice pieš ķir to Seūtas un Meli ļas izcelsmes izstr ādājumu 
importam, uz kuriem attiecas šis nol īgums, tādu pašu muitas rež īmu kā 
tiem Kopienas izcelsmes izstr ādājumiem, kurus import ē no Kopienas.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 61
 
3. Lai 2. punktu piem ērotu Seūtas un Meli ļas izcelsmes izstr ādāju­
miem, šo protokolu  mutatis mutandis  piemēro ar īpašiem nosac ījumiem, 
kas noteikti 38. pant ā. 
38. pants  
Īpaši nosac ījumi  
1. Ar nosac ījumu, ka tie ir transport ēti tieši saska ņā ar 13. pantu, 
šādus var uzskat īt par:  
1) Seūtas un Meli ļas izcelsmes izstr ādājumiem:  
a) izstrādājumi, kuri piln ībā iegūti Seūtā un Meliļā; 
b) izstrādājumi, kuri ieg ūti Seūtā un Meliļā un kuru ražošan ā izman­
toti izstrādājumi, kas nav min ēti a) apakšpunkt ā, ar noteikumu, 
ka: 
i) minētajiem izstr ādājumiem ir veikta pietiekama apstr āde un 
pārstrāde 6. panta noz īmē; 
vai arī, ka:  
ii) šiem izstr ādājumiem ir Šveices vai Kopienas izcelsme, ar 
noteikumu, ka tiem ir veikta apstr āde un pārstrāde, kas p ār­
sniedz 7. pant ā minētās darbības. 
2) Šveices izcelsmes izstr ādājumiem:  
a) izstrādājumi, kas piln ībā iegūti Šveicē; 
b) izstrādājumi, kuri ieg ūti Šveicē un kuru ražošan ā izmantoti izstr ā­
dājumi, kas nav min ēti a) apakšpunkt ā, ar noteikumu, ka:  
i) minētajiem izstr ādājumiem ir veikta pietiekama apstr āde un 
pārstrāde 6. panta noz īmē; 
vai arī, ka:  
ii) šiem izstr ādājumiem ir Se ūtas un Meli ļas vai Kopienas 
izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstr āde un 
pārstrāde, kas p ārsniedz 7. pant ā minētās darbības. 
2. Seūtu un Meli ļu uzskata par vienotu teritoriju.  
3. Eksport ētājs vai viņa pilnvarots p ārstāvis ieraksta fr āzi “Šveice” un 
“Seūta un Meli ļa” preču aprites sertifik āta EUR. 1 un EUR.MED 2. ail ē, 
faktūras deklar ācijā vai fakt ūras deklar ācijā EUR.MED. Turkl āt, ja 
izstrādājumiem ir Se ūtas un Meli ļas izcelsme, to nor āda preču aprites 
sertifikāta EUR. 1 un EUR.MED 4. ail ē, faktūras deklar ācijā vai 
faktūras deklar ācijā EUR.MED.  
4. Spānijas muitas iest ādes ir atbild īgas par šā protokola piem ērošanu 
Seūtā un Meliļā. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 62
 
VIII SADA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
39. pants  
Protokola groz ījumi  
Apvienotā komiteja var nolemt groz īt šā protokola noteikumus.  
40. pants  
Pārejas noteikumi par tranz ītprecēm vai prec ēm uzglab āšanā 
Šo nolīgumu var piem ērot precēm, kas atbilst š ā protokola noteikumiem 
un kas šā protokola sp ēkā stāšanās dienā ir vai nu tranz ītā, vai atrodas 
pagaidu uzglab āšanā Kopienas vai Šveices muitas noliktav ās vai brīv­
ajās zonās, ja import ētājvalsts muitas iest ādēm četru mēnešu laik ā no 
attiecīgās dienas iesniedz pre ču aprites sertifik ātu EUR. 
1 vai EUR.MED, kas izsniegts retrospekt īvi eksport ētājvalsts muitas 
iestādēs, kā arī dokumentus, kuri nor āda, ka preces ir transport ētas 
tieši saska ņā ar 13. pantu.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 63
 
I PIELIKUMS  
IEVADA PIEZ ĪMES PAR SARAKSTU II PIELIKUM Ā 
1. piezīme: 
Sarakstā izklāstīti nosacījumi, saska ņā ar kuriem visus izstr ādājumus uzskata par 
pietiekami apstr ādātiem vai p ārstrādātiem protokola 6. panta noz īmē. 
2. piezīme: 
2.1. Saraksta pirmaj ās divās ailēs ir aprakst īti iegūtie izstrādājumi. Pirmaj ā 
ailē ir Harmoniz ētās sistēmas pozīcijas vai noda ļas numurs, bet otraj ā ailē 
– preču apraksti, k ādi tie ir š īs sistēmas attiec īgajā pozīcijā vai noda ļā. 
Saraksta 3. vai 4. ail ē ir noteikumi attiec ībā uz katru pirmaj ās divās ailēs 
atrodamajiem ierakstiem. Ja pirms ieraksta pirmaj ā ailē ir “ex” z īme, tas 
nozīmē, ka 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas tikai uz 2. ail ē doto poz īcijas 
daļu. 
2.2. Ja 1. ail ē ir sagrup ēti vairāki pozīciju numuri, vai ar ī nodaļas numurs, un 
tāpēc izstrādājumu apraksts 2. ail ē ir vispārināts, tad 3. un 4. ailes notei ­
kumi attiecas uz visiem izstr ādājumiem, kas Harmoniz ētajā sistēmā klasi­
ficēti attiecīgās nodaļas pozīcijās vai visās 1. ailē uzskaitītajās pozīcijās. 
2.3. Ja sarakst ā dažādi noteikumi attiecas uz daž ādiem kādas pozīcijas izstr ā­
dājumiem, tad katr ā ievilkum ā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko 
attiecas 3. vai 4. ailes noteikumi.  
2.4. Ja ierakstam ab ās pirmajās ailēs atbilstīgie noteikumi ir aprakst īti 3. un 4. 
ailē, tad izved ējs var izv ēlēties, vai piem ērot 3. ailes vai 4. ailes notei ­
kumus. Ja 4. ail ē izcelsmes noteikums nav ierakst īts, tad jāpiemēro 3. 
ailes noteikumi.  
3. piezīme: 
3.1. Attiec ībā uz izstrādājumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un 
kurus izmanto citu izstr ādājumu ražošan ā, 6. panta noteikumus piem ēro 
neatkarīgi no tā, vai min ētais statuss ieg ūts rūpnīcā, kurā izstrādājumus 
izmanto, vai ar ī citā rūpnīcā līgumslēdzējas puses valst ī. 
Piemēram, 
motors, kas ietilpst poz īcijā 8407, par kuru noteikum ā ir teikts, ka izman ­
toto nenoteiktas izcelsmes izejvielu v ērtība nedrīkst pārsniegt 40 % no 
ražotāja cenas, izgatavo no “P ārējiem leģētiem tēraudiem, kas iepriekš 
apstrādāti kaļot”, kas ietilpst poz īcijā ex 7224.  
Ja kalšan ā Kopienā izmantots nenoteiktas izcelsmes lietnis, tad kalums 
jau ir ieguvis noteiktu izcelsmi, pamatojoties uz noteikumu sarakst ā, kas 
attiecas uz poz īciju ex 7224. T ādā gadījumā, aprēķinot motora v ērtību, 
kalumu var uzskat īt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkar īgi no tā, vai 
kalums izgatavots taj ā pašā rūpnīcā, kur motors, vai cit ā Kopienas 
rūpnīcā. Tādējādi, aprēķinot nenoteiktas izcelsmes izejvielu v ērtību, 
neņem vērā nenoteiktas izcelsmes liet ņa vērtību. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 64
 
3.2. Saraksta attiec īgajā noteikum ā norādīts minim ālais apstr ādes vai 
pārstrādes apjoms, un liel āks apstrādes vai p ārstrādes apjoms ar ī piešķir 
noteiktu izcelsmi, un savuk ārt, ja veikt ā apstrāde vai pārstrāde nav pietie ­
kama, noteiktas izcelsmes statusu nepieš ķir. Tātad, ja noteikum ā pare­
dzēts, ka noteikt ā apstrādes posm ā var izmantot nenoteiktas izcelsmes 
izejvielas, tad š ādas izejvielas at ļauts izmantot ar ī iepriekšējos posmos, 
bet nav at ļauts izmantot v ēlākos posmos.  
3.3. Neskarot 3.2. piez īmi, ja noteikum ā paredzēta “ražošana no jebkuras 
pozīcijas izejviel ām”, tad var izmantot jebkuras poz īcijas izejvielas (ar ī 
izejvielas, kas ir paša izstr ādājuma poz īcijā un ir ar t ādu pašu aprakstu), 
tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas noteikum ā varētu būt ietverti.  
Tomēr izteiciens “ražošana no jebkuras poz īcijas izejviel ām, ietverot 
pārējās izejvielas, kas min ētas pozīcijā …” vai “ražošana no jebkuras 
pozīcijas izejviel ām, ietverot p ārējās izejvielas, kas min ētas tajā pašā 
pozīcijā” nozīmē, ka var izmantot tikai visas izejvielas, kuras klasific ētas 
jebkurā pozīcijā, izņemot tās, kuru apraksts ir t āds pats kā saraksta 2. ail ē 
norādītajam izstr ādājumam.  
3.4. Ja k āds noteikums sarakst ā nosaka, ka izstr ādājumu var ražot no vair āk 
nekā vienas izejvielas, tas noz īmē, ka var izmantot vienu vai vair ākas 
izejvielas. Tas nenoz īmē, ka jāizmanto visas izejvielas, ir iesp ējams 
izmantot vienu vai otru, vai abas.  
Piemēram, 
noteikum ā par audumiem, kas ietilpst poz īcijā 5208 līdz 5212, noteikts, 
ka var izmantot dabisk ās šķiedras un kop ā ar citām izejviel ām var 
izmantot ar ī ķīmiskās izejvielas. Tas nenoz īmē, ka jāizmanto abas izej ­
vielas; var izmantot vienu vai otru izejvielu, vai abas.  
3.5. Ja k āds noteikums sarakst ā nosaka, ka izstr ādājums jāražo no konkr ētas 
izejvielas, šis nosac ījums neliedz izmantot citas izejvielas, kas savu īpat­
nību dēļ nevar atbilst šim noteikumam. (Skat īt arī 6.2. piez īmi saistībā ar 
tekstilmateri āliem.)  
Piemēram, 
noteikums par gataviem p ārtikas izstr ādājumiem, uz ko attiecas poz īcija 
1904, aizliedz izmantot graudaugus un to p ārstrādes izstrādājumus, tom ēr 
tas nenoz īmē, ka nedr īkst izmantot miner ālsāļus, ķīmiskās un citas 
piedevas, kas nav graudaugu izstr ādājumi.  
Tomēr tas neattiecas uz izstr ādājumiem, kurus nevar izgatavot no 
konkrētām sarakst ā norādītām izejviel ām, tomēr var izgatavot no 
līdzīgām izejviel ām iepriekš ējos ražošanas posmos.  
Piemēram, 
gadījumā, ja kādu apģērbu, uz ko attiecas ex 62. noda ļa, izgatavo no 
neaustiem audumiem, ja attiec īgās šķiras preču ražošan ā atļauts izmantot 
tikai nenoteiktas izcelsmes pavedienus, nav iesp ējams sākt ražošanu no 
neausta auduma pat tad, ja neaustu audumu parasti nevar izgatavot no 
pavedieniem. Š ādos gadījumos sākotnējai izejvielai parasti vajadz ētu būt 
pirmspavediena, t.i., š ķiedras stadij ā. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 65
 
3.6. Ja k āds noteikums sarakst ā paredz divus procentu ālos daudzumus attie ­
cībā uz vērtību tām nenoteiktas izcelsmes izejviel ām, kuras var izmantot, 
tad šos procentu ālos daudzumus nedr īkst saskait īt. Citiem v ārdiem sakot, 
visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes izejvielu kop ējā vērtība nedrīkst 
pārsniegt augst āko procentos izteikto v ērtību. Turkl āt nedrīkst pārsniegt 
arī atsevišķos procentu ālos daudzumus, kas attiecas uz konkr ētām izej­
vielām. 
4. piezīme: 
4.1. Sarakst ā izmantotais termins “dabisk ās šķiedras” attiecas uz š ķiedrām, 
kas nav m ākslīgās vai sint ētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz 
pirmsvērpšanas stadij ām, tostarp uz atlik ām, un, ja vien nav noteikts 
citādi, arī uz šķiedrām, kas ir k ārstas, ķemmētas vai cit ādi apstrādātas, 
bet nav v ērptas.  
4.2. Termins “dabisk ās šķiedras” ietver astrus, kas min ēti pozīcijā 0503, zīdu, 
kas minēts pozīcijās 5002 un 5003, k ā arī vilnas šķiedras un smalkus vai 
rupjus dz īvnieku matus, kas min ēti pozīcijās 5101-5105, kokvilnas š ķie­
dras, kas min ētas pozīcijās 5201-5203, k ā arī pārējās augu šķiedras, kas 
minētas pozīcijās 5301-5305.  
4.3. Terminus “tekstilmasa”, “ ķīmiskas izejvielas” un “izejvielas pap īra ražo­ 
šanai” sarakst ā izmanto, lai aprakst ītu izejvielas, kuras nav klasific ētas 
50.-63. noda ļā un kuras var izmantot m ākslīgu, sintētisku vai pap īra 
šķiedru vai pavedienu ražošanai.  
4.4. Terminu “ ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakst ā izmanto, atsaucoties uz sint ē­
tisku vai m ākslīgu pavedienu gr īsti, štāpeļšķiedrām vai atlik ām, kas 
minētas pozīcijās 5501 līdz 5507.  
5. piezīme: 
5.1. Ja pie k āda izstrādājuma sarakst ā ir atsauce uz šo piez īmi, tad 3. ailes 
noteikumi neattiecas ne uz vienu tekstila pamatizejvielu, ko izmanto 
konkrētā izstrādājuma ražošan ā, ja kopā tie veido 10 % vai maz āk no 
visu izmantoto tekstila pamatizejvielu kop ējā svara. (Skat īt arī 5.3. un 
5.4. piezīmi.) 
5.2. Tom ēr piezīmes 5.1. punkt ā minēto pielaidi var piem ērot tikai jauktiem 
izstrādājumiem, kas izgatavoti no div ām vai vair ākām tekstila pamatizej ­
vielām. 
Tekstila pamatizejvielas ir š ādas: 
— zīds, 
— vilna,  
— rupja spalva,  
— smalka spalva,  
— astri,  
— kokvilna,  
— izejvielas pap īra ražošanai un pap īrs, ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 66
 
— lini,  
— kaņepāji, 
— džuta un citas l ūksnes tekstilš ķiedras,  
— sizals un citas agavju ģints augu tekstilš ķiedras,  
— kokosš ķiedra, abakas, r āmijas un citu augu tekstilš ķiedras,  
— sintētiski ķīmiskie pavedieni,  
— mākslīgi ķīmiskie pavedieni,  
— strāvu vadoši pavedieni,  
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropil ēna, 
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera,  
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliam īda, 
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila,  
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliim īda, 
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretil ēna, 
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera,  
— sintētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras no polivinilhlor īda, 
— citas sint ētiskas ķīmiskās štāpeļšķiedras,  
— mākslīgas ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes,  
— citas m ākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras,  
— pavedieni, kas izgatavoti no poliuret āna ar elast īgiem poli ētera 
segmentiem, ar pozamentu vai bez t ā, 
— pavedieni, kas izgatavoti no poliuret āna ar elast īgiem poliestera 
segmentiem, ar pozamentu vai bez t ā, 
— izstrādājumi, kas iek ļauti pozīcijā 5605 (metaliz ēti pavedieni), kuros 
iestrādāta lente ar alum īnija folijas pild ījumu vai ar plastmasas k ārtas 
pildījumu, ar alum īnija pulvera segumu vai bez t ā un kas nep ārsniedz 
5 mm, kas ir iestiprin āta ar caursp īdīgu vai krāsainu līmi starp div ām 
plastmasas k ārtām, 
— citi izstr ādājumi, kas ietilpst poz īcijā 5605.  
Piemēram, 
pavedieni, kas ietilpst poz īcijā 5205 un ir izgatavoti no 5203. poz īcijas 
kokvilnas š ķiedrām un 5506. poz īcijas sint ētiskām štāpeļšķiedrām, ir 
jaukti pavedieni. T āpēc tās nenoteiktas izcelsmes sint ētiskās štāpeļšķie­
dras, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no 
ķīmiskām izejviel ām vai tekstilmasas), var izmantot, ja to kop ējā masa 
nepārsniedz 10 % no pavedienu masas.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 67
 
Piemēram, 
vilnas audums, kas ietilpst poz īcijā 5112 un ir izgatavots no 5107. poz ī­
cijas vilnas dzijas un 5509. poz īcijas sintētiskiem pavedieniem no št āpeļ­ 
šķiedrām, ir jaukts audums. T āpēc sintētiskus pavedienus, kas neatbilst 
izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskām izej­
vielām vai tekstilmasas), vai vilnas pavedienus, kas neatbilst izcelsmes 
noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no dabisk ām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas, vai cit ādi sagatavotas v ērpšanai), vai abus pave ­
dienus kop ā var izmantot, ja to kop ējais svars audum ā nepārsniedz 10 %.  
Piemēram, 
audumi ar š ūtām plūksnām, kas min ēti pozīcijā 5802 un kurus izgatavo 
no kokvilnas pavedieniem, kas min ēti pozīcijā 5205, un no kokvilnas 
audumiem, kas min ēti pozīcijā 5210, ir jaukti izstr ādājumi tikai tad, ja 
kokvilnas audums pats par sevi ir jaukts audums, kas izgatavots no div ās 
atsevišķās pozīcijās klasific ētiem pavedieniem, vai ar ī, ja izmantotie 
kokvilnas pavedieni ir jaukti pavedieni.  
Piemēram, 
ja konkrētais audums ar š ūtām plūksnām ir izgatavots no kokvilnas 
pavedieniem, kas min ēti pozīcijā 5205, un no sint ētiska auduma, kas 
minēts pozīcijā 5407, izmantotie pavedieni ac īmredzot ir divas atseviš ķas 
tekstila pamatizejvielas, un t ādējādi audums ar izš ūtām plūksnām ir 
jaukts izstr ādājums.  
5.3. Attiec ībā uz izstr ādājumiem, kuros ietilpst “poliuret āna pavedieni ar 
elastīgiem poli ētera segmentiem, ar pozamentu vai bez t ā”, šī pielaide 
attiecīgajam pavedienam ir 20 %.  
5.4. Attiec ībā uz izstr ādājumiem, kuros ietilpst “lente ar alum īnija folijas 
pildījumu vai ar plastmasas k ārtas pildījumu, ar alum īnija pulvera 
segumu vai bez t ā, kas nepārsniedz 5 mm, kas iestiprin āta ar caursp īdīgu 
vai krāsainu līmi starp div ām plastmasas k ārtām”, šī pielaide attiec īgajai 
lentai ir 30 %.  
6. piezīme: 
6.1. Ja pie k āda izstrādājuma sarakst ā ir atsauce uz šo piez īmi, tad tekstila 
audumus (iz ņemot oderes un starpoderes), kas neatbilst 3. ailes notei ­
kumam par attiec īgiem gatavajiem izstr ādājumiem, var izmantot ar nosa ­
cījumu, ka tie ir iek ļauti citā pozīcijā nekā izstrādājums un ka to v ērtība 
nepārsniedz 8 % no izstr ādājuma ražot āja cenas.  
6.2. Neskarot 6.3. piez īmi, izejvielas, kas nav klasific ētas 50. līdz 63. noda ļā, 
var brīvi izmantot tekstilizstr ādājumu ražošan ā neatkarīgi no tā, vai tās 
satur vai nesatur tekstila izejvielas.  
Piemēram, 
ja saraksta noteikums paredz, ka konkr ētā tekstilizstr ādājumā (piemēram, 
biksēs) jāizmanto pavedieni, tad tas neliedz izmantot met āla izstrādā­
jumus, piem ēram, pogas, jo pogas nav klasific ētas 50.-63. noda ļā. Šā 
paša iemesla d ēļ nav liegts izmantot r āvējslēdzējus, pat ja r āvējslēdzējos 
parasti ietilpst tekstila izejvielas.  
6.3. Ja piem ēro procentu ālo attiecību noteikumu, to izejvielu v ērtība, kas nav 
klasificētas 50.-63. noda ļā, ir jāņem vērā, aprēķinot iekļauto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtību. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 68
 
7. piezīme: 
7.1. “ Īpašie procesi” poz īcijās ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 un 
ex 3403 ir š ādi: 
a) vakuumdestil ēšana;  
b) sekund ārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcion ēšanu;  
c) krekings;  
d) reform ēšana;  
e) ekstrakcija ar selekt īviem šķīdinātājiem;  
f) process, kas ietver visas š īs darbības: apstr ādi ar koncentr ētu sērskābi, 
oleumu vai s ēra anhidr īdu, neitraliz ēšanu ar s ārmainiem rea ģentiem, 
atkrāsošanu (balin āšana) un att īrīšanu ar dabisk ām aktīvām zemēm, 
aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boks ītu; 
g) polimeriz ācija; 
h) alkilēšana;  
i) izomeriz ācija. 
7.2. “ Īpašie procesi” poz īcijā 2710, 2711 un 2712 ir š ādi: 
a) vakuumdestil ēšana;  
b) sekund ārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcion ēšanu;  
c) krekings;  
d) reform ēšana;  
e) ekstrakcija ar selekt īviem šķīdinātājiem;  
f) process, kas ietver visas š īs darbības: apstr ādi ar koncentr ētu 
sērskābi, oleumu vai s ēra anhidr īdu, neitraliz ēšanu ar s ārmainiem 
reaģentiem, atkr āsošanu (balin āšana) un att īrīšanu ar dabisk ām 
aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivēto ogli vai boks ītu; 
g) polimeriz ācija; 
h) alkilēšana;  
ij) izomeriz ācija; 
k) tikai attiec ībā uz pozīcijā ex 2710 min ēto smago d īzeļdegvielu: ats ē­
rošana ar ūdeņradi, samazinot s ēra saturu apstr ādājamos izstr ādā­
jumos vismaz par 85 % (ASTM D 1266-59 T metode);  
l) tikai attiec ībā uz pozīcijas 2710 izstr ādājumiem deparafin ēšana ar 
jebkuru pa ņēmienu, iz ņemot filtr āciju; ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 69
 
m) tikai attiec ībā uz poz īcijā ex 2710 min ēto smago d īzeļdegvielu, 
apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bar spiedien ā un temperat ūrā, 
kas ir liel āka par 250  o C, izmantojot katalizatoru, kas nav ats ērošanas 
katalizators, ūdeņradim darbojoties k ā aktīvajam ķīmiskās reakcijas 
elementam. Poz īcijā ex 2710 min ēto smēreļļu turpmāka apstrāde ar 
ūdeņradi (piem ēram, hidroatt īrīšana vai atkr āsošana), konkr ēti, krāsas 
vai stabilit ātes uzlabošanai, tom ēr nepieder pie īpašiem procesiem;  
n) tikai attiec ībā uz pozīcijā ex 2710 min ēto šķidro kurin āmo atmosf ēras 
pārtvaice, ja maz āk nekā 30 % šo izstr ādājumu tilpuma p ārtvaicējas, 
ietverot zudumus, 300  o C temperat ūrā, izmantojot metodi ASTM 
D 86;  
o) tikai attiec ībā uz pozīcijā ex 2710 ietverto smago d īzeļdegvielu, 
izņemot gāzeļļas un šķidro kurin āmo, apstr āde ar augstfrekvences 
elektrisko izl ādi. 
p) tikai attiec ībā uz neapstr ādātiem izstr ādājumiem (iz ņemot vazel īnu, 
ozokerītu, lignītvasku vai k ūdras vasku, paraf īnu, kas p ēc svara satur 
mazāk nekā 0,75 % e ļļas) pozīcijā ex 2712, att īrīšana no e ļļas ar 
frakcionētu kristaliz āciju. 
7.3. Attiec ībā uz pozīcijas ex 2707, 2713 – 2715, ex 2901, ex 2902 un 
ex 3403 izstr ādājumiem vienk āršas darb ības, piem ēram, tīrīšana, dekan ­
tēšana, atsāļošana, ūdens atdal īšana, filtr ēšana, krāsošana, mar ķēšana, 
sēra iegūšana, sajaucot izstr ādājumus ar daž ādu sēra saturu, k ā arī 
jebkuru šo darb ību apvienojums vai l īdzīgas darb ības nenodrošina 
noteiktu izcelsmi.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 70
 
II PIELIKUMS  
SARAKSTS AR APSTR ĀDES VAI P ĀRSTRĀDES DARB ĪBĀM, KAS J ĀVEIC NENOTEIKTAS IZCELSMES 
IZEJVIEL ĀM, LAI RAŽOTAIS IZSTR ĀDĀJUMS VAR ĒTU IEGŪT NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU  
Nolīgums var neattiekties uz visiem šaj ā sarakstā minētajiem izstr ādājumiem. T āpēc jāapspriežas ar p ārējām Nolīguma 
pusēm. 
HS pozīcija Izstr ādājuma apraksts  Nenoteiktas izcelsmes materi ālu apstrāde vai pārstrāde, kas pieš ķir 
noteiktas izcelsmes statusu  
(1) (2)  (3) vai (4)  
1. nodaļa Dzīvi dzīvnieki  Visi 1. noda ļas dzīvnieki ir piln ībā 
iegūti 
2. nodaļa Gaļa un ēdami gaļas subprodukti  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 1. 
un 2. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
3. nodaļa Zivis un v ēžveidīgie, mīkstmieši 
un citi ūdens bezmugurkaulnieki  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 3. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
ex 4. noda ļa Piena p ārstrādes produkti; putnu 
olas; dab īgais medus; dz īvnieku 
izcelsmes p ārtikas produkti, kas 
citur nav min ēti vai iek ļauti 
izņemot:  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 4. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
0403  Pani ņas, rūgušpiens un kr ējums, 
jogurts, kef īrs un citi ferment ēti 
vai skābpiena produkti, ar ī iebie­
zināti vai ar cukura vai citu 
saldinātāju piedevu, vai aromati ­
zēti, vai ar aug ļiem, riekstiem 
vai kakao  Ražošana, kur ā: 
— visas izmantot ās 4. noda ļas 
izejvielas ir piln ībā iegūtas, 
— visa izmantot ā augļu sula 
(izņemot anan āsu, laima vai 
greipfrūta), kas min ēta 2009. 
pozīcijā, ir noteiktas izcelsmes, 
un 
— izmantoto 17. noda ļas izejvielu 
vērtība nepārsniedz 30 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 5. noda ļa Dzīvnieku izcelsmes produkti, 
kas nav citur min ēti vai iekļauti, 
izņemot:  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 5. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
ex 0502  M ājas cūku vai mežac ūku sari 
un spalva  Saru un spalvas mazg āšana, dezin ­
ficēšana, šķirošana un iztaisnošana  
6. nodaļa Veģetējoši koki un citi augi; 
sīpoli, saknes u. tml. augu 
daļas; griezti ziedi un dekorat īvi 
zaļumi Ražošana, kur ā: 
— visas izmantot ās 6. noda ļas 
izejvielas ir piln ībā iegūtas, un 
— visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 71
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
7. nodaļa Ēdami dārzeņi un atseviš ķas 
saknes un bumbu ļi Ražošana, kur ā visas izmantot ās 7. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
8. nodaļa Ēdami aug ļi un rieksti; citru ­
saugļu un melo ņu miza  Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie aug ļi un rieksti 
ir pilnībā iegūti, un 
— visu izmantoto 17. noda ļas 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 
30 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  
ex 9. noda ļa Kafija, t ēja, mate un garšvielas, 
izņemot:  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 9. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
0901  Kafija, grauzd ēta vai negrauz ­
dēta, ar kofe īnu vai bez kofe īna; 
kafijas pupi ņu čaumalas un 
apvalki; kafijas aizst ājēji ar 
kafijas saturu jebkur ā samērā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām 
0902  T ēja, arī aromatiz ēta Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām 
ex 0910  Garšvielu mais ījumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām 
10. nodaļa Graudaugu produkti  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
10. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
ex 11. noda ļa Miltr ūpniecības izstr ādājumi; 
iesals; cietes; inul īns; kviešu 
lipeklis, iz ņemot:  Ražošana, kur ā visi graudaugi, 
ēdamie d ārzeņi, saknes un 
bumbuļi, kas min ēti 0714. poz īcijā, 
vai augļi ir pilnībā iegūti 
ex 1106  Milti, rupja maluma milti un 
pulveris no kalt ētiem, izlob ītiem 
pākšu dārzeņiem, kas min ēti 
0713. poz īcijā 0708. poz īcijā minēto pākšu 
dārzeņu žāvēšana un malšana  
12. nodaļa Eļļas augu s ēklas un aug ļi; 
dažādi graudi, s ēklas un aug ļi; 
augi rūpnieciskām vajadz ībām 
un ārstniecības augi; salmi un 
rupjā barība Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
12. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
1301  Šellaka; dabiskie sve ķi, 
sveķainas vielas, gumijas sve ķi 
un oleosve ķi (piem ēram, 
balzami)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
1301. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
1302  Augu sulas un ekstrakti; pekt īni, 
pektināti un pekt āti; agars un citi 
no augu produktiem ieg ūti reci­
nātāji un biezin ātāji, arī 
modificēti: 
— no augu valsts produktiem 
iegūti recinātāji un biezin ā­
tāji, modific ēti Ražošana no nemodific ētiem reci ­
nātājiem un biezin ātājiem 
— citādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 72
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
14. nodaļa Augu materi āli pīšanai; augu 
valsts produkti, kas citur nav minēti
 Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
14. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
ex 15. noda ļa Dzīvnieku un augu tauki un 
eļļas un to š ķelšanās produkti; 
gatavi pārtikas tauki; dz īvnieku 
vai augu vaski, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
1501  C ūku tauki (ar ī kausēti tauki) un 
mājputnu tauki, iz ņemot 0209. 
vai 1503. poz īcijā minētos: 
— no kauliem vai atkritumiem 
iegūti tauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 0203., 0206. 
vai 0207. poz īcijā minētās izej­
vielas vai 0506. poz īcijā minētos 
kaulus  
— citādi Ražošana no c ūkgaļas vai cūkgaļas 
subproduktiem, kas min ēti 0203. 
vai 0206. poz īcijā, vai no m ājputnu 
gaļas vai m ājputnu ga ļas subpro ­
duktiem, kas min ēti 0207. poz īcijā 
1502  Liellopu, aitu vai kazu tauki, 
izņemot 1503. poz īcijā minētos 
— no kauliem un atkritumiem 
iegūti tauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 0201., 0202., 
0206. vai 0206. poz īcijā minētās 
izejvielas vai 0506. poz īcijā 
minētos kaulus  
— citādi Ražošana, kur ā visas izmantot ās 2. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
1504  Zivju vai j ūras zīdītāju tauki un 
eļļas un to frakcijas, rafin ētas vai 
nerafinētas, bet bez ķīmiskā 
sastāva izmaiņām: 
— cietās frakcijas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā citām 1504. 
pozīcijas izejviel ām 
— citādi Ražošana, kur ā visas izmantot ās 2. 
un 3. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 73
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 1505  Rafin ēts lanolīns Ražošana no nep ārstrādātiem 
vilnas taukiem, kas min ēti 1505. 
pozīcijā 
1506  Cit ādi dzīvnieku tauki un e ļļas 
un to frakcijas, rafin ētas vai 
nerafinētas, bet bez ķīmiskā 
sastāva izmaiņām: 
— cietās frakcijas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā citām 1506. 
pozīcijas izejviel ām 
— citādi Ražošana, kur ā visas izmantot ās 2. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā iegūtas 
1507 līdz 
1515  Augu eļļas un to frakcijas:  
— sojas, zemes riekstu, palmu, 
kopras, palmu kodolu, 
babasū, tungas koka e ļļa un 
oitisiku e ļļa, miršu vasks un 
sumahu (Jap ānas) vasks, 
jojobas e ļļas frakcijas un 
eļļas tehnisk ām vai rūpnieci­
skām vajadz ībām, izņemot 
pārtikas produktu ražošanu  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
— cietās frakcijas, iz ņemot 
jojobas e ļļas cietās frakcijas  Ražošana no cit ām 1507. l īdz 
1515. poz īcijas izejviel ām 
— citādi Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
augu izcelsmes izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
1516  Dz īvnieku vai augu tauki un 
eļļas un to frakcijas, kas ir 
pilnībā vai daļēji hidrogen ētas, 
esterificētas, pāresterificētas vai 
elaidinētas, rafin ētas vai nerafi ­
nētas, bet tālāk neapstr ādātas Ražošana, kur ā: 
— visas izmantot ās 2. noda ļas 
izejvielas ir piln ībā iegūtas, un 
— visas izmantot ās augu izej ­
vielas ir piln ībā iegūtas. 
Tomēr var izmantot 1507., 
1508., 1511. un 1513. poz ī­
cijas izejvielas  
1517  Margar īns; pārtikas mais ījumi 
vai pārstrādes produkti, kuri 
iegūti no dz īvnieku vai augu 
taukiem vai e ļļām, vai daž ādu 
šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai 
eļļu frakcijām, kas nav p ārtikas 
tauki un e ļļas vai to frakcijas, 
kuras iek ļautas 1516. poz īcijā Ražošana, kur ā: 
— visas izmantot ās 2. un 4. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas, un 
— visas izmantot ās augu izej ­
vielas ir piln ībā iegūtas. 
Tomēr var izmantot 1507., 
1508., 1511. un 1513. poz ī­
cijas izejvielas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 74
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
16. nodaļa Gaļas, zivju un v ēžveidīgo, 
mīkstmiešu vai citu ūdens 
bezmugurkaulnieku izstr ādājumi Ražošana: 
— no 1. noda ļas dzīvniekiem, un/ 
vai 
— kurā visas izmantot ās 3. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
ex 17. noda ļa Cukurs un cukura konditorejas 
izstrādājumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 1701  Cukurniedru vai cukurbiešu 
cukurs un ķīmiski tīra saharoze 
cietā veidā ar aromatiz ētāju vai 
krāsvielas piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
1702  Cit ādi cukuri, ieskaitot ķīmiski 
tīru laktozi, maltozi, glikozi un 
fruktozi, ciet ā veidā; cukura 
sīrupi bez aromatiz ētāju vai 
krāsvielu piedev ām; mākslīgais 
medus, ar ī maisījumā ar dabisko 
medu; grauzd ēts cukurs:  
— ķīmiski tīra maltoze un 
fruktoze  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā citām 1702. 
pozīcijas izejviel ām 
— citādi cukuri ciet ā veidā ar 
aromatizētāju vai kr āsvielas 
piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
— citādi Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
izejvielas ir noteiktas izcelsmes  
ex 1703  Melase, kas ieg ūta, ekstrah ējot 
vai rafinējot cukuru, ar aromati ­
zētāju vai krāsvielas piedevu  Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
1704  Cukura konditorejas izstr ādājumi 
(ieskaitot balto šokol ādi), bez 
kakao piedevas  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 75
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
18. nodaļa Kakao un kakao izstr ādājumi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
1901  Iesala ekstrakts; p ārtikas izstr ā­
dājumi no miltiem, putraimiem, 
rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai piln īgi attaukot ā vielā 
satur maz āk par 40 % no svara 
kakao un kas nav min ēti vai 
iekļauti citur; p ārtikas izstr ādā­
jumi no 0401.–0404. poz īcijas 
precēm, kas nesatur kakao vai 
pilnīgi attaukot ā vielā satur 
mazāk par 5 % no svara kakao 
un kas nav min ēti vai iek ļauti 
citur
 
— iesala ekstrakts  Ražošana no 10. noda ļas grau­
daugu produktiem  
— citādi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
1902  M īklas (pastas) izstr ādājumi, arī 
termiski apstr ādāti vai ar pild ī­
jumu (ga ļu vai citiem produk ­
tiem) vai cit ādi sagatavoti, k ā 
spageti, makaroni, n ūdeles, skai ­
diņas, klimpas, pelme ņi, pildīti 
makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots:
 
— kura sast āvā ir 20 % vai 
mazāk no svara ga ļas, gaļas 
subproduktu, zivju, v ēžvei­
dīgo vai m īkstmiešu  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
graudaugu produkti un to atvasin ā­
jumi (izņemot cietos kviešus un to 
atvasinājumus) ir piln ībā iegūti ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 76
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— kura sast āvā ir 20 % vai 
vairāk gaļas, gaļas subpro ­
duktu, zivju, v ēžveidīgo vai 
mīkstmiešu  Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie graudaugu 
produkti un to atvasin ājumi 
(izņemot cietos kviešus un to 
atvasinājumus) ir piln ībā 
iegūti, un 
— visas izmantot ās 2. un 3. 
nodaļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
1903  Tapioka un t ās aizstājēji, kas 
pagatavoti no cietes p ārslu, 
graudu, putraimu, atsiju vai 
tamlīdzīgās veidā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 1108. poz īcijā 
minēto kartupe ļu cieti  
1904  Gatavi p ārtikas produkti, kas 
iegūti, uzpūšot vai apgrauzd ējot 
graudus vai graudaugu 
produktus (piem ēram, kukur ūzas 
pārslas); graudaugu produkti 
(izņemot kukur ūzu) graudu vai 
pārslu veid ā vai citādi apstrā­
dātos graudos (iz ņemot miltus, 
putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstr ā­
dāti vai cit ādi sagatavoti, kas 
nav citur min ēti un iekļauti
 Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot 1806. poz ī­
cijas izejvielas, 
— kurā visi izmantotie graudaugi 
un milti (iz ņemot cietos 
kviešus un  Zea indurata  kuku­
rūzu, un to atvasin ājumus) ir 
pilnībā iegūti, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
1905  Maize, m īklas izstr ādājumi, 
kūkas, cepumi un citi maizes 
un konditorejas izstr ādājumi ar 
kakao piedevu vai bez t ās; diev­
maizītes, obl ātas farm ācijai, 
zīmogvafeles, r īspapīrs un taml ī­
dzīgi produkti  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 11. noda ļas 
izejvielas  
ex 20. noda ļa Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu 
augu daļu izstrādājumi, izņemot:  Ražošana, kur ā visi izmantotie 
augļi, rieksti vai d ārzeņi ir pilnībā 
iegūti 
ex 2001  Jamss, bat ātes un taml īdzīgas 
augu ēdamās daļas, kas satur 
5 % vai vair āk cietes un ir saga ­
tavotas vai konserv ētas ar eti ķi 
vai etiķskābi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 2004 un 
ex 2005  Bez etiķa vai etiķskābes sagata ­
voti vai konserv ēti kartupe ļi 
miltu, rupja maluma miltu vai 
pārslu veidā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 77
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
2006  D ārzeņi, augļi, rieksti, aug ļu 
mizas un cit ādas augu da ļas, 
konservētas cukur ā (žāvētas, 
iecukurotas vai glaz ētas) Ražošana, kur ā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
2007  Džemi, aug ļu želejas, marme ­
lādes, augļu vai riekstu bieze ņi 
un augļu vai riekstu pastas, 
termiski apstr ādātas, ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai 
bez tās Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
ex 2008  — rieksti bez cukura vai spirta 
piedevas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes 0801., 0802. un 1202. l īdz 1207. poz īcijas 
riekstu un e ļļas augu s ēklu vērtība 
pārsniedz 60 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas
 
— zemesriekstu sviests; mais ī­
jumi, kuru pamat ā ir grau­
daugi; palmu kodoli; 
kukurūza Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
— citādi saldēti, bez cukura 
piedevas, iz ņemot aug ļus 
un riekstus, kas pagatavoti, 
netvaicējot vai nev ārot ūdenī Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
2009  Aug ļu sulas (taj ā skaitā vīnogu 
misa) un d ārzeņu sulas, nerau ­
dzētas un bez spirta piedevas, 
arī ar cukura vai cita saldin ātāja 
piedevu  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
ex 21. noda ļa Dažādi pārtikas izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
2101  Kafijas, t ējas vai mates ekstrakti, 
esences un koncentr āti un izstr ā­
dājumi uz to b āzes vai uz 
kafijas, t ējas vai mates b āzes; 
grauzdēti cigoriņi un citi grauz ­
dēti kafijas aizst ājēji un to 
ekstrakti, esences un koncentr āti Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visi izmantotie cigori ņi ir 
pilnībā iegūti ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 78
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
2103  Gatavas m ērces un produkti to 
gatavošanai; garšvielu mais ījumi 
un pikanto garšvielu mais ījumi; 
sinepju pulveris un gatavas 
sinepes:  
— gatavas m ērces un produkti 
to gatavošanai; garšvielu un pikanto garšvielu mais ījumi
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
sinepju miltus vai rupja maluma 
miltus, vai gatavas sinepes  
— sinepju milti un rupja 
maluma milti, un gatavas 
sinepes  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām 
ex 2104  Gatavas zupas un buljoni, izstr ā­
dājumi to pagatavošanai  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 2002. l īdz 
2005. poz īcijas sagatavotus vai 
konservētus dārzeņus 
2106  P ārtikas izstr ādājumi, kas nav 
minēti vai iek ļauti citur  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
ex 22. noda ļa Dzērieni, alkoholiskie š ķidrumi 
un etiķis, izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visas v īnogas vai no 
vīnogām atvasin ātās izejvielas 
ir pilnībā iegūtas 
2202  Ūdens, ieskaitot miner ālūdeņus 
un gāzētos ūdeņus, ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai 
aromatizēts, un citi bezalkoholi ­
skie dzērieni, izņemot aug ļu vai 
dārzeņu sulas, kas iek ļautas 
2009. poz īcijā Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto 17. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas, un 
— kurā visa izmantot ā augļu sula 
(izņemot anan āsu, laima un 
greipfrūtu) ir ar noteiktu 
izcelsmi  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 79
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
2207  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta 
tilpumkoncentr āciju 80 tilp. % 
vai vairāk; etilspirts un citi 
jebkāda stipruma spirti, 
denaturēti: Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot 2207. vai 
2208. poz īcijas izejvielas, un 
— kurā visas izmantot ās vīnogas 
vai no v īnogām atvasin ātās 
izejvielas ir piln ībā iegūtas, 
vai, ja visas citas izmantot ās 
izejvielas ir noteiktas 
izcelsmes, tad l īdz 5 tilp. % 
var izmantot araku  
2208  Nedenatur ēts etilspirts, kura 
spirta tilpumkoncentr ācija ir 
mazāk nekā 80 tilp. %; stiprie 
alkoholiskie dz ērieni, liķieri un 
citi alkoholiski dz ērieni:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot 2207. vai 
2208. poz īcijas izejvielas, un 
— kurā visas izmantot ās vīnogas 
vai no v īnogām atvasin ātās 
izejvielas ir piln ībā iegūtas, 
vai, ja visas citas izmantot ās 
izejvielas ir noteiktas 
izcelsmes, tad l īdz 5 tilp. % 
var izmantot araku  
ex 23. noda ļa Pārtikas rūpniecības atlikumi un 
atkritumi; gatava lopbar ība, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 2301  Va ļu milti, rupja maluma va ļu 
milti; zivju vai v ēžveidīgo, 
mīkstmiešu vai citu ūdens 
bezmugurkaulnieku milti, rupja maluma milti un granulas, kas nederīgas lietošanai p ārtikā
 Ražošana, kur ā visas izmantot ās 2. 
un 3. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
ex 2303  Kukur ūzas cietes ražošanas atli ­
kumi (iz ņemot koncentr ētus 
graudu m ērcēšanas šķidrumus), 
kuros prote īnu saturs sausn ā 
vairāk par 40 % no svara  Ražošana, kur ā visa izmantot ā 
kukurūza ir piln ībā iegūta 
ex 2306  E ļļas rauši un cit ādi olīveļļas 
ekstrakcijas cietie atlikumi, 
kuros olīveļļas saturs p ārsniedz 
3 % Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
olīvas ir piln ībā iegūtas 
2309  Izstr ādājumi, kas izmantojami 
dzīvnieku bar ībai Ražošana, kur ā: 
— visi izmantotie graudaugu 
produkti, cukurs vai melase, gaļa vai piens ir noteiktas 
izcelsmes, un 
— visas izmantot ās 3. noda ļas 
izejvielas ir piln ībā iegūtas
 ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 80
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 24. noda ļa Tabaka un tabakas r ūpnieciski 
aizstājēji, izņemot:  Ražošana, kur ā visas izmantot ās 
24. noda ļas izejvielas ir piln ībā 
iegūtas 
2402  Cig āri, Manilas cig āri, cigarilli 
un cigaretes no tabakas vai no tabakas aizst ājējiem
 Ražošana, kur ā vismaz 70 % no 
svara izmanto 2401. poz īcijā 
minēto neapstr ādāto tabaku vai 
tabakas atkritumus ar noteiktu 
izcelsmi  
ex 2403  Sm ēķējamā tabaka  Ražošana, kur ā vismaz 70 % no 
svara izmanto 2401. poz īcijā 
minēto neapstr ādāto tabaku vai 
tabakas atkritumus ar noteiktu izcelsmi
 
ex 25. noda ļa Sāls; sērs; zemes un akmens; 
apmešanas materi āli, kaļķi un 
cements, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 2504  Att īrīts un malts dabiskais kris ­
tāliskais graf īts ar bag ātinātu 
oglekļa saturu  Neattīrīta kristāliskā grafīta oglekļa 
satura bag ātināšana, attīrīšana un 
malšana  
ex 2515  Marmors, tikai saz āģēts vai 
citādi sadal īts taisnst ūrveida 
(ieskaitot kvadr ātveida) blokos 
vai plātnēs, ne biez āks par 
25 cm  Marmora (pat jau saz āģēta), kura 
biezums p ārsniedz 25 cm, saz āģē­  
šana vai sadal īšana citā veidā 
ex 2516  Gran īts, porfīrs, bazalts, smilšak ­
mens un cit ādi akmeņi piemi­
nekļiem vai b ūvniecībai, ko 
sazāģēti vai nesaz āģēti citādi 
sadalīti taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadrātveida) blokos vai pl ātnēs, 
kas nav biez āks par 25 cm  Akmeņu (pat jau saz āģētu), kuru 
biezums p ārsniedz 25 cm, saz āģē­  
šana vai sadal īšana citā veidā 
ex 2518  Kalcin ēts dolomīts Nekalcin ēta dolom īta kalcin ēšana 
(karsēšana)  
ex 2519  Drupin āts dabīgais magnija 
karbonāts (magnez īts) hermētiski 
noslēgtos konteineros un 
magnija oks īds, ar vai bez 
piemaisījumiem, un citi 
(piemēram, kaus ētais magn ēzijs 
vai pārdedzinātais (aglomer ētais) 
magnēzijs) Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
dabīgo magnija karbon ātu 
(magnezītu) 
ex 2520  Ģipsis, īpaši sagatavots 
zobārstniecībai Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 2524  Dabisk ās azbesta š ķiedras  Ražošana no azbesta koncentr āta ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 81
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2525  Vizlas pulveris  Vizlas vai vizlas atkritumu malšana  
ex 2530  Kr āszemes, kalcin ētas vai 
pulverizētas Krāszemju kalcin ēšana vai malšana  
26. nodaļa Rūdas, sārņi un pelni  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 27. noda ļa Miner ālais kurin āmais, miner ā­
leļļas un to p ārtvaices produkti; 
bitumenvielas; miner ālvaski, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 2707  E ļļas, kurās aromātisko sast āv­
daļu svars p ārsniedz nearom ā­
tisko sast āvdaļu svaru, analo ģi­
skas miner āleļļām, kas ieg ūtas 
akmeņogļu darvas augsttempera ­
tūras pārtvaices rezult ātā, no 
kura tilpuma vair āk par 65 % 
destilē 250  o C (to skait ā naftas 
spirtu un benzola mais ījumi) 
izmantošanai k ā motoru 
degvielu un apkurei  Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  1 ) 
vai Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.
 
ex 2709  Naftas e ļļa, kas ieg ūta no 
bitumenminer āliem Destruktīva bitumenminer ālu 
destilācija 
2710  Naftas e ļļas un no bitumenmine ­
rāliem ieg ūtas eļļas, izņemot 
neapstrādātas eļļas; citur nemi ­
nēti vai neiek ļauti pārstrādes 
produkti, kas satur 70 % no 
svara vai vair āk naftas e ļļas vai 
no bitumenminer āliem ieg ūtas 
eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes 
produktu pamatsast āvdaļas; eļļas 
atkritumi  Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  2 ) 
vai Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.
 
2711  Naftas g āzes un cit ādi gāzveida 
ogļūdeņraži Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  2 ) 
vai 
Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 82
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
2712  Vazel īns; parafīna vasks, mikro ­
kristāliskais naftas vasks, og ļu 
putekļu vasks, ozoker īts, lignīt­
vasks, kūdras vasks, cit ādi mine­
rālvaski un taml īdzīgi produkti, 
kas iegūti sintēzē vai citos 
procesos, iekr āsoti vai nekr āsoti Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  2 ) 
vai Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.
 
2713  Naftas kokss, naftas bitumens un 
citādas naftas e ļļu vai no bitu ­
menmateri āliem ieg ūtu eļļu 
pārstrādes atlikumi  Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  1 ) 
vai Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.
 
2714  Dabiskais bitums un asfalts; 
bitumena vai naftas sl āneklis un 
darvas smiltis; asfalt īti un asfalta 
ieži Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  1 ) 
vai 
Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.  
2715  Bitumena mais ījumi uz dabisk ā 
asfalta, dabisk ā bituma, naftas 
bitumena, miner āldarvu vai 
minerāldarvu pi ķa bāzes 
(piemēram, bitumena mastikas, 
asfalta/bitumena lakas)  Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  1 ) 
vai 
Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 83
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 28. noda ļa neorganisk ās ķīmijas produkti; 
dārgmetālu, retzemju met ālu, 
radioaktīvo elementu vai izotopu 
organiskie vai neorganiskie savienojumi, iz ņemot:
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas.  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2805  “Mischmetall”  Ražošana, kur ā izmanto elektrol īzi 
vai termisku apstr ādi un kur ā visu 
izmantoto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 50 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
ex 2811  S ēra trioksīds Ražošana no s ēra dioksīda Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2833  Alum īnija sulfāts Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 2840  N ātrija perbor āts Ražošana no din ātrija tetrabor āta 
pentahidr āta Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2852  Iekš ējo ēteru dzīvsudraba savie ­
nojumi un to halog ēn-, sulfo-, 
nitro- vai nitrozoatvasin ājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām. Tomēr visu izmantoto 
2909. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
Nukleīnskābju un to s āļu dzīvsu­
draba savienojumi, ķīmiski defi ­
nēti vai nedefin ēti; citādi hetero­
cikliskie savienojumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām. Tomēr visu izmantoto 
2852., 2932., 2933. un 2934. poz ī­
cijas izejvielu v ērtība nepārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 29. noda ļa Organiskie ķīmiskie savieno ­
jumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas.  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 84
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 2901  Acikliskie og ļūdeņraži, kurus 
lieto ener ģijai vai k ā kurināmo Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  1 ) 
vai 
Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.  
ex 2902  Cikl āni un cikl ēni (kas nav 
azulēni), benzols, toluols, ksiloli, 
kurus izmanto ener ģijai vai k ā 
kurināmo Attīrīšanas darb ības un/vai viens 
vai vairāki specifiski procesi (  1 ) 
vai 
Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas.  
ex 2905  Š īs pozīcijas spirtu un etilspirta 
metālu alkohol āti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
2905. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
šīs pozīcijas met ālu alkohol ātus 
var izmantot, ja to kop ējā vērtība 
nepārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
2915  Pies ātinātas aciklisk ās monokar ­
bonskābes un to anhidr īdi, halo­
genīdi, peroks īdi un peroksi ­
skābes; šo savienojumu haloge ­
nētie, sulfur ētie, nitrētie vai 
nitrozētie atvasin ājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām. Tomēr visu izmantoto 
2915. un 2916. poz īcijas izejvielu 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2932  — cikliskie ēteri un to haloge ­
nētie, sulfur ētie, nitridētie un 
nitrozētie atvasin ājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām. Tomēr visu izmantoto 
2909. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— cikliskie acet āti un cikliskie 
pusacetāti, kā arī to haloge ­
nētie, sulfētie, nitrid ētie un 
nitrozētie atvasin ājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 85
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
2933  Heterocikliskie savienojumi, kas 
satur tikai sl āpekļa heteroa ­
tomu(-us)  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām. Tomēr visu izmantoto 
2932. un 2933. poz īcijas izejvielu 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
2934  Nukle īnskābes un to s āļi, arī ar 
nenoteiktu ķīmisko sast āvu; 
citādi heterocikliskie 
savienojumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām. Tomēr visu izmantoto 
2932., 2933. un 2934. poz īcijas 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 20 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 2939  Mago ņu stiebru koncentr āti, 
kuru svars satur ne maz āk kā 
50 % alkalo īdu Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 30. noda ļa Farmaceitiskie produkti, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas.  
3002  Cilv ēka asinis; dz īvnieku asinis, 
kas sagatavotas ārstniecības, 
profilakses vai diagnostikas vajadzībām; imūnserumi un 
citādas asins frakcijas un modi ­
ficēti imūnpreparāti, kuri ir vai 
nav ieg ūti biotehnolo ģiskos 
procesos; vakc īnas, toks īni, 
mikroorganismu kult ūras 
(izņemot raugus) un taml īdzīgi 
produkti:
 
— Izstrādājumi, kas sast āv no 
divām vai vair ākām sastāv­
daļām, kas sajauktas ārstnie­
cības vai profilakses vaja ­
dzībām, vai nejaukti izstr ā­
dājumi tām pašām vaja­
dzībām, kas safas ēti nomē­
rītās devās vai iepakoti 
mazumtirdzniec ībai Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3002. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
var izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to kop ējā 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
— citādi ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 86
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— — cilv ēka asinis  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3002. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
var izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to kop ējā 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
— — dz īvnieku asinis, kas 
sagatavotas terapijas vai 
profilakses vajadz ībām Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3002. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
var izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to kop ējā 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
— — asins frakcijas, citas 
nekā imūnserumi, hemo ­
globīns, asins globul īni 
un seruma globul īni Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3002. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
var izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to kop ējā 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
— — hemoglob īns, asins 
globulīni un seruma 
globulīni Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3002. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
var izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to kop ējā 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
— — cit ādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3002. poz īcijas izejviel ām. Tomēr 
var izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to kop ējā 
vērtība nepārsniedz 20 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
3003 un 
3004  Medikamenti (iz ņemot 3002., 
3005. vai 3006. poz īcijā 
minētos): ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 87
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— iegūti no 2941. poz īcijā 
minētā amikacīna Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr 3003. un 
3004. poz īcijas izejvielas var 
izmantot, ja to kop ējā vērtība ne­
pārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
— citādi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr 3003. un 
3004. poz īcijas izejvielas var 
izmantot, ja to kop ējā vērtība 
nepārsniedz 20 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 3006  — farmaceitiskie atkritumi, kas 
precizēti šīs nodaļas 4.k) 
piezīmē Saglabā izstrādājuma izcelsmi t ā 
sākotnējā klasifikācijā 
— sterilas ķirurģijā un zobārst­
niecībā izmantojam ās adhē­
zijas barjeras, absorb ējamas 
un neabsorb ējamas:  
— izgatavotas no plastmasas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— izgatavotas no auduma  Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskās štāpeļšķiedras, 
nekārstas, neķemmētas vai cit ādi 
nesagatavotas v ērpšanai, 
vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
— ierīces, kas paredz ētas 
stomas šķidruma iev ākšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 88
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 31. noda ļa Mēslošanas l īdzekļi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3105  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslo­ 
šanas līdzekļi, kas satur divus 
vai trīs barojošus elementus: 
slāpekli, fosforu un k āliju; citādi 
mēslošanas l īdzekļi; šajā nodaļā 
minētās preces tablet ēs vai 
tamlīdzīgās formās vai iepako ­
jumos, kuru bruto svars nep ār­
sniedz 10 kg, iz ņemot: 
— nātrija nitrātu, 
— kalcija ci ānamīdu, 
— kālija sulfātu, 
— magnija k ālija sulfātu Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var 
izmantot paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielas, ja to 
kopējā vērtība nepārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 32. noda ļa Miecvielu vai kr āsvielu 
ekstrakti; tan īni un to atvasin ā­
jumi; pigmenti un citas krāsvielas; kr āsas un lakas; 
špakteļtepes, tepes un citas 
mastikas; tintes, iz ņemot:
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3201  Tan īni un to s āļi, ēteri, esteri un 
citādi atvasin ājumi Ražošana no augu izcelsmes tan īnu 
ekstraktiem  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3205  Lakas; uz to b āzes izgatavotie 
preparāti, kas min ēti šīs nodaļas 
3. piezīmē ( 4 ) Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 3203., 3204. 
un 3205. poz īcijas izejvielas. 
Tomēr var izmantot 3205. poz īcijas 
izejvielas, ja to kop ējā vērtība ne­
pārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 89
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 33. noda ļa Ēteriskās eļļas un rezino īdi; 
parfimērijas, kosm ētikas un 
ķermeņa kopšanas l īdzekļi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3301  Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai 
neatbrīvotas no terp ēniem), 
ieskaitot konkr ēteļļas un absol ū­
teļļas; rezino īdi; ekstrah ēti oleo­
sveķi; ēterisko e ļļu koncentr āti 
taukos, negaistoš ās eļļās, vaskos 
un tamlīdzīgās vielās, kas ieg ūti 
ar tvaiku absorb ēšanu vai mace ­
rāciju; terp ēnu blakusprodukti, 
kas radušies, atbr īvojot ēteriskās 
eļļas no terp ēniem; ēterisko eļļu 
ūdens destil āti un ūdens šķīdumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā šajā pozīcijā 
iekļautām citas “grupas” (  5 ) izej­
vielām. Tomēr var izmantot paša 
izstrādājuma grupas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 34. noda ļa Ziepes, virsmakt īvās organisk ās 
vielas, mazg āšanas līdzekļi, eļļo­ 
šanas līdzekļi, mākslīgie vaski, 
gatavie vaski, spodrin āšanas vai 
tīrīšanas līdzekļi, sveces un 
tamlīdzīgi izstrādājumi, veido ­ 
šanas pastas, zobtehnikas vaski 
un izstrādājumi zob ārstniecībai 
uz ģipša bāzes, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3403  E ļļošanas līdzekļi, kas satur l īdz 
70 % vai maz āk naftas e ļļas vai 
eļļas, kuras ieg ūtas no 
bitumenminer āliem Attīrīšanas un/vai viens vai vair āki 
specifiski procesi (  1 ) 
vai 
Citas darb ības, kurās visas izman ­
totās izejvielas ir klasific ētas pozī­
cijā, kas nav paša izstr ādājuma 
pozīcija. Tom ēr var izmantot paša 
izstrādājuma poz īcijas izejvielas, ja 
to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3404  M ākslīgie un gatavie vaski:  
— uz paraf īna, naftas vasku, no 
bitumena miner āliem iegūto 
vasku bāzes, ogļu putekļu 
vasks vai zv īņparafīns Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 50 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 90
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— citādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot: 
— hidrogeniz ētas eļļas, kam ir 
1516. poz īcijā minēto vasku 
īpašības, 
— tauksk ābes ar nenoteiktu 
ķīmisko sast āvu vai r ūpnieci­
skie taukspirti, kam ir 3823. pozīcijā minēto vasku īpašības, 
un 
— 3404. poz īcijas izejvielas 
Tomēr minētās izejvielas var 
izmantot, ja to kop ējā vērtība ne­
pārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 35. noda ļa Olbaltumvielas; modific ētas 
cietes; līmes; fermenti, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3505  Dekstr īni un citādas modific ētās 
cietes (piem ēram, želatiniz ētas 
vai esterific ētas cietes); l īmes 
uz cietes, dekstr īnu vai cit ādas 
modificētas cietes b āzes: 
— cietes ēteri un esteri  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3505. poz īcijas izejviel ām Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 1108. poz īcijas 
izejvielas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3507  Gatavi fermenti, kas citur nav 
minēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 91
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
36. nodaļa Sprāgstvielas; pirotehnikas 
izstrādājumi; sērkociņi; pirofori 
sakausējumi; daži degmais ījumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 37. noda ļa Fotopreces un kinopreces, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3701  Neekspon ētas gaismjut īgas 
plakanās fotoplates un fotofilmas 
no jebkuriem materi āliem, 
izņemot pap īru, kartonu vai 
tekstilmateri ālu; neekspon ētās 
gaismjutīgas plakan ās filmas 
momentfotogr āfijai, iepakotas 
vai neiepakotas:  
— iesaiņotas neekspon ētas 
gaismjutīgas filmas kr āsu 
momentfotogr āfijai Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 3701. un 
3702. poz īcijas izejvielas. Tom ēr 
var izmantot 3702. poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 3701. un 
3702. poz īcijas izejvielas. Tom ēr 
var izmantot 3701. un 3702. poz ī­
cijas izejvielas, ja to kop ējā vērtība 
nepārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3702  Gaismjut īgas neekspon ētas foto­
filmas ru ļļos no jebkura mate ­
riāla, izņemot pap īru, kartonu 
un tekstilmateri ālu; gaismjut īgas 
neekspon ētas filmas momentfo ­
togrāfijai ruļļos Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 3701. un 
3702. poz īcijas izejvielas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 92
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
3704  Fotoplates, fotofilmas, fotopa ­
pīrs, kartons un tekstilmateri āli, 
eksponēti, bet neatt īstīti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 3701. l īdz 
3704. poz īcijas izejvielas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 38. noda ļa Dažādi ķīmiskie izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3801  — kolo īdais graf īts eļļas 
suspensijā un puskolo īdais 
grafīts; oglekļa pastas elek ­
trodiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— grafīta pasta, kur ā ir vairāk 
nekā 30 % no svara graf īta 
maisījuma ar miner āleļļām Ražošana, kur ā visu izmantoto 
3403. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3803  Rafin ēta taleļļa Neapstr ādātas taleļļas rafinēšana Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3805  Att īrīti sulfātterpentīna spirti  Sulf ātterpentīna jēlspirtu att īrīšana 
ar destilāciju vai rafin ēšanu Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3806  Esteru sve ķi Ražošana no sve ķus saturoš ām 
skābēm Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3807  Koka darva (koka darvas pi ķis) Koka darvas destil ācija Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 93
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
3808  Insektic īdi, rodentic īdi, fungi ­
cīdi, herbic īdi, pretd īgšanas lī­
dzekļi un augšanas regulatori, 
dezinficējošie līdzekļi un taml ī­
dzīgi produkti, iepakojum ā vai 
safasēti pārdošanai mazumtirdz ­
niecībā vai prepar ātu un izstr ā­
dājumu veid ā (piemēram, ar 
sēru apstrādātas lentes, daktis, 
sveces un mušpap īrs) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3809  Virsmas apstr ādes vielas, kr āsu 
nesēji krāsošanas pa ātrināšanai 
vai krāsu nostiprin āšanai un 
citādi izstrādājumi un prepar āti 
(piemēram, apret ūras un kodin ā­
tāji), kas izmantojami tekstilr ūp­
niecībā, papīra, ādas rūpniecībā 
vai tamlīdzīgās nozarēs un kas 
citur nav min ēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3810  Met āla virsmu kodin āšanas 
preparāti; kušņi un citi pal īgpre­
parāti mīkstlodēšanai, cietlod ē­ 
šanai un metin āšanai; pastas un 
pulveri m īkstlodēšanai, cietlod ē­ 
šanai un metin āšanai, kuri sast āv 
no metāla un citiem materi āliem; 
preparāti, ko izmanto k ā 
serdeņus vai p ārklājumus meti ­
nāšanas elektrodiem vai stie ņiem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3811  Gatavi antidetonatori, oksid ā­
cijas inhibitori, p ārsveķošanās 
inhibitori, biezin ātāji, pretkoro ­
zijas līdzekļi un citādas gatav ās 
piedevas miner āleļļām (ieskaitot 
benzīnu) vai citiem š ķidrumiem, 
ko izmanto t ādām pašām vaja­
dzībām kā minerāleļļas: 
— gatavas piedevas sm ēreļļai, 
kas satur naftas e ļļas vai no 
bitumenminer āliem ieg ūtas 
eļļas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
3811. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 94
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— citādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3812  Gatavi kau čuka vulkaniz ācijas 
paātrinātāji; kaučuka vai plast ­
masas plastific ēšanas savieno ­
jumi, kas citur nav min ēti un 
iekļauti; antioksidanti un citi 
kaučuka un plastmasas stabiliz ē­ 
šanas savienojumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3813  Ugunsdz ēšamo apar ātu maisī­
jumi un l ādiņi; uzpildīti uguns­
dzēšamie apar āti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3814  Jaukti organiskie š ķīdinātāji un 
atšķaidītāji, kas citur nav min ēti 
un iekļauti; gatavi sast āvi krāsu 
un laku no ņemšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3818  Le ģēti ķīmiskie elementi, kurus 
izmanto elektronik ā, disku, 
plātņu vai taml īdzīgās formās; 
leģēti ķīmiskie savienojumi, 
kurus izmanto elektronik ā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3819  Bremžu š ķidrumi un cit ādi 
gatavie šķidrumi hidrauliskajiem 
pārvadiem, kas nesaturvai satur 
mazāk par 70 % no kop ējās 
masas naftas e ļļas vai e ļļas, 
kuras ieg ūtasno 
bitumenminer āliem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3820  Gatavi pretaizsalšanas l īdzekļi 
un atkaus ēšanas šķidrumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 3821  Gatavas barotnes mikroorga ­
nismu (taj ā skaitā vīrusu un 
tamlīdzīgu) vai augu, cilv ēku 
vai dzīvnieku š ūnu audzēšanai 
(attīstīšanai un uztur ēšanai)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 95
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
3822  Diagnostikas vai laboratorijas 
reaģenti uz pamatnes un gatavie 
diagnostikas vai laboratorijas 
reaģenti uz pamatnes vai bez 
tās, izņemot tos, kas iek ļauti 
3002. vai 3006. poz īcijā; sertifi­
cēti standarta materi āli Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3823  R ūpnieciskās vienvērtīgās tauk­
skābes; rafin ējot iegūtas skābās 
eļļas; rūpnieciskie alif ātiskie 
spirti:  
— rūpnieciskās vienv ērtīgās 
taukskābes, rafin ējot iegūtās 
skābās eļļas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
— rūpnieciskie alif ātiskie spirti  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
3823. poz īcijas izejviel ām 
3824  Lietošanai gatavas saistvielas 
lietņu veidnēm un serde ņiem; 
ķīmijas vai saskarnozaru r ūpnie­
cības ķīmiskie produkti un 
preparāti (arī produkti un prepa ­
rāti, kas satur dab īgu produktu 
maisījumus), kas nav min ēti vai 
iekļauti citur:  
šādi šīs pozīcijas izstr ādājumi: 
— — gatavas saistvielas liet ņu 
veidnēm vai serde ņiem 
uz dabisko sve ķu pamata 
— — naft ēnskābes, to ūdenī 
nešķīstošie sāļi un to 
esteri 
— — sorb īts, izņemot 2905. 
pozīcijā minēto 
— — Naftas sulfon āti, izņemot 
sārmu met ālu, amonija 
vai etanolam īnu naftas 
sulfonātus; tiofen ētas 
sulfonskābes no e ļļām, 
kas iegūtas no bitumen ­
minerāliem, un to s āļi 
— — jonu apmai ņas sveķi 
— — vakuumlampu g āzu 
absorbētāji Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 96
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— — sārmains dzelzs oks īds 
gāzu attīrīšanai 
— — amonjaka š ķīdums 
ūdenī un izlietotais 
oksīds, kas ieg ūts 
akmeņogļu gāzes attī­
rīšanas proces ā 
— — naft ēnsulfoskābes, to 
ūdenī nešķīstošie sāļi 
un to esteri 
— — sīveļļa un kaulu e ļļa 
— — sāļu maisījumi, kam ir 
dažādi anjoni 
— — kop ējošās pastas uz 
želatīna bāzes, uz 
papīra vai tekstila 
pamatnes vai ne  
— citādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
3901 līdz 
3915  Plastmasas pirmform ās, plast­
masas atkritumi, atgriezumi un 
atlūzas, izņemot ex 3907. un 
3912. poz īciju, kam noteikumi 
izklāstīti zemāk: 
— papildu homopolimeriz ācijas 
izstrādājumi, kuros atseviš ķs 
monomērs svara zi ņā veido 
vairāk nekā 99 % no kop ējā 
polimēru satura  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robež ās, 
visu izmantoto 39. noda ļas 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 
20 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas (  6 ) Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— pārējie Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas (  6 ) Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3907  — kopolim ēri, kas izgatavoti 
no polikarbon ātiem un 
akrilnitrila-butadi ēna-stirola 
kopolimēra (ABS)  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 50 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas (  6 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 97
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— poliesteris  Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas un/vai ražošana no tetra ­
brom (bisfenola A) polikarbon āta 
3912  Celuloze un t ās ķīmiskie atvasi ­
nājumi pirmform ās, kas citur 
nav minēti vai iek ļauti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu, kuras ietilpst paša izstr ā­
dājuma poz īcijā, vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
3916 līdz 
3921  Plastmasas pusfabrik āti un 
izstrādājumi, izņemot ex 3916., 
ex 3917., ex 3920. un ex 3921. 
pozīciju, kam noteikumi izkl ā­
stīti zemāk: 
— plakani izstr ādājumi, kas 
pakļauti tālākai apstr ādei, 
ne tikai virsmu apstr ādei 
vai sagriešanai form ās, citās 
kā taisnstūros (tajā skaitā 
kvadrātveida); cit ādi izstrā­
dājumi, kas pak ļauti tālākai 
apstrādei, ne tikai virsmu 
apstrādei Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 50 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— citādi: 
— — papildu homopolimeriz ā­
cijas izstr ādājumi, kuros 
atsevišķs monom ērs 
svara ziņā veido vair āk 
nekā 99 % no kop ējā 
polimēru satura  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 39. noda ļas izejvielu 
vērtība nepārsniedz 20 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas (  6 ) Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— — cit ādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 39. 
nodaļas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas (  6 ) Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 98
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 3916 un 
ex 3917  Fasonprofili un caurules  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— minētajās robežās visu izman ­
toto paša izstr ādājuma poz ī­
cijas izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 3920  — jonom ēru loksnes vai pl ēves Ražošana no da ļējas termoplasti ­
skās sāls, kas ir etil ēna un metaa ­
krilskābes kopolim ērs, daļēji 
neitralizēts ar met āla joniem, 
galvenokārt cinka un n ātrija joniem  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— reģenerētās celulozes, polia ­
mīdu vai polietil ēna loksnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu, kuras ietilpst paša izstr ā­
dājuma poz īcijā, vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  
ex 3921  Metaliz ēta plastmasas folija  Ražošana no ārkārtīgi caursp īdīgas 
poliesteru folijas, kuras biezums ir mazāks nekā 23 mikroni (
 7 ) Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
3922 līdz 
3926  Plastmasas izstr ādājumi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 40. noda ļa Kaučuks un t ā izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 4001  Lamin ētas rievot ā kaučuka 
loksnes apaviem  Dabīgā kaučuka lokšņu laminēšana 
4005  Kombin ētais, nevulkaniz ētais 
kaučuks pirmform ās vai plātnēs, 
loksnēs vai sloksn ēs Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu, iz ņemot dab īgo kaučuku, 
vērtība nepārsniedz 50 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas  
4012  Atjaunotas vai lietotas gumijas 
pneimatisk ās riepas; gumijas 
cietās vai pild ītās riepas, protek ­
tori un loka lentes:  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 99
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— atjaunotas gumijas pneimati ­
skās riepas, ciet ās vai 
pildītās riepas  Lietotu riepu atjaunošana  
— citādas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 4011. un 
4012. poz īcijas izejvielas  
ex 4017  Ciet ā kaučuka izstrādājumi Ražošana no ciet ā kaučuka 
ex 41. noda ļa Jēlādas (izņemot kažok ādas) un 
āda, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 4102  Aitu vai j ēru jēlādas bez vilnas  Apmatojuma no ņemšana no aitu 
vai jēru ādām 
4104 līdz 
4106  Miecētas vai miec ētas un žāvētas 
ādas bez apmatojuma, š ķeltas 
vai neš ķeltas, bet t ālāk 
neapstrādātas Iepriekš miec ētu ādu atkārtota 
miecēšana 
vai Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju
 
4107, 4112 
un 4113
 Pēc miecēšanas vai miec ēšanas 
un izžāvēšanas tālāk apstrādāta 
āda, ieskaitot pergament ētu ādu 
bez apmatojuma, š ķelta vai 
nešķelta, izņemot ādu, kas 
iekļauta 4114. poz īcijā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 4104. l īdz 
4113. poz īcijas izejvielas  
ex 4114  Lak āda un lak ādas imit ācija; 
metalizēta āda Ražošana no 4104. l īdz 4106., 
4107., 4112. vai 4113. poz īcijas 
izejvielām, ja to kop ējā vērtība ne­
pārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
42. nodaļa Ādas izstrādājumi; zirglietas un 
iejūgs; ceļojuma piederumi, 
somas un taml īdzīgas preces; 
izstrādājumi no dz īvnieku 
zarnām (izņemot z īdvērpēja 
pavedienu)  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 43. noda ļa Kažok ādas un m ākslīgās kažo­
kādas; to izstr ādājumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 4302  Miec ētas vai apdarin ātas 
zvērādas, sašūtas: 
— plāksnes, krusti un taml ī­
dzīgas formas  Nesašūtu miecētu vai apdarin ātu 
ādu balin āšana vai kr āsošana, 
papildus to piegriešanai un 
sašūšanai ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 100
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— pārējās Ražošana no nesaš ūtām, miecētām 
vai apdarin ātām zvērādām 
4303  Ap ģērba gabali, ap ģērba piede ­
rumi un citi izstr ādājumi no 
kažokādām Ražošana no nesaš ūtām miecētām 
vai apdarin ātām 4302. poz īcijā 
minētajām zvērādām 
ex 44. noda ļa Koksne un koka izstr ādājumi; 
kokogles, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 4403  Četrskaldņu brusas  Ražošana no neapstr ādātiem 
kokmateri āliem, arī bez mizas vai 
aplievas, vai rupji t ēstiem  
ex 4407  Garum ā sazāģēti vai š ķeldoti 
kokmateri āli, kas ir dr āzti vai 
lobīti, kuru biezums p ārsniedz 
6 mm un kas ir ēvelēti, slīpēti 
vai saaudz ēti Ēvelēšana, sl īpēšana vai 
saaudzēšana 
ex 4408  Loksnes finierim (taj ā skaitā 
loksnes, ko ieg ūst, šķeļot lami­
nētu koksni) un sapl āksnim, 
kuru biezums nep ārsniedz 
6 mm, savienotas, un citi garumā sazāģēti, drāzti vai lob īti 
kokmateri āli, kuru biezums ne ­
pārsniedz 6 mm un kas ir 
ēvelēti, slīpēti vai garum ā 
saaudzēti
 Savienošana, ēvelēšana, slīpēšana 
vai saaudz ēšana 
ex 4409  Kokmateri āli ar nep ārtrauktu 
profilu k ādā no mal ām vai 
virsmām, ēvelēti vai ne ēvelēti, 
slīpēti vai nesl īpēti, saaudz ēti 
vai nesaaudz ēti: 
— slīpēti vai saaudz ēti Sl īpēšana vai saaudz ēšana 
— noapa ļoti un fason ēti Noapa ļošana un fason ēšana 
ex 4410 l īdz 
ex 4413  Noapaļoti un fason ēti izstrādā­
jumi, taj ā skaitā grīdlīstes un 
citi fason ēti dēļi Noapaļošana un fason ēšana 
ex 4415  Koka l ādes, kastes, rede ļkastes, 
spoles un taml īdzīga tara  Ražošana no izm ēros nesaz āģētiem 
dēļiem ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 101
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 4416  Mucas, muci ņas, kubli, toveri un 
citādi mucinieku darin ājumi un 
to daļas no koka  Ražošana no skald ītiem mucu d ēlī­ 
šiem, kas nav cit ādāk apstrādāti, kā 
tikai zāģēti divās pamatvirsm ās 
ex 4418  — namdaru un b ūvgaldnieku 
darinājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
šūnveida koka pane ļus, jumsti ņus 
(šķindeļus) un jumta d ēlīšus 
— noapa ļoti un fasion ēti Noapa ļošana un fason ēšana 
ex 4421  S ērkociņu skaliņi, koka tapas vai 
apavu tapas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 4409. poz īcijā 
minētos savienotos kokmateri ālus 
ex 45. noda ļa Korķis un kor ķa izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
4503  Dabisk ā korķa izstrādājumi Ražošana no 4501. poz īcijā minētā 
korķa 
46. nodaļa Izstrādājumi no salmiem, esparto 
vai citiem pinamiem materi ā­
liem; pīti trauki un pinumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
47. nodaļa papīra masa no koksnes vai cita 
celulozes š ķiedrmateri āla; 
pārstrādāts (atkritumu un maku ­
latūras) papīrs vai kartons  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 48. noda ļa Papīrs un kartons; pap īra masas, 
papīra vai kartona izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 4811  Pap īrs un kartons ru ļļos, loksnēs 
vai vienīgi sagriezts  Ražošana no 47. noda ļā minētajām 
papīra izejviel ām 
4816  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs 
un citi kop ējoši vai att ēlu pārne­
soši pap īri (izņemot pap īru 
4809. poz īcijā), papīrs trafaret ­
spiedēm un ofsetplat ēm, iepa­
kots kastēs vai bez kast ēm: Ražošana no 47. noda ļā minētajām 
papīra izejviel ām 
4817  Pap īra vai kartona aploksnes, 
slēgtas vēstules, pastkartes bez 
zīmējumiem un sarakstes 
kartītes; kārbas, pasta maisi ņi, 
kabatas gr āmatiņas no pap īra 
vai kartona, pap īra kancelejas 
piederumu komplekti  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 102
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 4818  Tualetes pap īrs Ražošana no 47. noda ļā minētajām 
papīra izejviel ām 
ex 4819  Kastes, k ārbas, kast ītes, somas 
un citāda tara no pap īra, kartona, 
celulozes vates vai celulozes 
šķiedru auduma  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 4820  V ēstuļu bloki  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 4823  Cit āds papīrs, kartons, celulozes 
vate un audums no celulozes šķiedrām, sagriezts p ēc izmēra 
vai formas
 Ražošana no 47. noda ļā minētajām 
papīra izejviel ām 
ex 49. noda ļa Iespiestas gr āmatas, laikraksti, 
attēli un citi poligr āfijas rūpnie­
cības izstr ādājumi; rokraksti, 
mašīnraksti un pl āni, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
4909  Iespiestas vai ilustr ētas past­
kartes; iespiestas kart ītes ar 
personīgiem sveicieniem, v ēstī­
jumiem vai pazi ņojumiem, ilus ­
trētas vai neilustr ētas, ar 
aploksnēm vai bez t ām, ar izro ­
tājumiem vai bez tiem  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 4909. un 
4911. poz īcijas izejvielas  
4910  Vis ādi iespiesti kalend āri, 
ieskaitot kalend āru blokus 
(noplēšamie kalend āri): 
— pārliekamie kalend āri vai 
kalendāri ar nomain āmiem 
blokiem, kurus nostiprina 
uz pamatn ēm, kas nav gata ­
votas no pap īra vai kartona  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 4909. un 
4911. poz īcijas izejvielas  
ex 50. noda ļa Zīds, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 103
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 5003  K ārstas vai ķemmētas zīda 
atlikas (taj ā skaitā tīšanai nepie ­
mēroti kokoni, pavedienu atlikas 
un plucin ātas šķiedras)  Zīda atliku k āršana vai ķemmēšana 
5004  Z īda dzija un no z īda atlikām 
vērpta dzija  Ražošana no (  3 ): 
— jēlzīda vai z īda atlikām, kas 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— citām dabīgajām šķiedrām, kas 
nav kārstas vai ķemmētas vai 
kā citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5007  Audumi no z īda vai z īda 
atlikām: 
— ar iestr ādātu gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra 
Vai 
apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 104
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 51. noda ļa Vilna, smalkie vai rupjie dz īv­
nieku mati; zirgu astru dzija un austs audums
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
5106 līdz 
5110  Vilnas dzija no smalkiem un 
rupjiem dz īvnieku matiem vai 
zirgu astriem  Ražošana no (  3 ): 
— jēlzīda vai z īda atlikām, kas 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5111 līdz 
5113  Vilnas audumi no smalkiem vai 
rupjiem dz īvnieku matiem vai 
no zirgu astriem::  
— ar iestr ādātu gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra 
Vai apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
tot
ā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 52. noda ļa Kokvilna, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 105
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
5204 līdz 
5207  Kokvilnas dzija un diegi  Ražošana no (  3 ): 
— jēlzīda vai z īda atlikām, kas 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5208 līdz 
5212  Kokvilnas audumi:  
— ar iestr ādātu gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra 
Vai 
apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 53. noda ļa Citādas augu tekstilš ķiedras; 
papīra pavedieni un audumi no 
papīra pavedieniem, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
5306 līdz 
5308  Dzija no cit ām augu tekstilš ķie­
drām; papīra pavedieni  Ražošana no (  3 ): 
— jēlzīda vai z īda atlikām, kas 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai,  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 106
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai kā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5309 līdz 
5311  Audumi no cit ām augu tekstil ­ 
šķiedrām; audumi no pap īra 
dzijas:  
— ar iestr ādātu gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— džutas dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra 
Vai apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
5401 līdz 
5406  Dzija, monopavediens un diegi 
no ķīmiskajiem pavedieniem  Ražošana no (  3 ): 
— jēlzīda vai z īda atlikām, kas 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 107
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
5407 un 
5408  Audumi no sint ētiskās šķiedras 
pavedieniem:  
— ar iestr ādātu gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra 
Vai 
apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
5501 līdz 
5507  Ķīmiskās štāpeļšķiedras  Ražošana no ķīmiskajām izej­
vielām vai tekstilmasas  
5508 līdz 
5511  Ķīmiskās štāpeļšķiedras dzija un 
diegi šūšanai  Ražošana no (  3 ): 
— jēlzīda vai z īda atlikām, kas 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5512 līdz 
5516  Audumi no ķīmiskajām 
štāpeļšķiedrām: 
— ar iestr ādātu gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 108
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— pārējie Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra 
Vai 
apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 56. noda ļa Vate, filcs un neaustas dr ānas; 
speciāla dzija; auklas, tauvas, 
virves, troses un to izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5602  T ūba un filcs, impregn ēts vai 
neimpregn ēts, ar pārklājumu vai 
bez tā, laminēts vai nelamin ēts: 
— adatota t ūba un filcs  Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas 
Tomēr: 
— 5402. poz īcijā minēto polipro ­
pilēna pavedienu, 
— 5503. vai 5506. poz īcijā 
minētās polipropil ēna šķiedras, 
vai 
— 5501. poz īcijā minēto polipro ­
pilēna pavedienu gr īsti, 
ja, izmantojot vienk ārtas pave ­
dienus vai š ķiedras, to line ārais 
blīvums ir maz āks par 9 decitek ­
siem un to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 109
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— mākslīgajām kazeīna šķiedrām, 
vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
5604  Gumijas pavedieni un kordi, ar 
tekstilmateri ālu pārklājumu; 
tekstilpavedieni, lentes un taml ī­
dzīgi 5404. vai 5405. poz īcijas 
izstrādājumi, impregn ēti, apval­
koti, ar p ārklājumu vai caursl ā­ 
ņoti ar gumiju vai plastmas ām: 
— gumijas pavedieni un kordi 
ar tekstilmateri ālu 
pārklājumu  Ražošana no gumijas pavedieniem 
vai kordiem, kas nav p ārklāti ar 
tekstilmateri āliem 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5605  Metaliz ēti pavedieni, dekorat īvi 
vai nedekorat īvi, derīgi kā 
tekstilpavedieni, lentes vai taml ī­
dzīgi izstrādājumi, kas iek ļauti 
5404. vai 5405. poz īcijā, kombi­
nēti ar metāla pavedienu, lentes 
vai pūdera veid ā vai pārklāti ar 
metālu Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām 
5606  Pozamenta pavedieni, lentes un 
tamlīdzīgi izstr ādājumi, kas 
iekļauti 5404. vai 5405. poz īcijā, 
dekoratīvie pavedieni (iz ņemot 
5605. poz īcijā minētos un deko ­
ratīvos pavedienus no zirgu 
astriem); šenilpavedieni (ar ī 
šenilpavedieni no p ūkām); 
cilpainie pavedieni  Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas, vai 
— papīra izejviel ām ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 110
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
57. nodaļa Paklāji un cit ādas tekstilmate ­
riālu grīdsegas:  
— no adatotas t ūbas un filca  Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas 
Tomēr: 
— 5402. poz īcijā minēto polipro ­
pilēna pavedienu, 
— 5503. vai 5506. poz īcijā 
minētās polipropil ēna šķiedras, 
vai 
— 5501. poz īcijā minēto polipro ­
pilēna pavedienu gr īsti, 
ja, izmantojot vienk ārtas pave ­
dienus vai š ķiedras, to line ārais 
blīvums ir maz āks par 9 decitek ­
siem un to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas 
Džutas audumu var izmantot k ā 
oderējumu  
— no cita filca  Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, kas nav 
kārstas vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērpšanai, 
vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas vai džutas 
dzijas, 
— sintētiskā vai mākslīgā pave­
diena dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām vai 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai 
Džutas audumu var izmantot k ā 
oderējumu  
ex 58. noda ļa Speci āli audumi; audumi ar 
šūtām plūksnām; mež ģīnes; 
gobelēni; apdares materi āli; izšu­
vumi, izņemot:  
— savienojum ā ar gumijas 
pavedienu  Ražošana no vienk ārtas dzijas (  3 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 111
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— pārējie Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas 
Vai apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v
ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
5805  Ar rok ām darin āti Gobelins, 
Flanders, Aubusson, Beauvais  
un tamlīdzīgi gobelēni un izš ūti 
gobelēni (piemēram, petit point , 
krustdūrienu tehnik ā), apdarin āti 
vai neapdarin āti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
5810  Izšuvumi gabalos, lent ēs vai 
atsevišķu izšuvumu veid ā Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
5901  Tekstilmateri āli, sveķoti vai 
cietināti, lietojami gr āmatu vāku 
izgatavošanai vai taml īdzīgiem 
mērķiem; pausaudums; sagata ­
vots (iepriekš apstr ādāts) audekls 
gleznošanai; st īvdrēbe un taml ī­
dzīgi stīvināti tekstilmateri āli, ko 
parasti lieto cepuru pamatn ēm Ražošana no dzijas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 112
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
5902  Riepu kordaudumi no augstas 
stiprības neilona vai citu polia ­
mīdu, poliesteru vai viskozes 
pavedieniem  
— kur tekstilmateri ālu svars 
nav lielāks par 90 %  Ražošana no dzijas  
— citādi Ražošana no ķīmiskajām izej­
vielām vai tekstilmasas  
5903  Tekstilmateri āli, izņemot 5902. 
pozīcijā iekļautos, impregn ēti, 
piesūcināti, pārklāti vai lamin ēti 
ar plastmas ām Ražošana no dzijas 
vai apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas
 
5904  Linolejs, p ēc formas piegriezts 
vai nepiegriezts; gr īdas segumi 
ar tekstilmateri āla pamatni, p ēc 
formas piegriezti vai nepiegriezti  Ražošana no dzijas (  3 ) 
5905  Tapetes no tekstilmateri āliem:  
— Impregn ētas, ar gumiju, 
plastmasu vai citiem mate ­
riāliem p ārklātas vai 
laminētas Ražošana no dzijas  
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 113
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
Vai 
apdrukāšana kop ā ar vismaz 
divām sagatavošanas vai apdares 
operācijām (piem ēram, mazg ā­ 
šana, balin āšana, merseriz ācija, 
termofiks ēšana, uzk āršana, 
kalenderēšana, apstr āde pret 
saraušanos, gala apdare, degad ē­ 
šana, pies ūcināšana, lāpīšana un 
apcirpšana), kur izmantot ā neap­
drukātā auduma v ērtība nepār­
sniedz 47,5 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
5906  Gumijoti tekstilmateri āli, 
izņemot 5902. poz īcijā iekļauto:  
— trikot āžu Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
— pārējie audumi, kuri izgata ­
voti no sint ētisko pavedienu 
dzijas un kuros tekstilmate ­
riālu svars ir liel āks nekā 
90 %  Ražošana no ķīmiskajām 
izejvielām 
— citādi Ražošana no dzijas  
5907  Tekstilmateri āli, kas impregn ēti, 
apvalkoti vai p ārklāti ar iepriekš 
neminētiem pa ņēmieniem; 
apgleznoti audekli te ātru dekorā­
cijām, mākslas studiju prospekti 
un tamlīdzīgi: Ražošana no dzijas 
vai 
apdrukāšana kopā ar vismaz div ām 
sagatavošanas vai apdares oper ā­
cijām (piemēram, mazg āšana, bali ­
nāšana, merseriz ācija, termofiks ē­ 
šana, uzk āršana, kalender ēšana, 
apstrāde pret saraušanos, gala 
apdare, degad ēšana, pies ūcināšana, 
lāpīšana un apcirpšana), kur izman ­
totā neapdruk ātā auduma v ērtība 
nepārsniedz 47,5 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 114
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
5908  Tekstildaktis, austas, p ītas vai 
adītas lamp ām, petrolejas 
lampām, šķiltavām, svecēm vai 
tamlīdzīgiem izstr ādājumiem; 
gāzes lukturu kv ēltīkliņi un 
cauruļveida trikot āža gāzes 
degļiem, impregn ēti vai 
neimpregn ēti: 
— gāzes lukturu kv ēltīkliņi, 
impregnēti Ražošana no cauru ļveida trikot āžas 
gāzes degļiem 
— citādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
5909 līdz 
5911  Tekstilizstr ādājumi rūpnieciskai 
lietošanai:  
— pulēšanas diski vai gredzeni, 
izņemot no 5911. poz īcijā 
pozīcijā minēto filcu  Ražošana no 6310. poz īcijas dzijas, 
auduma atlikumiem vai lupat ām 
— Audumi, ko parasti izmanto 
papīra ražošan ā vai citiem 
tehniskiem nol ūkiem, savelti 
vai nesavelti, impregn ēti vai 
neimpregn ēti, pārklāti vai 
nepārklāti, cauru ļveida vai 
vienā gabalā ar vienk ārtas 
vai daudzk ārtu šķēru un/vai 
audu pavedieniem, vai ar ī 
gludi austie audumi ar daudzkārtu šķēru un/audu 
pavedieniem, kas min ēti 
5911. poz īcijā
 Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— šādām izejviel ām: 
— — politetrafluoretil ēna 
dzijas (  8 ), 
— — poliam īda daudzk ārtu 
dzijas, kas apvalkota, impregnēta vai pārklāta ar 
fenolsveķiem, 
— — arom ātisko poliam īdu 
sintētiskās tekstilš ķiedras 
dzijas, kas ieg ūta no  m- 
fenilīndiamīna un izoft āl­
skābes polikondens ācijas, 
— — politetrafluoretil ēna 
monopavediena (
 8 ), 
— — poli( p-fenilīna tereftala ­
mīda) sintētiskās tekstil ­ 
šķiedras dzijas, 
— — stiklš ķiedras dzijas, kas 
apvalkota ar fenolsve ķiem 
un dekor ēta ar akrila 
dziju (  8 ), 
— — kopoliestera monopavedie ­
niem, kas ieg ūti no polies ­
tera un tereftalsk ābes 
sveķiem un no 1,4-ciklo ­
heksāndietanola un izoftal ­
skābes,dabisk ām šķiedrām, 
mākslīgām stāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai 
ķemmētas, vai cit ādi saga­
tavotas v ērpšanai, vai ķīmi­
skām izejviel ām vai tekstil ­
masas,  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 115
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— — dab īgajām šķiedrām, 
— — ķīmiskajām štāpeļšķie­
drām, kas nav k ārstas 
vai ķemmētas vai k ā 
citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— — ķīmiskajām izejviel ām 
vai tekstilmasas  
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— kokosš ķiedras dzijas, 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
60. nodaļa Trikot āžas drānas Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
61. nodaļa Trikot āžas apģērbi un ap ģērba 
piederumi:  
— iegūti, sašujot kop ā vai 
citādi sastiprinot divus vai 
vairākus trikot āžas auduma 
gabalus, kas ir vai nu sagriezts form ās, vai ražots 
tieši nepieciešamaj ā formā
 Ražošana no dzijas (  3 ) ( 9 ) 
— citādi Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
ex 62. noda ļa Apģērba gabali un ap ģērba 
piederumi, kas nav no trikot āžas, 
izņemot:  Ražošana no dzijas (  3 ) ( 9 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 116
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 6202, 
ex 6204, 
ex 6206, 
ex 6209 un ex 6211
 Izšūti sieviešu, meite ņu un bērnu 
apģērbi un ap ģērbu piederumi  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
Ražošana no neizš ūta auduma, ja 
izmantotā neizšūtā auduma v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas (  9 ) 
ex 6210 un 
ex 6216  Ugunsiztur īgs aprīkojums no 
audumiem ar aluminiz ēta polies­
tera folijas p ārklājumu  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
Ražošana, kur ā tiek izmantoti 
audumi bez p ārklājuma ar notei ­
kumu, ka šo audumu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cena (  9 ) 
6213 un 
6214  Kabatlakati, šalles, lakati, kašn ē, 
mantiļas, plīvuri un taml īdzīgi 
izstrādājumi:  
— izšūti Ražošana no nebalin ātas vienkārtas 
dzijas (  3 ) ( 9 ) 
vai 
Ražošana no neizš ūta auduma, ja 
izmantotā neizšūtā auduma v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas (  9 ) 
— citādi Ražošana no nebalin ātas vienkārtas 
dzijas (  3 ) ( 9 ) 
Vai apdarināšana, kam seko apdruk ā­ 
šana kopā ar vismaz div ām sagata­
vošanas vai apstr ādes darb ībām 
(piemēram, mazg āšanu, balin āšanu, 
merserizāciju, termoapstr ādi, 
uzkāršanu, kalandr ēšanu, apstr ādi 
pret raušanos, gala apdari, dekat ē­ 
šanu, impregn ēšanu, labošanu un 
atmezglošanu) ar noteikumu, ka 
visu izmantoto 6213. un 6214. pozīcijas neapdruk āto izstrādājumu 
vērtība nepārsniedz 47,5 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas
 
6217  Cit ādi gatavie ap ģērba piede ­
rumi; ap ģērba gabalu vai 
apģērba piederumu da ļas, 
izņemot tās, kas iek ļautas 6212. 
pozīcijā: ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 117
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— izšūti Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai 
Ražošana no neizš ūta auduma, ja 
izmantotā neizšūtā auduma v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas (  9 ) 
— ugunsiztur īgs aprīkojums no 
audumiem ar aluminiz ēta 
poliestera folijas p ārklājumu  Ražošana no dzijas (  9 ) 
vai Ražošana no neapvalkota auduma, 
ja izmantot ā neapvalkot ā auduma 
vērtība nepārsniedz 40 % no izstr ā­
dājuma ražot āja cenas (
 9 ) 
— piegrieztas starpoderes apka ­
klēm un aproc ēm Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana no dzijas (  9 ) 
ex 63. noda ļa Citādi gatavie tekstilizstr ādā­
jumi; komplekti; valk āts apģērbs 
un lietoti tekstilizstr ādājumi; 
lupatas, iz ņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
6301 līdz 
6304  Segas, pledi, gultasve ļa u. c.; 
aizkari u. c.; citi izstr ādājumi 
mājas aprīkojumam:  
— no filca, neaust ām drānām Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
— citādi: 
— — izš ūti Ražošana no nebalin ātas vienkārtas 
dzijas (  9 ) ( 10 ) 
vai Ražošana no neizš ūta auduma 
(izņemot trikot āžas), ja izmantot ā 
neizšūtā auduma v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādājuma ražo ­
tāja cenas
 
— — pārējie Ražošana no nebalin ātas vienkārtas 
dzijas (  9 ) ( 10 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 118
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
6305  Maisi un p ārvalki, ko izmanto 
preču iepakošanai  Ražošana no (  3 ): 
— dabīgajām šķiedrām, 
— ķīmiskajām štāpeļšķiedrām, 
kas nav k ārstas vai ķemmētas 
vai kā citādi sagatavotas v ērp­ 
šanai, vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
6306  Nojumes, mark īzes un sauljumi; 
teltis; buras laiv ām, vējdēļiem 
vai sauszemes bur āšanas līdzek­ 
ļiem; tūrisma piederumi:  
— no neaust ām drānām Ražošana no (  3 ) ( 9 ): 
— dabīgajām šķiedrām vai 
— ķīmiskajām izejviel ām vai 
tekstilmasas  
— citādi Ražošana no nebalin ātas vienkārtas 
dzijas (  3 ) ( 9 ) 
6307  Cit ādi gatavie izstr ādājumi, 
ieskaitot ap ģērba piegrieztnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
6308  Komplekti, kas sast āv no 
auduma vai dzijas gabaliem, ar 
piederumiem vai bez tiem, pārklāju, gobel ēnu, izš ūtu 
galdautu, salvešu vai taml īdzīgu 
tekstilizstr ādājumu izgatavo ­ 
šanai, iepakoti mazumtirdzniec ībai
 Visiem komplekta priekšmetiem 
jāatbilst t ādiem noteikumiem, 
kādus šiem priekšmetiem piem ē­
rotu, ja tie neb ūtu komplekta 
sastāvā. Tomēr pieļaujama ar ī 
nenoteiktas izcelsmes izstr ādājumu 
iekļaušana ar noteikumu, ka to 
kopējā vērtība nepārsniedz 15 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 64. noda ļa Apavi, getras un taml īdzīgi 
izstrādājumi; tādu izstrādājumu 
daļas, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 6406. poz īcijā 
minētās virsas da ļas, kas piestipri ­
nātas saistzol ēm vai cit ām zoļu 
sastāvdaļām 
6406  Apavu da ļas (arī virsas, piesti ­
prinātas vai nepiestiprin ātas 
zolēm, kas nav ārējās zoles); 
izņemamas starpzoles, pap ēžu 
spilventiņi un taml īdzīgi izstrā­
dājumi; getras, stulpi ņi un taml ī­
dzīgi izstrādājumi, kā arī to 
daļas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 119
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 65. noda ļa Galvassegas un to da ļas, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
6505  Trikot āžas cepures un cit ādas 
mežģīņu, filca un citu tekstilma ­
teriālu galvassegas, kas izgata ­
votas no viena gabala (bet ne no sloksn ēm), oder ētas vai 
neoderētas, ar apdari vai bez 
apdares; daž āda materi āla tīkliņi 
matiem, oder ēti vai neoder ēti, ar 
apdari vai bez apdares:
 Ražošana no dzijas vai 
tekstilšķiedrām (  9 ) 
ex 66. noda ļa Lietussargi, saulessargi, spie ķi, 
spieķsēdekļi, pātagas, pletnes 
un to daļas, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
6601  Lietussargi un saulessargi 
(ieskaitot spie ķveida lietus ­
sargus, d ārza saulessargus un 
tamlīdzīgus izstrādājumus)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
67. nodaļa Apstr ādātas spalvas un d ūnas un 
izstrādājumi no spalv ām vai 
dūnām; mākslīgie ziedi; izstr ādā­
jumi no cilv ēku matiem  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 68. noda ļa Akmens, ģipša, cementa, 
azbesta, vizlas vai taml īdzīgu 
materiālu izstrādājumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 6803  dabisk ā vai aglomer ētā slānekļa 
izstrādājumi Ražošana no apstr ādāta slānekļa 
ex 6812  Izstr ādājumi no azbesta; izstr ā­
dājumi no mais ījumiem uz 
azbesta vai azbesta un magnija karbonāta bāzes
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām 
ex 6814  Izstr ādājumi no vizlas, taj ā 
skaitā aglomer ētas vai re ģene­
rētas vizlas, uz pap īra, kartona 
vai cita materi āla pamatnes  Ražošana no apstr ādātas vizlas 
(tajā skaitā aglomerētas vai re ģene­
rētas vizlas)  
69. nodaļa Keramikas izstr ādājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 70. noda ļa Stikls un stikla izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 7003, 
ex 7004 un 
ex 7005  Stikls ar neatstarojošu virsmu  Ražošana no 7001. poz īcijas 
izejvielām ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 120
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
7006  Stikls, kas min ēts 7003., 7004. 
vai 7005. poz īcijā, izliekts, 
slīpētām malām, gravēts, urbts, 
emaljēts vai cit ādi apstrādāts, 
bet bez ietvara un citu materi ālu 
apdares:  
— stikla pl āksne, kas p ārklāta 
ar dielektrisku p ārklājumu, 
pusvadītāju kategorija, atbil ­
stoši SEMII  standartiem (  11 ) Ražošana no 7006. poz īcijā 
minētās stikla pl ākšņu pamatnes 
bez pārklājuma  
— citādi Ražošana no 7001. poz īcijas 
izejvielām 
7007  Nepl īstošs stikls, kas sast āv no 
rūdītā stikla vai lamin ēta stikla  Ražošana no 7001. poz īcijas 
izejvielām 
7008  Daudzk ārtaini stikla izolatori  Ražošana no 7001. poz īcijas 
izejvielām 
7009  Stikla spogu ļi, ierāmēti vai neie ­
rāmēti, ieskaitot atpaka ļskata 
spoguļus Ražošana no 7001. poz īcijas 
izejvielām 
7010  Baloni, pudeles, flakoni, burkas, 
krūzes, stikla pudel ītes zālēm, 
ampulas un citi stikla trauki 
preču transport ēšanai vai iepako ­ 
šanai; stikla burkas konserv ē­ 
šanai; stikla aizb āžņi, vāki un 
citi aizvākošanas izstr ādājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
vai Stikla izstr ādājumu griešana, ja 
izmantoto negriezto stikla izstr ādā­
jumu kop ējā vērtība nepārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas
 
7013  Stikla galda un virtuves trauki, 
tualetes, kancelejas piederumi, 
izstrādājumi mājas iekārtojumam 
vai taml īdzīgi izstr ādājumi 
(izņemot izstr ādājumus, kas 
minēti 7010. vai 7018. poz īcijā): Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
vai 
Stikla izstr ādājumu griešana, ja 
izmantoto negriezto stikla izstr ādā­
jumu kop ējā vērtība nepārsniedz 
50 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas 
vai Roku darba dekor ācijas (izņemot 
apdrukāšanu zīdspiedes tehnik ā), 
ko izgatavojis stikla p ūtējs, ja 
tādu izstrādājumu kop ējā vērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas
 ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 121
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 7019  Stiklš ķiedru izstr ādājumi 
(izņemot dziju)  Ražošana no: 
— bezkr āsainām lentēm, cirstām 
stikla šķiedrām, dzijas vai 
kapātiem diegiem, vai 
— stikla vates  
ex 71. noda ļa Dabiskas vai kultiv ētas pērles, 
dārgakmeņi vai pusd ārgakmeņi, 
dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti 
metāli un to izstr ādājumi; bižu ­
tērija; mon ētas, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 7101  Dabiskas vai kultiv ētas pērles, 
šķirotas, uz laiku sav ērtas ērtākai 
pārvadāšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 7102, 
ex 7103 un ex 7104
 Apstrādāti dārgakmeņi vai 
pusdārgakmeņi (dabīgie, sintēti­
skie vai re ģenerētie) Ražošana no neapstr ādātiem 
dārgakmeņiem vai 
pusdārgakmeņiem 
7106, 
7108 un 
7110  Dārgmetāli: 
— neapstr ādāti Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 7106., 7108. 
un 7110. poz īcijā minētās izej­
vielas 
vai 
Elektrolītiska, termiska vai ķīmiska 
7106., 7108. vai 7110. poz īcijā 
minēto dārgmetālu atdalīšana 
vai 
7106., 7108. vai 7110. poz īcijā 
minēto dārgmetālu sakaus ēšana 
savā starpā vai ar parastajiem 
metāliem 
— daļēji apstr ādāti vai 
pulverveid ā Ražošana no neapstr ādātiem 
dārgmetāliem 
ex 7107, 
ex 7109 un 
ex 7111  Ar dārgmetāliem plaķētu metālu 
pusfabrik āti Ražošana no neapstr ādātiem metā­
liem, kas pla ķēti ar dārgmetāliem 
7116  Izstr ādājumi no dabisk ām vai 
kultivētām pērlēm, dabiskiem, 
sintētiskiem vai re ģenerētiem 
dārgakmeņiem vai 
pusdārgakmeņiem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 122
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
7117  Bižut ērija Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
vai 
Ražošana no parasto met ālu daļām, 
kas nav pla ķētas vai p ārklātas ar 
dārgmetāliem, ja visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 72. noda ļa Dzelzs un t ērauds, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
7207  Dzelzs vai nele ģētā tērauda 
pusfabrik āti Ražošana no 7201., 7202., 7203., 
7204. vai 7205. poz īcijas 
izejvielām 
7208 līdz 
7216  Plakani dzelzs vai nele ģētā 
tērauda velm ējumi, stie ņi, leņķi, 
fasonprofili un speci ālie profili  Ražošana no 7206. poz īcijā minē­
tajiem liet ņiem vai cit ām 
pirmform ām 
7217  Dzelzs vai nele ģētā tērauda 
stieples  Ražošana no 7207. poz īcijā minē­
tajiem pusfabrik ātiem 
ex 7218, 7219 
līdz 
7222  Nerūsējošā tērauda pusfabrik āti, 
plakanie velm ējumi, stie ņi, 
leņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili  Ražošana no 7218. poz īcijā minē­
tajiem liet ņiem vai cit ām 
pirmform ām 
7223  Ner ūsējošā tērauda stieples  Ražošana no 7218. poz īcijā minē­
tajiem pusfabrik ātiem 
ex 7224, 7225 
līdz 
7228  Leģēto tēraudu pusfabrik āti, 
plakani velm ējumi, karst ā 
velmējuma stie ņi, brīvi tītos 
saišķos; leņķi, fasonprofili un 
speciālie profili; dobi le ģētā vai 
neleģētā tērauda stie ņi Ražošana no 7206., 7218. vai 
7224. poz īcijā minētajiem liet ņiem 
vai citām pirmform ām 
7229  P ārējo leģēto tēraudu stieples  Ražošana no 7224. poz īcijā minē­
tajiem pusfabrik ātiem 
ex 73. noda ļa Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi, 
izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 7301  Rievkonstrukcijas  Ražošana no 7206. poz īcijas 
izejvielām ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 123
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
7302  Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi 
dzelzceļiem un tramvaju ce ļiem: 
sliedes, pretsliedes un zobain ās 
sliedes, p ārmiju sliedes, sliežu 
mezgla kruste ņi, pārmiju stie ņi 
un citādi šķērssavienojumi, 
gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, 
balstpalikt ņi, sliežu āķskrūves, 
atbalsta pl āksnes un savilkt ņi 
un citas deta ļas sliežu savieno ­ 
šanai un nostiprin āšanai  Ražošana no 7206. poz īcijas 
izejvielām 
7304, 7305 
un 
7306  Dzelzs (iz ņemot čugunu) vai 
tērauda lielu un mazu izm ēru 
caurules un dobie profili  Ražošana no 7206., 7207., 7218. 
vai 7224. poz īcijas izejviel ām 
ex 7307  Ner ūsošā tērauda cauru ļu savie­
notājelementi (ISO 
No X5CrNiMo 1712), kas sast āv 
no vairākām daļām Katlu sagatavju virpošana, urbšana, 
izvēršana, v ītņošana, atskarpju 
noņemšana un smilšstr ūklošana, ja 
izmantoto kalto sagatavju v ērtība 
nepārsniedz 35 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
7308  Met ālkonstrukcijas (iz ņemot 
9406. poz īcijā iekļautās salie­
kamās būvkonstrukcijas) un to 
daļas (piem ēram, tilti un to 
sekcijas, sl ūžu vārti, torņi, 
režģu konstrukcijas, jumti, 
jumta konstrukcijas, durvis un logi un to r āmji, durvju sliekš ņi, 
slēģi, balustr ādes, balsti un 
kolonnas) no dzelzs vai t ērauda; 
dzelzs vai t ērauda pl āksnes, 
stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, 
caurules un taml īdzīgi izstrādā­
jumi, kas sagatavoti izmanto ­ 
šanai konstrukcij ās
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr nedrīkst 
izmantot 7301. poz īcijā minētos 
metinātos leņķus, fasonprofilus un 
speciālos profilus  
ex 7315  Pretsl īdes ķēde Ražošana, kur ā visu izmantoto 
7315. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 50 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
ex 74. noda ļa Varš un t ā izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 124
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
7401  Vara kuš ņi; cementvarš (noguls ­
nēts varš)  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
7402  Nerafin ēts varš; vara anodi elek ­
trolītiskai rafin ēšanai  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
7403  Rafin ēts varš un vara sakaus ē­
jumi, neapstr ādāti: 
— rafinēts varš  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
— vara sakaus ējumi un rafin ēts 
varš, kas satur citus 
elementus  Ražošana no neapstr ādāta rafinēta 
vara vai vara atgriezumiem un 
lūžņiem 
7404  Vara atgriezumi un l ūžņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
7405  Vara ligat ūras Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 75. noda ļa Niķelis un t ā izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
7501 līdz 
7503  Niķeļa kušņi, niķeļa oksīda aglo­
merāti un citādi niķeļa metalur ­ 
ģijas starpprodukti; neapstr ādāts 
niķelis; niķeļa atgriezumi un 
lūžņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 76. noda ļa Alum īnijs un t ā izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 125
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
7601  Neapstr ādāts alumīnijs Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas 
vai 
Ražošana, termiski vai elektrol ī­
tiski apstr ādājot neleģēto alumīniju 
vai alum īnija atgriezumus un 
lūžņus 
7602  Alum īnija atgriezumi vai l ūžņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 7616  Alum īnija izstrādājumi, izņemot 
stiepļu pinumus, rež ģus, sietus, 
žogus, armat ūras audumus un 
līdzīgus izstr ādājumus (tostarp 
bezgalu lentes), kas izgatavoti 
no alumīnija stiepl ēm, un valc ēta 
alumīnija Ražošana: 
— Tomēr pieļaujama stiep ļu 
pinumu, rež ģu, sietu, žogu, 
armatūras audumu un l īdzīgu 
izejvielu (tostarp bezgalu 
lentes), kas izgatavoti no alumīnija stiepl ēm, vai ar ī 
valcēta alumīnija izmantošana, 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas
 
77. nodaļa Rezerv ēta iesp ējamiem HS 
papildinājumiem n ākotnē 
ex 78. noda ļa Svins un t ā izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
7801  Neapstr ādāts svins:  
— rafinēts svins  Ražošana no j ēlsvina liet ņos vai 
cita negatava svina  
— pārējie Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr 7802. poz ī­
cijā minētos atkritumus un l ūžņus 
nedrīkst izmantot  
7802  Svina atkritumi un l ūžņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 126
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 79. noda ļa Cinks un t ā izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
7901  Neapstr ādāts cinks  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr 7902. poz ī­
cijā minētos atkritumus un l ūžņus 
nedrīkst izmantot  
7902  Cinka atkritumi un l ūžņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 80. noda ļa Alva un t ās izstrādājumi, 
izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
8001  Neapstr ādāta alva  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr 8002. poz ī­
cijā minētos atlikumus un l ūžņus 
nedrīkst izmantot  
8002 un 
8007  Alvas atkritumi un l ūžņi; citādi 
alvas izstr ādājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
81. nodaļa Pārējie parastie met āli; metālke­
ramika; to izstr ādājumi 
— pārējie apstr ādātie parastie 
metāli; to izstr ādājumi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
paša izstr ādājuma poz īcijas izej ­
vielu vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 127
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 82. noda ļa Parasto met ālu instrumenti, 
darbarīki, griešanas r īki, karotes 
un dakšiņas; to daļas no parasta ­
jiem metāliem, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
8206  Divu vai vair āku nosaukumu 
darbarīku, kas iek ļauti 8202. 
līdz 8205. poz īcijā, komplekti, 
iepakoti p ārdošanai 
mazumtirdzniec ībā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 8202. l īdz 
8205. poz īcijas izejvielas. Tom ēr 
pieļaujama 8202. l īdz 8205. poz ī­
cijā minēto darbarīku pievienošana 
komplektiem, ja to kop ējā vērtība 
nepārsniedz 15 % no komplekta 
ražotāja cenas  
8207  Main āmie instrumenti (ar meh ā­
nisku piedzi ņu vai bez t ās) rokas 
darbarīkiem vai darbmaš īnām 
(piemēram, pres ēšanai, štanc ē­ 
šanai, caurumošanai, v ītņgrie­ 
šanai, v ītņurbšanai, urbšanai, 
izvirpošanai, caurvilkšanai, frēzēšanai, virpošanai vai 
skrūvju ieskrūvēšanai), ieskaitot 
presformas met ālu vilkšanai vai 
presēšanai, un instrumenti klinšu 
vai grunts urbšanai
 Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
8208  Naži un asme ņi mašīnām vai 
mehāniskām ierīcēm Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 8211  Naži ar z āģveida vai cit ādiem 
griezējasmeņiem (taj ā skaitā 
potējamie naži), iz ņemot 8208. 
pozīcijā minētos nažus  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
asmeņus un rokturus no parasta ­
jiem metāliem 
8214  Cit ādi griez ējizstrādājumi 
(piemēram, matu griešanas 
mašīnas, lieli miesnieku naži 
vai virtuves naži ga ļas griešanai, 
kapājamie naži, pap īrnaži); 
manikīra un pedik īra komplekti 
un instrumenti (ieskaitot nagu 
vīles): Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
rokturus no parastajiem met āliem ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 128
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8215  Karotes, dakši ņas, pavārnīcas, 
putu karotes, toršu l āpstiņas, 
zivju naži, sviesta naži, cukura 
standziņas un taml īdzīgi virtuves 
un galda piederumi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
rokturus no parastajiem met āliem 
ex 83. noda ļa Dažādi parasto met ālu izstrādā­
jumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 8302  Cit ādas pierīces, stiprin ājumi un 
tamlīdzīgi izstr ādājumi, ko 
izmanto ēkās un autom ātiskos 
durvju aizv ērējos Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
citas 8302. poz īcijā minētās izej­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādājuma ražo ­
tājas cenas  
ex 8306  Parast ā metāla statuetes un citi 
dekoratīvi izstrādājumi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
citas 8306. poz īcijā minētās izej­
vielas, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādājuma ražo ­
tājas cenas  
ex 84. noda ļa Kodolreaktori, katli, meh ānismi 
un meh āniskās ierīces; to 
detaļas, izņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8401  Kodoldegvielas elementi  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8402  Ūdens tvaika vai cit ādi tvaika 
katli (iz ņemot centr ālapkures 
karstā ūdens katlus, kas sp ēj 
ražot arī zemspiediena tvaiku); 
ūdens pārkarsēšanas katli  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 129
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8403 un 
ex 8404  Centrālapkures katli, iz ņemot 
8402. poz īcijā minētos katlus, 
un centr ālapkures katlu 
palīgiekārtas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 8403. un 
8404. poz īcijas izejvielas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8406  Ūdens tvaika turb īnas un citas 
tvaika turb īnas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8407  Dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
motori ar divpus ējiem vai rot ējo­ 
šiem virzu ļiem Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8408  Kompresijaizdedzes iekšdedzes 
virzuļdzinēji (dīzeļi vai 
pusdīzeļi) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8409  Deta ļas, kas paredz ētas vienīgi 
vai galvenok ārt dzinējiem, kas 
iekļauti 8407. un 8408. poz īcijā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8411  Turboreakt īvie dzinēji, turbopro ­
pelleru dzin ēji un citādas gāzes 
turbīnas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8412  Cit ādi dzinēji un motori  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 8413  Rotors ūkņi sūkņi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 
40 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 130
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 8414  R ūpniecībā izmantojamie venti ­
latori, gaisa p ūtēji un taml īdzīgi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8415  Gaisa kondicion ēšanas iek ārtas, 
kam ir ventilators ar motoru un ierīces gaisa mitruma un tempe ­
ratūras main īšanai; ieskaitot 
aparātus, kuros mitrumu atse ­
višķi neregulē
 Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8418  Ledusskapji, sald ētavas un citas 
dzesēšanas vai sald ēšanas 
iekārtas, elektriskas vai cita 
veida; siltums ūkņi, izņemot 
gaisa kondicion ēšanas iek ārtas 
8415. poz īcijā Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas, un 
— kurā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes izejvielu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcelsmes izejvielu v ērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8419  Iek ārtas kokapstr ādes, celulozes, 
papīra un kartona ražotn ēm Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8420  Kalandri un cit ādas velmju 
(ruļļu) mašīnas, izņemot maš īnas 
metālam un stiklam, un to 
cilindri  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 131
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8423  Iek ārtas sv ēršanai (iz ņemot 
svarus ar 0,05 g un liel āku 
precizitāti), arī svari, kas apg ā­
dāti ar ierīcēm masas kontrolei 
un aprēķināšanai; jebkura veida 
svaru atsvari:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8425 līdz 
8428  Iekārtas celšanai, p ārvietošanai, 
iekraušanai un izkraušanai  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8431. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8429  Pašg ājēji buldozeri ar main āmu 
vērstuvi, autogreideri, plan ētāji, 
skrēperi, meh āniskās lāpstas, 
ekskavatori, vienkausa kr āvēji, 
blietēšanas maš īnas un ce ļa 
veltņi: 
— ceļa veltņi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8431. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8430  Citas maš īnas un meh ānismi 
grunts, miner ālu un rūdu pārvie­
tošanai, plan ēšanai, profil ēšanai, 
rakšanai, izstr ādāšanai, bliet ē­ 
šanai, blīvēšanai, izņemšanai un 
urbšanai; iek ārtas pāļu dzīšanai 
un iekārtas pāļu izvilkšanai; 
sniega arkli un sniega 
rotortīrītāji Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8431. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 132
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 8431  Deta ļas, kas paredz ētas vienīgi 
vai galvenok ārt 8425. l īdz 
8430. poz īcijas meh ānismiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8439  Iek ārtas papīra masas ražošanai 
no celulozes š ķiedrmateri āliem 
vai papīra un kartona ražošanai 
un apdarei  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8441  Citas iek ārtas pap īra masas, 
papīra un kartona izstr ādājumu 
ražošanai, ieskaitot visdaž ādākās 
mašīnas pap īra un kartona 
griešanai  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto paša izstr ādājuma 
pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8443  Printeri biroja tehnikai 
(piemēram, autom ātiskās datu 
apstrādes iek ārtām, teksta 
apstrādes iekārtām u. c.)  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8444 līdz 
8447  Šajās pozīcijās minētās iekārtas 
izmantošanai tekstilr ūpniecībā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 8448  Pal īgierīces izmantošanai 8444. 
un 8445. poz īcijā minētajās 
mašīnās Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8452  Šujmaš īnas, izņemot 8440. poz ī­
cijas broš ēšanas maš īnas; 
skapīši, pamatnes un p ārsegi, 
kas īpaši paredz ēti šujmaš īnām; 
šujmašīnu adatas:  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 133
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— šujmaš īnas (tikai sl ēgdū­
rienam), kuru masa nep ār­
sniedz 16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru
 Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība, 
kuras izmantotas galvi ņu (bez 
motora) salikšan ā, nepārsniedz 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību, un 
— diega nostiepuma regul ētājam, 
izšūšanas un zigzaga meh āni­
smiem ir noteikta izcelsme  
— citādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8456 līdz 
8466  Darbgaldi un iek ārtas, kā arī to 
detaļas un piederumi, kas min ēti 
8456. līdz 8466. poz īcijā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8469 līdz 
8472  Biroja iek ārtas (piem ēram, 
rakstāmmašīnas, kalkulatori, 
automātiskās datu apstr ādes 
iekārtas, kop ēšanas un pavairo ­ 
šanas, skavošanas iek ārtas) Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8480  Met ālliešanas veidkastes; koki ļu 
plātnes; liešanas veidu ļi; veidnes 
metālam (iz ņemot liet ņu 
veidnes), met ālu karb īdiem, 
stiklam, neorganiskiem materi ā­
liem, gumijai vai plastmasai:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8482  Lod īšu vai rull īšu gultņi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 134
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8484  Starplikas un salaidumi no 
metāla loksnēm savienojum ā ar 
citu materi ālu vai no div ām un 
vairākām metāla kārtām; star­
pliku un taml īdzīgu savienojumu 
komplekti un sortimenti ar atš ķi­
rīgu sast āvu, kas iesai ņoti 
maisiņos, aploksn ēs vai cit ā 
līdzīgā iesaiņojumā; mehāniskie 
blīvslēgi: Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 8486  — darbgaldi daž ādu materi ālu 
apstrādei, noņemot tos ar 
lāzeru vai citu gaismas vai 
fotonu staru k ūli, ultraska ņu, 
elektrisko izl ādi, elektro ķī­
miskos, jonu stara vai 
plazmas loka procesos, un 
to detaļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— metāla liekšanas, loc īšanas, 
iztaisnošanas, saplacin āšanas 
mašīnas, to deta ļas un 
piederumi  
— darbgaldi akmens, kera ­
mikas, betona, azbestce ­
menta un taml īdzīgu mine­
rālmateriālu, kā arī stikla 
aukstajai apstr ādei, to 
detaļas un piederumi  
— izzīmēšanas instrumenti, kas 
pieskaitāmi attēlu ģenerē­ 
šanas aparat ūrai, kuru 
izmanto masku vai t īklu 
ražošanai no substr ātiem ar 
fotorezista p ārklājumu; to 
detaļas un piederumi  
— iesmidzin āšanas un kompre ­
sijas tipa veidnes  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— iekārtas celšanai, p ārvieto­ 
šanai, iekraušanai un 
izkraušanai  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 135
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8431. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8487  Daž ādu mašīnu un meh ānismu 
daļas, kam nav elektrotehnisko 
kabeļuzmavu, izolatoru, spo ļu, 
kontaktu vai cit ādu elektroteh ­
nisko deta ļu un kas citur šaj ā 
nodaļā nav min ētas: Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 85. noda ļa Elektrisk ās mašīnas un iek ārtas 
un to deta ļas; skaņu ierakst ī­ 
šanas un atska ņošanas aparat ūra, 
televīzijas attēla un skaņas ierak­
stīšanas un reproduc ēšanas 
aparatūra un tādu izstrādājumu 
detaļas un piederumi, iz ņemot:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8501  Elektromotori un ģeneratori 
(izņemot ģeneratoriek ārtas) Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8503. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8502  Elektro ģeneratoru iek ārtas un 
rotējošie pārveidotāji Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8501. un 8503. 
pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 10 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8504  Str āvas padeves ier īces autom ā­
tiskajām datu apstr ādes iekārtām Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 136
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 8517  Cita aparat ūra balss, att ēlu vai 
citu datu p ārraidei vai uztver ­ 
šanai, ar ī bezvadu t īklos 
(piemēram, viet ējos tīklos vai 
tīklos plaš ā teritorijā), izņemot 
pārraides vai uztveršanas apara ­
tūru, kas min ēta 8443., 8525., 
8527. vai 8528. poz īcijā Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8518  Mikrofoni un to stat īvi; korpusos 
iemontēti vai neiemont ēti skaļ­
ruņi; zemfrekvences sign āla 
elektropastiprin ātāji; ska ņas 
pastiprināšanas elektroier īces Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu vērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8519  Ska ņu ierakstīšanas un atska ņo­ 
šanas aparat ūra Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8521  Videoieraksta vai video reprodu ­
cēšanas aparat ūra, ar ska ņotāju 
vai bez tā: Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu vērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8522  Deta ļas un piederumi, kas 
derīgas izmantošanai vien īgi vai 
galvenokārt kopā ar 8519. l īdz 
8521. poz īcijā minēto aparatūru Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8523  — neierakst īti diski, lentes, 
cietvielas ier īces un citi 
informācijas nesēji ar ener ­
goneatkar īgu atmiņu skaņas 
vai citu par ādību ierakst ī­ 
šanai, iz ņemot 37. noda ļā 
minētos izstrādājumus;  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 137
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— ierakst īti diski, lentes, ciet ­
vielas ier īces un citi infor ­
mācijas nesēji ar energoneat ­
karīgu atmiņu skaņas vai 
citu parādību ierakst īšanai, 
izņemot 37. noda ļā minētos 
izstrādājumus  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8523. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— matricas un pirmat ņi 
(veidnes) disku ražošanai, 
izņemot 37. noda ļā minētos 
izstrādājumus;  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8523. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— bezkontakta kartes – radio ­
kartes un “viedkartes” ar 
divām vai vair ākām elektro ­
niskām integr ālajām 
shēmām Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— “viedkartes” ar vienu elek ­
tronisku integr ālo shēmu Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8541. un 8542. pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 10 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas 
vai Difūzija, kur ā integrālās shēmas 
tiek veidotas uz pusvad ītāja 
substrāta, selekt īvi ievadot vaja ­
dzīgo leģējošo piedevu, samont ētas 
vai nesamont ētas un/vai test ētas vai 
netestētas valstīs, kas nav min ētas 
3. un 4. pant ā
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 138
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8525  Radiofonijas vai telev īzijas raid ­
aparatūra, kas ietver vai neietver 
uztveršanas, ska ņas ierakst īšanas 
vai atskaņošanas aparat ūru; tele­
vīzijas kameras, digit ālās fotoka­
meras un videokamera  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8526  Radiolok ācijas, radionavig ācijas 
aparatūra un tālvadības radio ­
aparatūra Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu vērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8527  Radiofonijas, radiotelefona vai 
radiotelegr āfa sakaru uztv ērēj­
aparatūra, kas atrodas vai 
neatrodas vien ā korpus ā ar 
skaņas ierakst īšanas vai atska ņo­ 
šanas aparat ūru vai pulksteni  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu vērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8528  — monitori un projektori bez 
televīzijas uztv ērējierīces, 
kas der īgas izmantošanai 
vienīgi vai galvenok ārt 
8471. poz īcijā minētajās 
automātiskās datu apstr ādes 
iekārtās Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— pārējie monitori un projek ­
tori bez telev īzijas uztv ērē­
jierīces; telev īzijas uztv ērē­
jierīce, kurā ietilpst vai neie ­
tilpst radiouztv ērēji, skaņu 
vai video ierakst īšanas vai 
atskaņošanas aparat ūra; Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 139
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8529  Deta ļas, kas piem ērotas lieto ­ 
šanai vien īgi vai galvenok ārt 
kopā ar aparat ūru 8525. l īdz 
8528. poz īcijā: 
— derīgas izmantošanai vien īgi 
vai galvenok ārt kopā ar 
video ierakst īšanas vai 
reproducēšanas aparat ūru Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— derīgas izmantošanai vien īgi 
vai galvenok ārt kopā ar 
monitoriem un projektoriem 
bez telev īzijas uztv ērējie­
rīces, kurus izmanto vien īgi 
vai galvenok ārt 8471. poz ī­
cijā minētajās automātiskās 
datu apstr ādes sistēmās Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8535  Elektroapar āti elektrisko ķēžu 
pārslēgšanai vai aizsardz ībai, 
vai piesl ēgšanai pie elektri ­
skajām ķēdēm vai iesl ēgšanai 
tajās, spriegumam, kas p ārsniedz 
1 000 V  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8538. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8536  — Elektroaparat ūra str āvas 
ieslēgšanai, p ārtraukšanai, 
izslēgšanai un aizsardz ībai 
vai piesl ēgšanai elektri ­
skajām ķēdēmspriegumam, 
kas pārsniedz 1 000 V  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8538. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 140
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— savienot ājspailes optiskaj ām 
šķiedrām, optisko š ķiedru 
kūļiem vai optiskajiem 
kabeļiem 
— — no plastmasas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— — no keramikas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
— — no vara  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
8537  Elektriskai kontrolei vai elekt ­
rības sadalei paredz ētas pultis, 
paneļi, konsoles, stendi, korpusi 
un citas pamatnes, kas apr īkotas 
ar diviem vai vair ākiem 8535. 
un 8536. poz īcijas apar ātiem, 
ieskaitot t ās ierīces vai apar ātus, 
kas min ētas 90. noda ļā, un 
ciparu kontroles apar ātus, kas ir 
citādi nekā 8517. poz īcijas 
komutācijas apar āti: Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8538. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8541  Diodes, tranzistori un analo ģi­
skas pusvad ītāju ierīces, izņemot 
kristālos nesagrieztas pusvad ī­
tāju plāksnes  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8542  Elektronisk ās integrālās shēmas 
— monol ītas integr ālās shēmas Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un Ražošana, kur ā visu 
izmantoto izejvielu 
vērtība nep ārsniedz 
25 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 141
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— iepriekš min ētajās robež ās 
visu izmantoto 8541. un 8542. poz īcijas izejvielu 
vērtība nepārsniedz 10 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas 
vai Difūzija, kurā integrālās shēmas 
tiek veidotas uz pusvad ītāja 
substrāta, selekt īvi ievadot vaja ­
dzīgo leģējošo piedevu, samon ­
tētas vai nesamont ētas un/vai 
testētas vai netest ētas valstīs, kas 
nav minētas 3. un 4. pant ā
 
— daudzelementu integr ālās 
shēmas, kas ir iek ārtu vai 
aparātu sastāvdaļas, kuras 
citur šaj ā nodaļā nav 
minētas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8541. un 8542. pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 10 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8544  Izol ēti vadi (ieskaitot emalj ētus 
vai anod ētus), kabe ļi (ieskaitot 
koaksiālos kabe ļus) un citi 
izolēti elektrības vadītāji ar vai 
bez savienot ājiem; optisk ās šķie­
dras kabe ļi, kas izgatavoti no 
atsevišķām šķiedrām aizsargap ­
valkos, samont ēti vai nesamon ­
tēti ar elektr ības vadītājiem, vai 
ar kabeļuzmavām vai bez t ām Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8545  Ogles elektrodi, ogles sukas, 
loka lampas ogle, ogle baterij ām 
un citādi elektrotehnik ā lieto­
jamie izstr ādājumi no graf īta 
vai citiem oglek ļa veidiem, ar 
metālu vai bez t ā: Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8546  Elektroizolatori no jebkura 
materiāla Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 142
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8547  Vien īgi no izol ācijas materi āla 
izgatavoti elektrisko maš īnu, 
ierīču un iek ārtu izol ācijas 
piederumi, neskaitot mont āžai 
paredzētās met āla da ļas 
(piemēram, vītņotas ligzdas), 
izņemot izolatorus, kas iek ļauti 
8546. poz īcijā; ar izol ācijas 
materiālu apvilkta parast ā metāla 
elektroizol ācijas caurules un to 
savienotājelementi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8548  — galvanisko elementu, galva ­
nisko bateriju un elektrisko akumulatoru atkritumi un 
lūžņi; izlietoti galvaniskie 
elementi, izlietotas galvani ­
skās baterijas un izlietoti 
elektriskie akumulatori; 
mašīnu un iek ārtu elektri ­
skās daļas, kas citur šaj ā 
nodaļā nav min ētas
 Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— elektronisk ās mikrosh ēmas Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 8541. un 8542. 
pozīcijas izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz 10 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 86. noda ļa Dzelzce ļa vai tramvaju lokomo ­
tīves, ritošais sast āvs un to 
daļas; dzelzce ļa vai tramvaju 
ceļa aprīkojums un t ā daļas; 
visu veidu meh āniskās (ieskaitot 
elektromeh āniskās) satiksmes 
signalizācijas iekārtas, izņemot:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8608  Dzelzce ļa vai tramvaju ce ļa aprī­
kojums un t ā detaļas; mehāni­
skās (ieskaitot elektromeh āni­
skās) signaliz ācijas iek ārtas, 
iekārtas kust ības droš ības vai 
vadības nodrošin āšanai uz dzelz ­
ceļa, tramvaju ce ļiem, autoce ­ 
ļiem, iekš ējiem ūdensceļiem, 
stāvvietās, ostās vai lidlaukos; 
to daļas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 143
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 87. noda ļa Transportl īdzekļi, izņemot dzelz ­
ceļa vai tramvaju ritošo sast āvu, 
un to da ļas un piederumi, 
izņemot:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
8709  Ar pacelšanas un p ārvietošanas 
ierīcēm neapr īkoti pašg ājēji 
kravas transport ētāji, kurus 
izmanto r ūpnīcās, noliktav ās, 
ostās vai lidost ās kravu p ārvadā­ 
šanai nelielos att ālumos; vilc ēji, 
kurus izmanto uz dzelzce ļa 
staciju peroniem; iepriekšmin ēto 
transportl īdzekļu detaļas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8710  Tanki un citas pašg ājējas kaujas 
bruņumašīnas, ar bru ņojumu vai 
bez tā, to detaļas un piederumi  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8711  Motocikli (ieskaitot mop ēdus) 
un motovelosip ēdi, arī ar laku­
svāģi; blakusv āģi: 
— ar abvirzienu iekšdedzes 
virzuļdzinēju, kura cilindra 
(darba) tilpums:  
— — nep ārsniedz 50 cm  3 Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 20 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— — pārsniedz 50 cm  3 Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 144
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
— citādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8712  Velosip ēdi bez lod īšu gultņiem Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot 8714. poz īcijā 
minētās izejvielas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8715  B ērnu ratiņi un to da ļas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
8716  Piekabes un puspiekabes; p ārējie 
transportl īdzekļi, kas nav pašg ā­
jēji, to deta ļas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 88. noda ļa Gaisa ku ģi, kosmosa ku ģi un to 
daļas, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 8804  Rot ējošie izplet ņi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
8804. poz īcijā min ētajām 
izejvielām Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 145
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
8805  Aparat ūra un ierīces gaisa ku ģu 
palaišanai; ier īces gaisa ku ģu 
uztveršanai uz kl āja un taml ī­
dzīgs apr īkojums; lidot āju 
zemes trenažieri; iepriekš min ēto 
izstrādājumu daļas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
89. nodaļa Kuģi, laivas un citi peldl īdzekļi Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr 8906. poz ī­
cijā minētos korpusus nedr īkst 
izmantot  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 90. noda ļa Optisk ās ierīces un aparat ūra, 
foto un kino ier īces un apara ­
tūra, mērierīces un kontrolier īces 
un aparat ūra, precīzijas instru ­
menti un iek ārtas, medic īnas un 
ķirurģiski instrumenti un apara ­
tūra; to daļas un piederumi:  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9001  Optisk ās šķiedras un optisko 
šķiedru kūļi; optiskās šķiedras 
kabeļi, izņemot tos, kas iek ļauti 
8544. poz īcijā; loksnes un 
plātnes no polariz ācijas mate ­
riāla; lēcas (ieskaitot kontakt ­
lēcas), prizmas, spogu ļi un citi 
optiskie elementi no daž ādiem 
materiāliem, nesamont ēti, 
izņemot šādus elementus no 
optiski neapstr ādāta stikla  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9002  L ēcas, prizmas, spogu ļi un citi 
optiskie elementi no jebkura 
materiāla, iestiprin āti, ja tie ir 
instrumentu vai ier īču daļas vai 
piederumi, iz ņemot taml īdzīgus 
elementus no optiski neapstr ā­
dāta stikla:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9004  Brilles, aizsargbrilles un taml ī­
dzīgi koriģējoši, aizsarg ājoši vai 
citādi izstrādājumi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 146
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9005  Binok ļi, monokul āri, citādi opti­
skie teleskopi un to stiprin ājumi; 
citas astronomij ā izmantojamas 
ierīces un to stiprin ājumi, 
izņemot ier īces, ko izmanto 
radioastronomij ā Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas, un 
— kurā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes izejvielu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcelsmes izejvielu v ērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 9006  Fotoapar āti (izņemot kinoka ­
meras); zibspuldzes, iz ņemot 
8539. poz īcijā minētās gāziz­
lādes spuldzes  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas, un 
— kurā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes izejvielu 
vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcelsmes izejvielu v ērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9007  Kinokameras un kinoprojektori 
ar skaņas ierakst īšanas vai atska ­ 
ņošanas iek ārtām vai bez t ām Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas, un 
— kurā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes izejvielu vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcelsmes 
izejvielu v ērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9011  Kombin ēti optiskie mikroskopi, 
ieskaitot mikroskopus mikrofo ­
togrāfijai, ikrofilm ēšanai vai 
mikroprojic ēšanai  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas, un 
— kurā visu izmantoto neno ­
teiktas izcelsmes izejvielu vērtība nep ārsniedz visu 
izmantoto noteiktas izcelsmes 
izejvielu v ērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 147
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 9014  P ārējie navig ācijas instrumenti 
un ierīces Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9015  Kartogr āfijas (ieskaitot foto ­
grammetriju), hidrogr āfijas, 
okeanogrāfijas, hidrolo ģijas, 
meteorolo ģijas vai ģeofizikas 
ierīces un instrumenti, iz ņemot 
kompasus; t ālmēri Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9016  Svari ar 0,05 g vai liel āku 
jutību, ar atsvariem vai bez tiem  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9017  Ras ēšanas, iez īmēšanas vai 
skaitļošanas instrumenti un 
ierīces (piem ēram, ras ēšanas 
mašīnas, pantogr āfi, transport ē­
tāji, rasetnes, logaritmiskie 
lineāli, diska kalkulatori u. c.); 
rokas instrumenti line āro izmēru 
mērīšanai (piem ēram, mērlatas, 
mērlentes, mikrometri, kalibri), 
kas citur šaj ā nodaļā nav min ēti Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9018  Medic īnas, ķirurģijas, zob ārst­
niecības vai veterin ārijas instru ­
menti un ier īces, ieskaitot scinti ­
grāfijas aparat ūru, citāda elekt­
riskā medicīnas aparat ūra un 
ierīces redzes p ārbaudei:  
— Zobārstniecības krēsli, kuros 
iestrādāts zob ārstniecības 
aprīkojums vai 
spļaujamtrauki  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, tajā skaitā pārējām 
9018. poz īcijā min ētajām 
izejvielām Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 148
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
9019  Mehanoterapijas ier īces; masāžas 
aparāti; psiholo ģisko testu apara ­
tūra profesionalit ātes noteik ­ 
šanai; ozona terapijas, sk ābekļa 
terapijas, aerosolterapijas, 
mākslīgās elpināšanas aparat ūra 
vai citāda ārstniecisk ā aparatūra 
elpošanas ce ļu ārstēšanai  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9020  Cit ādi elpošanas apar āti un 
gāzmaskas, iz ņemot aizsargma ­
skas bez meh āniskām detaļām 
un maināmiem filtriem  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 25 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9024  Maš īnas un ier īces materi ālu 
(piemēram, met ālu, koksnes, 
tekstilmateri ālu, papīra, plast ­
masu) ciet ības, stipr ības, saspie ­ 
žamības, elastības vai citu meh ā­
nisko īpašību pārbaudei:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9025  Bl īvummēri un taml īdzīgas 
šķidrumā iegremdējamas ier īces, 
termometri, pirometri, barometri, higrometri un psihrometri, ar reģistrācijas kontrolier īcēm vai 
bez tām, kā arī jebkuri šo ier īču 
apvienojumi
 Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9026  Ier īces un aparat ūra šķidrumu 
vai gāzu patēriņa, līmeņa, spie­
diena vai citu main īgo lielumu 
mērīšanai vai kontrolei 
(piemēram, pat ēriņa mērītāji, 
līmeņa rādītāji, manometri, 
siltuma skait ītāji), izņemot 
instrumentus un aparat ūru, kas 
iekļauti 9014., 9015., 9028. vai 
9032. poz īcijā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9027  Fizik ālās vai ķīmiskās analīzes 
ierīces un aparat ūra (piemēram, 
polarimetri, refraktometri, spek ­
trometri, g āzes vai d ūmu anali­
zatori); ier īces un aparat ūra 
viskozitātes, porain ības, izple ­ 
šanās, virsmas spraiguma u. 
tml. mērīšanai vai kontrolei; 
ierīces un aparat ūra siltuma, 
skaņas vai apgaismojuma m ērī­ 
šanai vai kontrolei (ieskaitot 
eksponometrus); mikrotomi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 149
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
9028  Saražot ās vai patērējamās gāzes, 
šķidruma vai elektr ības skaitītāji, 
ieskaitot attiec īgos kalibr ējošos 
skaitītājus: 
— detaļas un piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu 
vērtību Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9029  Apgriezienu m ērītāji, ieguves 
mērītāji, taksometri, hodometri, 
pedometri un taml īdzīgas ierīces; 
spidometri un tahometri, 
izņemot tos, kas iek ļauti 9014. 
vai 9015. poz īcijā; stroboskopi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9030  Osciloskopi, spektrometri un citi 
instrumenti un apar āti elektrisko 
lielumu m ērīšanai vai kontrolei, 
izņemot 9028. poz īcijas ierīces; 
ierīces un aparat ūra α, β, γ, rent­
gena, kosmisk ā vai cita joniz ē­
jošā starojuma m ērīšanai vai 
konstatēšanai  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9031  M ērīšanas vai kontroles ier īces, 
palīgierīces un iek ārtas, kas 
citur šajā nodaļā nav min ētas 
vai iekļautas; profilprojektori  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9032  Autom ātiskās regulēšanas vai 
vadības ierīces un aparat ūra Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9033  90. noda ļā minēto mašīnu, 
ierīču, instrumentu vai apara ­
tūras daļas vai piederumi, kas 
nav minēti citur šaj ā nodaļā Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 150
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
ex 91. noda ļa Pulkste ņi un to deta ļas, izņemot:  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9105  Cit ādi pulkste ņi Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu vērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9109  Pulkste ņu mehānismi, kas nav 
līdznēsājami, sakomplekt ēti un 
samontēti Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— visu izmantoto nenoteiktas 
izcelsmes izejvielu v ērtība ne­
pārsniedz visu izmantoto 
noteiktas izcelsmes izejvielu vērtību
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9110  Nesamont ēti vai daļēji samont ēti 
sakomplekt ēti pulkste ņmehā­
nismi; nenokomplekt ēti stacio­
nāro vai līdznēsājamo pulkste ņu 
mehānismi, samont ēti; pulkste ņu 
vai rokas pulkste ņu mehānismu 
sagataves  Ražošana, kur ā: 
— visu izmantoto izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas, un 
— iepriekš min ētajās robežās visu 
izmantoto 9114. poz īcijas izej­
vielu vērtība nepārsniedz 10 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9111  L īdznēsājamo pulkste ņu korpusi 
un to deta ļas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
9112  Korpusi stacion āriem pulkste ­ 
ņiem un taml īdzīgi korpusi 
citiem šās nodaļas izstrādāju­
miem un to da ļas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 40 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 30 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 151
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
9113  L īdznēsājamo pulkste ņu siks­
niņas, lentes, rokasspr ādzes un 
to detaļas: 
— no parast ā metāla ar sudraba 
vai zelta p ārklājumu vai bez 
tā, vai no met āla, kas pla ķēts 
ar dārgmetālu Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
— citādi Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
92. nodaļa Mūzikas instrumenti, to da ļas un 
piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 40 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
93. nodaļa Ieroči un mun īcija; to da ļas un 
piederumi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 94. noda ļa Mēbeles; gultas piederumi, 
matrači, matraču pamati, polste ­
rējumi un taml īdzīgi pildīti 
mājas aprīkojuma izstr ādājumi; 
lampas un apgaismes piederumi, kas citur nav min ēti un iekļauti; 
izgaismotas izk ārtnes, tablo un 
tamlīdzīgi izstrādājumi; salie ­
kamās b ūvkonstrukcijas, 
izņemot:
 Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  
ex 9401 un 
ex 9403  Parasto met ālu mēbeles ar nepol ­
sterētu kokvilnas audumu, kura 
svars ir 300 g/m  2 vai mazāk Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
vai Ražošana no kokvilnas auduma, 
kas jau ir gatavs lietošanai kop ā 
ar 9401. vai 9403. poz īcijā minēta­
jiem materi āliem, ja: 
— auduma v ērtība nepārsniedz 
25 % no izstr ādājuma ražot āja 
cenas, un 
— visas p ārējās izmantot ās izej­
vielas ir noteiktas izcelsmes 
un ir klasific ētas citā, nevis 
9401. vai 9403. poz īcijā
 Ražošana, kur ā visu izman ­
toto izejvielu v ērtība nepār­
sniedz 40 % no izstr ādā­
juma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 152
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
9405  Lampas un apgaismes piede ­
rumi, ieskaitot prožektorus, star ­
mešus un to da ļas, kas citur nav 
minētas un iek ļautas; izgai ­
smotas izk ārtnes, tablo un taml ī­
dzīgi izstrādājumi, kuros iemon ­
tēts stacion ārs gaismas avots, to 
daļas, kas citur nav min ētas Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
9406  Saliekam ās būvkonstrukcijas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 95. noda ļa Rotaļlietas, sp ēles un sporta 
piederumi; to da ļas un piede ­
rumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 9503  citas rota ļlietas; samazin āti 
modeļi (“mērogā”) un taml īdzīgi 
izklaidei paredz ēti mode ļi, 
kustīgi vai nekust īgi; visu veidu 
mozaīkmīklas Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 9506  Golfa n ūjas un to deta ļas Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
rupji apstr ādātas sagataves golfa 
nūju galviņu izgatavošanai  
ex 96. noda ļa Dažādi izstrādājumi, izņemot:  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
ex 9601 un 
ex 9602  No dzīvnieku, augu vai miner ālu 
izcelsmes materi āliem grieztie 
izstrādājumi Ražošana, kur ā tiek izmantotas 
“apstrādātās” izejvielas griešanai, 
kas ietilpst taj ā pašā pozīcijā, kurā 
izstrādājums  
ex 9603  Slotas un sukas (iz ņemot zaru 
slotas un taml īdzīgas birst ītes, 
kā arī otas, kas izgatavotas no 
caunu vai v āveru sariem), meh ā­
niskās sukas bez dzin ēja grīdu 
kopšanai, kr āsotāju spilventi ņi 
un rullīši, gumijas skr āpji un 
beržamās sukas  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
izejvielu v ērtība nepārsniedz 50 % 
no izstrādājuma ražot āja cenas  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 153
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
9605  Ce ļojuma komplekti, ko izmanto 
personiskai higi ēnai, šūšanai, 
apģērba vai apavu t īrīšanai  Katram priekšmetam no komplekta 
jāatbilst noteikumiem, kas uz to 
attiektos, ja tas neb ūtu ietverts 
komplekt ā. Tomēr var iek ļaut 
nenoteiktas izcelsmes izstr ādā­
jumus, ja to kop ējā vērtība nepār­
sniedz 15 % no komplekta ražot āja 
cenas  
9606  Pogas, spiedpogas, spraudpogas, 
pogu veidnes un citas šo izstr ā­
dājumu daļas; pogu sagataves  Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
9608  Lod īšu pildspalvas; rakst āmie un 
marķieri ar filca vai cita poraina 
materiāla smaili; pildspalvas un 
tamlīdzīgi rakst āmpiederumi; 
kopēšanas spalvas; pildz īmuļi ar 
spiežot vai skr ūvējot izbīdāmu 
serdi; spalvask āti, zīmuļturi un 
tamlīdzīgas preces; to deta ļas 
(arī uzgaļi un piespraudes), 
izņemot tās, kas iek ļautas 9609. 
pozīcijā Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju. Tom ēr var izmantot 
rakstāmspalvas vai to smailos 
galus, kas ir paša izstr ādājuma 
pozīcijā 
9612  Rakst āmmašīnu lentes vai taml ī­
dzīgas lentes, pies ūcinātas ar 
tinti vai cit ādi apstr ādātas 
nospiedumu ieg ūšanai, spol ēs, 
kasetēs vai bez t ām; zīmogspil­
veni, ar tinti pies ūcināti vai 
nepiesūcināti, kārbiņās vai bez 
tām Ražošana: 
— no jebkuras poz īcijas izej ­
vielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju, un 
— kurā visu izmantoto izejvielu 
vērtība nepārsniedz 50 % no 
izstrādājuma ražot āja cenas  
ex 9613  Š ķiltavas ar pjezo aizdedzi  Ražošana, kur ā visu izmantoto 
9613. poz īcijas izejvielu v ērtība 
nepārsniedz 30 % no izstr ādājuma 
ražotāja cenas  
ex 9614  P īpes un pīpju galviņas Ražošana no rupji apstr ādātām 
sagatavēm ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 154
 
(1) (2)  (3) vai (4)  
97. nodaļa Mākslas darbi, kolekciju priekš ­
meti un senlietas  Ražošana no jebkuras poz īcijas 
izejvielām, izņemot paša izstr ādā­
juma poz īciju 
( 1 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz “specifiskiem procesiem” skat īt 7.1. un 7.3. ievada piez īmē. 
( 2 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz “specifiskiem procesiem” skat īt 7.2. ievada piez īmē. 
( 3 ) Īpašos nosac ījumus attiec ībā uz produktiem, kas izgatavoti no jauktiem tekstilmateri āliem, skat īt 5. ievada piez īmē. 
( 4 ) 32. noda ļas 3. piez īmē ir noteikts, ka min ētie prepar āti ir tie, ko izmanto jebkuru izejvielu kr āsošanai vai k ā sastāvdaļas krāsu 
preparātu ražošan ā, ja vien tie nav klasific ēti kādā citā 32. noda ļas pozīcijā. 
( 5 ) “Grupa” ir jebkura poz īcijas daļa, kas no p ārējām atdalīta ar semikolu. 
( 6 ) Ja izstr ādājumi sastāv no izejviel ām, kas klasific ētas gan 3901. l īdz 3906. poz īcijā, gan 3907. l īdz 3911. poz īcijā, tad šis ierobe ­ 
žojums attiecas tikai uz to izejvielu grupu, kas izstr ādājumā svara ziņā ir domin ējošā. 
( 7 ) Par ļoti caursp īdīgām uzskata š ādas folijas: folijas, kuru optiskais bl āvums, to m ērot ar ASTM-D 1003-16 Gardnera nefelometru 
(t. i., blāvuma koeficients), ir maz āks nekā 2 %. 
( 8 ) Šo izejvielu var izmantot tikai t āda auduma izgatavošanai, ko izmanto pap īra ražošanas iek ārtās. 
( 9 ) Skatīt 6. ievada piez īmi. 
( 10 ) Noteikumus attiec ībā uz adītiem vai tambor ētiem trikot āžas izstrādājumiem, kas nav elast īgi vai gumijoti un kas ieg ūti, sašujot vai 
citādi savienojot ad ītus vai tambor ētus trikot āžas audumu gabalus (piegrieztus vai jau attiec īgā formā darinātus), skat īt 6. ievada 
piezīmē. 
( 11 ) SEMII – Pusvad ītāju iekārtu un materi ālu institūts (Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated).  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 155
 
III.a PIELIKUMS  
PARAUGI PRE ČU APRITES SERTIFIK ĀTAM EUR.1 UN 
PIETEIKUMAM PRE ČU APRITES SERTIFIK ĀTA EUR.1 
SAŅEMŠANAI  
Norādījumi iespiešanai  
1. Katras veidlapas izm ēri ir 210 x 297 mm, at ļauta pielaide l īdz mīnus 5 mm 
vai plus 8 mm no veidlapas garuma. Izmantotajam pap īram jābūt baltam, 
izmēriem atbilst īgam rakst āmpapīram, kas nesatur meh āniskas koka š ķiedr­
vielas un kura svars nav maz āks par 25 g/m  2 . Tam jābūt ar iespiestu za ļu 
gijošētu fona rakstu, kas viltojumus ar meh āniskiem vai ķīmiskiem l īdzek­ 
ļiem padara ac īmredzamus.  
2. Līgumslēdzēju pušu kompetent ās iestādes var patur ēt tiesības pašas iespiest 
veidlapas vai nodot t ās iespiest apstiprin ātās tipogrāfijās. Pēdējā gadījumā uz 
katras veidlapas j ābūt norādei par šādu apstiprin ājumu. Uz katras veidlapas 
jābūt tipogrāfijas nosaukumam un adresei vai z īmei, pēc kuras tipogr āfiju var 
identificēt. Veidlap ā arī jābūt iespiestam vai ierakst ītam kārtas numuram, p ēc 
kura veidlapu var identific ēt. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 156
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 157
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 158
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 159
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 160
 
III.b PIELIKUMS  
PARAUGI PRE ČU APRITES SERTIFIK ĀTAM EUR.MED UN 
PIETEIKUMAM PRE ČU APRITES SERTIFIK ĀTA EUR.MED 
SAŅEMŠANAI  
Norādījumi iespiešanai  
1. Katras veidlapas izm ēri ir 210 × 297 mm; at ļauta pielaide l īdz mīnus 5 mm 
vai plus 8 mm no veidlapas garuma. Izmantotajam pap īram jābūt baltam, 
izmēriem atbilst īgam rakst āmpapīram, kas nesatur meh āniskas koka š ķiedr­
vielas un kura svars nav maz āks par 25 g/m  2 . Tam jābūt ar iespiestu za ļu 
gijošētu fona rakstu, kas viltojumus ar meh āniskiem vai ķīmiskiem l īdzek­ 
ļiem padara ac īmredzamus.  
2. Līgumslēdzēju pušu kompetent ās iestādes var patur ēt sev ties ības pašas 
iespiest veidlapas vai nodot t ās iespiest apstiprin ātās tipogrāfijās. Pēdējā 
gadījumā uz katras veidlapas j ābūt norādei par š ādu apstiprin ājumu. Uz 
katras veidlapas j ābūt tipogrāfijas nosaukumam un adresei vai z īmei, pēc 
kuras tipogr āfiju var identific ēt. Veidlap ā arī jābūt iespiestam vai ierakst ītam 
kārtas numuram, p ēc kura veidlapu var identific ēt. ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 161
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 162
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 163
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 164
 
▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 165
 
IV.a PIELIKUMS  
FAKTŪRAS DEKLAR ĀCIJAS TEKSTS  
Faktūras deklar ācija EUR-MED , kuras teksts nor ādīts turpm āk, jāsagatavo 
saskaņā ar zemsv ītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav j āatveido.  
Bulgāru valodā 
Износителят  на продуктите , обхванати  от този документ  — митническо  
разрешение  № … (  1 ), декларира , че освен  където  ясно  е отбелязано  друго , 
тези продукти  са с … преференциален  произход  ( 2 ). 
Spāņu valodā 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización 
aduanera n  o … (  1 )] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos 
productos gozan de un origen preferencial … (  2 ). 
Čehu valod ā 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení … (  1 )) prohla­ 
šuje, že krom ě zřetelně označených mají tyto výrobky preferen ční 
původ v … (  2 ). 
Dāņu valodā 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighe ­
dernes tilladelse nr. … (  1 )), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er 
angivet, har præferenceoprindelse i … (  2 ). 
Vācu valodā 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (  1 )) der Waren, auf 
die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (
 2 ) Ursprungswaren sind.  
Igauņu valodā 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliamenti kinnitus 
nr … (  1 )) deklareerib, et need tooted on … (  2 ) sooduspäritoluga, välja arvatud 
juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.  
Grieķu valodā 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  [άδεια  
τελωνείου  υπ'αριθ. … (  1 )] δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  … (  2 ). 
Angļu valodā 
The exporter of the products covered by this document (customs authorisation 
No … (  1 )) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products 
are of … (  2 ) preferential origin.  
Franču valodā 
L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation doua ­
nière n  o … (  1 )] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont 
l’origine préférentielle … (  2 ). 
Itāļu valodā 
L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione 
doganale n. … (  1 )] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di 
origine preferenziale … (  2 ). ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 166
 
Latviešu valod ā 
To produktu eksport ētājs, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas at ļauja Nr. … (  1 )), 
deklarē, ka, izņemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir prefe ­
renciāla izcelsme … (  2 ). 
Lietuviešu valod ā 
Šiame dokumente išvardyt ų prekių eksportuotojas (muitin ės liudijimo Nr. … (  1 )) 
deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (  2 ) preferencin ės kilmės 
prekės. 
Ungāru valodā 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: … (  1 )) 
kijelentem, hogy eltér ő jelzés hiányában az áruk kedvezményes … (  2 ) származá ­
súak.  
Maltiešu valod ā 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana 
Nru … (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn 
il-prodotti huma ta’ ori ġini preferenzjali … (  2 ). 
Holandiešu valod ā 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douane ­
vergunning nr. … (  1 )), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende 
vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (  2 ). 
Poļu valodā 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie władz celnych 
nr … (  1 )) deklaruje, że z wyjątkiem, gdzie jest to wyra źnie określone, produkty te 
mają … (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
Portugāļu valodā 
O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento 
[autorização aduaneira n.  o … (  1 )], declara que, salvo indicação expressa em 
contrário, estes produtos são de origem preferencial … (  2 ). 
Rumāņu valodā 
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autoriza ția vamală 
nr. … (  1 )] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, 
aceste produse sunt de origine preferen țială … (  2 ). 
Slovēņu valodā 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov 
št. … (  1 )) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, ima to blago prefe ­
rencialno … (  2 ) poreklo.  
Slovāku valod ā 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [ číslo povolenia … (  1 )] vyhla­
suje, že okrem zrete ľne ozna čených, tieto výrobky majú preferen čný 
pôvod v … (  2 ). 
Somu valod ā 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (  1 )) ilmoittaa, 
että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeu ­
tettuja … alkuperätuotteita (  2 ). ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 167
 
Zviedru valod ā 
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens till ­
stånd nr … (  1 )) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har 
förmånsberättigande … ursprung (  2 ). 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . (  3 ) 
(vieta un datums ) 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . (  4 ) 
(eksportētāja paraksts, turkl āt salasāmā rakstā jānorāda tās personas v ārds, kura parakst ī­
jusi deklar āciju) 
___________  
( 1 ) Ja faktūras deklar āciju sagatavo atz īts eksport ētājs, šajā vietā jāieraksta atz ītā eksportētāja 
atļaujas numurs. Ja fakt ūras deklar āciju nesagatavo atz īts eksport ētājs, tad nor ādi iekavās 
neņem vērā vai paredz ēto vietu atst āj tukšu.  
( 2 ) Ir jānorāda izstrādājumu izcelsme. Ja fakt ūras deklar ācija pilnībā vai daļēji attiecas uz 
izstrādājumiem ar izcelsmi Se ūtā un Meli ļā, eksport ētājam deklar ācijas dokument ā 
skaidri ir j ānorāda uz tām, izmantojot simbolu “CM”.  
( 3 ) Šīs norādes var ne ņemt vērā, ja attiec īgā informācija ir paš ā dokument ā. 
( 4 ) Gadījumos, kad eksport ētāja paraksts nav vajadz īgs, atbrīvojums no t ā nozīmē, ka arī 
parakstītāja vārds nav j āraksta.  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 168
 
IV.b PIELIKUMS  
EUR-MED FAKT ŪRAS DEKLAR ĀCIJAS TEKSTS  
Faktūras deklar ācija EUR-MED , kuras teksts nor ādīts turpm āk, jāsagatavo 
saskaņā ar zemsv ītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav j āatveido.  
Bulgāru valodā 
Износителят  на продуктите , обхванати  от този документ  — митническо  
разрешение  № … (  1 ) декларира , че освен  където  ясно  е отбелязано  друго , 
тези продукти  са с … преференциален  произход  ( 2 ). 
— приложена  кумулация  с … (име на държавата /държавите ) 
— не е приложена  кумулация  ( 3 ) 
Spāņu valodā 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización 
aduanera n  o … (  1 )] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos 
productos gozan de un origen preferencial … (  2 ). 
— se ha aplicado la acumulación con … (nombre del país/de los países)  
— no se ha aplicado la acumulación (  3 ) 
Čehu valod ā 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení … (  1 )) prohla­ 
šuje, že krom ě zřetelně označených mají tyto výrobky preferen ční původ v … (  2 ). 
— kumulace použita u … (název zem ě/zemí)  
— kumulace nepoužita (  3 ) 
Dāņu valodā 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighe ­
dernes tilladelse nr. … (  1 )), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er 
angivet, har præferenceoprindelse i … (  2 ). 
— kumulation anvendt sammen med … (navnet på landet/landene)  
— kumulation ikke anvendt (  3 ) 
Vācu valodā 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (  1 )) der Waren, auf 
die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (
 2 ) Ursprungswaren sind.  
— Kumulierung angewendet mit … (Name des Landes/der Länder)  
— keine Kumulierung angewendet (  3 ) 
Igauņu valodā 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliamenti kinnitus 
nr … (  1 )) deklareerib, et need tooted on … (  2 ) sooduspäritoluga, välja arvatud 
juhul, kui on selgelt näidatud teisiti  
— kumulatsiooni on kohaldatud … (riigi/riikide nimi/nimed) suhtes;  
— kumulatsiooni ei ole kohaldatud (  3 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 169
 
Grieķu valodā 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  [άδεια  
τελωνείου  υπ'αριθ. … (  1 )] δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  … (  2 ). 
— Εφαρμόστηκε  σώρευση  με … (όνομα  χώρας /χωρών ) 
— Δεν εφαρμόστηκε  σώρευση  ( 3 ) 
Angļu valodā 
The exporter of the products covered by this document (customs authorisation 
No … (  1 )) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products 
are of … (  2 ) preferential origin.  
— cumulation applied with … (name of the country/countries)  
— no cumulation applied (  3 ) 
Franču valodā 
L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation doua ­
nière n  o … (  1 )] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont 
l’origine préférentielle … (  2 ). 
— Cumul appliqué avec … (nom du/des pays)  
— Aucun cumul appliqué (  3 ). 
Itāļu valodā 
L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione 
doganale n. … (  1 )] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di 
origine preferenziale … (  2 ). 
— cumulo applicato con … (nome del paese/dei paesi)  
— non si applica alcun cumulo (  3 ). 
Latviešu valod ā 
To produktu eksport ētājs, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas at ļauja Nr. … (  1 )), 
deklarē, ka, izņemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir prefe ­
renciāla izcelsme … (  2 ). 
— attiecībā uz … (valsts(-u) nosaukums(-i)) tika piem ērota kumul ācija, 
— kumul ācija nav piem ērota (  3 ) 
Lietuviešu valod ā 
Šiame dokumente išvardyt ų prekių eksportuotojas (muitin ės liudijimo Nr. … (  1 )) 
deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (  2 ) preferencin ės kilmės 
prekės. 
— kumuliacija taikoma su … (šalies (-i ų) pavadinimas (-ai))  
— kumuliacija netaikoma (  3 ) 
Ungāru valodā 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: … (  1 )) 
kijelentem, hogy eltér ő jelzés hiányában az áruk kedvezményes … (  2 ) származá ­
súak.  
— kumuláció alkalmazása …-val/-vel (ország(ok) neve)  
— kumuláció alkalmazására nem került sor (  3 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 170
 
Maltiešu valod ā 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana 
Nru … (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn 
il-prodotti huma ta’ ori ġini preferenzjali … (  2 ). 
— akkumulazzjoni applikata ma’ … (isem il-pajji ż/pajjiżi) 
— l-ebda akkumulazzjoni applikata (  3 ) 
Holandiešu valod ā 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douane ­
vergunning nr. … (  1 )), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende 
vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (  2 ). 
— cumulatie met … (naam van het land/de landen)  
— geen cumulatie (  3 ) 
Poļu valodā 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie władz celnych 
nr … (  1 )) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyra źnie określone, produkty te 
mają … (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
— została zastosowana kumulacja z … (nazwa kraju/krajów)  
— kumulacja nie zosta ła zastosowana (  3 ) 
Portugāļu valodā 
O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento 
[autorização aduaneira n.  o … (  1 )], declara que, salvo indicação expressa em 
contrário, estes produtos são de origem preferencial … (  2 ). 
— Acumulação aplicada com … (nome do país/dos países).  
— Não foi aplicada acumulação (  3 ) 
Rumāņu valodā 
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autoriza ția vamală 
nr. … (  1 )] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, 
aceste produse sunt de origine preferen țială … (  2 ). 
— Cumul aplicat cu … (numele țării/țărilor).  
— Nu se aplic ă cumul (  3 ) 
Slovēņu valodā 
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov 
št. … (  1 )) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, ima to blago prefe ­
rencialno … (  2 ) poreklo.  
— kumulacija se je uporabila z/s … (ime države/držav)  
— kumulacija se ni uporabila (  3 ) 
Slovāku valod ā 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [ číslo povolenia … (  1 )] 
vyhlasuje, že okrem zrete ľne označených, tieto výrobky majú preferen čný 
pôvod v … (  2 ). 
— kumulácia sa uplatnila s … (názov krajiny/krajín)  
— kumulácia sa neuplatnila (  3 ) ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 171
 
Somu valod ā 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (  1 )) ilmoittaa, 
että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeu ­
tettuja … alkuperätuotteita (  2 ). 
— kumulaatiota sovellettiin … (maan nimi / maiden nimet) kanssa  
— kumulaatiota ei sovellettu (  3 ) 
Zviedru valod ā 
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens till ­
stånd nr … (  1 )) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har 
förmånsberättigande … ursprung (  2 ). 
— Kumulation har tillämpats med … (landets/ländernas namn)  
— Ingen kumulation har tillämpats (  3 ) 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . (  4 ) 
(vieta un datums ) 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . (  5 ) 
(eksportētāja paraksts, turkl āt salasāmā rakstā jānorāda tās personas v ārds, kura parakst ī­
jusi deklar āciju) 
___________  
( 1 ) Ja faktūras deklar āciju sagatavo atz īts eksport ētājs, šajā vietā jāieraksta atz ītā eksportētāja 
atļaujas numurs. Ja fakt ūras deklar āciju nesagatavo atz īts eksport ētājs, norādi iekavās 
neņem vērā vai paredz ēto vietu atst āj tukšu.  
( 2 ) Ir jānorāda izstrādājumu izcelsme. Ja fakt ūras deklar ācija pilnībā vai daļēji attiecas uz 
izstrādājumiem ar izcelsmi Se ūtā un Meli ļā, eksport ētājam deklar ācijas dokument ā 
skaidri ir j ānorāda uz tām, izmantojot simbolu “CM”.  
( 3 ) Aizpilda un sv ītro pēc vajadzības. 
( 4 ) Šīs norādes var ne ņemt vērā, ja inform ācija ir paš ā dokument ā. 
( 5 ) Gadījumos, kad eksport ētāja paraksts nav vajadz īgs, atbrīvojums no t ā nozīmē, ka arī 
parakstītāja vārds nav j āraksta.  ▼M81  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 172
 
KOPĪGĀ DEKLAR ĀCIJA  
attiecībā uz Andoras Firstisti  
1. Andoras Firstistes izcelsmes izstr ādājumus, kas ietverti Harmoniz ētas 
sistēmas 25. l īdz 97. noda ļā, Šveice pie ņem kā Kopienas izcelsmes izstr ādā­
jumus šā nolīguma noz īmē. 
2. Protokolu Nr. 3 piem ēro mutatis mutandis , lai noteiktu iepriekš min ēto izstrā­
dājumu noteiktas izcelsmes statusu.  
KOPĪGĀ DEKLAR ĀCIJA  
attiecībā uz Sanmar īno Republiku  
1. Sanmar īno Republikas izcelsmes izstr ādājumus, kas ietverti Harmoniz ētas 
sistēmas 25. l īdz 97. noda ļā, Šveice pie ņem kā Kopienas izcelsmes izstr ādā­
jumus šā nolīguma noz īmē. 
2. Protokolu Nr. 3 piem ēro mutatis mutandis , lai noteiktu iepriekš min ēto izstrā­
dājumu noteiktas izcelsmes statusu.  ▼M75  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 173
 
4. PROTOKOLS  
par atseviš ķiem nosac ījumiem attiec ībā uz Īriju 
Neskarot nol īguma 13. pantu, Šveicei piem ēro pasākumus, kas paredz ēti “Akta 
par pievienošan ās nosac ījumiem un L īgumu korekcij ām” 
►M12 __________  ◄, 6. protokola 1. un 2. punkt ā un 7. protokola 1. 
pantā par konkr ētiem kvantitat īviem ierobežojumiem Īrijai un meh ānisko trans ­
portlīdzekļu ievešanu, k ā arī mehānisko transportl īdzekļu montāžas rūpniecību 
Īrijā. ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 174
 
5. PROTOKOLS  
par pasākumiem, ko Šveice var piem ērot atseviš ķu izstrādājumu 
importam, uz ko attiecas oblig āto rezervju veidošanas rež īms 
1. pants  
Šveice var piem ērot obligāto rezervju rež īmu izstrādājumiem, kas ir 
nepieciešami iedz īvotāju un armijas izdz īvošanai kara laik ā, kuru ražo ­ 
šana Šveic ē ir nepietiekama vai netiek veikta un kuru raksturlielumi un 
īpašības ļauj izmantot tos rezervju veidošanai.  
Šveice piem ēro šo režīmu tā, lai netiktu īstenota tieša vai netieša diskri ­
minācija starp Kopienas izcelsmes izstr ādājumiem vai l īdzīgiem vai 
aizvietojošiem viet ējas izcelsmes izstr ādājumiem.  
2. pants  
Nolīguma parakst īšanas dien ā 1. pantā noteiktais rež īms attiecas uz t ālāk 
minētiem izstr ādājumiem.  
▼M70  
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
1516.  Animal or vegetable fats and oils and their fractions, partly or wholly 
hydrogenated, inter-esterified, re-esterified or elaidinised, whether or not refined, but not further prepared:
 
— Vegetable fats and oils and their fractions:  
ex 2091/2099  — — Other:  
. Hydrogenated castor oil, so-called ‘opal wax’, for the manufacture 
of soap or organic surface-active agents  
1704.  Sugar confectionery (including white chocolate), not containing cocoa:  
— Other:  
ex 9010  — — White chocolate, in containers holding more than 1 kg  
1806.  Chocolate and other food preparations containing cocoa:  
ex 1010/1020  — Cocoa powder, containing added sugar or other sweetening matter, in 
containers holding more than 1 kg  
— Other preparations in blocks, slabs or bars weighing more than 2 kg or 
in liquid, paste, powder, granular or other bulk form in containers or 
immediate packings, of a content exceeding 2 kg:  
2091/2099  — — Other  
ex 3111/3290  — Other, in blocks, slabs or bars, in containers holding more than 1 kg  
ex 9011/9029  — Other, in containers holding more than 1 kg  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 175
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
1905.  Bread, pastry, cakes, biscuits and other bakers' wares, whether or not 
containing cocoa; communion wafers, empty cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products:
 
— Other:  
— — Bread and other ordinary bakers' wares, not containing added sugar 
or other sweetening matter, honey, eggs, fats, cheese or fruit:  
— — — Not put up for retail sale:  
— — — — Breadcrumbs:  
9021  — — — — — For use in animal feeding  
2510.  Natural calcium phosphates, natural aluminium calcium phosphates and 
phosphatic chalk:  
ex 1000/2000  — Natural phosphates, used as fertilisers  
2707.  Oils and other products of the distillation of high temperature coal tar; 
similar products in which the weight of the aromatic constituents exceeds 
that of the non-aromatic constituents:  
— For use as motor fuel:  
1010  — — Benzole  
2010  — — Toluole  
3010  — — Xylole  
4010  — — Naphthalene  
5010  — — Other aromatic hydrocarbon mixtures of which 65 % or more by 
volume (including losses) distils at 250 ° C by the ASTM D 86 
method  
6010  — — Phenols  
9110  — — Creosote oils  
9910  — — Other  
— For use as heating fuel:  
ex 4090  — — Naphthalene  
ex 5090  — — Other aromatic hydrocarbon mixtures of which 65 % or more by 
volume (including losses) distils at 250 ° C by the ASTM D 86 method
 
ex 6090  — — Phenols  
ex 9190  — — Creosote oils  
ex 9990  — — Other  
2709.  Petroleum oils and oils obtained from bituminous minerals, crude:  
0010  — For use as motor fuel  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 176
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
0090  — Other  
2710.  Petroleum oils and oils obtained from bituminous minerals, other than 
crude; preparations not elsewhere specified or included, containing by 
weight 70 % or more of petroleum oils or of oils obtained from bituminous minerals, these oils being the basic constituents of the preparations:
 
— For use as motor fuel:  
— — Gasoline and its fractions:  
0011  — — — Unleaded, for use as such as motor fuel  
0012  — — — Other  
0013  — — White spirit  
0014  — — Diesel oil  
0015  — — Petroleum  
0019  — — Other  
— For other purposes:  
ex 0021  — — Gasoline and its fractions:  
. For gas production, petrochemical processing or industrial heating  
0022  — — White spirit  
0023  — — Petroleum  
0024  — — Heating oils  
ex 0025  — — Unmixed distillates of mineral oils, of which less than 20 % distils, 
by volume, below 300 ° C, not including liquid paraffin of phar ­
maceutical quality  
0026  — — Mixed distillates of mineral oils, of which less than 20 % distils, by 
volume, below 300 ° C  
0027  — — Lubricating mineral oils  
0029  — — Other distillates and products  
2809.  Diphosphorus pentaoxide; phosphoric acid and polyphosphoric acids:  
ex 2000  — phosphoric acid and polyphosphoric acids:  
. Phosphoric acid, used as fertiliser  
2814.  Ammonia, anhydrous or in aqueous solution:  
ex 1000  — Anhydrous ammonia, used as fertiliser  
ex 2000  — Ammonia in aqueous solution, used as fertiliser  
2827.  Chlorides, chloride oxides and chloride hydroxides; bromides and bromide 
oxides; iodides and iodide oxides:  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 177
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
ex 1000  — Ammonium chloride, used as fertiliser  
2834.  Nitrites; nitrates:  
— Nitrates:  
ex 2100  — — Of potassium, used as fertiliser  
ex 2900  — — Other:  
. Of magnesium and calcium, used as fertiliser  
2835.  Phosphinates (hypophosphites), phosphonates (phosphites), phosphates and 
polyphosphates:  
— Phosphates:  
ex 2400  — — Of potassium, used as fertiliser  
ex 2500  — — Calcium hydrogenorthophosphate (‘dicalcium phosphate’), used as 
fertiliser  
ex 2600  — — Other calcium phosphates, used as fertiliser  
ex 2900  — — Other, used as fertiliser  
— Polyphosphates:  
ex 3900  — — Other, used as fertiliser  
2836.  Carbonates; peroxocarbonates (percarbonates); commercial ammonium 
carbonate containing ammonium carbamate:  
ex 4000  — Potassium carbonates, used as fertiliser  
2842.  Other salts of inorganic acids or peroxoacids, excluding azides:  
— Double or complex silicates  
ex 1090  — — Other:  
. Double or complex salts (water softeners), for the manufacture of 
washing products  
— Other:  
ex 9090  — — Other:  
. Double or complex salts (water softeners), for the manufacture of 
washing products  
2901.  Acyclic hydrocarbons:  
—Saturated:  
— — Other than in gaseous state:  
1091  — — — For use as motor fuel  
— Unsaturated:  
— — Buta-1,3-diene and isoprene:  
— — — Isoprene:  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 178
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
2421  — — — — For use as motor fuel  
— — Other:  
— — — Other than in gaseous state:  
2991  — — — — For use as motor fuel  
2902.  Cyclic hydrocarbons:  
— Cyclanes, cyclenes and cycloterpenes:  
— — Cyclohexane:  
1110  — — — For use as motor fuel  
— — Other:  
1910  — — — For use as motor fuel  
— Benzene:  
2010  — — For use as motor fuel  
— Toluene:  
3010  — — For use as motor fuel  
— Xylenes:  
— —  o-Xylene:  
4110  — — — For use as motor fuel  
— —  m-Xylene:  
4210  — — — For use as motor fuel  
— —  p-Xylene:  
4310  — — — For use as motor fuel  
— — Mixed xylene isomers:  
4410  — — — For use as motor fuel  
— Ethylbenzene:  
6010  — — For use as motor fuel  
— cumene:  
7010  — — For use as motor fuel  
— Other:  
9010  — — For use as motor fuel  
2905.  Acyclic alcohols and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated 
derivatives:  
— Saturated monohydric alcohols:  
— — Methanol (methyl alcohol):  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 179
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
1110  — — — For use as motor fuel  
— — Propan-l-ol (propyl alcohol) and propan-2-ol (isopropyl alcohol):  
1210  — — — For use as motor fuel  
— — Other butanols:  
1410  — — — For use as motor fuel  
— — Pentanol (amyl alcohol) and isomers thereof:  
1510  — — — For use as motor fuel  
— — Octanol (octyl alcohol) and isomers thereof:  
1610  — — — For use as motor fuel  
ex 1690  — — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
ex 1700  — — Dodecan-1-ol (lauryl alcohol), hexadecan-1-ol (cetyl alcohol) and 
octadecan-1-ol (stearyl alcohol)  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
— — Other:  
1910  — — — For use as motor fuel  
ex 1990  — — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
— Unsaturated monohydric alcohols:  
— — Acyclic terpene alcohols:  
2210  — — — For use as motor fuel  
— — Other:  
2910  — — — For use as motor fuel  
— — — Other:  
ex 2999  — — — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
2907.  Phenols; phenol-alcohols:  
— Monophenols:  
ex 1300  — — Octylphenol, nonylphenol and their isomers; salts thereof for the 
manufacture of soaps and organic surface-active agents  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 180
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
ex 1500  — — Naphthols and their salts, for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
— — Other:  
ex 1990  — — — Other, for the manufacture of soaps and organic surface-active 
agents  
ex 3000  — Phenol-alcohols for the manufacture of soaps and organic surface-active 
agents  
2909.  Ethers, ether-alcohols, ether-phenols, ether-alcohol-phenols, alcohol pero ­
xides, ether peroxides, ketone peroxides (whether or not chemically 
defined), and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated derivatives:
 
— Acyclic ethers and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated 
derivatives:  
— — Other:  
1910  — — — For use as motor fuel  
— Cyclanic, cyclenic or cycloterpenic ethers and their halogenated, sulp ­
honated, nitrated or nitrosated derivatives:  
2010  — — For use as motor fuel  
— Aromatic ethers and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitro ­
sated derivatives  
3010  — — For use as motor fuel  
— Ether-alcohols and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated 
derivatives:  
— — Monomethyl ethers of ethylene glycol or of diethylene glycol:  
4210  — — — For use as motor fuel  
— — Monobutyl ethers of ethylene glycol or of diethylene glycol:  
4310  — — — For use as motor fuel  
— — Other monoalkylethers of ethylene glycol or of diethylene glycol:  
4410  — — — For use as motor fuel  
— — Other:  
4910  — — — For use as motor fuel  
— Ether-phenols, ether-alcohol-phenols and their halogenated, sulphonated, 
nitrated or nitrosated derivatives:  
5010  — — For use as motor fuel  
— Alcohol peroxides, ether peroxides, ketone peroxides and their haloge ­
nated, sulphonated, nitrated or nitrosated derivatives:  
6010  — — For use as motor fuel  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 181
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
2910.  Epoxides, epoxyalcohols, epoxyphenols and epoxyethers, with a three- 
membered ring, and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated 
derivatives:  
ex 1000  — Oxirane (ethylene oxide), for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
2915.  Saturated acyclic monocarboxylic acids and their anhydrides, halides, pero ­
xides and peroxyacids; their halogenated, sulphonated, nitrated or nitro ­
sated derivatives:  
— Butyric acids, valeric acids, their salts and esters:  
ex 6090  — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
— Palmitic acid, stearic acid, their salts and esters:  
ex 7090  — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
— Other:  
ex 9090  — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
. Esters of monocarboxylic acid for the manufacture of synthetic 
lubricants  
2916.  Unsaturated acyclic monocarboxylic acids, cyclic monocarboxylic acids, 
their anhydrides, halides, peroxides and peroxyacids; their halogenated, 
sulphonated, nitrated or nitrosated derivatives:  
— Unsaturated acyclic monocarboxylic acids, their anhydrides, halides, 
peroxides, peroxyacids and their derivatives:  
— — Oleic, linoleic or linolenic acids, their salts and esters:  
ex 1590  — — — Other:  
. Fatty alcohols for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
— — Other:  
ex 1990  — — — Other:  
. Fatty acids, for the manufacture of soaps and organic 
surface-active agents  
2917.  Polycarboxylic acids, their anhydrides, halides, peroxides and peroxyacids; 
their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated derivatives:  
— Acyclic polycarboxylic acids, their anhydrides, halides, peroxides, pero ­
xyacids and their derivatives:  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 182
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
ex 1200  — — Adipic acid, its salts and esters:  
. Esters of adipic acid for the manufacture of synthetic lubricants  
2922.  Oxygen-function amino-compounds:  
— Amino-acids and their esters, other than those containing more than one 
kind of oxygen function; salts thereof:  
— — Other:  
ex 4990  — — — Other:  
. Nitrilotriacetates, for the manufacture of washing products  
2933.  Heterocyclic compounds with nitrogen hetero-atom(s) only:  
ex 4000  — Compounds containing a quinoline or isoquinolene ring-system 
(whether or not hydrogenated), not further fused:  
. substances with an antibiotic action  
— Compounds containing a pyrimidine ring (whether or not hydrogenated) 
or piperazine ring in the structure:  
— — Other:  
ex 5910  — — — Products covered by the lists in Part 1b:  
. Substances with an antibiotic action  
— Other:  
ex 9010  — — Products covered by the lists in Part 1b:  
. Substances with an antibiotic action  
2934.  Nucleic acids and their salts; other heterocyclic compounds:  
— Other:  
ex 9020  — — Products covered by the lists in Part 1b:  
. Substances with an antibiotic action  
2941.1000/9000  Antibiotics  
3003.  Medicaments (excluding goods of heading No 3002, 3005 or 3006) consis ­
ting of two or more constituents which have been mixed together for therapeutic or prophylactic uses, not put up in measured doses or in forms or packings for retail sale:
 
1000  — Containing penicillins or derivatives thereof, with a penicillanic acid 
structure, or streptomycins or their derivatives  
2000  — Containing other antibiotics  
3004.  Medicaments (excluding goods of heading No 3002, 3005 or 3006) consis ­
ting of mixed or unmixed products for therapeutic or prophylactic uses, put 
up in measured doses or in forms or packings for retail sale:  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 183
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
1000  — Containing penicillins or derivatives thereof, with a penicillanic acid 
structure, or streptomycins or their derivatives  
2000  — Containing other antibiotics  
3102.1000/9000  Mineral or chemical fertilisers, nitrogenous  
3103.1000/9000  Mineral or chemical fertilisers, phosphatic  
3104.1000/9000  Mineral or chemical fertilisers, potassic  
3105.  Mineral or chemical fertilisers containing two or three of the fertilising 
elements nitrogen, phosphorus and potassium; other fertilisers; goods of 
this chapter in tablets or similar forms or in packages of a gross weight not exceeding 10 kg:
 
2000  — Mineral or chemical fertilisers containing the three fertilising elements 
nitrogen, phosphorus and potassium  
3000  — Diammonium hydrogenorthophosphate (diammonium phosphate)  
4000  — Ammonium dihydrogenorthophosphate (monoammonium phosphate) 
and mixtures thereof with diammonium hydrogenorthophosphate 
(diammonium phosphate)  
— Other mineral or chemical fertilisers containing the two fertilising 
elements nitrogen and phosphorus:  
5100  — — Containing nitrates and phosphates  
5900  — — Other:  
6000  — Mineral or chemical fertilisers containing the two fertilising elements 
phosphorus and potassium  
ex 9000  — Other:  
. Containing nitrogen, phosphoric acid or potassium  
3401.  Soap; organic surface-active products and preparations for use as soap, in 
the form of bars, cakes, moulded pieces or shapes, whether or not contai ­
ning soap; paper, wadding, felt and non-wovens, impregnated, coated or covered with soap or detergent:
 
— Soap and organic surf-aceactive products and preparations, in the form 
of bars, cakes, moulded pieces or shapes, and paper, wadding, felt and 
non-wovens, impregnated, coated or covered with soap or detergent:  
ex 1100  — — For toilet use (including medicated products), not including paper, 
wadding, felt and non-wovens, impregnated, coated or covered with 
soap or detergent:  
— — Other:  
1910  — — — Ordinary soaps  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 184
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
ex 1990  — — — Other, not including paper, wadding, felt and non-wovens, 
impregnated, coated or covered with soap or detergent  
2000  — Soap in other forms  
3402.  Organic surface-active agents (other than soap); surface-active preparations, 
washing preparations (including auxiliary washing preparations) and clea ­
ning preparations, whether or not containing soap, other than those of heading No 3401:
 
— Organic surf-aceactive agents, whether or not put up for retail sale:  
— — Anionic:  
ex 1190  — — — Other:  
. For the manufacture of washing products  
— — Cationic:  
ex 1290  — — — Other:  
. For the manufacture of washing products  
— — Non-ionic:  
ex 1390  — — — Other:  
. For the manufacture of washing products  
ex 1900  — — Other:  
. For the manufacture of washing products  
ex 2000  — Preparations put up for retail sale:  
. Washing products, ready to use  
ex 9000  — Other:  
. For the manufacture of washing products  
. Washing products, ready to use  
3403.  Lubricating preparations (including cutting-oil preparations, bolt or nut 
release preparations, anti-rust or anti-corrosion preparations and mould release preparations, based on lubricants) and preparations of a kind used for the oil or grease treatment of textile materials, leather, furskins or other 
materials, but excluding preparations containing, as basic constituents, 
70 % or more by weight of petroleum oils or of oils obtained from bitu ­
minous minerals:
 
— Containing petroleum oils or oils obtained from bituminous minerals:  
ex 1900  — — Other:  
. Synthetic lubricants  
— Other:  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 185
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
ex 9900  — — Other:  
. Synthetic lubricants  
3505.  Dextrins and other modified starches (for example, pregelatinised or este ­
rified starches); glues based on starches, or on dextrins or other modified 
starches:  
— Dextrins and other modified starches:  
1010  — — For use in animal feeding  
— Glues:  
2010  — — For use in animal feeding  
ex 3807.0000  Wood tar; wood tar oils; wood creosote; wood naphtha; vegetable pitch; 
brewers' pitch and similar preparations based on rosin, resin acids or on 
vegetable pitch:  
. For heating  
3811.  Anti-knock preparations, oxidation inhibitors, gum inhibitors, viscosity 
improvers, anti-corrosive preparations and other prepared additives, for 
mineral oils (including gasoline) or for other liquids used for the same 
purposes as mineral oils:  
— Other:  
9010  — — For use as motor fuel  
3814.  Organic composite solvents and thinners, not elsewhere specified or 
included; prepared paint or varnish removers:  
0010  — For use as motor fuel  
3817.  Mixed alkylbenzenes and mixed alkylnaphthalenes, other than those of 
heading No 2707 or 2902:  
— Mixed alkylbenzenes:  
1010  — — For use as motor fuel  
ex 1090  — — Other:  
. For the manufacture of soaps and organic surface-active agents  
— Mixed alkylnaphthalenes:  
2010  — — For use as motor fuel:  
ex 2090  — — Other:  
. For the manufacture of soaps and organic surface-active agents  
3819.0000  Hydraulic brake fluids and other prepared liquids for hydraulic transmis ­
sion, not containing or containing less than 70 % by weight of petroleum 
oils or oils obtained from bituminous minerals  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 186
 
Swiss Customs Tariff 
Heading No  Description  
3823.  Industrial monocarboxylic fatty acids; acid oils from refining; industrial 
fatty alcohols:  
— Industrial monocarboxylic fatty acids; acid oils from refining:  
ex 1300  — — Tall oil fatty acids  
. For the manufacture of soaps and organic surface-active agents  
3824.  Prepared binders for foundry moulds or cores; chemical products and 
preparations of the chemical or allied industries (including those consisting 
of mixtures of natural products), not elsewhere specified or included; resi ­
dual products of the chemical or allied industries, not elsewhere specified 
or included:  
— Other:  
9030  — — For use as motor fuel  
— — Other:  
ex 9099  — — — Other:  
. Prepared water softeners  
3902.  Polymers of propylene or of other olefins, in primary forms:  
— Other:  
ex 9090  — — Other:  
. Poly-alpha-olefin (PAO), for the manufacture of synthetic 
lubricants  
▼B 
3. pants  
Jebkādu 2. pant ā dotā saraksta groz ījumu gad ījumā, 1. pantā noteikto 
režīmu piemēro līdzīgiem vai aizvietojošiem viet ējas izcelsmes izstr ādā­
jumiem. Šveice inform ē Apvienoto komiteju, kura noskaidro, vai ir 
ievēroti 1. pant ā paredzētie īstenošanas noteikumi.  
4. pants  
Apvienotā komiteja p ārrauga šaj ā protokol ā paredzēto pasākumu norisi.  ▼M70  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 187
 
6. PROTOKOLS  
par noteiktu eksporta kvantitat īvu ierobežojumu atcelšanu  
Kvantitatīvie ierobežojumi, kurus Kopiena piem ēro turpmāk uzskait īto 
produktu eksportam uz Šveici tiek atcelti, v ēlākais, norādītajos datumos.  
Harmoniz ētā 
sistēma Pozīcijas 
Nr. Produkta apraksts  Atcelšanas 
datums  
74.04  Vara atkritumi un l ūžņi 1.1.1993.  
ex 44.01  Malka no skujkoku koksnes un priežu un 
egļu ēveļskaidas  1.1.1993.  
ex 44.03  Rupji apstr ādāti kokmateri āli, ar mizu vai 
bez, vai vienk ārši rupji t ēsti 
— Citi, iz ņemot papeles  1.1.1993.  
Kokmateri āli, rupji vai da ļēji aptēsti, bet 
tālāk neapstr ādāti 
— Citi, iz ņemot papeles  1.1.1993.  
ex 44.07  Gareniski saz āģēti kokmateri āli, šķelti vai 
lobīti, bet tālāk neapstr ādāti, biezāki par 
6 mm  
— no skujkoka, iz ņemot dēlīšus kastu, 
sietu un krat īkļu, un līdzīgu izstrādā­
jumu izgatavošanai  1.1.1993.  
ex 41.01  Liellopu j ēlādas un ādas, kur katras ādas 
svars nep ārsniedz 6 kg  1.1.1992.  
ex 41.02  Aitu un j ēru jēlādas 1.1.1992.  
ex 41.03  Kazu un kazl ēnu jēlādas un ādas 1.1.1992.  
ex 43.01  Trušu j ēlādas 1.1.1992.  ▼M54  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 188
 
PAPILDPROTOKOLS  
par savstarp ēju administrat īvu palīdzību muitas liet ās 
1. pants  
Definīcijas  
Šajā protokol ā: 
a) “preces” ir visas preces, kas ietilpst harmoniz ētās sistēmas 1. — 97. 
nodaļā, neatkar īgi no 1972. gada 22. j ūlija vienošan ās darbības 
jomas;  
b) “muitas ties ību akti” ir jebkura ties ību vai likuma norma, ko pie ņē­
musi Eiropas Kopiena vai Šveices Konfeder ācija un kas reglament ē 
preču importu, eksportu un tranz ītu, kā arī to pakļaušanu jebkurai 
muitas proced ūrai, ieskaitot aizlieguma, ierobežojuma un kontroles 
pasākumus;  
c) “iesniedz ēja iestāde” ir kompetenta administrat īva iestāde, kuru šim 
mērķim izraudz ījusi Līgumslēdzēja puse un kura l ūdz palīdzību 
muitas liet ās; 
d) “saņēmēja iestāde” ir kompetenta administrat īva iestāde, kuru šim 
mērķim izraudz ījusi Līgumslēdzēja puse un kura sa ņem piepras ījumu 
palīdzēt muitas liet ās; 
e) “muitas ties ību aktu p ārkāpumi” ir jebkurš šo ties ību aktu p ārkāpums 
vai pārkāpuma mēģinājums.  
2. pants  
Darbības joma  
1. Līgumslēdzējas puses pal īdz viena otrai jom ās savas kompetences 
robežās tādā veidā un ar nosac ījumiem, kas izkl āstīti šajā protokol ā, 
nodrošinot muitas ties ību aktu pareizu piem ērošanu, jo īpaši novēršot, 
atklājot un izmekl ējot darbības, kas ir pretrun ā ar šiem ties ību aktiem.  
2. Šajā protokol ā paredzēto palīdzību muitas liet ās piemēro jebkurai 
Līgumslēdzēju pušu administrat īvai iestādei, kas ir kompetenta š ā proto­
kola piem ērošanai. Tas neierobežo noteikumus, kas reglament ē savstar­
pējo palīdzību krimin āllietās. Tas ar ī neietver inform āciju, kura ieg ūta 
saskaņā ar pilnvar ām, kuras izmantotas p ēc tiesu iest āžu piepras ījuma, 
izņemot gad ījumus, kad min ētās iestādes tam piekr īt. 
3. pants  
Palīdzība pēc piepras ījuma  
1. Pēc iesniedz ējas iestādes piepras ījuma saņēmēja iestāde sniedz tai 
visu nepieciešamo inform āciju, lai nodrošin ātu muitas ties ību aktu 
pareizu piem ērošanu, ieskaitot inform āciju par iev ērotām vai plānotām 
darbībām, kas ir vai var ētu būt pretrunā ar šiem ties ību aktiem.  
2. Pēc iesniedz ējas iestādes piepras ījuma saņēmēja iestāde inform ē 
to, vai preces, kas eksport ētas no vienas L īgumslēdzējas puses terito ­
rijas, ir pien ācīgi import ētas otras puses teritorij ā, nepieciešam ības gadī­
jumā norādot precēm piemēroto muitas proced ūru. ▼M65  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 189
 
3. Pēc iesniedz ējas iestādes piepras ījuma saņēmēja iestāde savu 
tiesību aktu ietvaros veic nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu 
uzraudzību pār: 
a) fiziskām vai juridisk ām person ām, kuras ir pamatots iemesls tur ēt 
aizdomās par to, ka t ās pārkāpj vai ir p ārkāpušas muitas ties ību 
aktus;  
b) vietām, kur preces uzglab ā tādā veidā, kas rada pamatotas aizdomas, 
ka tās paredzētas, lai atbalst ītu ar muitas ties ību aktiem pretrun ā 
esošas darb ības; 
c) preču pārvietošanu, kas var ētu izraisīt muitas ties ību aktu p ārkā­
pumus;  
d) transportl īdzekļiem, par kuriem ir pamatots iemesls uzskat īt, ka tie ir 
izmantoti, tiek vai var ētu tikt izmantoti ar muitas ties ību aktiem 
pretrunā esošām darbībām. 
4. pants  
Spontāna palīdzība 
Līgumslēdzējas puses p ēc pašu ierosmes un saska ņā ar saviem norma ­
tīviem, administrat īviem aktiem un citiem juridiskiem dokumentiem 
sniedz viena otrai pal īdzību, ja tās uzskata to par nepieciešamu pareizai 
muitas ties ību aktu piem ērošanai, jo īpaši, ja tās iegūst informāciju par:  
— darbībām, kuras ir vai t ām šķiet pretrun ā ar šiem ties ību aktiem un 
kuras var ētu interes ēt otru Līgumslēdzēju Pusi,  
— jauniem l īdzekļiem vai metod ēm, kuras izmanto šo darb ību veik­ 
šanai,  
— precēm, par kur ām zināms, ka tās saistītas ar muitas ties ību aktu 
pārkāpumiem,  
— fiziskām vai juridisk ām person ām, kuras ir pamatots iemesls tur ēt 
aizdomās par to, ka t ās pārkāpj vai ir p ārkāpušas muitas ties ību 
aktus,  
— transportl īdzekļiem, par kuriem ir pamatots iemesls uzskat īt, ka tie ir 
izmantoti, tiek vai var ētu tikt izmantoti ar muitas ties ību aktiem 
pretrunā esošām darbībām. 
5. pants  
Piegāde/paziņošana  
Pēc iesniedz ējas iestādes piepras ījuma saņēmēja iestāde saska ņā ar 
saviem ties ību aktiem veic visus nepieciešamos pas ākumus, lai:  
— piegādātu visus dokumentus,  
— paziņotu par visiem l ēmumiem, k ā arī par jebkuru citu attiec īgu 
tiesību aktu, kas ir attiec īgās procedūras sastāvdaļa, 
kas ietilpst š ī protokola darb ības jomā, adresātam, kas dz īvo vai ir 
reģistrēts tās teritorij ā. Tādā gadījumā uz pieg ādes vai pazi ņošanas 
pieprasījumu attiecas 6. panta 3. punkts.  ▼M65  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 190
 
6. pants  
Palīdzības piepras ījumu forma un saturs  
1. Piepras ījumus saska ņā ar šo protokolu iesniedz rakstveid ā. Tiem 
pievieno dokumentus, kurus uzskata par nepieciešamiem piepras ījuma 
izpildei. Situ ācijas steidzam ības dēļ var pieņemt arī mutiskus piepras ī­
jumus, tom ēr tie nekav ējoties jāapstiprina rakstveid ā. 
2. Saska ņā ar 1. punktu piepras ījumos ietver š ādu inform āciju: 
a) iesniedz ēja iestāde, kas iesniedz piepras ījumu;  
b) piepras ītais pasākums;  
c) piepras ījuma mērķis un iemesls;  
d) attiecīgi normat īvi, administrat īvi akti un citi juridiski elementi;  
e) pēc iespējas precīzāka un izsme ļošāka inform ācija par fiziskaj ām vai 
juridiskaj ām person ām, kuras ir izmekl ēšanas objekts;  
f) kopsavilkums par attiec īgajiem faktiem un par jau veiktu izmekl ē­ 
šanu, izņemot 5. pant ā minētos gadījumus.  
3. Piepras ījumus iesniedz sa ņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai šai 
iestādei pieņemamā valodā. 
4. Ja piepras ījums neatbilst form ālajām prasībām, var piepras īt tā 
labojumu vai papildin ājumu, tom ēr var norīkot drošības pasākumus.  
7. pants  
Pieprasījumu izpilde  
1. Lai izpild ītu palīdzības piepras ījumu, saņēmēja iestāde darbojas 
savas kompetences un pieejamo resursu robež ās, kā tā darbotos pati 
vai pēc šīs pašas L īgumslēdzējas puses citu iest āžu piepras ījuma, snie ­
dzot jau pieejamu inform āciju, veicot atbilstošu izmekl ēšanu vai orga ­
nizējot tās veikšanu. Šis noteikums attiecas ar ī uz administrat īvo struk­
tūrvienību, kurai sa ņēmēja iestāde adresēja piepras ījumu, ja p ēdējā pati 
nevar rīkoties.  
2. Palīdzības piepras ījumus izpilda saska ņā ar saņēmējas Līgumslē­
dzējas puses normat īvajiem, administrat īvajiem aktiem un citiem juridi ­
skajiem dokumentiem.  
3. Līgumslēdzējas puses pien ācīgi pilnvarotas amatpersonas ar otras 
iesaistītās Līgumslēdzējas puses piekrišanu un ar p ēdējās nosacījumiem 
no saņēmējas iestādes vai no citas iest ādes birojiem, par kuru sa ņēmēja 
iestāde ir atbild īga, var ieg ūt iesniedz ējai iestādei izmekl ēšanas sakar ā šā 
protokola nol ūkā nepieciešamo inform āciju par darb ībām, kas ir vai 
varētu būt pretrunā ar muitas ties ību aktiem.  
4. Līgumslēdzējas puses amatpersonas ar otras iesaist ītās Līgumslē­
dzējas puses piekrišanu un ar p ēdējās nosacījumiem var piedal īties iz­
meklēšanā, ko veic p ēdējās teritorij ā. ▼M65  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 191
 
8. pants  
Informācijas pazi ņošanas veids  
1. Saņēmēja iestāde ziņo iesniedz ējai iestādei par izmekl ēšanas rezul ­
tātiem dokumentu, apliecin ātu dokumentu kopiju, zi ņojumu u.tml. 
veidā. 
2. Šā protokola 1. punkt ā minētos dokumentus var aizst āt ar tādam 
pašam mērķim jebkur ā veidā sagatavotu datoriz ētu inform āciju. 
9. pants  
Palīdzības sniegšanas pien ākuma izņēmumi  
1. Līgumslēdzējas puses var atteikties sniegt šaj ā protokolā paredzēto 
palīdzību, ja tas:  
a) varētu apdraud ēt Šveices Konfeder ācijas vai Kopienas dal ībvalsts 
suverenitāti, kurai ir l ūgts sniegt pal īdzību saskaņā ar šo protokolu, 
vai 
b) varētu apdraud ēt sabiedrisko k ārtību, drošību vai citas b ūtiskas inte ­
reses, jo īpaši 10. panta 2. punkta noz īmē minētajos gadījumos, vai  
c) būtu saistīts ar nodok ļu vai val ūtas noteikumiem, kas nav muitas 
tiesību akti, vai  
d) būtu saistīts ar rūpnieciska, komerci āla vai dienesta nosl ēpuma 
izpaušanu.  
2. Ja iesniedz ēja iestāde lūdz palīdzību, kuru t ā pati nesp ētu sniegt, ja 
tai to lūgtu, tad sav ā pieprasījumā tā vērš uzman ību uz šo faktu. Tad 
saņēmēja iestāde izlemj, k ā atbildēt uz šādu piepras ījumu.  
3. Ja pal īdzību atsaka, tad šis l ēmums un t ā pamatojums nekav ējoties 
jāpaziņo iesniedz ējai iestādei. 
10. pants  
Konfidencialit āte 
1. Jebkura inform ācija, kas jebkur ā veidā ir sniegta saska ņā ar šo 
protokolu, ir konfidenci āla vai ierobežota atkar ībā no katras L īgumslē­
dzējas puses piem ērojamajiem noteikumiem. Uz to attiecas dienesta 
noslēpuma iev ērošanas pien ākums un tai sniedz aizsardz ību, ko nodro ­ 
šina līdzīgai inform ācija saska ņā ar attiec īgajiem Līgumslēdzējas puses 
teritorijā piemērojamiem ties ību aktiem, kura to sa ņēmusi, un attiec īga­
jiem noteikumiem, ko piem ēro Kopienas iest ādēm. 
2. Ar personas datiem, proti, visu inform āciju par identific ētu vai 
identificējamu indiv īdu, var apmain īties tikai t ādos gadījumos, kad sa ņē­
mēja Līgumslēdzēja puse ap ņemas aizsarg āt šos datus vismaz l īdzvērtīgā 
veidā, kā attiecīgā gadījumā to darītu iesniedz ēja Līgumslēdzēja puse.  ▼M65  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 192
 
11. pants  
Informācijas izmantošana  
1. Iegūto inform āciju izmanto tikai š ā protokola m ērķiem. Ja viena 
Līgumslēdzēja puse lūdz šīs informācijas izmantošanu citiem m ērķiem, 
tā lūdz iepriekš ēju rakstisku piekrišanu no inform ācijas sniedz ējas 
iestādes. Tad uz šo izmantošanu attiecas visi min ētās iestādes noteiktie 
ierobežojumi.  
2. 1. punkts nekav ē informācijas izmantošanu tiesas vai administra ­
tīvā procesā, ko uzsāk par muitas ties ību aktu p ārkāpumu. Par šo izman ­
tošanu nekav ējoties pazi ņo kompetentajai iest ādei, kas sniegusi inform ā­
ciju. 
3. Līgumslēdzējas puses savos pier ādījumu dokumentos, zi ņojumos 
un liecībās, kā arī procesos un maks ājumos, par kuriem iesniegtas 
prasības tiesā, kā pierādījumus var izmantot saska ņā ar šā protokola 
noteikumiem ieg ūto inform āciju un izskat ītos dokumentus.  
12. pants  
Eksperti un liecinieki  
Piešķirtās pilnvaras robež ās saņēmējas iestādes amatpersonu var piln ­
varot kā ekspertu vai liecinieku tiesas vai administrat īvā procesā par šajā 
protokolā ietvertajiem jaut ājumiem otras L īgumslēdzējas puses jurisdik ­
cijā un iesniegt attiec īgus priekšmetus, dokumentus vai to apstiprin ātas 
kopijas, kas var ētu būt nepieciešamas proces ā. Uzaicin ājumā konkrēti 
jānorāda, par k ādiem jaut ājumiem un uz k āda amata vai kvalifik ācijas 
pamata amatpersonu nopratin ās. 
13. pants  
Palīdzības izdevumi  
Līgumslēdzējas puses atsak ās no visām savstarp ējām prasībām atmaks āt 
izdevumus, kas radušies saist ībā ar šo protokolu, attiec īgā gadījumā 
izņemot izdevumus par ekspertiem un lieciniekiem, k ā arī tulkiem un 
tulkotājiem, kuri nav nodarbin āti valsts civildienest ā. 
14. pants  
Piemērošana  
1. Šā protokola piem ērošanu uztic Šveices Konfeder ācijas muitas 
iestādēm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu Komisijas kompetenta ­
jiem dienestiem un attiec īgā gadījumā Eiropas Kopienas dal ībvalstu 
muitas iest ādēm, no otras puses. T ās lemj par visiem š ā protokola 
piemērošanai nepieciešamajiem praktiskajiem pas ākumiem, ņemot vērā 
spēkā esošos noteikumus datu aizsardz ības jomā. 
2. Līgumslēdzējas puses savstarp ēji apspriežas un inform ē viena otru 
par sīkiem īstenošanas noteikumiem, kurus pie ņem saskaņā ar šā proto­
kola noteikumiem. T ās īpaši apmain ās ar kompetento iest āžu sarakstu, 
kuras saska ņā ar šo protokolu ir pilnvarotas iejaukties.  
KOPĪGĀ DEKLAR ĀCIJA  
Puses vienojas, ka Apvienot ā komiteja izveido darba grupu, lai pal ī­
dzētu protokola p ārvaldībā par savstarp ējo administrat īvo palīdzību. ▼M65  1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 193
 
NOBEIGUMA AKTS  
EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS  
un 
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJAS  
pārstāvji, 
sapulcējušies Brisel ē šajā tūkstoš devi ņi simti septi ņdesmit otr ā gada jūlija divde ­
smit otraj ā dienā, 
lai parakst ītu Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nol ī­
gumu,  
šī nolīguma parakst īšanas laik ā 
— ir pieņēmuši šādas deklar ācijas, kas pievienotas šim aktam:  
1. Līgumslēdzēju pušu Kop īgo deklar āciju par 1. protokola 4. panta 3. 
punktu;  
2. Līgumslēdzēju pušu Kop īgo deklar āciju par tranz īta preču pārvadājumiem;  
3. Deklar āciju par darba ņēmējiem;  
— un ir ņēmuši vērā un pievienojuši šim aktam t ālāk minētās deklarācijas:  
1. Eiropas Ekonomikas kopienas Deklar ācija par atseviš ķu nolīguma notei ­
kumu piem ērošanu re ģionos;  
2. Eiropas Ekonomikas kopienas Deklar ācija par nol īguma 23. panta 1. 
punktu.  
Iepriekš min ētie pārstāvji 
un Lihtenšteinas Firstistes  
pārstāvji 
ir parakst ījuši Papildu nol īgumu par Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices 
Konfeder ācijas 1972. gada 22. j ūlija Nolīguma sp ēkā esamību attiec ībā uz 
Lihtenšteinas Firstisti.  
Udfærdiget i Bruxelles, den  
toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds.  
Geschehen zu Brüssel am  
zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig.  
Done at Brussels on this  
twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and 
seventy-two.  
Fait à Bruxelles, le  
vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze.  
Fatto a Bruxelles, il  
ventidue luglio millenovecentosettantadue.  
Gedaan te Brussel, de  
tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.  
▼M12  __________  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 194
 
På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegne 
Im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften 
In the name of the Council of the European Communities Au nom du Conseil des Communautés européennes A nome del Consiglio delle Comunità europee 
Namens de Raad van de Europese Gemeenschappen  
▼
M12  __________  
▼B
 
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft 
Pour la Confédération suisse 
Per la Confederazione svizzera
  
Für das Fürstentum Liechtenstein
  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 195
 
DEKLAR ĀCIJAS  
Līgumslēdzēju pušu Kop īgā deklarācija par 1. protokola 4. panta 3. punktu  
Līgumslēdzējas puses apstiprina, ka Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices 
Konfeder ācijas 1967. gada 30. j ūnija vēstuļu apmaiņa, kas attiecas uz Nol īgumu 
par pulkste ņiem, paliek sp ēkā un to var izmantot, ja, saska ņā ar 1. protokola 
4. panta 3. punktu, š ā nolīguma noteikumi nav piem ērojami izstr ādājumiem, kas 
ietverti Briseles nomenklat ūras 91. noda ļā. 
Līgumslēdzēju pušu Kop īgā deklarācija par tranz īta preču pārvadājumiem  
Līgumslēdzējas puses par kop ējo interešu objektu uzskata to, ka likm ēm un 
nosacījumiem attiec ībā uz preču pārvadājumiem  
i) uz Kopienu un no t ās, kas ietver tranz ītu caur Šveices teritoriju; vai  
ii) uz Šveici un no t ās, kas ietver tranz ītu caur Kopienas teritoriju,  
nevajadzētu būt diskrimin ējošiem un trauc ējošiem saist ībā ar attiec īgo preču 
galamērķa valsti vai valsti, no kuras t ās izvestas, ne ar ī negatīvi ietekm ēt brīvas 
preču aprites pareizu darb ību. 
Deklarācija par darba ņēmējiem  
Savstarpējo attiecību līmenī ievērojot to darba ņēmēju darbību Šveicē, kuri ir 
dalībvalstu pilso ņi, Līgumslēdzējas puses uzsver interešu kop ību darbasp ēka 
jautājumos. Šaj ā sakarā tās ar gandar ījumu secina, ka Rom ā 1972. gada 22. j ūnijā 
parakstīts dokuments, ar ko fiks ēti Itālijas–Šveices Apvienot ās komitejas darba 
rezultāti. 
Līgumslēdzējas puses secin ājušas, ka š īs komitejas darba gait ā tika formul ēti 
svarīgi principi un t ādejādi tika pan ākta būtiska attīstība, pilnībā ievērojot Šveices 
iestāžu pieņemto stabiliz ācijas politiku. Tika pie ņemti attiec īgi noteikumi, lai cik 
ātri vien iesp ējams pan āktu ātrāku attīstību. Tās arī secināja, ka stabiliz ācija 
notiek vienlaikus ar t ādas politikas īstenošanu, kas paredz ēta, lai pak āpeniski 
ieviestu tik vienotu darba tirgu, cik vien iesp ējams.  
No otras puses, L īgumslēdzējas puses ir ap ņēmušās veicināt vispieņemamāko 
risinājumu ieviešanu attiec ībā uz šiem visp ārējas intereses jaut ājumiem. T ās 
apliecina gribu kop ā izskatīt visus jaut ājumus, kas var rasties attiec ībā uz to 
darba ņēmējiem.  
Eiropas Ekonomikas kopienas Deklar ācija par atseviš ķu nolīguma 
noteikumu piem ērošanu re ģionos  
Eiropas Ekonomikas kopiena apliecina, ka pas ākumus, ko t ā var veikt saska ņā ar 
nolīguma 23., 24., 25. vai 26. pantu, iev ērojot 27. pant ā noteikto proced ūru un 
noteikumus, vai saska ņā ar 28. pantu, var piem ērot tikai vien ā no tās reģioniem 
atbilstīgi Kopienas noteikumiem.  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 196
 
Eiropas Ekonomikas kopienas Deklar ācija par nol īguma 23. panta 1. punktu  
Eiropas Ekonomikas kopiena apliecina, ka sakar ā ar Līgumslēdzējām pusēm 
saistības uzliekoš ā nolīguma 23. panta 1. punkta autonomu īstenošanu, t ā 
novērtēs visas šim pantam neatbilstošas darb ības, pamatojoties uz krit ērijiem, 
kas izriet no Eiropas Ekonomikas kopienas dibin āšanas līguma 85., 86., 90. un 
92. panta piem ērošanas.  ▼B 1972A3722 — LV — 01.04.2012 — 001.001 — 197