02018R1862 — LV — 11.06.2019 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/1862

(2018. gada 28. novembris)

par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

SIS vispārējais mērķis

SIS mērķis ir nodrošināt augstu drošības līmeni Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp nodrošināt sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu dalībvalstu teritorijās, un nodrošināt LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas noteikumu par personu pārvietošanos to teritorijās piemērošanu, izmantojot šīs sistēmas izplatīto informāciju.

2. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu paredz nosacījumus un kārtību tādu brīdinājumu ievadīšanai un apstrādei SIS, kas izdoti attiecībā uz personām un priekšmetiem, un par papildinformācijas un papildu datu apmaiņu ar mērķi policijas un tiesu iestādēm sadarboties krimināllietās.

2. Tāpat ar šo regulu paredz noteikumus par SIS tehnisko uzbūvi, par dalībvalstu un Eiropas Savienības Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā pienākumiem (“eu-LISA”), par vispārēju datu apstrādi, par attiecīgo personu tiesībām un par atbildību.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “brīdinājums” ir datu kopums, ko ievada SIS un kas kompetentajām iestādēm ļauj identificēt personu vai priekšmetu, lai konkrēti rīkotos;

2) “papildinformācija” ir informācija, kas nav SIS saglabāto brīdinājuma datu sastāvdaļa, bet ir saistīta ar brīdinājumiem SIS un kuras apmaiņa jāveic ar SIRENE biroju starpniecību:

a) lai dalībvalstis varētu apspriesties vai informēt cita citu, ievadot brīdinājumu;

b) pēc tam, kad ir konstatēta informācijas atbilsme, lai varētu attiecīgi rīkoties;

c) ja nav iespējams veikt prasīto darbību;

d) attiecībā uz SIS datu kvalitāti;

e) attiecībā uz brīdinājumu savietojamību un prioritāti;

f) attiecībā uz piekļuves tiesībām;

3) “papildu dati” ir dati, ko saglabā SIS un kas ir saistīti ar brīdinājumiem SIS un nekavējoties pieejami kompetentajām iestādēm, ja, veicot meklēšanu SIS, tiek atrasta persona, par kuru dati ir ievadīti SIS;

4) “personas dati” ir personas dati, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1) punktā;

5) “personas datu apstrāde” ir jebkura ar personas datiem vai personas datu kopumiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, ierakstīšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, izgūšana, aplūkošana, izmantošana, izpaušana, nosūtot, izplatot vai citādi darot tos pieejamus, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana;

6) “atbilstība” ir šādu posmu norise:

a) meklēšanu SIS ir veicis galalietotājs;

b) minētajā meklēšanā tiek konstatēts brīdinājums, ko SIS ir ievadījusi cita dalībvalsts; un

c) dati, kas attiecas uz brīdinājumu SIS, atbilst meklētajiem datiem;

7) “informācijas atbilsme” ir jebkura atbilstība, kas atbilst šādiem kritērijiem:

a) to ir apstiprinājis:

i) galalietotājs; vai

ii) kompetentā iestāde saskaņā ar valsts procedūrām, ja attiecīgā atbilstība bija balstīta uz biometrisko datu salīdzināšanu;

un

b) tiek pieprasīts veikt turpmākas darbības;

8) “atzīme” ir brīdinājuma derīguma apturēšana valsts līmenī, ko var pievienot brīdinājumiem par apcietināšanu, brīdinājumiem par pazudušām un neaizsargātām personām un brīdinājumiem par diskrētu, izmeklēšanas un īpašu pārbaudi;

9) “izdevēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas ir ievadījusi brīdinājumu SIS;

10) “izpildītāja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas pēc tam, kad ir konstatēta informācijas atbilsme, veic vai ir veikusi prasītās darbības;

11) “galalietotājs” ir kompetentās iestādes darbinieks, kas pilnvarots tieši meklēt CS-SIS, N.SIS vai to tehniskajā kopijā;

12) “biometriskie dati” ir tādi personas dati pēc specifiskas tehniskas apstrādes, kuri attiecas uz fiziskas personas fiziskajām vai psiholoģiskajām pazīmēm, kas ļauj veikt vai apstiprina minētās fiziskās personas unikālu identifikāciju, proti, fotogrāfijas, sejas attēli, daktiloskopiskie dati un DNS profili;

13) “daktiloskopiskie dati” ir dati par pirkstu nospiedumiem un plaukstu nospiedumiem, kuri, ņemot vērā to unikālās īpašības un tajos ietvertās atsauces vērtības, dara iespējamu precīzu un pārliecinošu salīdzināšanu attiecībā uz personas identitāti;

14) “sejas attēls” ir sejas digitālie attēli ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai tos varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai;

15) “DNS profils” ir burtu vai ciparu kods, kurā ir atveidots analizētā cilvēka DNS parauga nekodētās daļas identifikācijas parametru komplekss, proti, konkrēta dažādu DNS vietu (loci) molekulu struktūra;

16) “teroristu nodarījumi” ir valsts tiesību aktos noteiktie nodarījumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/541 ( 1 ) 3. līdz 14. pantā, vai – attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša, – ir līdzvērtīgi vienam no minētajiem nodarījumiem;

17) “sabiedrības veselības apdraudējums” ir sabiedrības veselības apdraudējums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 ( 2 ) 2. panta 21. punktā;

▼M1

18) “ESP” ir Eiropas meklēšanas portāls, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/818 ( 3 ) 6. panta 1. punktu;

19) “kopējais BMS” ir kopējais biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 12. panta 1. punktu;

20) “CIR” ir kopējais identitātes repozitorijs, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 17. panta 1. punktu;

21) “MID” ir vairāku identitāšu detektors, kas izveidots ar Regulas (ES) 2019/818 25. panta 1. punktu.

▼B

4. pants

SIS tehniskā uzbūve un darbības veidi

1. SIS veido:

a) centrālā sistēma (“centrālā SIS”), ko veido:

i) tehniskā nodrošinājuma vienība (“CS-SIS”), kurā ietverta datubāze (“SIS datubāze”), tostarp rezerves CS-SIS;

ii) vienota valsts saskarne (“NI-SIS”);

▼M1

b) valsts sistēma (N.SIS) katrā dalībvalstī, ko veido valsts datu sistēmas, kuras ir saistītas ar centrālo SIS, tostarp vismaz viena valsts vai kopīgota rezerves N.SIS;

c) CS-SIS, rezerves CS-SIS un NI-SIS savstarpējās komunikācijas infrastruktūra (“komunikācijas infrastruktūra”), kas nodrošina SIS datiem atvēlētu kodētu virtuālu tīklu un SIRENE biroju savstarpēju datu apmaiņu, kā minēts 7. panta 2. punktā; un

d) droša komunikāciju infrastruktūra starp CS-SIS un ESP, kopējā BMS un MID centrālajām infrastruktūrām.

▼B

N.SIS, kā minēts b) apakšpunktā, var ietvert datu datni (“valsts kopija”), kas ir pilnīga vai daļēja SIS datubāzes kopija. Divas vai vairāk dalībvalstis var vienā no savām N.SIS izveidot kopīgotu kopiju, kuru minētās dalībvalstis var izmantot kopīgi. Šādu kopīgotu kopiju uzskata par katras minētās dalībvalsts valsts kopiju.

Kopīgotu rezerves N.SIS, kā minēts b) apakšpunktā, var kopīgi izmantot divas vai vairāk dalībvalstis. Šādos gadījumos kopīgoto rezerves N.SIS uzskata par katras minētās dalībvalsts rezerves N.SIS. N.SIS un rezerves N.SIS var izmantot vienlaicīgi, lai nodrošinātu nepārtrauktu pieejamību galalietotājiem.

Dalībvalstis, kas plāno izveidot kopīgotu kopiju vai kopīgotu rezerves N.SIS, kuru kopīgi lietot, rakstiski vienojas par saviem attiecīgajiem pienākumiem. Tās par viņu vienošanos paziņo Komisijai.

Komunikācijas infrastruktūra atbalsta un sekmē SIS nepārtrauktas pieejamības nodrošināšanu. Tā ietver rezerves un nodalītus ceļus savienojumiem starp CS-SIS un rezerves CS-SIS, un tajā ir ietverti arī rezerves un nodalīti ceļi savienojumiem starp katru SIS tīkla valsts piekļuves punktu un CS-SIS un rezerves CS-SIS.

2. Dalībvalstis ievada, atjaunina, dzēš SIS datus un veic tajos meklēšanu, izmantojot katra savu N.SIS. Dalībvalstis, kas lieto daļēju vai pilnīgu valsts kopiju vai daļēju vai pilnīgu kopīgotu kopiju, dara minēto kopiju pieejamu, lai veiktu automatizētu meklēšanu katras minētās dalībvalsts teritorijā. Daļējā valsts vai kopīgotā kopija ietver vismaz tos datus, kas uzskaitīti šīs regulas 20. panta 3. punkta a)–v) apakšpunktā. Veikt meklēšanu citu dalībvalstu N.SIS datu datnēs nav iespējams, izņemot kopīgotu kopiju gadījumā.

3. CS-SIS veic tehniskās uzraudzības un administrācijas uzdevumus, un tai ir rezerves CS-SIS, kas spēj nodrošināt visas galvenās CS-SIS funkcijas minētās sistēmas avārijas gadījumā. CS-SIS un rezerves CS-SIS atrodas divos tehniskajos eu-LISA centros.

4. eu-LISA īsteno tehniskus risinājumus ar mērķi pastiprināt SIS nepārtrauktu pieejamību, vai nu nodrošinot CS-SIS un rezerves CS-SIS vienlaicīgu darbību – ar noteikumu, ka rezerves CS-SIS spēj nodrošināt SIS darbību CS-SIS avārijas gadījumā –, vai arī dublējot sistēmu vai tās komponentus. Neatkarīgi no procedūras prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2018/1726 10. pantā, eu-LISA ne vēlāk kā 2019. gada 28. decembrī sagatavo pētījumu par tehnisko risinājumu iespējām, kurā ir iekļauts neatkarīgs ietekmes novērtējums un izmaksu un ieguvumu analīze.

5. Vajadzības gadījumā izņēmuma apstākļos eu-LISA var uz laiku izstrādāt SIS datubāzes papildu kopiju.

6. CS-SIS nodrošina pakalpojumus, kas vajadzīgi, lai ievadītu un apstrādātu SIS datus, tostarp veiktu meklēšanu SIS datubāzē. Dalībvalstīm, kas lieto valsts vai kopīgotu kopiju, CS-SIS nodrošina:

a) valsts kopiju tiešsaistes atjaunināšanu;

b) valsts kopiju un SIS datu bāzes sinhronizāciju un saskanību; un

c) kārtību valsts kopiju inicializēšanai un rekonstrukcijai;

7. CS-SIS nodrošina nepārtrauktu pieejamību.

▼M1

8. Neskarot šā panta 1. līdz 5. punktu, SIS datus par personām un personu apliecinošiem dokumentiem var arī meklēt, izmantojot ESP.

9. Neskarot šā panta 1.līdz 5. punktu, SIS datus par personām un personu apliecinošiem dokumentiem var arī nosūtīt, izmantojot drošo komunikāciju infrastruktūru, kas minēta 1. punkta d) apakšpunktā. Šī nosūtīšana nepārsniedz apjomu, kādā dati ir vajadzīgi Regulas (ES) 2019/818 nolūkiem.

▼B

5. pants

Izmaksas

1. Centrālās SIS un komunikācijas infrastruktūras darbības, uzturēšanas un turpmākas izstrādes izmaksas sedz no Savienības vispārējā budžeta. Minētās izmaksas ietver attiecībā uz CS-SIS veikto darbu, lai nodrošinātu 4. panta 6. punktā minēto pakalpojumu sniegšanu.

2. Katras N.SIS izveides, darbības, uzturēšanas un turpmākas izstrādes izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts.







II NODAĻA

Dalībvalstu atbildība

6. pants

Valstu sistēmas

Katra dalībvalsts ir atbildīga par savas N.SIS izveidi, darbību, uzturēšanu un turpmāku izstrādi, kā arī par tās sasaistīšanu ar NI-SIS.

Katra dalībvalsts ir atbildīga par SIS datu nepārtrauktas pieejamības nodrošināšanu galalietotājiem.

Katra dalībvalsts nosūta brīdinājumus ar savas N.SIS starpniecību.

7. pants

N.SIS birojs un SIRENE birojs

1. Katra dalībvalsts norīko iestādi (“N.SIS birojs”), kam ir galvenā atbildība par attiecīgo N.SIS.

Minētā iestāde ir atbildīga par N.SIS raitu darbību un drošību, nodrošina kompetento iestāžu piekļuvi SIS un veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Tā ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka visas SIS funkcijas ir pienācīgi pieejamas galalietotājiem.

2. Katra dalībvalsts norīko valsts iestādi, kas darbojas 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā un kas nodrošina visas papildinformācijas apmaiņu un pieejamību (SIRENE birojs) saskaņā ar SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem. Katrs SIRENE birojs ir vienots kontaktpunkts savai dalībvalstij nolūkā apmainīties ar papildinformāciju par brīdinājumiem un atvieglot prasīto darbību veikšanu gadījumos, kad brīdinājumi par personām vai priekšmetiem ir ievadīti SIS un minētās personas vai priekšmeti tiek atrasti informācijas atbilsmes rezultātā.

Katram SIRENE birojam saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir ērta tieša vai netieša piekļuve visai attiecīgajai valsts informācijai, tostarp valsts datubāzēm un visai informācijai par savas dalībvalsts brīdinājumiem, kā arī ekspertu padomiem, lai varētu ātri un 8. pantā paredzētajos termiņos reaģēt uz lūgumiem sniegt papildinformāciju.

SIRENE biroji koordinē SIS ievadītās informācijas kvalitātes pārbaudi. Minētajos nolūkos tiem ir piekļuve SIS apstrādātajiem datiem.

▼M1

2.a SIRENE biroji arī nodrošina atšķirīgu identitāšu manuālu verifikāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 29. pantu. Ciktāl tas ir nepieciešams šā uzdevuma veikšanai, SIRENE birojiem ir piekļuve datiem, kurus glabā CIR un MID, Regulas (ES) 2019/818 21. un 26. pantā paredzētajos nolūkos.

▼B

3. Dalībvalstis sniedz eu-LISA ziņas par savu valsts N.SIS biroju un SIRENE biroju. eu-LISA publicē N.SIS biroju un SIRENE biroju sarakstu kopā ar 56. panta 7. punktā minēto sarakstu.

8. pants

Papildinformācijas apmaiņa

1. Papildinformācijas apmaiņu veic saskaņā ar SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem un izmantojot komunikācijas infrastruktūru. Dalībvalstis nodrošina nepieciešamos tehniskos resursus un cilvēkresursus, lai nodrošinātu papildinformācijas nepārtrauktu pieejamību un savlaicīgu un efektīvu apmaiņu ar to. Gadījumā, ja komunikācijas infrastruktūra nav pieejama, dalībvalstis papildinformācijas apmaiņai izmanto citus atbilstīgi nodrošinātus tehniskos līdzekļus. Atbilstīgi nodrošinātu tehnisko līdzekļu sarakstu paredz SIRENE rokasgrāmatā.

2. Papildinformāciju izmanto vienīgi nolūkā, kādā tā ir nosūtīta saskaņā ar 64. pantu, izņemot, ja no izdevējas dalībvalsts ir saņemta iepriekšēja piekrišana citādai izmantošanai.

3. SIRENE biroji veic savus uzdevumus ātri un efektīvi, jo īpaši, atbildot uz lūgumu sniegt papildinformāciju pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 12 stundu laikā pēc lūguma saņemšanas. SIRENE biroji rīkojas nekavējoties, ja ir brīdinājumi par teroristu nodarījumiem, brīdinājumi par personām, kuras meklē, lai apcietinātu nolūkā tās nodot vai izdot, un brīdinājumi par bērniem, kā minēts 32. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

Lūgumus sniegt papildinformāciju ar visaugstāko prioritāti SIRENE veidlapās apzīmē ar norādi “URGENT”, kā arī norāda steidzamības iemeslu.

4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai paredzētu sīki izstrādātus noteikumus par SIRENE biroju uzdevumiem, ievērojot šo regulu, un par papildinformācijas apmaiņu kā rokasgrāmatu, kas tiek saukta par “SIRENE rokasgrāmatu”. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

9. pants

Tehniskā un funkcionālā atbilstība

1. Lai nodrošinātu datu ātru un efektīvu pārsūtīšanu, katra dalībvalsts, izveidojot savu N.SIS, ievēro kopīgos standartus, protokolus un tehniskās procedūras, kas izveidoti, lai nodrošinātu tās N.SIS savietojamību ar centrālo SIS.

2. Ja dalībvalsts izmanto valsts kopiju, tā ar CS-SIS sniegtu pakalpojumu un 4. panta 6. punktā minēto automātisko atjaunināšanu palīdzību nodrošina, ka dati, ko glabā valsts kopijā, ir identiski un saskaņoti ar SIS datubāzi un ka meklēšana tās valsts kopijā sniedz līdzvērtīgu rezultātu SIS datubāzē veiktai meklēšanai.

3. Galalietotāji saņem datus, kas ir vajadzīgi, lai veiktu savus uzdevumus, jo īpaši un vajadzības gadījumā visus pieejamos datus, kas nodrošina datu subjekta identifikāciju un iespēju veikt prasīto darbību.

4. Dalībvalstis un eu-LISA regulāri veic testus, lai pārbaudītu 2. punktā minēto valsts kopiju tehnisko atbilstību. Minēto testu rezultātus ņem vērā kā daļu no mehānisma, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 ( 4 ).

5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu šā panta 1. punktā minētos kopīgos standartus, protokolus un tehniskās procedūras. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

10. pants

Drošība – dalībvalstis

1. Katra dalībvalsts attiecībā uz N.SIS pieņem vajadzīgos pasākumus, tostarp drošības plānu, darbības nepārtrauktības plānu un negadījuma seku novēršanas plānu, lai:

a) fiziski aizsargātu datus, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;

b) liegtu nepilnvarotām personām pieeju datu apstrādes iekārtām, kuras izmanto personas datu apstrādei (piekļuves kontrole iekārtām);

c) novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju izņemšanu (datu nesēju kontrole);

d) novērstu datu nesankcionētu ievadīšanu, kā arī liegtu saglabāto personas datu nesankcionētu apskati, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);

e) liegtu izmantot datu apstrādes automatizētas sistēmas nepilnvarotām personām, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (lietotāju kontrole);

f) novērstu datu neatļautu apstrādi SIS, kā arī SIS apstrādātu datu jebkādu neatļautu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievades kontrole);

g) nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot datu apstrādes automatizētu sistēmu, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves pilnvarojums, piekļuvei izmantojot individuālus un unikālus lietotāja identifikatorus un konfidenciālus piekļuves režīmus (datu piekļuves kontrole);

h) nodrošinātu, ka visas iestādes, kurām ir piekļuves tiesības SIS vai datu apstrādes iekārtām, izstrādā profilus, raksturojot to personu funkcijas un pienākumus, kuras ir pilnvarotas piekļūt, ievadīt, atjaunot, dzēst un meklēt datus, un pēc 69. panta 1. punktā minēto uzraudzības iestāžu lūguma minētos profilus bez kavēšanās dara tām pieejamus (personālie profili);

i) nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kurām struktūrām personas dati var būt nosūtīti, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (komunikācijas kontrole);

j) nodrošinātu, ka vēlāk iespējams pārbaudīt un noteikt, kādi personas dati ir ievadīti automatizētas datu apstrādes sistēmās, kurā brīdī un kura persona tos ir ievadījusi, un kādā nolūkā (ievades kontrole);

k) novērstu nesankcionētu personas datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu nosūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā, jo īpaši izmantojot atbilstošas šifrēšanas metodes (transportēšanas kontrole);

l) uzraudzītu šajā punktā minēto aizsardzības pasākumu efektivitāti un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai (paškontrole);

m) nodrošinātu, ka darbības traucējumu gadījumā uzstādīto sistēmu darbību var atjaunot parastā režīmā (darbības atjaunošana); un

n) nodrošinātu, ka SIS savas funkcijas pilda pareizi, par kļūdu parādīšanos darbībās tiek ziņots (uzticamība) un SIS saglabātie personas dati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ (integritāte).

2. Dalībvalstis pieņem 1. punktā minētajiem pasākumiem līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz drošību saistībā ar papildinformācijas apstrādi un apmaiņu ar to, tostarp nodrošinot SIRENE biroju telpu drošību.

3. Dalībvalstis pieņem šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz drošību saistībā ar SIS datu apstrādi, ko veic iestādes, kas minētas 44. pantā.

4. Šā panta 1., 2. un 3. punktā aprakstītie pasākumi var būt daļa no vispārīgas pieejas drošībai un plāna valsts līmenī, aptverot vairākas IT sistēmas. Šādos gadījumos minētajā plānā ir skaidri identificējamas šajā pantā izklāstītās prasības un to piemērojamība SIS, un tās tiek ar minēto plānu nodrošinātas.

11. pants

Konfidencialitāte – dalībvalstis

1. Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem piemēro savus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti visām personām un visām struktūrām, kam jāstrādā ar SIS datiem un papildinformāciju. Minētais pienākums ir spēkā arī pēc tam, kad minētās personas vairs neieņem attiecīgo amatu vai netiek nodarbinātas vai kad minēto struktūru darbība ir izbeigta.

2. Ja dalībvalsts jebkuru ar SIS saistītu uzdevumu veikšanai sadarbojas ar ārējiem līgumslēdzējiem, tā rūpīgi uzrauga līgumslēdzēja darbības, lai nodrošinātu atbilstību visiem šīs regulas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz drošību, konfidencialitāti un datu aizsardzību.

3. N.SIS vai jebkuru tehnisko kopiju darbības pārvaldību neuztic privātiem uzņēmumiem vai privātām organizācijām.

12. pants

Reģistra ierakstu glabāšana valstīs

1. Dalībvalstis nodrošina, ka katra piekļuve personas datiem un visas personas datu apmaiņas CS-SIS ietvaros tiek ierakstītas reģistrā N.SIS, lai varētu pārbaudīt, vai meklēšana bija likumīga, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību, pašuzraudzības nolūkos, lai nodrošinātu N.SIS pareizu darbību, kā arī datu integritāti un drošību. Šī prasība neattiecas uz 4. panta 6. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem automātiskajiem procesiem.

▼M1

Dalībvalstis nodrošina, ka katra piekļuve personas datiem, izmantojot ESP, arī tiek reģistrēta, lai varētu pārbaudīt, vai meklēšana bijusi likumīga, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību, pašuzraudzības nolūkos un lai nodrošinātu datu integritāti un drošību.

▼B

2. Reģistra ieraksti konkrēti parāda brīdinājuma vēsturi, datu apstrādes darbības datumu un laiku, meklēšanā izmantoto datu veidu, atsauci uz apstrādāto datu veidu un gan kompetentās iestādes, gan datus apstrādājošās personas individuālus un unikālus lietotāja identifikatorus.

3. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, ja meklēšana tiek veikta ar daktiloskopiskajiem datiem vai sejas attēlu saskaņā ar 43. pantu, reģistra ieraksti parāda meklēšanā izmantoto datu veidu, nevis faktiskos datus.

4. Reģistra ierakstus lieto vienīgi 1. punktā minētajā nolūkā, un tos dzēš pēc trim gadiem no to izveides dienas. Reģistra ierakstus, kuros ietverta brīdinājumu vēsture, dzēš trīs gadus pēc brīdinājumu dzēšanas.

5. Reģistra ierakstus var saglabāt ilgāk par 4. punktā minēto laikposmu, ja tie vajadzīgi uzraudzības procedūrām, kas jau ir iesāktas.

6. Valsts kompetentajām iestādēm, kuru pienākumos ir pārbaudīt, vai meklēšana ir likumīga, uzraudzīt datu apstrādes likumību, veikt pašuzraudzību, nodrošināt N.SIS pareizu darbību un datu integritāti un drošību, atbilstīgi to kompetencei un pēc to lūguma nodrošina piekļuvi reģistra ierakstiem, lai tās varētu pildīt savus pienākumus.

7. Ja dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic transportlīdzekļu numuru zīmju automatizētu skenēšanas meklēšanu, izmantojot automatizētas numura zīmes atpazīšanas sistēmas, dalībvalstis glabā ierakstus par meklēšanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Vajadzības gadījumā var veikt pilnu meklēšanu SIS, lai pārbaudītu, vai ir konstatēta informācijas atbilsme. Jebkādai pilnai meklēšanai piemēro 1. līdz 6. punktu.

8. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu šā panta 7. punktā minētā reģistra ieraksta saturu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

13. pants

Pašuzraudzība

Dalībvalstis nodrošina, ka katra iestāde, kurai ir tiesības piekļūt SIS datiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar uzraudzības iestādi.

14. pants

Personāla apmācība

1. Pirms tiek piešķirta atļauja apstrādāt SIS uzglabātos datus un periodiski pēc tam, kad piekļuve SIS datiem ir piešķirta, to iestāžu darbiniekus, kam ir tiesības piekļūt SIS, pienācīgi apmāca par datu drošību, par pamattiesībām, tostarp datu aizsardzību, un par datu apstrādes noteikumiem un procedūrām, kuras izklāstītas SIRENE rokasgrāmatā. Darbiniekus informē par visiem attiecīgajiem noteikumiem par noziedzīgajiem nodarījumiem un sankcijām, tostarp tām, kas paredzētas šīs regulas 73. pantā.

2. Dalībvalstīs darbojas valsts līmeņa SIS apmācības programma, kurā notiek gan galalietotāju, gan arī SIRENE biroju darbinieku apmācība.

Minētā apmācības programma var būt daļa no vispārīgas apmācības programmas valsts līmenī, kas aptver apmācību citās svarīgās jomās.

3. Savienības līmenī vismaz reizi gadā organizē kopīgus apmācības kursus, lai uzlabotu sadarbību starp SIRENE birojiem.







III NODAĻA

eu-LISA atbildība

15. pants

Darbības pārvaldība

1. Par centrālās SIS darbības pārvaldību atbild eu-LISA. Sadarbībā ar dalībvalstīm eu-LISA nodrošina to, ka centrālās SIS vajadzībām vienmēr tiek izmantota vislabākā pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi.

2. eu-LISA ir atbildīga arī par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru:

a) uzraudzība;

b) drošība;

c) dalībvalstu un nodrošinātāja attiecību koordinēšana;

d) uzdevumiem saistībā ar budžeta izpildi;

e) iegādi un atjaunināšanu; un

f) jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem.

3. eu-LISA ir atbildīga arī par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar SIRENE birojiem un komunikāciju starp SIRENE birojiem:

a) koordinēt, vadīt un atbalstīt testēšanas pasākumus;

b) uzturēt un atjaunināt tehniskās specifikācijas papildinformācijas apmaiņai starp SIRENE birojiem un komunikācijas infrastruktūru; un

c) pārvaldīt tehnisko izmaiņu ietekmi, ja tā skar gan SIS, gan papildinformācijas apmaiņu starp SIRENE birojiem.

4. eu-LISA izstrādā un uztur mehānismu un procedūras, lai veiktu CS-SIS datu kvalitātes pārbaudes. Šajā sakarā tā regulāri iesniedz ziņojumus dalībvalstīm.

eu-LISA regulāri iesniedz Komisijai ziņojumu par problēmām, kas radušās, un attiecīgajām dalībvalstīm.

Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par datu kvalitātes jautājumiem, kas radušies.

5. eu-LISA veic arī uzdevumus, kas saistīti ar apmācības nodrošināšanu par SIS tehnisko izmantošanu un par pasākumiem SIS datu kvalitātes uzlabošanai.

6. Centrālās SIS darbības pārvaldība ir visi uzdevumi, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar šo regulu nodrošinātu centrālās SIS darbību 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā, jo īpaši uzturēšanas darbi un tehniski pielāgojumi, kas vajadzīgi sistēmas raitai darbībai. Minētie uzdevumi ietver arī centrālās SIS un N.SIS testēšanas pasākumu koordinēšanu, vadību un atbalstīšanu, kas nodrošina, ka centrālā SIS un N.SIS darbojas saskaņā ar tehniskās un funkcionālās atbilstības prasībām, kas izklāstītas 9. pantā.

7. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu komunikācijas infrastruktūras tehniskās prasības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 76. panta 2. punktā.

16. pants

Drošība – eu-LISA

1. Attiecībā uz centrālo SIS un komunikācijas infrastruktūru eu-LISA pieņem vajadzīgos pasākumus, tostarp drošības plānu, darbības nepārtrauktības plānu un negadījuma seku novēršanas plānu, lai:

a) fiziski aizsargātu datus, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;

b) liegtu nepilnvarotām personām pieeju datu apstrādes iekārtām, kuras izmanto personas datu apstrādei (piekļuves kontrole iekārtām);

c) novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju izņemšanu (datu nesēju kontrole);

d) novērstu datu nesankcionētu ievadīšanu, kā arī liegtu saglabāto personas datu nesankcionētu apskati, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);

e) liegtu izmantot datu apstrādes automatizētas sistēmas nepilnvarotām personām, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (lietotāju kontrole);

f) novērstu datu neatļautu apstrādi SIS, kā arī SIS apstrādātu datu jebkādu neatļautu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievades kontrole);

g) nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot datu apstrādes automatizētu sistēmu, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves pilnvarojums, piekļuvei izmantojot individuālus un unikālus lietotāja identifikatorus un konfidenciālus piekļuves režīmus (datu piekļuves kontrole);

h) izstrādātu profilus, raksturojot to personu funkcijas un pienākumus, kuras ir pilnvarotas piekļūt datiem vai datu apstrādes iekārtām, un pēc Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja lūguma minētos profilus nekavējoties darītu tam pieejamus (personālie profili);

i) nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kurām struktūrām personas dati var būt nosūtīti, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (komunikācijas kontrole);

j) nodrošinātu to, ka vēlāk iespējams pārbaudīt un noteikt, kādi personas dati ir ievadīti automatizētā datu apstrādes sistēmā, kurā brīdī un kura persona tos ir ievadījusi (ievades kontrole);

k) nodrošinātu to, ka personas datu nosūtīšanas un datu nesēju pārsūtīšanas laikā nav iespējama datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana, jo īpaši ar attiecīgiem kodēšanas paņēmieniem (pārsūtīšanas kontrole);

l) uzraudzītu šajā punktā minēto aizsardzības pasākumu efektivitāti un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai (paškontrole);

m) nodrošinātu, ka darbības traucējumu gadījumā uzstādīto sistēmu darbību var atjaunot parastā režīmā (darbības atjaunošana);

n) nodrošinātu, ka SIS savas funkcijas pilda pareizi, par kļūdu parādīšanos darbībās tiek ziņots (uzticamība) un SIS saglabātie personas dati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ (integritāte); un

o) nodrošinātu tās tehnisko centru drošību.

2. eu-LISA veic 1. punktā minētajiem pasākumiem līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz drošību saistībā ar papildinformācijas apstrādi un apmaiņu, izmantojot komunikācijas infrastruktūru.

17. pants

Konfidencialitāte – eu-LISA

1. Neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, eu-LISA visiem saviem darbiniekiem, kas strādā ar SIS datiem, piemēro pienācīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti atbilstīgi standartiem, kas pielīdzināmi šīs regulas 11. pantā paredzētajiem. Minētais pienākums ir spēkā arī pēc tam, kad minētās personas vairs neieņem attiecīgo amatu vai netiek nodarbinātas, vai viņu darbība ir izbeigta.

2. eu-LISA veic 1. punktā minētajiem pasākumiem līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz konfidencialitāti saistībā ar papildinformācijas apmaiņu, izmantojot komunikācijas infrastruktūru.

3. Ja eu-LISA jebkuru ar SIS saistītu uzdevumu veikšanai sadarbojas ar ārējiem līgumslēdzējiem, tā rūpīgi uzrauga līgumslēdzēja darbības, lai nodrošinātu atbilstību visiem šīs regulas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz drošību, konfidencialitāti un datu aizsardzību.

4. CS-SIS darbības pārvaldību neuztic privātiem uzņēmumiem vai privātām organizācijām.

18. pants

Reģistra ierakstu glabāšana centrālajā līmenī

1. eu-LISA nodrošina, ka 12. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem tiek saglabāti reģistra ieraksti par katru piekļuvi CS-SIS saglabātajiem personas datiem un par visām minēto datu apmaiņām.

2. Reģistra ieraksti konkrēti parāda brīdinājuma vēsturi, datu apstrādes darbības datumu un laiku, meklēšanā izmantoto datu veidu, atsauci uz apstrādāto datu veidu un kompetentās iestādes, kas apstrādā datus, individuālus un unikālus lietotāja identifikatorus.

3. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, ja meklēšana tiek veikta ar daktiloskopiskajiem datiem vai sejas attēliem saskaņā ar 43. pantu, reģistra ieraksti parāda meklēšanā izmantoto datu veidu, nevis faktiskos datus.

4. Reģistra ierakstus lieto vienīgi 1. punktā minētajos nolūkos, un tos dzēš pēc trim gadiem no to izveides dienas. Reģistra ierakstus, kuros ietverta brīdinājumu vēsture, dzēš trīs gadus pēc brīdinājumu dzēšanas.

5. Reģistra ierakstus var glabāt ilgāk par 4. punktā minētajiem laikposmiem, ja tie vajadzīgi uzraudzības procedūrām, kas jau ir iesāktas.

6. Lai veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu CS-SIS pareizu darbību, datu integritāti un drošību, eu-LISA atbilstīgi tās kompetencei ir piekļuve reģistra ierakstiem.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam pēc lūguma un atbilstīgi tā kompetencei ir piekļuve minētajiem reģistra ierakstiem, lai tas varētu pildīt savus pienākumus.







IV NODAĻA

Sabiedrības informēšana

19. pants

SIS informācijas kampaņas

Šīs regulas piemērošanas sākumposmā Komisija sadarbībā ar uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju īsteno kampaņu, lai informētu sabiedrību par SIS mērķiem, SIS glabātajiem datiem, iestādēm, kurām ir piekļuve SIS, un datu subjektu tiesībām. Komisija regulāri atkārto šādas kampaņas sadarbībā ar uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. Komisija uztur publiski pieejamu tīmekļa vietni, kurā sniegta visa attiecīgā informācija, kas saistīta ar SIS. Dalībvalstis sadarbībā ar savām uzraudzības iestādēm izstrādā un īsteno vajadzīgās rīcībpolitikas, lai informētu savus pilsoņus un iedzīvotājus par SIS kopumā.







V NODAĻA

Datu kategorijas un brīdinājumu apzīmēšana ar atzīmēm

20. pants

Datu kategorijas

1. Neskarot 8. panta 1. punktu vai šīs regulas noteikumus par papildu datu glabāšanu, SIS ir ietverti tikai to kategoriju dati, ko ir iesniegusi katra dalībvalsts un kas ir vajadzīgi 26., 32., 34., 36., 38. un 40. pantā noteiktajiem nolūkiem.

2. Datu kategorijas ir šādas:

a) informācija par personām, attiecībā uz kurām ievadīts brīdinājums;

b) informācija par priekšmetiem, kas minēti 26., 32., 34., 36. un 38. pantā.

3. Jebkurš brīdinājums SIS, kurā ir ietverta informācija par personām, ietver tikai šādus datus:

a) uzvārdi;

b) vārdi;

c) vārdi, uzvārdi dzimšanas brīdī;

d) iepriekš lietoti vārdi un pseidonīmi;

e) īpašas fiziskās pazīmes, kas ir objektīvas un nemainīgas;

f) dzimšanas vieta;

g) dzimšanas datums;

h) dzimums;

i) visas valstspiederības;

j) norāde, vai attiecīgā persona:

i) ir bruņota;

ii) ir vardarbīga;

iii) ir aizbēgusi vai izbēgusi;

iv) ir pakļauta pašnāvības riskam;

v) rada sabiedrības veselības apdraudējumu; vai

vi) ir iesaistīta kādā Direktīvas (ES) 2017/541 3.–14. pantā minētā darbībā;

k) brīdinājuma iemesls;

l) iestāde, kas izveidojusi brīdinājumu;

m) norāde uz lēmumu, kas ir brīdinājuma pamatā;

n) informācijas atbilsmes gadījumā veicamā darbība;

o) sasaiste ar citiem brīdinājumiem, ievērojot 63. pantu;

p) noziedzīgā nodarījuma veids;

q) personas reģistrācijas numurs valsts reģistrā;

r) attiecībā uz brīdinājumiem, kas minēti 32. panta 1. punktā, – gadījuma veids atbilstoši kategorijai;

s) personas identifikācijas dokumentu kategorija;

t) personas identifikācijas dokumentu izdošanas valsts;

u) personas identifikācijas dokumentu numurs(-i);

v) personas identifikācijas dokumentu izdošanas datums;

w) fotogrāfijas un sejas attēli;

x) saskaņā ar 42. panta 3. punktu – attiecīgie DNS profili;

y) daktiloskopiskie dati;

z) identifikācijas dokumentu kopija, ja iespējams – krāsu.

4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu tehniskos noteikumus, kas nepieciešami, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu datus, kas minēti šā panta 2. un 3. punktā, un vienotos standartus, kas minēti šā panta 5. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

5. Tehniskie noteikumi ir līdzīgi tehniskajiem noteikumiem attiecībā uz meklēšanu CS-SIS, valsts vai kopīgotajās kopijās un tehniskajās kopijās, kas izveidotas saskaņā ar 56. panta 2. punktu. Tie ir balstīti uz vienotiem standartiem.

21. pants

Samērīgums

1. Pirms brīdinājuma ievadīšanas un pagarinot brīdinājuma derīguma termiņu, dalībvalstis nosaka, vai gadījums ir atbilstīgs, piemērots un pietiekami svarīgs, lai būtu brīdinājums SIS.

2. Ja personu vai priekšmetu meklē saistībā ar brīdinājumu par teroristu nodarījumu, konkrēto gadījumu uzskata par atbilstīgu, piemērotu un pietiekami svarīgu, lai būtu brīdinājums SIS. Sabiedriskās vai valsts drošības apsvērumu dēļ dalībvalstis var izņēmuma kārtā atturēties ievadīt brīdinājumu, ja tas varētu traucēt oficiālas vai juridiskas pārbaudes, izmeklēšanas vai procedūras.

22. pants

Prasības brīdinājuma ievadīšanai

1. To datu minimuma kopums, kas vajadzīgi, lai ievadītu brīdinājumu SIS, ir dati, kas minēti 20. panta 3. punkta a), g), k), un n) apakšpunktā, izņemot 40. pantā minētajās situācijās. SIS ievada arī citus minētajā punktā norādītos datus, ja tie ir pieejami.

2. Datus, kas minēti šīs regulas 20. panta 3. punkta e) apakšpunktā, ievada vienīgi tad, ja tas noteikti ir nepieciešams, lai varētu identificēt attiecīgo personu. Ja tiek ievadīti šādi dati, dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievērots Direktīvas (ES) 2016/680 10. pants.

23. pants

Brīdinājumu savietojamība

1. Pirms brīdinājuma ievadīšanas dalībvalsts pārbauda, vai par attiecīgo personu vai priekšmetu SIS jau nav ievadīts brīdinājums. Lai pārbaudītu, vai par attiecīgo personu jau nav ievadīts brīdinājums, veic arī pārbaudi ar daktiloskopiskajiem datiem, ja šādi dati ir pieejami.

2. Par vienu personu vai vienu priekšmetu katra dalībvalsts SIS ievada tikai vienu brīdinājumu. Ja nepieciešams, jaunus brīdinājumus par to pašu personu vai priekšmetu var ievadīt citas dalībvalstis saskaņā ar 3. punktu.

3. Ja par kādu personu vai priekšmetu SIS jau ir ievadīts brīdinājums, tad dalībvalsts, kura grib ievadīt jaunu brīdinājumu, pārbauda, vai brīdinājumi nav nesavietojami. Ja nesavietojamību nekonstatē, dalībvalsts var ievadīt jauno brīdinājumu. Ja brīdinājumi nav savietojami, attiecīgie dalībvalstu SIRENE biroji papildinformācijas apmaiņas ceļā savstarpēji apspriežas, lai panāktu vienošanos. Noteikumus par brīdinājumu savietojamību paredz SIRENE rokasgrāmatā. Pēc apspriešanās starp dalībvalstīm un ja tiek apdraudētas būtiskas valsts intereses, var atkāpties no noteikumiem par savietojamību.

4. Ja ir konstatētas vairākas informācijas atbilsmes saistībā ar vairākiem brīdinājumiem par vienu un to pašu personu vai priekšmetu, izpildītāja dalībvalsts ievēro brīdinājumu prioritātes noteikumus, kas noteikti SIRENE rokasgrāmatā.

Ja uz personu attiecas vairāki brīdinājumi, kurus ievadījušas dažādas dalībvalstis, brīdinājumus par apcietināšanu, kas ievadīti saskaņā ar 26. pantu, izpilda prioritārā kārtā, ievērojot 25. pantu.

24. pants

Vispārīgi noteikumi par atzīmju pievienošanu brīdinājumiem

1. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot atzīmi, kurā norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība netiks veikta tās teritorijā. Atzīmi pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs.

2. Lai dalībvalstīm dotu iespēju pieprasīt, ka atzīmi pievieno saskaņā ar 26. pantu ievadītam brīdinājumam, visām dalībvalstīm, veicot papildinformācijas apmaiņu, automātiski paziņo par jebkādu jaunu minētās kategorijas brīdinājumu.

3. Ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos izdevēja dalībvalsts lūdz izpildīt darbību, izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto atzīmi. Ja izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka veicamo darbību var veikt nekavējoties.

25. pants

Atzīmju pievienošana brīdinājumiem par personu apcietināšanu nolūkā tās nodot

1. Ja uz gadījumu attiecas Pamatlēmums 2002/584/TI, dalībvalsts pieprasa izdevējai dalībvalstij kā pēcpasākumu brīdinājumam par personas apcietināšanu nolūkā to nodot, pievienot atzīmi par apcietināšanas nepieļaušanu, ja kompetentā tiesu iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem Eiropas apcietināšanas ordera izpildei ir atteikusies to izpildīt, balstoties uz neizpildes pamatojumu, un ja ir pieprasīts pievienot brīdinājumam atzīmi.

Dalībvalsts var arī pieprasīt, lai brīdinājumam pievieno atzīmi, ja tās kompetentā tiesu iestāde nodošanas procesa laikā atbrīvo brīdinājuma subjektu.

2. Tomēr pēc kompetentas tiesu iestādes lūguma atbilstīgi valsts tiesību aktiem – vai nu balstoties uz vispārēju instrukciju, vai kādā īpašā gadījumā – dalībvalsts var arī pieprasīt izdevējai dalībvalstij pievienot atzīmi brīdinājumam par personas apcietināšanu nolūkā to nodot, ja ir acīmredzams, ka Eiropas apcietināšanas ordera izpilde būs jāatsaka.







VI NODAĻA

Brīdinājumi par personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot vai izdot

26. pants

Brīdinājumu ievadīšanas mērķi un nosacījumi

1. Brīdinājumus par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā tās izdot, ievada pēc izdevējas dalībvalsts tiesu iestādes lūguma.

2. Brīdinājumus, lai apcietinātu nolūkā personas nodot ievada arī pamatojoties uz apcietināšanas orderi, kas izdots atbilstīgi nolīgumiem, kuri saskaņā ar Līgumiem noslēgti starp Savienību un trešām valstīm par personu nodošanu, pamatojoties uz apcietināšanas orderi, ar kuriem paredzēta šāda apcietināšanas ordera pārsūtīšana, izmantojot SIS.

3. Jebkādu šajā regulā iekļautu atsauci uz Pamatlēmuma 2002/584/TI noteikumiem uzskata par atsauci arī uz atbilstošajiem noteikumiem nolīgumos, kas saskaņā ar Līgumiem noslēgti starp Savienību un trešām valstīm par personu nodošanu, pamatojoties uz apcietināšanas orderi, ja minētie noteikumi paredz šāda apcietināšanas ordera pārsūtīšanu, izmantojot SIS.

4. Izdevēja dalībvalsts notiekošas operācijas gadījumā saskaņā ar šo pantu ievadītu brīdinājumu par apcietināšanu var uz laiku padarīt meklēšanai nepieejamu galalietotājiem dalībvalstīs, kas iesaistītas attiecīgajā operācijā. Šādos gadījumos brīdinājums ir pieejams tikai SIRENE birojiem. Dalībvalstis brīdinājumu padara nepieejamu tikai tad, ja:

a) operācijas mērķi nevar sasniegt ar citiem pasākumiem;

b) izdevējas dalībvalsts kompetentā tiesu iestāde ir piešķīrusi iepriekšēju atļauju; un

c) visas dalībvalstis, kas iesaistītas operācijā, ir informētas papildinformācijas apmaiņas ceļā.

Funkciju, kas minēta pirmajā daļā, izmanto tikai uz laiku, kas nepārsniedz 48 stundas. Tomēr operatīvos nolūkos to var pagarināt vēl par 48 stundām. Dalībvalstis glabā statistiku par to brīdinājumu skaitu, saistībā ar kuriem šī funkcija ir izmantota.

5. Ja ir skaidra norāde, ka priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h), j) un k) apakšpunktā, ir saistīti ar personu, uz kuru attiecas brīdinājums, ievērojot šā panta 1. un 2. punktu, par minētajiem priekšmetiem var ievadīt brīdinājumus, lai atrastu personu. Šādos gadījumos brīdinājumu par personu un brīdinājumu par priekšmetu sasaista saskaņā ar 63. pantu.

6. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu noteikumus, kas nepieciešami, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu datus, kas minēti šā panta 5. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

27. pants

Papildu dati par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā tās nodot

1. Ja personu meklē, lai apcietinātu nolūkā to nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, izdevēja dalībvalsts SIS ievada Eiropas apcietināšanas ordera oriģināleksemplāra kopiju.

Dalībvalsts brīdinājumā par personas apcietināšanu nolūkā to nodot var ievadīt vairāk kā viena Eiropas apcietināšanas ordera kopiju.

2. Izdevēja dalībvalsts var ievadīt Eiropas apcietināšanas ordera tulkojuma kopiju vienā vai vairākās citās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

28. pants

Papildinformācija par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā tās nodot

Brīdinājuma par personas apcietināšanu nolūkā to nodot izdevēja dalībvalsts paziņo Pamatlēmuma 2002/584/TI 8. panta 1. punktā minēto informāciju pārējām dalībvalstīm, veicot papildinformācijas apmaiņu.

29. pants

Papildinformācija par personām, ko meklē, lai apcietinātu nolūkā tās izdot

1. Brīdinājuma par personas apcietināšanu nolūkā to izdot izdevēja dalībvalsts, veicot papildinformācijas apmaiņu, visām citām dalībvalstīm paziņo šādu informāciju:

a) iestādi, kas izdevusi apcietināšanas pieprasījumu;

b) vai ir apcietināšanas orderis vai dokuments ar līdzīgu juridisku spēku, vai izpildāms spriedums;

c) noziedzīgā nodarījuma veidu un juridisko kvalifikāciju;

d) aprakstu par apstākļiem, kādos izdarīts noziedzīgais nodarījums, tostarp tā laiku, vietu un tās personas līdzdalības pakāpi noziedzīgajā nodarījumā, par kuru ir ievadīts brīdinājums;

e) ja iespējams, noziedzīgā nodarījuma sekas; un

f) jebkādu citu informāciju, kas ir noderīga vai vajadzīga brīdinājuma izpildei.

2. Šā panta 1. punktā minētos datus nepaziņo, ja jau ir sniegti 27. un 28. pantā minētie dati un ja tos uzskata par pietiekamiem, lai izpildītāja dalībvalsts varētu izpildīt brīdinājumu.

30. pants

Rīcības, kas jāveic attiecībā uz brīdinājumiem par personas apcietināšanu nolūkā to nodot vai izdot, pārveidošana

Ja apcietināšanu nav iespējams izdarīt – vai nu tāpēc, ka dalībvalsts, kurai tas lūgts, atsakās to darīt saskaņā ar 24. vai 25. pantā izklāstītajām procedūrām par atzīmju pievienošanu, vai arī tāpēc, ka attiecībā uz brīdinājumu par personas apcietināšanu nolūkā to izdot vēl nav pabeigta izmeklēšana –, tad dalībvalsts, kam lūgts izdarīt apcietināšanu, rīkojas saistībā ar brīdinājumu, paziņojot attiecīgās personas atrašanās vietu.

31. pants

Rīcības, kas pamatota uz brīdinājumu par personas apcietināšanu nolūkā to nodot vai izdot, izpilde

1. Ja ir piemērojams Pamatlēmums 2002/584/TI, tad saskaņā ar 26. pantu SIS ievadītu brīdinājumu un 27. pantā minētos papildu datus kopā uzskata par Eiropas apcietināšanas orderi, kas izdots saskaņā ar minēto pamatlēmumu, un tam ir tāds pats juridisks spēks kā minētajam orderim.

2. Ja Pamatlēmums 2002/584/TI nav piemērojams, tad saskaņā ar 26. un 29. pantu SIS ievadītam brīdinājumam ir tāds pats juridiskais spēks kā pieprasījumam par pagaidu apcietināšanu saskaņā ar 16. pantu 1957. gada 13. decembra Eiropas Konvencijā par izdošanu vai 15. pantu 1962. gada 27. jūnija Beniluksa Līgumā par izdošanu un savstarpēju palīdzību krimināllietās.







VII NODAĻA

Brīdinājumi par pazudušām personām vai neaizsargātām personām, kam jāliedz ceļot

32. pants

Brīdinājumu ievadīšanas mērķi un nosacījumi

1. Pēc izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma SIS ievada brīdinājumus par šādu kategoriju personām:

a) pazudušas personas, kas jāaizsargā:

i) viņu pašu aizsardzībai;

ii) lai novērstu sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības apdraudējumu;

b) pazudušas personas, kas nav jāaizsargā;

c) viena no vecākiem, ģimenes locekļa vai aizbildņa veiktas nolaupīšanas riskam pakļauti bērni, kuriem jāliedz ceļot;

d) bērni, kuriem jāliedz ceļot un attiecībā uz kuriem pastāv konkrēts un acīmredzams risks, ka tos var aizvest no dalībvalsts teritorijas vai viņi var to atstāt un

i) kļūt par cietušajiem cilvēku tirdzniecībā vai saistībā ar piespiedu laulību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu vai citiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem;

ii) kļūt par cietušajiem vai tikt iesaistīti teroristu nodarījumos; vai

iii) tikt iesaukti vai iesaistīti bruņotās grupās vai kuriem var likt aktīvi piedalīties karadarbībā;

e) pilngadīgas neaizsargātas personas, kurām jāliedz ceļot viņu pašu aizsardzības dēļ un attiecībā uz kuriem pastāv konkrēts un acīmredzams risks, ka tās var aizvest no dalībvalsts teritorijas vai viņas var to atstāt un kļūt par cietušajiem cilvēku tirdzniecībā vai ar dzimumu saistītā vardarbībā.

2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro vienīgi bērniem un personām, kuras saskaņā ar kompetentas iestādes lēmumu ir jāievieto iestādē.

3. Brīdinājumu par bērnu, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, ievada pēc kompetento iestāžu, tostarp dalībvalstu tiesu iestāžu, kurām ir jurisdikcija lietās par vecāku atbildību, lēmuma, ja pastāv konkrēts un acīmredzams risks, ka bērnu var nelikumīgi un nenovēršami aizvest no dalībvalsts, kurā atrodas kompetentās iestādes.

4. Brīdinājumu par personām, kas minētas 1. punkta d) un e) apakšpunktā, ievada pēc kompetento iestāžu, tostarp tiesu iestāžu, lēmuma.

5. Izdevēja dalībvalsts regulāri pārskata nepieciešamību saglabāt šā panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētos brīdinājumus saskaņā ar 53. panta 4. punktu.

6. Izdevēja dalībvalsts nodrošina visu turpmāk minēto:

a) ka dati, ko tā ievada SIS, norāda, pie kuras no 1. punktā minētajām kategorijām pieder persona, uz kuru attiecas brīdinājums;

b) ka dati, ko tā ievada SIS, norāda, kāda veida gadījums ir iesaistīts, ja gadījuma veids ir zināms; un

c) ka attiecībā uz brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar 1. punkta c), d) un e) apakšpunktu, tās SIRENE biroja rīcībā ir visa attiecīgā informācija brīdinājuma izveides laikā.

7. Četrus mēnešus pirms tam, kad bērns, uz kuru attiecas brīdinājums saskaņā ar šo pantu, ir sasniedzis pilngadību saskaņā ar izdevējas dalībvalsts valsts tiesību aktiem, CS-SIS automātiski informē izdevēju dalībvalsti, ka vai nu ir jāatjaunina brīdinājuma un veicamās darbības pamats, vai arī brīdinājums ir jādzēš.

8. Ja ir skaidra norāde, ka priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h) un k) apakšpunktā, ir saistīti ar personu, uz kuru attiecas brīdinājums, ievērojot šā panta 1. punktu, par minētajiem priekšmetiem var ievadīt brīdinājumus, lai atrastu personu. Šādos gadījumos brīdinājumu par personu un brīdinājumu par priekšmetu sasaista saskaņā ar 63. pantu.

9. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu noteikumus par gadījumu veidu klasifikāciju un 6. punktā minēto datu ievadīšanu. Pazudušu personu, kas ir bērni, gadījumu veidi cita starpā – bet ne tikai – ietver aizbēgušus bērnus, nepavadītus bērnus ar migrāciju saistītos apstākļos un vecāku veiktas nolaupīšanas riskam pakļautus bērnus.

Komisija pieņem arī īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu tehniskos noteikumus, kas nepieciešami, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu datus, kas minēti 8. punktā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

33. pants

Rīcība, pamatojoties uz brīdinājumu

1. Ja konstatē 32. pantā minētās personas atrašanās vietu, izpildītājas dalībvalsts kompetentās iestādes, ievērojot šā panta 4. punktā izklāstītās prasības, paziņo šīs personas atrašanās vietu izdevējai dalībvalstij.

2. Attiecībā uz 32. panta 1. punkta a), c), d) un e) apakšpunktā minētajām personām, kas jāaizsargā, izpildītāja dalībvalsts papildinformācijas apmaiņas ceļā nekavējoties apspriežas ar savām un izdevējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai nekavējoties vienotos par veicamajiem pasākumiem. Izpildītājas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem var šādas personas nogādāt drošībā, lai tām neļautu turpināt ceļojumu.

3. Attiecībā uz bērniem jebkuru lēmumu par veicamajiem pasākumiem vai lēmumu nogādāt bērnu drošībā, kā minēts 2. punktā, pieņem, ievērojot bērna intereses. Šādu lēmumu pieņem nekavējoties, bet ne vēlāk kā 12 stundas pēc tam, kad konstatēta bērna atrašanās vieta, vajadzības gadījumā apspriežoties ar attiecīgajām bērnu aizsardzības iestādēm.

4. Datu paziņošanai par pazudušu personu, kuras atrašanās vieta ir konstatēta un kura ir pilngadīga – ja tā nav datu paziņošana starp kompetentajām iestādēm –, ir vajadzīga minētās personas piekrišana. Kompetentās iestādes tomēr var personai, kas ziņoja par personas pazušanu, paziņot par brīdinājuma dzēšanu sakarā ar to, ka pazudusī persona ir atrasta.







VIII NODAĻA

Brīdinājumi par personām, ko meklē, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā

34. pants

Brīdinājumu ievadīšanas mērķi un nosacījumi

1. Lai darītu zināmu personu uzturēšanās vietu vai pastāvīgo dzīvesvietu, dalībvalstis pēc kompetentas iestādes lūguma ievada SIS brīdinājumus par:

a) lieciniekiem;

b) personām, kurām izsniegta pavēste vai kuras cenšas atrast ar mērķi izsniegt šādu pavēsti, lai tās ierastos tiesu iestādēs saistībā ar krimināltiesvedību, lai tās sauktu pie atbildības par nodarījumiem, kuru dēļ notiek viņu kriminālvajāšana;

c) personām, kurām jāizsniedz spriedums krimināllietā vai citi dokumenti saistībā ar krimināltiesvedību, lai tās sauktu pie atbildības par nodarījumiem, kuru dēļ notiek viņu kriminālvajāšana;

d) personām, kurām jāizsniedz pavēste ierasties, lai izciestu brīvības atņemšanas sodu.

2. Ja ir skaidra norāde, ka priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h) un k) apakšpunktā, ir saistīti ar personu, uz kuru attiecas brīdinājums, ievērojot šā panta 1. punktu, par minētajiem priekšmetiem var ievadīt brīdinājumus, lai atrastu personu. Šādos gadījumos brīdinājumu par personu un brīdinājumu par priekšmetu sasaista saskaņā ar 63. pantu.

3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu tehniskos noteikumus, kas nepieciešami, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu datus, kas minēti šā panta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

35. pants

Rīcība, pamatojoties uz brīdinājumu

Pieprasīto informāciju dara zināmu izdevējai dalībvalstij, veicot papildinformācijas apmaiņu.







IX NODAĻA

Brīdinājumi par personām un priekšmetiem saistībā ar diskrētām pārbaudēm, izmeklēšanas pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm

36. pants

Brīdinājumu ievadīšanas mērķi un nosacījumi

1. Lai nodrošinātu diskrētas pārbaudes, izmeklēšanas pārbaudes vai īpašas pārbaudes saskaņā ar 37. panta 3., 4. un 5. punktu, brīdinājumus par personām, par priekšmetiem, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h), j), k) un l) apakšpunktā, un par bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem ievada saskaņā ar izdevējas dalībvalsts tiesību aktiem.

2. Ievadot brīdinājumus par diskrētām pārbaudēm, izmeklēšanas pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm, un ja informācija, ko lūdz izdevēja dalībvalsts, ir papildus tai informācijai, kas paredzēta 37. panta 1. punkta a)–h) apakšpunktā, izdevēja dalībvalsts pievieno brīdinājumam visu informāciju, kas tiek lūgta. Ja minētā informācija attiecas uz īpašu kategoriju personas datiem, kas minēti Direktīvas (ES) 2016/680 10. pantā, to lūdz tikai tad, ja tas ir noteikti nepieciešams konkrētajam brīdinājuma mērķim un saistībā ar noziedzīgo nodarījumu, par kuru ievadīts brīdinājums.

3. Brīdinājumus par personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm, izmeklēšanas pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm var ievadīt, lai novērstu, atklātu, izmeklētu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, izpildītu kriminālsodu un novērstu sabiedriskās drošības apdraudējumus vienā vai vairākos šādos apstākļos:

a) ja ir skaidra norāde, ka attiecīgā persona ir nodomājusi izdarīt vai izdara kādu no Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 1. un 2. punktā minētajiem nodarījumiem;

b) ja 37. panta 1. punktā minētā informācija ir nepieciešama, lai izpildītu brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli personai, kas notiesāta par kādu no Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 1. un 2. punktā minētajiem nodarījumiem;

c) ja vispārējs personas novērtējums, īpaši ņemot vērā līdz šim izdarītos noziedzīgos nodarījumus, ļauj uzskatīt, ka minētā persona nākotnē var izdarīt Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 1. un 2. punktā minētos nodarījumus.

4. Turklāt saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem brīdinājumus par personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm, izmeklēšanas pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm var ievadīt pēc to iestāžu lūguma, kuras ir atbildīgas par valsts drošību, ja ir konkrēta norāde, ka 37. panta 1. punktā minētā informācija ir vajadzīga, lai novērstu nopietnu apdraudējumu, ko rada attiecīgā persona, vai citus nopietnus valsts iekšējās vai ārējās drošības apdraudējumus. Dalībvalsts, kas ievadījusi brīdinājumu saskaņā ar šo punktu, par šādu brīdinājumu informē pārējās dalībvalstis. Katra dalībvalsts nosaka, kurām iestādēm nosūta šo informāciju. Informāciju nosūta ar SIRENE biroju starpniecību.

5. Ja ir skaidra norāde, ka priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h), j), k) un l) apakšpunktā, vai bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļi ir saistīti ar smagiem noziegumiem, kas minēti šā panta 3. punktā, vai nopietniem apdraudējumiem, kas minēti šā panta 4. punktā, par minētajiem priekšmetiem var ievadīt brīdinājumus, un tos sasaistīt ar brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu.

6. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un pilnveidotu tehniskos noteikumus, kas nepieciešami, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu datus, kas minēti šā panta 5. punktā, kā arī papildu informāciju, kas minēta šā panta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

37. pants

Rīcība, pamatojoties uz brīdinājumu

1. Lai veiktu diskrētas pārbaudes, izmeklēšanas pārbaudes vai īpašas pārbaudes, izpildītāja dalībvalsts vāc un paziņo izdevējai dalībvalstij visu turpmāk norādīto informāciju vai tās daļu:

a) tas, ka ir atrasta persona, uz kuru attiecas brīdinājums, vai ka ir atrasti priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h), j), k) un l) apakšpunktā, vai bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļi, uz kuriem attiecas brīdinājums;

b) pārbaudes vieta, laiks un iemesls;

c) ceļojuma maršruts un galamērķis;

d) personas, kas pavada brīdinājuma subjektu vai transportlīdzekļa, laivas vai gaisakuģa pasažierus, vai personas, kas pavada oficiāla dokumenta veidlapas turētāju vai izdota personu apliecinoša dokumenta turētāju, par kurām ir pietiekams pamats uzskatīt, ka tās ir saistītas ar brīdinājuma subjektu;

e) jebkura atklātā personas identitāte un jebkurš apraksts par to personu, kura izmanto oficiālā dokumenta veidlapu vai izdoto personu apliecinošo dokumentu, uz kuru attiecas brīdinājums;

f) priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h), j), k) un l) apakšpunktā, vai bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļi, kas izmantoti;

g) transportētie priekšmeti, tostarp ceļošanas dokumenti;

h) apstākļi, kādos persona, priekšmeti, kas minēti 38. panta 2. punkta a), b), c), e), g), h), j), k) un l) apakšpunktā, vai bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļi tika atrasti;

i) jebkāda cita informācija, ko lūdz izdevēja dalībvalsts saskaņā ar 36. panta 2. punktu.

Ja informācija, kas minēta šā punkta pirmās daļas i) apakšpunktā, attiecas uz īpašu kategoriju personas datiem, kas minēti Direktīvas (ES) 2016/680 10. pantā, to apstrādā saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem un tikai tad, ja tā papildina citus personas datus, ko apstrādā tam pašam mērķim.

2. Šā panta 1. punktā minēto informāciju izpildītāja dalībvalsts paziņo, veicot papildinformācijas apmaiņu.

3. Diskrēta pārbaude ietver to, ka izpildītājas dalībvalsts valsts kompetento iestāžu veikto regulāro darbību laikā diskrēti tiek vākts, cik vien iespējams, daudz 1. punktā aprakstītās informācijas. Šīs informācijas vākšana neapdraud pārbaužu diskrētumu, un brīdinājuma subjektam nekādā veidā nedara zināmu to, ka šāds brīdinājums pastāv.

4. Izmeklēšanas pārbaude ietver personas interviju, tostarp, pamatojoties uz informāciju vai konkrētiem jautājumiem, ko brīdinājumam pievienojusi izdevēja dalībvalsts saskaņā ar 36. panta 2. punktu. Interviju veic saskaņā ar izpildītājas dalībvalsts valsts tiesību aktiem.

5. Veicot īpašās pārbaudes, 36. pantā minētajos nolūkos var pārmeklēt personas, transportlīdzekļus, laivas, gaisa kuģus, konteinerus un transportējamos priekšmetus. Pārmeklēšanu īsteno saskaņā ar izpildītājas dalībvalsts tiesību aktiem.

6. Ja saskaņā ar izpildītājas dalībvalsts tiesību aktiem īpašās pārbaudes nav atļautas, šajā dalībvalstī tās aizstāj ar izmeklēšanas pārbaudēm. Ja saskaņā ar izpildītājas dalībvalsts tiesību aktiem izmeklēšanas pārbaudes nav atļautas, šajā dalībvalstī tās aizstāj ar diskrētām pārbaudēm. Ja piemēro Direktīvu 2013/48/ES, dalībvalstis nodrošina, lai tiktu ievērotas aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesības uz advokāta palīdzību saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā direktīvā.

7. Šā panta 6. punkts neskar dalībvalstu pienākumu galalietotājiem darīt pieejamu informāciju, ko lūdz saskaņā ar 36. panta 2. punktu.







X NODAĻA

Brīdinājumi par priekšmetiem, ko meklē, lai izņemtu vai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā

38. pants

Brīdinājumu ievadīšanas mērķi un nosacījumi

1. Dalībvalstis ievada SIS brīdinājumus par priekšmetiem, ko meklē, lai izņemtu vai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā.

2. Brīdinājumus ievada par šādām viegli identificējamu priekšmetu kategorijām:

a) mehāniskie transportlīdzekļi neatkarīgi no piedziņas sistēmas;

b) piekabes, kuru pašmasa pārsniedz 750 kg;

c) dzīvojamie furgoni;

d) rūpniecības iekārtas;

e) laivas;

f) laivu dzinēji;

g) konteineri;

h) gaisa kuģi;

i) gaisa kuģu dzinēji;

j) šaujamieroči;

k) nozagtas, nelikumīgi piesavinātas, pazudušas oficiālu dokumentu veidlapas vai tādas oficiālu dokumentu veidlapas, kas, būdamas neīstas, tiek uzdotas par īstām;

l) izsniegti personu apliecinoši dokumenti, kas nozagti, nelikumīgi piesavināti, pazuduši, atzīti par nederīgiem vai, būdami neīsti, tiek uzdoti par īstiem, piemēram, pases, personas apliecības, uzturēšanās atļaujas, ceļošanas dokumenti, kā arī transportlīdzekļa vadītāja apliecības;

m) transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības un transportlīdzekļa numura zīmes, kas nozagtas, nelikumīgi piesavinātas, pazudušas vai atzītas par nederīgām vai, būdamas neīstas, tiek uzdotas par īstām;

n) banknotes (reģistrētas naudaszīmes) un viltotas banknotes;

o) informācijas tehnoloģiju vienības;

p) identificējamas mehānisko transportlīdzekļu detaļas;

q) identificējamas rūpniecības iekārtu detaļas;

r) citi identificējami augstvērtīgi priekšmeti, kā noteikts saskaņā ar 3. punktu.

Attiecībā uz dokumentiem, kas minēti k), l) un m) apakšpunktā, izdevēja dalībvalsts var precizēt, vai šādi dokumenti ir nozagti, nelikumīgi piesavināti, pazuduši, atzīti par nederīgiem vai neīsti.

3. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 75. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šo regulu, definējot jaunas to priekšmetu apakškategorijas, kuri minēti šā panta 2. punkta o), p), q) un r) apakšpunktā.

4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu un izstrādātu tehniskos noteikumus, kas vajadzīgi šā panta 2. punktā minēto datu ievadīšanai, atjaunināšanai, dzēšanai un meklēšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

39. pants

Rīcība, pamatojoties uz brīdinājumu

1. Ja meklēšanā konstatē brīdinājumu par atrastu priekšmetu, tad kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem izņem priekšmetu un sazinās ar izdevējas dalībvalsts iestādi, lai vienotos par veicamajiem pasākumiem. Šajā nolūkā var arī paziņot personas datus saskaņā ar šo regulu.

2. Šā panta 1. punktā minēto informāciju paziņo, veicot papildinformācijas apmaiņu.

3. Izpildītāja dalībvalsts veic prasītos pasākumus saskaņā ar saviem tiesību aktiem.







XI NODAĻA

Brīdinājumi par nezināmām meklētām personām identifikācijas nolūkā saskaņā ar valsts tiesību aktiem

40. pants

Brīdinājumi par nezināmām meklētām personām identifikācijas nolūkā saskaņā ar valsts tiesību aktiem

Dalībvalstis SIS var ievadīt brīdinājumus par nezināmām meklētām personām, kuri satur tikai daktiloskopiskos datus. Minētie daktiloskopiskie dati ir vai nu pilni vai nepilni pirkstu nospiedumu vai plaukstu nospiedumu komplekti, kas konstatēti izmeklējamu teroristu nodarījumu vai citu smagu noziegumu izdarīšanas vietās. Tos ievada SIS tikai tad, ja ar ļoti augstu varbūtības pakāpi var konstatēt, ka tie pieder nodarījuma izdarītājam.

Ja izdevējas dalībvalsts kompetentā iestāde nevar noteikt aizdomās turētā identitāti, pamatojoties uz jebkuras citas attiecīgas valsts, Savienības vai starptautiskas datubāzes datiem, pirmajā daļā minētos daktiloskopiskos datus šajā brīdinājumu kategorijā var ievadīt tikai kā “nezināma meklēta persona” šādas personas identificēšanas nolūkā.

41. pants

Rīcība, pamatojoties uz brīdinājumu

Ja ir konstatēta informācijas atbilsme ar datiem, kas ievadīti, ievērojot 40. pantu, personas identitāti nosaka saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vienlaikus ekspertam pārliecinoties, ka SIS daktiloskopiskie dati pieder šai personai. Izpildītājas dalībvalstis paziņo informāciju par personas identitāti un atrašanās vietu izdevējai dalībvalstij, izmantojot papildinformācijas apmaiņu, lai atvieglotu savlaicīgu lietas izmeklēšanu.







XII NODAĻA

Īpaši noteikumi biometriskajiem datiem

42. pants

Īpaši noteikumi fotogrāfiju, sejas attēlu, daktiloskopisko datu un DNS profilu ievadīšanai

1. SIS ievada tikai fotogrāfijas, sejas attēlus, daktiloskopiskos datus, kas minēti 20. panta 3. punkta w) un y) apakšpunktā un kas atbilst minimālajiem datu kvalitātes standartiem un tehniskajām specifikācijām. Pirms šādu datu ievadīšanas veic kvalitātes pārbaudi, lai pārliecinātos, vai ir nodrošināta atbilstība minimālajiem datu kvalitātes standartiem un tehniskajām specifikācijām.

2. SIS ievadītie daktiloskopiskie dati var sastāvēt no viena līdz desmit pirkstu nospiedumiem, kas iegūti ar uzspiešanas metodi, un no viena līdz desmit pirkstu nospiedumiem, kas iegūti ar pārvelšanas metodi. Tajos var iekļaut arī līdz diviem plaukstu nospiedumiem.

3. DNS profilu var pievienot brīdinājumiem tikai 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajās situācijās tikai pēc kvalitātes pārbaudes, kurā pārliecinās, vai ir nodrošināta atbilstība minimālajiem datu kvalitātes standartiem un tehniskajām specifikācijām, un tikai tad, ja fotogrāfijas, sejas attēli vai daktiloskopiskie dati nav pieejami vai nav piemēroti identifikācijai. Tādu personu DNS profilus, kas ir brīdinājuma subjekta tiešie augšupējie radinieki, pēcnācēji, brāļi vai māsas, var pievienot brīdinājumam ar noteikumu, ka minētās personas dod savu nepārprotamu piekrišanu. Ja brīdinājumam pievieno DNS profilu, minētajā profilā iekļauj tikai minimālo informāciju, kas ir noteikti nepieciešama pazudušas personas identifikācijai.

4. Šā panta 1. un 3. punktā minēto biometrisko datu glabāšanai saskaņā ar šā panta 5. punktu nosaka minimālos datu kvalitātes standartus un tehniskās specifikācijas. Minētie minimālie datu kvalitātes standarti un tehniskās specifikācijas nosaka kvalitātes līmeni, kas nepieciešams datu izmantošanai, lai pārbaudītu personas identitāti saskaņā ar 43. panta 1. punktu, un datu izmantošanai, lai identificētu personu saskaņā ar 43. panta 2.–4. punktu.

5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu šā panta 1., 3. un 4. punktā minētos minimālos datu kvalitātes standartus un tehniskās specifikācijas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

43. pants

Īpaši noteikumi pārbaudei vai meklēšanai, izmantojot fotogrāfijas, sejas attēlus un daktiloskopiskos datus un DNS profilus

1. Ja SIS brīdinājumā ir pieejamas fotogrāfijas, sejas attēli, daktiloskopiskie dati un DNS profili, šādas fotogrāfijas, sejas attēlus, daktiloskopiskos datus un DNS profilus izmanto, lai apstiprinātu tādas personas identitāti, kura ir atrasta SIS burtciparu meklēšanas rezultātā.

2. Lai identificētu personu, visos gadījumos var veikt meklēšanu daktiloskopiskajos datos. Tomēr, ja personas identitāti nevar noskaidrot, izmantojot citus līdzekļus, lai identificētu personu veic meklēšanu daktiloskopiskajos datos. Minētajā nolūkā centrālā SIS ietver automatizētu pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmu (AFIS).

3. Daktiloskopiskajos datos SIS saistībā ar brīdinājumiem, kuri ievadīti saskaņā ar 26., 32., 36. un 40. pantu, var meklēt arī, izmantojot pilnus vai nepilnus tādu pirkstu nospiedumu vai plaukstu nospiedumu komplektus, kuri konstatēti izmeklējamu smagu noziegumu vai teroristu nodarījumu izdarīšanas vietās, ja ar augstu varbūtības pakāpi var konstatēt, ka minētie nospiedumu komplekti pieder nodarījuma izdarītājam, un ar noteikumu, ka meklēšanu veic vienlaikus dalībvalsts attiecīgajās valstu pirkstu nospiedumu datubāzēs.

4. Tiklīdz tas ir tehniski iespējams un vienlaikus identifikācijai nodrošinot augstu uzticamības pakāpi, fotogrāfijas un sejas attēlus var izmantot personas identifikācijai saistībā ar regulārajām robežšķērsošanas vietām.

Pirms šo funkciju ievieš SIS, Komisija sniedz ziņojumu par vajadzīgās tehnoloģijas pieejamību, par to, vai tā spēj pareizi darboties, un par tās uzticamību. Par ziņojumu apspriežas ar Eiropas Parlamentu.

Pēc tam, kad ir sākta šīs funkcijas izmantošana regulārajās robežšķērsošanas vietās, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 75. pantu, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz citu apstākļu noteikšanu, kādos fotogrāfijas un sejas attēlus var izmantot personu identifikācijai.







XIII NODAĻA

Piekļuves tiesības un brīdinājumu pārskatīšana

44. pants

Valsts kompetentās iestādes, kurām ir tiesības piekļūt SIS datiem

1. Valsts kompetentajām iestādēm ir piekļuve SIS ievadītajiem datiem un tiesības veikt tiešu meklēšanu šādos datos vai SIS datubāzes kopijā, lai:

a) veiktu robežkontroli saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399;

b) veiktu attiecīgajā dalībvalstī paredzētās policijas un muitas pārbaudes un lai norīkotās iestādes koordinētu šādas pārbaudes;

c) attiecīgajā dalībvalstī novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, vai izpildītu kriminālsodus, ar noteikumu, ka tiek piemērota Direktīva (ES) 2016/680;

d) izpētītu nosacījumus un pieņemtu lēmumus, kas saistīti ar trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, tostarp attiecībā uz uzturēšanās atļaujām un ilgtermiņa vīzām, un ar trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kā arī veiktu to trešo valstu valstspiederīgo pārbaudes, kuri nelikumīgi ieceļo vai uzturas dalībvalstu teritorijā;

e) veiktu to trešo valstu valstspiederīgo drošības pārbaudes, kuri piesakās uz starptautisko aizsardzību, tiktāl, ciktāl iestādes, kas veic pārbaudes, nav “atbildīgās iestādes”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES ( 5 ) 2. panta f) punktā, un vajadzības gadījumā sniedzot konsultācijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 ( 6 );

▼M1

f) pārbaudītu atšķirīgās identitātes un apkarotu identitātes viltošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/818 V nodaļu.

▼B

2. Tiesības piekļūt SIS datiem un tiesības veikt tiešu meklēšanu šādos datos var būt par naturalizāciju atbildīgajām valsts kompetentajām iestādēm, kā paredzēts valsts tiesību aktos, naturalizācijas pieteikuma izskatīšanas nolūkos.

3. Tiesības piekļūt SIS ievadītajiem datiem un tieši meklēt šajos datos var būt arī attiecīgās valsts tiesu iestādēm – tostarp tām, kuras ir atbildīgas par valsts apsūdzības celšanu krimināllietās un par tiesas izmeklēšanu pirms apsūdzības izvirzīšanas personai – pildot attiecīgās valsts tiesību aktos paredzētos uzdevumus, kā arī šādu iestāžu darbības koordinēšanas iestādēm.

4. Šajā pantā minētās kompetentās iestādes iekļauj 56. panta 7. punktā minētajā sarakstā.

45. pants

Transportlīdzekļu reģistrācijas dienesti

1. Dalībvalstu dienestiem, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, kā minēts Padomes Direktīvā 1999/37/EK ( 7 ), ir piekļuve datiem, kas ievadīti SIS saskaņā ar šīs regulas 38. panta 2. punkta a), b), c), m) un p) apakšpunktu, vienīgi nolūkā pārbaudīt, vai tām reģistrācijai pieteiktie transportlīdzekļi un pievienotās transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības un numura zīmes nav zagtas, nelikumīgi piesavinātas, pazaudētas, būdamas neīstas, netiek uzdotas par īstām, vai netiek meklētas kā pierādījums kriminālprocesā.

Šā punkta pirmajā daļā minēto dienestu piekļuvi datiem reglamentē valsts tiesību akti, un to ierobežo attiecīgo dienestu īpašā kompetence.

2. Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas ir valdības dienesti, ir tiesības tieši piekļūt SIS datiem.

3. Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas nav valdības dienesti, ir tiesības piekļūt SIS datiem vienīgi ar 44. pantā minētas iestādes starpniecību. Minētajai iestādei ir tiesības tieši piekļūt datiem un nodot tos attiecīgajam dienestam. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai atbilstīgajam dienestam un tā darbiniekiem tiktu izvirzīta prasība ievērot jebkādus ierobežojumus pieļaujamā to datu izmantošanā, kurus tiem sniegusi iestāde.

4. Šīs regulas 39. pantu nepiemēro piekļuvei SIS, kas iegūta saskaņā ar šo pantu. Ja šā panta 1. punktā minētie dienesti, piekļūstot SIS, iegūst informāciju, šādas informācijas paziņošanu policijai vai tiesu iestādēm reglamentē attiecīgās valsts tiesību akti.

46. pants

Laivu un gaisa kuģu reģistrācijas dienesti

1. Dalībvalstu dienestiem, kas ir atbildīgi par laivu, tostarp laivu dzinēju, un gaisa kuģu, tostarp gaisa kuģu dzinēju, reģistrācijas apliecību izdošanu vai satiksmes pārvaldības nodrošināšanu, ir piekļuve šādiem datiem, kas ievadīti SIS saskaņā ar 38. panta 2. punktu, vienīgi nolūkā pārbaudīt, vai tām reģistrācijai pieteikta vai satiksmes pārvaldībai pakļauta laiva, tostarp laivas dzinējs, un gaisa kuģis, tostarp gaisa kuģa dzinējs, nav zagts, nelikumīgi piesavināts, pazaudēts vai netiek meklēts kā pierādījums kriminālprocesā:

a) dati par laivām;

b) dati par laivu dzinējiem;

c) dati par gaisa kuģiem;

d) dati par gaisa kuģu dzinējiem.

Šā punkta pirmajā daļā minēto dienestu piekļuvi datiem reglamentē valsts tiesību akti, un to ierobežo attiecīgo dienestu īpašā kompetence.

2. Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas ir valdības dienesti, ir tiesības tieši piekļūt SIS datiem.

3. Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas nav valdības dienesti, ir tiesības piekļūt SIS datiem vienīgi ar 44. pantā minētas iestādes starpniecību. Minētajai iestādei ir tiesības tieši piekļūt datiem un nodot tos attiecīgajam dienestam. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai atbilstīgajam dienestam un tā darbiniekiem tiktu izvirzīta prasība ievērot jebkādus ierobežojumus pieļaujamā to datu izmantošanā, kurus tiem sniegusi iestāde.

4. Šīs regulas 39. pantu nepiemēro piekļuvei SIS, kas iegūta saskaņā ar šo pantu. Ja šā panta 1. punktā minētie dienesti, piekļūstot SIS, iegūst informāciju, šādas informācijas paziņošanu policijai vai tiesu iestādēm reglamentē attiecīgās valsts tiesību akti.

47. pants

Šaujamieroču reģistrācijas iestādes

1. Dalībvalstu dienestiem, kas ir atbildīgi par šaujamieroču reģistrācijas apliecību izdošanu, ir piekļuve saskaņā ar 26. un 36. pantu SIS ievadītiem datiem par personām un saskaņā ar 38. panta 2. punktu – SIS ievadītiem datiem par šaujamieročiem. Piekļuvi īsteno, lai pārbaudītu, vai persona, kas pieprasa reģistrāciju, tiek meklēta, lai to apcietinātu nodošanas vai izdošanas nolūkā vai diskrētas, izmeklēšanas vai īpašas pārbaudes nolūkā vai lai pārbaudītu, vai reģistrācijai pieteiktie šaujamieroči tiek meklēti, lai tos izņemtu vai izmantotu par pierādījumu kriminālprocesā.

2. Šā panta 1. punktā minēto dienestu piekļuvi datiem reglamentē valsts tiesību akti, un to ierobežo attiecīgo dienestu īpašā kompetence.

3. Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas ir valdības dienesti, ir tiesības tieši piekļūt SIS datiem.

4. Šā panta 1. punktā minētajiem dienestiem, kas nav valdības dienesti, ir piekļuve tikai ar 44. pantā minētās iestādes starpniecību SIS datiem. Minētajai iestādei ir tiesības tieši piekļūt datiem, un tā informē attiecīgo dienestu par to, vai šaujamieroci var reģistrēt. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai attiecīgajam dienestam un tā darbiniekiem tiktu izvirzīta prasība ievērot jebkādus ierobežojumus pieļaujamā to datu izmantošanā, kurus tiem sniegusi starpniecības iestāde.

5. Šīs regulas 39. pantu nepiemēro piekļuvei SIS, kas iegūta saskaņā ar šo pantu. Ja šā panta 1. punktā minētie dienesti, piekļūstot SIS, iegūst informāciju, šādas informācijas paziņošanu policijai vai tiesu iestādēm reglamentē attiecīgās valsts tiesību akti.

48. pants

Eiropola piekļuve SIS datiem

1. Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/794, ja tas vajadzīgs tās pilnvaru izpildei, ir tiesības piekļūt SIS datiem un meklēt tajos. Eiropols var arī veikt papildinformācijas apmaiņu un vēl lūgt sniegt papildinformāciju saskaņā ar SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem.

2. Ja Eiropola veiktā meklēšanā tiek konstatēts, ka SIS ir brīdinājums, Eiropols informē izdevēju dalībvalsti, ar komunikācijas infrastruktūras palīdzību veicot papildinformācijas apmaiņu un rīkojoties saskaņā ar SIRENE rokasgrāmatā paredzētajiem noteikumiem. Kamēr Eiropols vēl nevar izmantot papildinformācijas apmaiņai paredzētās funkcijas, tas informē izdevējas dalībvalstis, izmantojot kanālus, kas definēti Regulā (ES) 2016/794.

3. Eiropols var apstrādāt papildinformāciju, ko tam sniegušas dalībvalstis, lai to salīdzinātu ar tā datubāzēm un operatīvās analīzes projektiem, ar mērķi identificēt saiknes vai citu svarīgu saistību un veikt stratēģisko, tematisko vai operatīvo analīzi, kā minēts Regulas (ES) 2016/794 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Eiropols jebkādu papildinformācijas apstrādi šā panta nolūkā veic saskaņā ar minēto regulu.

4. SIS meklēšanā vai papildinformācijas apstrādē iegūtās informācijas izmantošanai Eiropolam ir vajadzīga izdevējas dalībvalsts piekrišana. Ja attiecīgā dalībvalsts atļauj izmantot šādu informāciju, Eiropola darbības ar šo informāciju reglamentē Regula (ES) 2016/794. Eiropols šādu informāciju sniedz trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar izdevējas dalībvalsts piekrišanu un pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus datu aizsardzības jomā.

5. Eiropols:

a) neskarot 4. un 6. punktu, nesasaista SIS daļas un nepārsūta tur esošos datus, kuriem tas var piekļūt, nevienai datu vākšanas un apstrādes sistēmai, ko ekspluatē Eiropols vai kas tiek ekspluatēta Eiropolā, kā arī neveic nekādas SIS daļas lejupielādi vai citādu kopēšanu;

b) neatkarīgi no Regulas (ES) 2016/794 31. panta 1. punkta dzēš papildinformāciju, kas satur personas datus, ne vēlāk kā vienu gadu pēc saistītā brīdinājuma dzēšanas. Atkāpjoties no šā noteikuma, ja Eiropolam tā datubāzēs vai operatīvās analīzes projektos ir informācija par gadījumu, ar kuru papildinformācija ir saistīta, lai Eiropols varētu veikt savus uzdevumus, Eiropols, ja vajadzīgs, izņēmuma kārtā var turpināt glabāt papildinformāciju. Eiropols informē izdevēju un izpildītāju dalībvalsti, ka šādu papildinformāciju turpina glabāt, un sniedz tam pamatojumu;

c) tiesības piekļūt SIS datiem, tostarp papildinformācijai, nodrošina vienīgi īpaši pilnvarotiem Eiropola darbiniekiem, kuriem piekļuve šādiem datiem nepieciešama viņu pienākumu pildīšanai;

d) pieņem un piemēro pasākumus ar mērķi nodrošināt drošību, konfidencialitāti un pašuzraudzību saskaņā ar 10., 11. un 13. pantu;

e) nodrošina, lai darbinieki, kam ir tiesības apstrādāt SIS datus, tiktu pienācīgi apmācīti un saņemtu informāciju saskaņā ar 14. panta 1. punktu; un

f) neskarot Regulu (ES) 2016/794, ļauj Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam uzraudzīt un pārskatīt Eiropola darbības, ko tas veic, īstenojot tiesības piekļūt SIS datiem un meklēt tajos, un to, kā tas veic papildinformācijas apmaiņu un apstrādi.

6. Eiropols datus no SIS kopē vienīgi tehniskos nolūkos, ja šāda kopēšana ir vajadzīga, lai pienācīgi pilnvaroti Eiropola darbinieki varētu veikt tiešu meklēšanu šajos datos. Šādām kopijām piemēro šo regulu. Tehnisko kopiju izmanto vienīgi, lai saglabātu SIS datus, kamēr tajos notiek meklēšana. Tiklīdz meklēšana ir pabeigta, datus dzēš. Šādu izmantošanu neuzskata par SIS datu nelikumīgu lejupielādi vai kopēšanu. Eiropols nekopē brīdinājumu datus vai papildu datus, ko izdevušas dalībvalstis, vai datus no CS-SIS uz citām Eiropola sistēmām.

7. Lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un datiem nodrošinātu pienācīgu drošību un integritāti, Eiropols saglabā reģistra ierakstus par katru piekļuvi un meklēšanu SIS saskaņā ar 12. panta noteikumiem. Šādus reģistra ierakstus un dokumentus neuzskata par nelikumīgu kādas SIS daļas lejupielādi vai kopēšanu.

8. Dalībvalstis papildinformācijas apmaiņas ceļā informē Eiropolu par jebkādu informācijas atbilsmi saistībā ar brīdinājumiem saistībā ar teroristu nodarījumiem. Izņēmuma kārtā dalībvalstis var neinformēt Eiropolu, ja tas apdraudētu patlaban notiekošu izmeklēšanu, kādas personas drošību vai ja tas būtu pretrunā būtiskām izdevējas dalībvalsts drošības interesēm.

9. Šā panta 8. punktu piemēro no dienas, kad Eiropols var saņemt papildinformāciju saskaņā ar 1. punktu.

49. pants

Eurojust piekļuve SIS datiem

1. Tikai Eurojust valstu locekļiem un viņu asistentiem, ja tas vajadzīgs viņu pilnvaru izpildei, ir tiesības atbilstīgi viņu pilnvarām piekļūt SIS datiem un meklēt tajos saskaņā ar 26., 32., 34., 38. un 40. pantu.

2. Ja Eurojust valsts locekļa veiktā meklēšanā konstatē, ka SIS ir brīdinājums, minētais valsts loceklis informē izdevēju dalībvalsti. Šādā meklēšanā iegūtu informāciju Eurojust paziņo trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar izdevējas dalībvalsts piekrišanu un pilnībā ievērojot Savienības datu aizsardzības tiesību aktus.

3. Šis pants neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1727 ( 8 ) un Regulas (ES) 2018/1725 noteikumus attiecībā uz datu aizsardzību un atbildību par jebkādu neatļautu vai nepareizu šādu datu apstrādi, ko veic Eurojust valstu locekļi vai viņu asistenti, un neskar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pilnvaras, ievērojot minētās regulas.

4. Lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un datiem nodrošinātu pienācīgu drošību un integritāti, Eurojust saglabā reģistra ierakstus par katru piekļuvi un meklēšanu SIS, ko veic Eurojust valsts loceklis vai asistents saskaņā ar 12. panta noteikumiem.

5. Nevienu SIS daļu nepievieno nevienai datu vākšanas un apstrādes sistēmai, ko ekspluatē Eurojust vai kas tiek ekspluatēta Eurojust, un SIS datus, kuriem piekļūst valsts locekļi vai asistenti, nenosūta nevienai šādai sistēmai. SIS daļas netiek lejupielādētas vai kopētas. Reģistra ierakstu par piekļuvi un meklēšanu saglabāšanu neuzskata par SIS datu nelikumīgu lejupielādi vai kopēšanu.

6. Eurojust pieņem un piemēro pasākumus, ar ko nodrošina drošību, konfidencialitāti un pašuzraudzību saskaņā ar 10., 11. un 13. pantu.

50. pants

Piekļuve SIS datiem, ko piešķir Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienībām, tāda personāla vienībām, kas iesaistīts ar atgriešanu saistītu uzdevumu izpildē, un migrācijas pārvaldības atbalsta vienībām

1. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 40. panta 8. punktu minētās regulas 2. panta 8) un 9) punktā minēto vienību dalībniekiem atbilstīgi to pilnvarām un ar noteikumu, ka tie ir pilnvaroti veikt pārbaudes saskaņā ar šīs regulas 44. panta 1. punktu un tiem ir nodrošināta prasītā apmācība saskaņā ar šīs regulas 14. panta 1. punktu, ir tiesības piekļūt SIS datiem un meklēt tajos, ciktāl tas ir nepieciešams viņu pienākumu pildīšanai un ja to prasa konkrētās operācijas operatīvais plāns. Piekļuvi SIS datiem nepaplašina, attiecinot uz citiem vienības dalībniekiem.

2. Šā panta 1. punktā minēto vienību dalībnieki īsteno tiesības piekļūt SIS datiem un meklēt tajos saskaņā ar 1. punktu, izmantojot tehnisku saskarni. Tehnisko saskarni izveido un uztur Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un tā ļauj nodrošināt tiešu savienojumu ar centrālo SIS.

3. Ja šā panta 1. punktā minēto vienību dalībnieka veiktā meklēšanā tiek konstatēts, ka ir brīdinājums SIS, par to informē izdevēju dalībvalsti. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 40. pantu vienību dalībnieki saistībā ar brīdinājumu SIS rīkojas tikai saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts, kurā tie darbojas, robežsargu vai ar atgriešanu saistītu uzdevumu izpildē iesaistīto darbinieku norādījumiem un parasti tikai viņu klātbūtnē. Uzņēmēja dalībvalsts var vienību dalībniekus pilnvarot rīkoties tās vārdā.

4. Lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un datiem nodrošinātu pienācīgu drošību un integritāti, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saglabā reģistra ierakstus par katru piekļuvi un meklēšanu SIS saskaņā ar 12. panta noteikumiem.

5. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra pieņem un piemēro pasākumus ar mērķi nodrošināt drošību, konfidencialitāti un pašuzraudzību saskaņā ar 10.,11. un 13. pantu un nodrošina, lai šā panta 1. punktā minētās vienības minētos pasākumus piemērotu.

6. Neko šajā pantā neinterpretē kā tādu, kas ietekmētu Regulas (ES) 2016/1624 noteikumus par datu aizsardzību vai Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras atbildību par jebkādu neatļautu vai nepareizu datu apstrādi, ko tā veic.

7. Neskarot 2. punktu, nevienu SIS daļu nepievieno nevienai datu vākšanas un apstrādes sistēmai, ko ekspluatē 1. punktā minētās vienības vai Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, un SIS datus, kuriem minētajām vienībām ir piekļuve, nenosūta nevienai šādai sistēmai. SIS daļas netiek lejupielādētas vai kopētas. Reģistra ierakstu par piekļuvi un meklēšanu saglabāšanu neuzskata par SIS datu nelikumīgu lejupielādi vai kopēšanu.

8. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra ļauj Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam uzraudzīt un pārskatīt šajā pantā minēto vienību darbības, ko tās veic, īstenojot savas tiesības piekļūt SIS datiem un meklēt tajos. Tas neskar turpmākus noteikumus Regulā (ES) 2018/1725.

51. pants

Izvērtējums par to, kā SIS izmanto Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

1. Komisija ne retāk kā reizi piecos gados izvērtē SIS darbību un to, kā Eiropols, Eurojust valstu locekļi un viņu asistenti un 50. panta 1. punktā minētās vienības to izmanto.

2. Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra nodrošina atbilstīgus pēcpasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no izvērtējuma.

3. Ziņojumu par izvērtējuma rezultātiem un pēcpasākumiem nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

52. pants

Piekļuves apjoms

Galalietotāji, tostarp Eiropols, Eurojust valstu locekļi un viņu asistenti un Regulas (ES) 2016/1624 2. panta 8) un 9) punktā minēto vienību dalībnieki piekļūst vienīgi tiem datiem, kas ir vajadzīgi to uzdevumu veikšanai.

53. pants

Pārskatīšanas periods brīdinājumiem par personām

1. Brīdinājumus par personām saglabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie ievadīti.

2. Dalībvalsts 26. panta un 32. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkos brīdinājumu par personu var ievadīt uz pieciem gadiem. Izdevēja dalībvalsts piecu gadu laikā pārskata nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

3. Dalībvalsts 34. un 40. panta nolūkos brīdinājumu par personu var ievadīt uz trīs gadiem. Izdevēja dalībvalsts trīs gadu laikā pārskata nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

4. Dalībvalsts 32. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunkta un 36. panta nolūkos brīdinājumu par personu var ievadīt uz vienu gadu. Izdevēja dalībvalsts viena gada laikā pārskata nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

5. Ikviena dalībvalsts vajadzības gadījumā saskaņā ar saviem tiesību aktiem nosaka īsākus pārskatīšanas termiņus.

6. Šā panta 2., 3. un 4. punktā minētajā pārskatīšanas periodā izdevēja dalībvalsts pēc visaptveroša individuāla novērtējuma, ko dokumentē, var pieņemt lēmumu brīdinājumu par personu saglabāt ilgāk par pārskatīšanas periodu, ja tas ir nepieciešami un samērīgi nolūkos, kādos brīdinājums ievadīts. Šādos gadījumos 2., 3. vai 4. punkts attiecas arī uz perioda pagarinājumu. Par jebkādu šādu pagarināšanu paziņo CS-SIS.

7. Brīdinājumus par personām automātiski dzēš, tiklīdz ir beidzies 2., 3. un 4. punktā minētais pārskatīšanas periods, izņemot gadījumu, kad izdevēja dalībvalsts ir paziņojusi CS-SIS par pagarināšanu, ievērojot 6. punktu. CS-SIS četrus mēnešus pirms paredzētās datu dzēšanas par to automātiski informē izdevēju dalībvalsti.

8. Dalībvalstis glabā statistiku par to brīdinājumu par personām skaitu, kuru saglabāšanas periods ir pagarināts saskaņā ar šā panta 6. punktu, un pēc pieprasījuma statistiku nosūta 69. pantā minētajām uzraudzības iestādēm.

9. Tiklīdz SIRENE birojam kļūst skaidrs, ka brīdinājums par personu ir sasniedzis savu mērķi un tādēļ tas būtu jādzēš, tas nekavējoties paziņo iestādei, kas izveidojusi brīdinājumu. Iestāde 15 kalendāro dienu laikā no minētā paziņojuma saņemšanas atbild, vai brīdinājums ir dzēsts vai tiks dzēsts, vai norāda iemeslus saglabāt brīdinājumu. Ja atbilde nav saņemta līdz 15 dienu termiņa beigām, SIRENE birojs nodrošina, lai brīdinājums tiktu dzēsts. Brīdinājumu dzēš SIRENE birojs, ja tas ir pieļaujams saskaņā ar valsts tiesību aktiem. SIRENE biroji ziņo savai uzraudzības iestādei, kad, rīkojoties saskaņā ar šo punktu, tie sastopas ar jebkādu problēmu atkārtošanos.

54. pants

Pārskatīšanas periods brīdinājumiem par priekšmetiem

1. Brīdinājumus par priekšmetiem saglabā vienīgi tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie ievadīti.

2. Dalībvalsts 36. un 38. panta nolūkos brīdinājumu par priekšmetiem var ievadīt uz desmit gadiem. Izdevēja dalībvalsts desmit gadu laikā pārskata nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

3. Saskaņā ar 26., 32., 34. un 36. pantu ievadītus brīdinājumus par priekšmetiem pārskata, ievērojot 53. pantu, ja tie ir saistīti ar brīdinājumu par personu. Šādus brīdinājumus saglabā vienīgi tik ilgi, cik ilgi saglabā brīdinājumu par personu.

4. Šā panta 2. un 3. punktā minētajā pārskatīšanas periodā izdevēja dalībvalsts var pieņemt lēmumu brīdinājumu par priekšmetu saglabāt ilgāk par pārskatīšanas periodu, ja izrādās, ka tas ir nepieciešami nolūkos, kādos brīdinājums ievadīts. Šādos gadījumos piemēro attiecīgi 2. vai 3. punktu.

5. Komisija var pieņemt īstenošanas akrus, lai noteiktu īsākus pārskatīšanas periodus konkrētām brīdinājumu par priekšmetiem kategorijām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 76. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

6. Dalībvalstis glabā statistiku par tādu brīdinājumu par priekšmetiem skaitu, kuru saglabāšanas termiņi ir pagarināti saskaņā ar 4. punktu.







XIV NODAĻA

Brīdinājumu dzēšana

55. pants

Brīdinājumu dzēšana

1. Brīdinājumus par apcietināšanu nolūkā nodot vai izdot, ievērojot 26. pantu, dzēš pēc tam, kad persona ir nodota vai izdota izdevējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Tos arī dzēš, ja kompetentā tiesu iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atcēlusi tiesas nolēmumu, uz kura pamata bija izdots brīdinājums. Tos arī dzēš, beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu.

2. Brīdinājumus par pazudušām personām vai neaizsargātām personām, kam jāliedz ceļot, ievērojot 32. pantu, dzēš saskaņā ar šādiem noteikumiem:

a) brīdinājumu par pazudušiem bērniem un nolaupīšanas riskam pakļautiem bērniem dzēš:

i) ja lieta ir atrisināta, piemēram, ja bērns ir atrasts vai repatriēts vai kompetentās iestādes izpildītājā dalībvalstī ir pieņēmušas lēmumu par bērna aprūpi;

ii) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

iii) saskaņā ar izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu;

b) brīdinājumu par pazudušiem pieaugušajiem, ja netiek prasīti nekādi aizsardzības pasākumi, dzēš:

i) izpildot veicamo darbību, ja izpildītāja dalībvalsts ir konstatējusi viņu atrašanās vietu;

ii) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

iii) saskaņā ar izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu;

c) brīdinājumu par pazudušiem pieaugušajiem, ja tiek prasīti aizsardzības pasākumi, dzēš:

i) īstenojot veicamo darbību, ja personai ir piešķirta aizsardzība;

ii) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

iii) saskaņā ar izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu;

d) brīdinājumu par neaizsargātām personām, kas ir pilngadīgas un kam jāliedz ceļot viņu pašu aizsardzības dēļ, un par bērniem, kam jāliedz ceļot, dzēš:

i) īstenojot veicamo darbību, piemēram, piešķirot personai aizsardzību;

ii) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

iii) saskaņā ar izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu.

Neskarot valsts tiesību aktus, ja persona ir ievietota iestādē saskaņā ar kompetentās iestādes lēmumu, brīdinājumu var saglabāt līdz brīdim, kamēr minētā persona ir repatriēta.

3. Brīdinājumus par personām, kuras meklē tiesas procesam, ievērojot 34. pantu, dzēš:

a) personas atrašanās vietu paziņojot izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei;

b) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

c) saskaņā ar izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu.

Ja attiecībā uz informāciju a) apakšpunktā minētajā paziņojumā nevar veikt nekādu rīcību, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs par to informē izpildītājas dalībvalsts SIRENE biroju nolūkā atrisināt problēmu.

Gadījumā, kad ir konstatēta informācijas atbilsme, ja ziņas par adresi ir nosūtītas izdevējai dalībvalstij, un ja tajā pašā izpildītājā dalībvalstī pēc tam ir konstatēta informācijas atbilsme, kurā tiek konstatēta tā pati adrese, šo informācijas atbilsmi reģistrē izpildītājā dalībvalstī, taču izdevējai dalībvalstij netiek atkārtoti nosūtītas ne ziņas par adresi, ne papildinformācija. Šādos gadījumos izpildītāja dalībvalsts informē izdevēju dalībvalsti par atkārtoto informācijas atbilsmi, un izdevēja dalībvalsts veic visaptverošu, individuālu novērtējumu par nepieciešamību saglabāt brīdinājumu.

4. Brīdinājumus par diskrētu, izmeklēšanas un īpašu pārbaudi, ievērojot 36. pantu, dzēš:

a) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

b) izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par to dzēšanu.

5. Brīdinājumus par priekšmetiem izņemšanai vai izmantošanai par pierādījumu kriminālprocesā, ievērojot 38. pantu, dzēš:

a) izņemot attiecīgo priekšmetu vai veicot līdzvērtīgu pasākumu, tiklīdz ir notikusi nepieciešamā turpmākās papildinformācijas apmaiņa starp attiecīgajiem SIRENE birojiem vai tiklīdz attiecīgajam priekšmetam piemēro citu tiesvedības vai administratīvo procedūru;

b) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

c) izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par to dzēšanu.

6. Brīdinājumus par nezināmām meklētām personām, ievērojot 40. pantu, dzēš:

a) identificējot personu;

b) beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu; vai

c) izdevējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieņemot lēmumu par to dzēšanu.

7. Saskaņā ar 26., 32., 34. un 36. pantu ievadītu brīdinājumu par priekšmetu, ja tas ir saistīts ar brīdinājumu par personu, dzēš, kad saskaņā ar šā pantu tiek dzēsts brīdinājums par personu.







XV NODAĻA

Vispārīgi datu apstrādes noteikumi

56. pants

SIS datu apstrāde

1. Dalībvalstis apstrādā 20. pantā minētos datus tikai nolūkos, kas noteikti katrai brīdinājumu kategorijai, kas minēta 26., 32., 34., 36., 38. un 40. pantā.

2. Datus kopē vienīgi tehniskos nolūkos, ja šāda kopēšana ir vajadzīga, lai 44. pantā minētās kompetentās iestādes varētu veikt tiešu meklēšanu. Minētajām kopijām piemēro šo regulu. Dalībvalsts nekopē brīdinājuma datus vai papildus datus, ko ievadījusi cita dalībvalsts, no tās N.SIS vai no CS-SIS uz citām valsts datu datnēm.

3. Šā panta 2. punktā minētās tehniskās kopijas, kuru rezultātā veidojas bezsaistes datubāzes, drīkst saglabāt uz laiku, kas nav ilgāks par 48 stundām.

Dalībvalstis uztur aktuālu minēto kopiju uzskaitījumu, to dara pieejamu uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai attiecībā uz minētajām kopijām piemērotu šo regulu, jo īpaši 10. pantu.

4. Šīs regulas 44. pantā minēto valsts kompetento iestāžu piekļuvi SIS datiem atļauj vienīgi to kompetences robežās un vienīgi pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem.

5. Attiecībā uz šīs regulas 26., 32., 34., 36., 38. un 40. pantā noteiktajiem brīdinājumiem ikvienai SIS informācijas apstrādei citos nolūkos nekā tie, kādēļ tā ievadīta SIS, jābūt saistītai ar konkrētu gadījumu un pamatotai ar vajadzību novērst tūlītēju un nopietnu sabiedriskās kārtības un drošības apdraudējumu, ar svarīgiem valsts drošības apsvērumiem vai ar vajadzību novērst smagu noziegumu. Šim nolūkam saņem izdevējas dalībvalsts iepriekšēju atļauju.

6. SIS datu izmantošanu, kura neatbilst šā panta 1. līdz 5. punktam, uzskata par ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem, un uz to attiecas sankcijas saskaņā ar 73. pantu.

7. Katra dalībvalsts nosūta eu-LISA to savu kompetento iestāžu sarakstu, kuras, ievērojot šo regulu, ir pilnvarotas tieši veikt meklēšanu SIS datos, kā arī jebkuras izmaiņas šajā sarakstā. Minētajā sarakstā attiecībā uz katru iestādi norāda, kuros datos un kādos nolūkos tās drīkst veikt meklēšanu. eu-LISA nodrošina to, ka saraksts katru gadu tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. eu-LISA savā tīmekļa vietnē uztur pastāvīgi atjauninātu sarakstu, kurā ir iekļautas izmaiņas, ko dalībvalstis nosūtījušas starp gadskārtējām publikācijām.

8. Ja vien Savienības tiesību aktos nav paredzēti īpaši noteikumi, attiecīgās valsts N.SIS datiem piemēro attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus.

57. pants

SIS dati un valsts datnes

1. Šīs regulas 56. panta 2. punkts neskar dalībvalsts tiesības savās datnēs glabāt SIS datus, saistībā ar kuriem tās teritorijā ir veikta darbība. Tādus datus valsts datnēs saglabā ne ilgāk kā trīs gadus, izņemot gadījumus, kad attiecīgās valsts tiesību aktu īpašos noteikumos ir paredzēts ilgāks saglabāšanas periods.

2. Šīs regulas 56. panta 2. punkts neskar dalībvalsts tiesības savās datnēs saglabāt datus, kas ietverti konkrētā brīdinājumā, ko minētā dalībvalsts ir ievadījusi SIS.

58. pants

Informācija brīdinājuma neizpildes gadījumā

Ja pieprasīto darbību nevar veikt, dalībvalsts, no kuras tiek prasīta rīcība, nekavējoties informē izdevēju dalībvalsti papildinformācijas apmaiņas ceļā.

59. pants

SIS datu kvalitāte

1. Izdevēja dalībvalsts ir atbildīga par to, lai dati būtu precīzi, atjaunināti un likumīgi ievadīti un uzglabāti SIS.

2. Ja izdevēja dalībvalsts saņem attiecīgus papildu vai grozītus datus, kas minēti 20. panta 3. punktā, tā bez kavēšanās pilnīgo vai groza attiecīgo brīdinājumu.

3. Vienīgi izdevēja dalībvalsts ir tiesīga grozīt, papildināt, labot, atjaunināt vai dzēst datus, ko tā ievadījusi SIS.

4. Ja dalībvalstij, kura nav izdevēja dalībvalsts, ir attiecīgi papildu vai grozīti dati, kas uzskaitīti 20. panta 3. punktā, šī dalībvalsts papildinformācijas apmaiņas ceļā tos bez kavēšanās nosūta izdevējai dalībvalstij, lai tā varētu pilnīgot vai grozīt brīdinājumu. Ja papildu vai grozītie dati attiecas uz personām, tos nosūta tikai tad, ja ir noskaidrota personas identitāte.

5. Ja dalībvalstij, kura nav izdevēja dalībvalsts, ir pierādījumi, ka datos ir faktu kļūda vai ka dati saglabāti nelikumīgi, tad attiecīgā valsts cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā divās darbdienās pēc tam, kad tai kļuvis zināms minētais pierādījums, papildinformācijas apmaiņas ceļā par to informē izdevēju dalībvalsti. Izdevēja dalībvalsts pārbauda šo informāciju un vajadzības gadījumā attiecīgo ierakstu bez kavēšanās labo vai dzēš.

6. Ja dalībvalstis nespēj vienoties divu mēnešu laikā no brīža, kad pirmoreiz atklājās pierādījumi, kas minēti šā panta 5. punktā, tad dalībvalsts, kura nav ievadījusi brīdinājumu, jautājumu nodod attiecīgajām uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam lēmuma pieņemšanai, izmantojot sadarbību saskaņā ar 71. pantu.

7. Dalībvalstis apmainās ar papildinformāciju gadījumos, ja persona sūdzas, ka viņa nav tā persona, uz kuru attiecas brīdinājums. Ja pārbaudē konstatē, ka persona, uz kuru attiecas brīdinājums nav sūdzības iesniedzējs, tad sūdzības iesniedzēju informē par 62. pantā minētajiem pasākumiem un tiesībām uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar 68. panta 1. punktu.

60. pants

Drošības incidenti

1. Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt SIS drošību vai var kaitēt SIS datiem vai papildinformācijai vai izraisīt to zudumu, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja var būt notikusi nelikumīga piekļuve datiem vai ir bijusi apdraudēta vai var būt bijusi apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.

2. Drošības incidentus pārvalda tādā veidā, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju.

3. Neskarot paziņošanu un informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ievērojot Regulas (ES) 2016/679 33. pantu vai Direktīvas (ES) 2016/680 30. pantu, dalībvalstis, Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra bez kavēšanās paziņo Komisijai, eu-LISA, kompetentajai uzraudzības iestādei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par drošības incidentiem. eu-LISA bez kavēšanās paziņo Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par jebkādu drošības incidentu saistībā ar centrālo SIS.

4. Visām dalībvalstīm bez kavēšanās sniedz informāciju par drošības incidentu, kas