ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3. A sarakstā ir šāda informācija:

a) raksturlielumi, kas uzskaitīti Direktīvas 91/674/EEK 6. pantā attiecībā uz dzīvības apdrošināšanas uzņēmumiem, nedzīvības apdrošināšanas uzņēmumiem, jauktiem apdrošināšanas uzņēmumiem un specializētajiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem: bilances aktīvu daļa: posteņi C I (atsevišķi norāda zemi un ēkas, ko apdrošināšanas uzņēmums izmanto savai darbībai), C II, C II 1 + C II 3 kā kopsumma, C II 2 + C II 4 kā kopsumma, C III, C III 1, C III 2, C III 3, C III 4, C III 5, C III 6 + C III 7 kā kopsumma, C IV, D; bilances pasīvu daļa: posteņi A, A I, A II + A III + A IV kā kopsumma, B, C 1 a (jauktos uzņēmumos nodala dzīvības un nedzīvības apdrošināšanu), C 2 a (jauktos uzņēmumos nodala dzīvības un nedzīvības apdrošināšanu), C 3 a (jauktos uzņēmumos nodala dzīvības un nedzīvības apdrošināšanu), C 4 a, C 5, C 6 a, D a, G III (konvertējamos aizdevumus nenodala), G IV;
(4)

Pārtikas piedevas, kas pagatavotas ar metodēm vai no izejmateriāliem, kas ievērojami atšķiras no tiem, kurus ir novērtējusi Pārtikas zinātniskā komiteja, vai atšķiras no tām, kas minētas šajā direktīvā, būtu jāiesniedz drošības izvērtēšanai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei ar uzsvaru uz tīrības kritērijiem.
2008R1342 — LV — 01.01.2011 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1342/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004

I

NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido četru mencu krājumu plānu atbilstoši šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

3. pants

Ģeogrāfiskās definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas ģeogrāfisko apgabalu ģeogrāfiskās definīcijas:

a) “Kategats” ir tā daļa no IIIa rajona, kā to attēlo ICES, kuru ziemeļos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
(2)

Publikācijas mērķis ir veicināt pārredzamību attiecībā uz fondu izmantošanu un uzlabot to pareizu finanšu pārvaldību, un šādai publikācijai jāatbilst informācijai, kas atrodas maksājumu aģentūru rīcībā to grāmatvedības reģistros un dokumentos, un jāattiecas tikai uz iepriekšējā finanšu gadā saņemtajiem maksājumiem. Lai izpildītu šos mērķus, līdz 30. aprīlim informācija jāsniedz sabiedrībai skaidra, saskaņota un viegli atrodama. Attiecībā uz ELFLA izdevumiem, kas radušies laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 15. oktobrim, jānosaka īpašs publicēšanas datums.
(7)

Madagaskara saņems automātisku atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām (HS pozīcija 1604) saskaņā ar 42. panta 8. punktu izcelsmes protokolā, kas pievienots pagaidu nolīgumam, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas (ADĀ) valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (ADĀ un EK pagaidu partnerattiecību nolīgums), no dienas, kad minētais nolīgums stājas spēkā vai to piemēro provizoriski.
(2)

Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/23/EK, ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos ( 2 ), noteikts, ka dzīvnieku audzēšanas un pirmapstrādes dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanas procesu uzrauga, lai atklātu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos, to ekskrementos un izdalījumos, kā arī audos, dzīvnieku produktos, dzīvnieku barībā un dzeramajā ūdenī.
Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

No. 8, Zhaofaxincun2nd Avenue, TEDATianjin 300457

(86-22)

66298343

66298245
Federal Office for the Environment (FOEN) Department of the Environment, Transport, Energy and Communications (UVEK) Forest Division Federal Plant Protection Service Zürcherstraße 111 CH-8903 BIRMENSDORF

RS
4.2.15.

Vidējais kontaktspēks Vidējo kontaktspēku Fm veido pantogrāfa kontaktspēka statiskie un aerodinamiskie komponenti ar dinamisko korekciju. Lielums Fm ir mērķa vērtība, kas jāsasniedz, lai nodrošinātu kvalitatīvu strāvas noņemšanu bez pārlieku lielas dzirksteļošanas, un galvenokārt nolietotos un bojātos tikai kontaktplāksnes. Vidējais kontaktspēks Fm , ko pantogrāfs pieliek kontaktvadam, atkarībā no ekspluatācijas ātruma 4.2.15. attēlā parādīts maiņstrāvas līnijām un 4.2.15.2. attēlā līdzstrāvas līnijām. Kontaktlīnijai jābūt paredzētai visu viena vilciena pantogrāfu pieliktā spēka uzņemšanai. Maksimālais kontaktspēks Fmax atklātā sliežu ceļa posmā parasti ir no Fm līdz Fm plus trīs standartnovirzes σ; citviet tā vērtība var būt augstāka. Kustības ātrumam virs 320 km/h vidējais kontaktspēks netiek norādīts šajā SITS; tam vajadzīgas papildu specifikācijas, un šādas specifikācijas nav noteiktas. Šajā gadījumā piemēro valstu tiesību aktus. Ja ātrums pārsniedz 80 km/h, gan maiņstrāvas, gan līdzstrāvas sistēmām atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar standarta EN 50317:2002 6. punktu. 4.2.15.1. attēls Vidējais kontaktspēks Fm maiņstrāvas sistēmām atkarībā no kustības ātruma



maiņstrāva C2 Fm = 0,001145 × v2 + 70 (N) maiņstrāva C Fm = 0,00097 × v2 + 70 (N) maiņstrāva C1 Fm = 0,000795 × v2 + 70 (N) Jaunajām līnijām un modernizētajām esošajām visu kategoriju līnijām izmanto C līkni. ▼M1 Jaunās līnijās var papildus atļaut izmantot pantogrāfus, kas atbilst C1 vai C2 līknei. Esošajās līnijās var būt nepieciešams izmantot pantogrāfus, kuru kontakspēks atbilst C1 vai C2 līknei. ▼B 4.2.15.2. attēls Vidējais kontaktspēks Fm līdzstrāvas sistēmām atkarībā no kustības ātruma



līdzstrāva 3 kV Fm = 0,00097 × v2 + 110 (N) līdzstrāva 1,5 kV Fm = 0,00228 × v2 + 90 (N)
“Kairinošs – kairina ādu un izraisa acu bojājumus”:

atkritumi, kas saskarē var izraisīt ādas kairinājumu vai radīt acu bojājumus. Ja atkritumi satur vienu vai vairākas vielas koncentrācijā, kas ir lielāka par robežkoncentrāciju, un minētās vielas ir klasificētas kādā no bīstamības klasēm, ar bīstamības kategoriju kodiem un bīstamības apzīmējumu kodiem, un ja minētā koncentrācija pārsniedz vai ir vienāda ir vienu vai vairākām no šādām robežvērtībām, tad atkritumus klasificē par bīstamiem ar HP 4. Robežvērtība, ko ņem vērā, novērtējot, vai atkritumi ir ādai kodīgi 1A (H314), rada ādas kairinājumu 2 (H315), acu bojājumus 1 (H318) un acu kairinājumu 2 (H319), ir 1 %. Ja visu to vielu kopējā koncentrācija, kuras klasificētas kā ādai kodīgas A1 kategorijas (H314) vielas, ir vienāda vai lielāka par 1 %, tad atkritumus klasificē par bīstamiem ar HP 4. Ja visu to vielu kopējā koncentrācija, kuras klasificētas ar H318, ir vienāda vai lielāka par 10 %, atkritumus klasificē par bīstamiem ar HP 4. Ja visu to vielu kopējā koncentrācija, kuras klasificētas ar H315 un H319, ir vienāda vai lielāka par 20 %, atkritumus klasificē par bīstamiem ar HP 4. Uzmanību! Atkritumus, kuri satur vielas, kas klasificētas ar H314 (ādai kodīgas 1A, 1B vai 1C kategorijas vielas) daudzumos, kas vienādi vai lielāki par 5 %, klasificē par bīstamiem ar HP 8. Ja atkritumus klasificē ar HP 8, HP 4 nepiemēro.
2.

Informācija par turpmāk minēto direktīvu izpildes statusu: 1) Padomes Direktīva 70/220/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, kuru rada gāzu izplūde no mehānisko transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem ( 3 ); 2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/63/EK (1994. gada 20. decembris) par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām ( 4 ); 3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/1/EK (2008. gada 15. janvāris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli ( 5 ); 4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai ( 6 ); 5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti ( 7 ); 6) Padomes Direktīva 1999/13/EK (1999. gada 11. marts) par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās ( 8 ); 7) Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem ( 9 ); 8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/76/EK (2000. gada 4. decembris) par atkritumu sadedzināšanu ( 10 ); 9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām; 10) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK (2001. gada 23. oktobris) par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām; 11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/42/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmantošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos ( 11 ); 12) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu kuģu degvielā ( 12 ); 13) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/55/EK (2005. gada 28. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem ( 13 ); 14) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/32/EK (2006. gada 5. aprīlis) par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem ( 14 ).
02008R1334 — LV — 25.10.2018 — 017.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1334/2008

(2008. gada 16. decembris)

par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par aromatizētājiem un pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību un godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Šajā nolūkā regulā noteikti:

c) noteikumi par aromatizētāju marķējumu.

2. pants

Darbības joma

1. Šī regula attiecas uz:

c) pārtiku ar aromatizētājiem un/vai pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām;

2. Šī regula neattiecas uz:

c) pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu un maisījumiem, piemēram, bet ne tikai, svaigām, kaltētām vai saldētām garšvielām un/vai garšaugiem, tējas maisījumiem tīrā veidā, ja vien tie nav izmantoti kā pārtikas sastāvdaļas.

3. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 178/2002 un (EK) Nr. 1829/2003.

2. Šajā regulā piemēro arī šādas definīcijas:

ii) izgatavoti vai sastāv no šādām kategorijām: aromatizējošām vielām, aromatizējošiem preparātiem, termiskās apstrādes aromatizētājiem, kūpināšanas aromatizētājiem, aromātu prekursoriem, citiem aromatizētājiem vai to maisījumiem;

c) “dabīga aromatizējoša viela” ir tāda aromatizējoša viela, kas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā ir iegūta no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla vai nu neapstrādātā veidā, vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā. Dabīgas aromatizējošas vielas atbilst vielām, kas pārtikā ir dabīgi, un to klātbūtne ir identificēta dabā;
Armagnac (The denomination “Armagnac” may be supplemented by the following terms: — Bas-Armagnac — Haut-Armagnac — Armagnac-Ténarèze — Blanche Armagnac)

Francija
02008R1334 — LV — 21.05.2019 — 020.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1334/2008

(2008. gada 16. decembris)

par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredzēti noteikumi par aromatizētājiem un pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās, lai nodrošinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un augstu patērētāju aizsardzības līmeni, tostarp patērētāju interešu aizsardzību un godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vides aizsardzību.

Šajā nolūkā regulā noteikti:

c) noteikumi par aromatizētāju marķējumu.

2. pants

Darbības joma

1. Šī regula attiecas uz:

c) pārtiku ar aromatizētājiem un/vai pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām;

2. Šī regula neattiecas uz:

c) pārtiku ar tikai vienu sastāvdaļu un maisījumiem, piemēram, bet ne tikai, svaigām, kaltētām vai saldētām garšvielām un/vai garšaugiem, tējas maisījumiem tīrā veidā, ja vien tie nav izmantoti kā pārtikas sastāvdaļas.

3. pants

Definīcijas

1. Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 178/2002 un (EK) Nr. 1829/2003.

2. Šajā regulā piemēro arī šādas definīcijas:

ii) izgatavoti vai sastāv no šādām kategorijām: aromatizējošām vielām, aromatizējošiem preparātiem, termiskās apstrādes aromatizētājiem, kūpināšanas aromatizētājiem, aromātu prekursoriem, citiem aromatizētājiem vai to maisījumiem;

c) “dabīga aromatizējoša viela” ir tāda aromatizējoša viela, kas atbilstīgu fizikālu, fermentatīvu vai mikrobioloģisku procesu rezultātā ir iegūta no augu, dzīvnieku vai mikrobioloģiskas izcelsmes materiāla vai nu neapstrādātā veidā, vai pēc apstrādes cilvēka patēriņam, izmantojot vienu vai vairākus tradicionālus pārtikas sagatavošanas procesus, kas minēti II pielikumā. Dabīgas aromatizējošas vielas atbilst vielām, kas pārtikā ir dabīgi, un to klātbūtne ir identificēta dabā;
a)

Dalībvalstis saskaņā ar drošības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām, iegūst vīzas pieprasītāja biometriskos identifikatorus, proti, sejas attēlu un 10 pirkstu nospiedumus. Pirmoreiz iesniedzot vīzas pieteikumu, pieteikuma iesniedzējam pieprasa ierasties personiski. Iesniedzot šo pirmo pieteikumu, tiek iegūti šādi biometriskie identifikatori: — pieteikuma iesniegšanas laikā fotografēta vai skenēta fotogrāfija un — 10 pirkstu virsmas nospiedumi digitālā formātā. Ja pirkstu nospiedumi, kas no pieteikuma iesniedzēja iegūti saistībā ar agrāk iesniegtu pieteikumu, ir iekļauti Vīzu informācijas sistēmā (VIS) pirms mazāk nekā 59 mēnešiem, skaitot no jaunā pieteikuma iesniegšanas dienas, tad nākamo pieteikumu vajadzībām izmanto to kopijas. Tomēr, ja ir pamatotas šaubas par vīzas pieteikuma iesniedzēja identitāti, diplomātiskais dienests vai konsulārā pārstāvniecība pirkstu nospiedumus iegūst iepriekšminētajā termiņā. Turklāt, ja, iesniedzot pieteikumu, nav iespējams uzreiz apstiprināt, ka pirkstu nospiedumi ir iegūti iepriekšminētajā termiņā, pieteikuma iesniedzējs var lūgt, lai iegūst viņa pirkstu nospiedumus. Saskaņā ar VIS regulas 9. panta 5. punktu VIS saglabā katram pieteikumam pievienoto fotogrāfiju. Lai to izdarītu, nav vajadzīga pieteikuma iesniedzēja personiska ierašanās. Fotogrāfijas tehniskās specifikācijas atbilst starptautiskiem standartiem, kas noteikti ICAO Dok. 9303 1. daļā 6. izdevumā. Pirkstu nospiedumus ņem saskaņā ar ICAO standartiem un Komisijas Lēmumu 2006/648/EK (2006. gada 22. septembris), ar ko nosaka tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu informācijas sistēmas attīstību ( 14 ). Biometriskos identifikatorus ņem kvalificēti un attiecīgi pilnvaroti diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību un par vīzu izdošanu uz robežām atbildīgo iestāžu darbinieki. Diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību uzraudzībā biometriskos identifikatorus var ņemt arī kvalificēti un attiecīgi pilnvaroti goda konsulātu vai VII daļas 1.3. un 1.4. punktā minētā ārpakalpojumu sniedzēja darbinieki. Datus VIS ievada tikai attiecīgi pilnvaroti konsulārie darbinieki saskaņā ar VIS regulas 6. panta 1. punktu, 7. pantu un 9. panta 5. un 6. punktu. Lai izvairītos no nepamatotiem atteikumiem un nepareizas identifikācijas, dalībvalstis nodrošina, ka pilnībā tiek izmantoti visi VIS regulas 15. pantā minētie meklēšanas kritēriji.
1. O’ Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, 2003a. Persistence of the antiplatelet effect of a single dose of WSTC equivalent to 2 fresh tomatoes over a 24-hour timecourse. REC Nr. 02/0269.

2. O’ Kennedy et al. 2003b. A 42-day randomised, controlled and double-blinded crossover study to evaluate effects of daily WSTC consumption on platelet function, coagulation and some baseline CVD risk markers. REC Nr. 03/0177.

3. O’ Kennedy et al. 2005. Effects of overconsuming Sirco®, a one-a-day fruit juice drink containing 12g/L WSTC, on platelet function in healthy subjects. REC Nr. 05/S0802/77.

4. O’ Kennedy et al. 2006c. A pilot study to compare the antiplatelet effects of WSTC in healthy subjects, after consumption in two different food matrices. REC Nr. 06/S0802/60.

5. O’ Kennedy et al. 2007. A randomised, controlled and double-blinded crossover study to compare the antiplatelet effects of three different formats of WSTC in healthy humans. REC Nr. 07/S0801/13.

6. Song V, Sheddon A, Horgan G and O’ Kennedy N. Anticoagulatory and anti-inflammatory activities of WSTC in platelets and endothelial cells. Manuskripts iesniegšanai, 2008.

7. Zhang F, Song V, Neascu M, Crosbie L, Duncan G, Horgan G, de Roos B and O’ Kennedy N. Flow cytometric and proteomic studies examining the effects of WSTC on platelet function in vitro. Nepublicēts, 2007/2008.
(1)

Kopienas apgāde ar dažu veidu zvejas produktiem patlaban ir atkarīga no importa no ārpuskopienas valstīm. Pēdējo 10 gadu laikā ES pašapgāde ar zvejas produktiem ir samazinājusies no 57 % uz 36 %. Kopienas interesēs ir atbilstīgā apjomā Kopienas tarifu kvotu robežās daļēji vai pilnībā apturēt muitas nodokļa piemērošanu šiem produktiem. Lai neapdraudētu zvejas produktu ražošanu Kopienā un nodrošinātu ES apstrādes nozarei vajadzīgās piegādes, šādas tarifu kvotas būtu jāatver, ievērojot attiecīgā produkta jutīgumu Kopienas tirgū. Tādēļ ir lietderīgi šādas tarifu kvotas laikposmam no 2010. līdz 2012. gadam atvērt, samazinot vai nepiemērojot muitas nodokli.
B.

Inkubācijas nodaļas 1. Telpas a) Inkubācijas nodaļām jābūt fiziski un funkcionāli nodalītām no pārējām cāļu audzēšanas uzņēmuma telpām. Plānojumam jābūt tādam, kas ļauj nošķirt turpmāk uzskaitītās funkcionālās vienības: — olu uzglabāšana un šķirošana, — dezinficēšana, — pirmsinkubācija, — cāļu perēšana, — preču sagatavošana un iepakošana nosūtīšanai. b) Ēkām jābūt pasargātām no putnu un grauzēju iekļūšanas tajās no ārpuses; grīdām un sienām jābūt no izturīga, necaurlaidīga un viegli mazgājama materiāla; jābūt piemērotam dabīgam vai mākslīgam apgaismojumam, kā arī gaisa padeves un temperatūras regulācijas sistēmai; jāparedz higiēniska atkritumu (olas un cāļi) izvešana. c) Aprīkojuma virsmām jābūt gludām un ūdensdrošām. 2. Darba organizācija a) Darba operācijām jābūt balstītām uz vienvirziena ciklu attiecībā uz olām, pārvietojamo aprīkojumu un personālu. b) Inkubējamās olas drīkst būt: — no Kopienas vaislas mājputnu vai produktīvo mājputnu uzņēmumiem, kas ir apstiprināti saskaņā ar 6. panta a) apakšpunkta i) daļu, — ievestas no trešām valstīm saskaņā ar šo direktīvu. c) Jābūt uzņēmuma vadības izstrādātiem higiēnas noteikumiem; personālam jāvalkā piemērotas darba drēbes, bet apmeklētājiem – aizsargdrēbes. d) Ēkām un aprīkojumam jābūt pilnīgā kārtībā. e) Jādezinficē šādi priekšmeti: ▼M1 — olas, laikā starp to atvešanu uz inkubatoru un inkubācijas procesu vai to nosūtīšanas laikā tirdzniecībai Savienībā vai eksportam uz trešo valsti, izņemot gadījumus, kad tās iepriekš dezinficētas izcelsmes audzētavā, ▼B — inkubatori, regulāri, — šķildināmie inkubatori un aprīkojums, pēc katras cāļu partijas. f) Veselības stāvokļa noteikšanai inkubācijas nodaļā jāizmanto mikrobioloģiskā kvalitātes kontroles programma. g) Putnkopim jāziņo veterinārierēdnim par visām izmaiņām ražošanas rādītājos vai par jebkurām citām pazīmēm, kas var liecināt par mājputnu saslimšanu ar kādu lipīgo slimību. Tikko rodas aizdomas par saslimšanu, veterinārierēdnim jānosūta paraugi, kas vajadzīgi diagnozes noteikšanai vai apstiprināšanai, uz apstiprinātu laboratoriju un jāziņo kompetentajai veterinārajai iestādei, kura lemj par attiecīgiem pasākumiem, kas būtu jāveic. h) Ganāmpulka arhīvs, žurnāls vai datu bāze inkubācijas nodaļā jāsaglabā vismaz divus gadus, tajā norādot, ja iespējams, katram ganāmpulkam: — olu izcelsmi un to pieveduma datumu, — guvumu no inkubācijas, — jebkādas anomālijas, — visas laboratorijas analīzes un to rezultātus, — sīku informāciju par visām vakcinācijas programmām, — neizperēto olu daudzumu un kurp tās nosūtītas, — kurp nosūtīti diennakti vecie cāļi. i) Ja mājputni saslimst ar kādu lipīgo slimību, par laboratorijas rezultātiem tūlīt jāziņo veterinārierēdnim.
(4)

Vielu izvēlē jāņem vērā galvenokārt to nekaitīgums, kā arī to pieejamība lietošanai cilvēku uzturā un to organoleptiskās un tehnoloģiskās īpašības. Ja noteikumos, kas piemērojami īpašām pārtikas produktu kategorijām, nav noteikts citādi, vielu iekļaušana to vielu sarakstā, ko var izmantot īpašas diētas pārtikas produktu ražošanā, nenozīmē, ka to pievienošana minētajai pārtikai ir vajadzīga vai vēlama.
—

angļu valodā: