2003R2003 — LV — 07.12.2014 — 012.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 304, 21.11.2003, p.1)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 2003/2003

(2003. gada 13. oktobris)

par mēslošanas līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( 1 ), ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 2 ), rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 3 ), tā kā: (1) Padomes Direktīva 76/116/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslojumiem ( 4 ), Padomes Direktīva 80/876/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz vienkāršiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu ( 5 ), Komisijas Direktīva 87/94/EEK (1986. gada 8. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu saistībā ar vienkāršo amonija nitrāta minerālmēslu ar augstu slāpekļa saturu detonācijas raksturlielumu, robežu un detonētspējas kontroles kārtību ( 6 ), Komisijas Direktīva 77/535/EEK (1977. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļu paraugu ņemšanu un analīzi ( 7 ) ir vairākkārt būtiski grozītas. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Iekšējā tirgus noteikumu vienkāršošana” un Rīcības plānu vienotajam tirgum minētās direktīvas jāatceļ un skaidrības labad jāaizstāj ar vienotu tiesību aktu. (2) Kopienas tiesību akti par mēslošanas līdzekļiem satura ziņā ir ļoti tehniski. Regula tādēļ ir atbilstošākais juridiskais akts, jo tā tieši ražotājiem nosaka konkrētas prasības, kas vienlaikus un vienā un tajā pašā veidā jāizpilda visā Kopienā. (3) Katrā dalībvalstī uz mēslošanas līdzekļiem jānorāda obligātajos noteikumos noteiktie tehniskie parametri. Šie noteikumi, kas vairāk attiecas uz mēslošanas līdzekļu sastāvu un tipu definīcijām, šo tipu apzīmējumiem, identifikāciju un iepakojumu, dažādās dalībvalstīs atšķiras. Šo atšķirību dēļ tiek traucēta tirdzniecība Kopienā, un šie noteikumi tādēļ jāsaskaņo. (4) Piedāvātās rīcības mērķus, jo īpaši iekšējā tirgus nodrošināšanu ar mēslošanas līdzekļiem, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, ja nav vienotu tehnisko kritēriju, tādēļ veicamo pasākumu mēroga ziņā tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī un Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula neparedz neko, kas nav vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. (5) Kopienas līmenī jānosaka zināmu mēslošanas līdzekļu (EK mēslošanas līdzekļi) nosaukums, definīcija un sastāvs. (6) Jānosaka arī Kopienas noteikumi par EK mēslošanas līdzekļu identifikāciju, izsekojamību, marķēšanu un iepakojumu noslēgšanu. (7) Kopienas līmenī jānosaka procedūra, saskaņā ar kuru jārīkojas gadījumos, kad dalībvalsts uzskata par vajadzīgu ierobežot EK mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū. (8) Mēslošanas līdzekļu ražošana var dažādi svārstīties atkarībā no ražošanas paņēmieniem un pamatmateriāliem. Svārstību pamatā var būt arī paraugu ņemšanas un analītiskās procedūras. Tādēļ jāatļauj pielaides attiecībā uz deklarējamo barības vielu saturu. Lauksaimnieciskā lietotāja interesēs ir ieteicams ļoti ierobežot šo pielaižu robežas. (9) Oficiālo kontroli par EK mēslošanas līdzekļu atbilstību šīs regulas prasībām attiecībā uz kvalitāti un sastāvu veic laboratorijas, ko atzinušas dalībvalstis un par ko paziņots Komisijai. (10) Amonija nitrāts ir galvenā sastāvdaļa dažādos produktos, kas var būt gan mēslošanas līdzekļi, gan sprāgstvielas. Ņemot vērā raksturīgās īpašības, kādas piemīt amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu, un attiecīgās prasības par sabiedrības drošību, darba ņēmēju veselību un aizsardzību, ir jānosaka Kopienas papildu noteikumi par šā tipa EK mēslošanas līdzekļiem. (11) Daži no šiem līdzekļiem var būt bīstami, un dažos gadījumos tos var izmantot citiem mērķiem — ne tiem, kam tie domāti. Tas varētu apdraudēt personu un īpašuma drošību. Ražotājiem tādēļ attiecīgi jārīkojas, lai nepieļautu šādu izmantošanu un nodrošinātu šādu mēslošanas līdzekļu izsekojamību. (12) Sabiedrības drošības interesēs ir īpaši svarīgi noteikt Kopienas līmenī pazīmes un īpašības, kas atšķir amonija nitrāta EK mēslošanas līdzekļus ar augstu slāpekļa saturu no cita amonija nitrāta pielietojuma — sprāgstvielu ražošanas. (13) Amonija nitrāta EK mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu jāatbilst zināmām pazīmēm, lai nodrošinātu to nekaitīgumu. Ražotājiem jānodrošina, lai amonija nitrāta mēslošanas līdzekļus ar augstu slāpekļa saturu pirms laišanas tirgū pārbaudītu ar detonācijas testu. (14) Jāizstrādā noteikumi par noslēgta siltuma cikla metodēm, pat ja šīs metodes nevar attiecīgi imitēt visus transportēšanas un uzglabāšanas apstākļus. (15) Mēslošanas līdzekļiem var būt piemaisījumi, kas var potenciāli apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Pēc Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskās komitejas (SCTEE) atzinuma saņemšanas Komisija izskata jautājumu par nejaušu kadmija saturu minerālmēslos un gatavo priekšlikumu regulai, ko tā grib iesniegt Eiropas parlamentam un Padomei. Pēc vajadzības līdzīgu pārskatu gatavo par citiem piemaisījumiem. (16) Jānosaka procedūra, kas jāievēro ražotājam vai tā pārstāvim, kurš vēlas iekļaut jaunu mēslošanas līdzekļa tipu I pielikumā, lai varētu lietot marķējumu “EK mēslošanas līdzeklis”. (17) Pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, pieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 8 ). (18) Dalībvalstīm jānosaka sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Dalībvalstis var noteikt, ka ražotājam, kas pārkāpj 27. pantu, uzliek soda naudu desmitkārtīgā apmērā no minētajam pantam neatbilstošas kravas tirgus vērtības. (19) Direktīvas 76/116/EEK, 77/535/EEK, 80/876/EEK un 87/94/EEK ir jāatceļ, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







I

SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI







I

NODAĻA

Darbības joma un definīcijas

1. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz produktiem, ko laiž tirgū kā mēslošanas līdzekļus ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzeklis”.

2. pants

Definīcijas

Regulā ir spēkā šādas definīcijas.

a) “Mēslošanas līdzeklis” nozīmē materiālu, kura galvenā funkcija ir apgādāt augus ar barības vielām.

b) “Primārā barības viela” nozīmē tikai slāpekli, fosforu un kāliju.

c) “Sekundārā barības viela” nozīmē kalciju, magniju, nātriju un sēru.

d) “Mikroelementi” nozīmē boru, kobaltu, varu, dzelzi, mangānu, molibdēnu un cinku, kas daudzumos, kuri ir nelieli, salīdzinot ar primārajām un sekundārajām barības vielām, ir svarīgi augu augšanai.

e) “Neorganisks mēslošanas līdzeklis” nozīmē mēslošanas līdzekli, kurā minētās barības vielas ir kā minerālvielas, ko iegūst ekstrahējot vai fizikālā un/vai ķīmiskā rūpniecības procesā. Kalcija ciānamīdu, urīnvielu un tās kondensācijas un molekulu asociācijas produktus, kas satur mikroelementus helātu vai kompleksu formā, pēc tradīcijas klasificē kā neorganiskus mēslošanas līdzekļus.

f) “Mikroelements helāta formā” nozīmē mikroelementu, kas saistīts ar kādu no I pielikuma E.3.1. iedaļā minētajām organisko vielu molekulām.

g) “Mikroelements kompleksa formā” nozīmē mikroelementu, kas saistīts ar kādu no I pielikuma E.3.2. iedaļā minētajām molekulām.

h) “Mēslošanas līdzekļa tips” nozīmē mēslošanas līdzekļus ar I pielikumā noradīto kopējo tipa apzīmējumu.

i) “Vienkāršs mēslošanas līdzeklis” nozīmē slāpekļa, fosfāta vai kālija mēslošanas līdzekli, kam deklarē tikai vienu primāro barības vielu.

j) “Kombinēts mēslošanas līdzeklis” nozīmē mēslošanas līdzekli, kam deklarē vismaz divas primārās barības vielas un ko iegūst ķīmiski vai samaisot, vai arī kombinējot abus paņēmienus.

k) “Komplekss mēslošanas līdzeklis” nozīmē saliktu mēslošanas līdzekli, ko iegūst ķīmiskā reakcijā, izšķīdušā vai cietā stāvoklī granulējot un kam deklarē vismaz divas primārās barības vielas. Cietā stāvoklī katra granula satur visas sastāvā uzrādītās barības vielas.

l) “Jaukts mēslošanas līdzeklis” nozīmē mēslošanas līdzekli, ko iegūst, samaisot vairākus mēslošanas līdzekļus sausā veidā, bez ķīmiskas reakcijas.

m) “Lapu mēslošanas līdzeklis” nozīmē mēslošanas līdzekli, kas piemērots lietošanai auga lapām un no kā barības vielu augs uzņem ar lapām.

n) “Šķidrs mēslošanas līdzeklis” nozīmē mēslošanas līdzekļa suspensiju vai šķīdumu.

o) “Mēslošanas līdzekļa šķīdums” nozīmē šķidru mēslošanas līdzekli, kurā nav cietu daļiņu.

p) “Mēslošanas līdzekļa suspensija” nozīmē divfāžu mēslošanas līdzekli, kurā cietās daļiņas suspendētas šķidrajā fāzē.

q) “Deklarācija” nozīmē barības vielu daudzuma norādi, kurā ietverta arī to forma un šķīdība, kas garantēta ar norādītajām pielaidēm.

r) “Deklarētais saturs” nozīmē kāda elementa vai tā oksīda saturu, ko saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem uzrāda uz EK mēslošanas līdzekļa etiķetes vai attiecīgajā pavaddokumentā.

s) “Pielaide” nozīmē atļauto barības vielas satura mērījuma novirzi no deklarētā lieluma.

t) “Eiropas standarts” nozīmē Eiropas Standartizācijas komitejas standartus, ko oficiāli atzinusi Kopiena un par ko atsauce publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

u) “Iepakojums” nozīmē noslēdzamu tvertni, kurā uzglabā, aizsargā, iekrauj un izkrauj, un izplata mēslošanas līdzekļus un kuru svars nepārsniedz 1 000 kg.

v) “Neiesaiņots mēslošanas līdzeklis” nozīmē mēslošanas līdzekli, kas nav iepakots šajā regulā paredzētajā veidā.

w) “Laišana tirgū” nozīmē mēslošanas līdzekļa piegādi vai nu par maksu, vai par velti vai uzglabāšanu piegādes mērķiem. Mēslošanas līdzekļa ievešana Eiropas Kopienas muitas teritorijā uzskatāma par laišanu tirgū.

x) “Ražotājs” nozīmē fizisku vai juridisku personu, kas ir atbildīga par mēslošanas līdzekļa laišanu tirgū; par ražotāju jo īpaši uzskatāms ražotājs, ievedējs, iepakotājs, kas strādā uz sava rēķina, vai persona, kura maina mēslošanas līdzekļa īpašības. Par ražotāju tomēr nav uzskatāms izplatītājs, kas nemaina mēslošanas līdzekļa īpašības.







II

NODAĻA

Laišana tirgū

3. pants

EK mēslošanas līdzeklis

Par “EK mēslošanas līdzekli” var apzīmēt mēslošanas līdzekli, kas pieder pie I pielikumā uzskaitīto mēslošanas līdzekļu tipa un atbilst šīs regulas noteikumiem.

Apzīmējumu “EK mēslošanas līdzeklis” nevar attiecināt uz mēslošanas līdzekli, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem.

4. pants

Ražotāja statuss Kopienā

Ražotājs veic uzņēmējdarbību Kopienā, un viņš atbild par “EK mēslošanas līdzekļa” atbilstību šīs regulas noteikumiem.

5. pants

Brīva apgrozība

1. Neierobežojot 15. pantu un citus Kopienas tiesību aktus, dalībvalstis sastāva, identifikācijas, marķējuma vai iepakojuma dēļ un pamatojoties uz citiem šīs regulas noteikumiem, nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū, ja tiem ir “EK mēslošanas līdzekļa” marķējums un ja tie atbilst šīs regulas noteikumiem.

2. Mēslošanas līdzekļus, kas marķēti kā “EK mēslošanas līdzekļi”, ir brīvā apgrozībā Kopienā.

6. pants

Obligātie norādījumi

1. Lai izpildītu 9. panta prasības, dalībvalstis var noteikt, ka norādes par slāpekļa, fosfora un kālija saturu tirgū laistajos mēslošanas līdzekļos izsakāmas šādi:

a) slāpeklis tikai elementārformā (N); un/vai

b) fosfors un kālijs tikai elementārformā (P, K); vai

c) fosfors un kālijs tikai oksīda formā (P2O5, K2O); vai

d) fosfors un kālijs gan elementārā, gan oksīda formā.

Ja izvēlas fosfora un kālija saturu izteikt elementu formā, tad visas atsauces pielikumos uz oksīda formu ir lasāmas kā elementārformā un skaitliskās vērtības pārrēķina ar šādiem koeficientiem:

a) fosfors (P) = fosfora pentoksīds (P2O5) × 0,436;

b) kālijs (K) = kālija oksīds (K2O) × 0,830.

2. Dalībvalstis var noteikt, ka kalcija, magnija, nātrija un sēra saturu tirgū laistajos mēslošanas līdzekļos ar sekundārajām barības vielām un, ja izpildīti 17. panta nosacījumi, mēslošanas līdzekļos ar primārajām barības vielām izsaka šādi:

a) oksīda formā (CaO, MgO, Na2O, SO3); vai

b) elementārā formā (Ca, Mg, Na, S); vai

c) abās šajās formās.

Lai pārrēķinātu kalcija oksīda, magnija oksīda, nātrija oksīda un sēra trioksīda saturu par kalcija, magnija, nātrija un sēra saturu, izmanto šādus koeficientus:

a) kalcijs (Ca) = kalcija oksīds (CaO) × 0,715;

b) magnijs (Mg) = magnija oksīds (MgO) × 0,603;

c) nātrijs (Na) = nātrija oksīds (Na2O) × 0,742;

d) sērs (S) = sēra trioksīds (SO3) × 0,400.

Aprēķinātajam saturam oksīda vai elementa formā deklarēto skaitli noapaļo līdz tuvākajai zīmei aiz komata.

3. Dalībvalstis nedrīkst kavēt laist tirgū marķētu “EK mēslošanas līdzekli”, kas ir kādā no 1. un 2. punktā minētajām formām.

4. Viena vai vairāku mikroelementu — bora, kobalta, vara, dzelzs, mangāna, molibdēna vai cinka — saturu EK mēslošanas līdzekļos, kas pieder pie I pielikuma A, B, C un D iedaļā minētajiem mēslošanas līdzekļu tipiem, deklarē, ja izpildīti šādi nosacījumi:

a) mikroelementi ir pievienoti vismaz I pielikuma E.2.2. un E.2.3. iedaļā noteiktajos minimālajos daudzumos;

b) EK mēslošanas līdzeklis joprojām atbilst I pielikuma A, B, C un D iedaļas prasībām.

5. Ja mikroelementi ir parastas sastāvdaļas izejmateriāliem, kas paredzēti primāro (N, P, K) un sekundāro (Ca, Mg, Na, S) barības vielu nodrošināšanai, tos var deklarēt, ja šo mikroelementu minimālie daudzumi ir vismaz tādi, kā noteikts I pielikuma E.2.2. un E.2.3. iedaļā.

6. Mikroelementu saturu deklarē šādi:

a) mēslošanas līdzekļiem, kas pieder pie I pielikuma E.1. iedaļā uzskaitītajiem mēslošanas līdzekļu tipiem — saskaņā ar minētās iedaļas 6. slejas prasībām;

b) mēslošanas līdzekļu maisījumiem, kas minēti a) apakšpunktā un satur vismaz divus atšķirīgus mikroelementus un atbilst I pielikuma E.2.1. iedaļas prasībām, un mēslošanas līdzekļiem, kas pieder pie I pielikuma A, B, C un D iedaļā uzskaitītajiem mēslošanas līdzekļu tipiem: i) kopējo saturu, ko izsaka kā mēslošanas līdzekļa masas procentus; ii) ūdenī šķīstošo saturu, ko izsaka kā mēslošanas līdzekļa masas procentus, ja šķīstošais saturs ir vismaz puse no kopējā satura.

Ja mikroelements pilnībā šķīst ūdenī, deklarē tikai ūdenī šķīstošo saturu.

Ja mikroelements ir ķīmiski saistīts ar kādu organiskas vielas molekulu, tad mikroelementa saturu deklarē tūlīt pēc ūdenī šķīstošā satura kā produkta masas procentus, pēc tam pievienojot vārdus “helatēts ar” vai “kompleksēts ar”, norādot I pielikuma E.3. iedaļā norādīto organiskās vielas molekulu. Organiskās vielas molekulas nosaukumu var aizstāt ar saīsinājumu.

7. pants

Identifikācija

1. Ražotājs EK mēslošanas līdzekļiem nodrošina 9. pantā minēto identifikācijas marķējumu.

2. Ja mēslošanas līdzekļi ir iepakoti, identifikācijas marķējums ir uz iepakojuma vai etiķetēm. Ja mēslošanas līdzekļi nav iesaiņoti, marķējumam jābūt norādītam pavaddokumentos.

8. pants

Izsekojamība

Neierobežojot 26. panta 3. punktu, ražotājs nodrošina EK mēslošanas līdzekļu izsekojamību un veic uzskaiti par mēslošanas līdzekļu izcelsmi. Šī uzskaite ir pieejama dalībvalstu inspekcijai, kamēr mēslošanas līdzekli piegādā tirgū, un turpmākos divus gadus no brīža, kad ražotājs ir pārtraucis piegādi.

9. pants

Marķējumi

1. Neierobežojot citus Kopienas tiesību aktus, uz 7. pantā minētajiem iepakojumiem, etiķetēm un pavaddokumentos ir šādi marķējumi:

a) obligātā identifikācija: — vārdi “EK MĒSLOŠANAS LĪDZEKLIS” ar lielajiem burtiem, — šīs regulas I pielikumā noteiktais mēslošanas līdzekļa tipa apzīmējums, ja tāds ir, — jauktajiem mēslošanas līdzekļiem pēc tipa apzīmējuma ir marķējums “maisījums”, — šīs regulas 19., 21. un 23. pantā noteiktais papildmarķējums, — barības vielas norāda gan ar vārdiem, gan ar attiecīgajiem ķīmiskajiem simboliem, piemēram, slāpeklis (N), fosfors (P), fosfora pentoksīds (P2O5), kālijs (K), kālija oksīds (K2O), kalcijs (Ca), kalcija oksīds (CaO), magnijs (Mg), magnija oksīds (MgO), nātrijs (Na), nātrija oksīds (Na2O), sērs (S), sēra trioksīds (SO3), bors (B), varš (Cu), kobalts (Co), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo), cinks (Zn), — ja mēslošanas līdzeklis satur mikroelementus, no kuriem visi vai daļa saistīti ar organiskas vielas molekulu, pēc mikroelementa nosaukuma iekļauj vienu no šādiem raksturojumiem: — i) “helatēts ar …” (I pielikuma E.3.1. iedaļā noteiktais helātus veidojošā aģenta nosaukums vai saīsinājums); ii) “kompleksēts ar …” (I pielikuma E.3.2. iedaļā noteiktais kompleksus veidojošā aģenta nosaukums), — mikroelementi, ko satur mēslošanas līdzeklis, uzskaitot ķīmiskos simbolus alfabētiskā secībā: B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn, — šīs regulas I pielikuma E.1. un E.2. iedaļā minētajiem produktiem — īpaši norādījumi par lietošanu, — šķidro mēslošanas līdzekļu daudzumus, izteikts ar masu. Šķidro mēslošanas līdzekļu daudzums ar tilpumu vai masas un tilpuma attiecību (kilogrami uz hektolitru vai grami uz litru) nav jāizsaka obligāti, — neto vai bruto masa un, pēc izvēles, šķidro mēslošanas līdzekļu tilpums. Norādot bruto masu, līdzās jānorāda taras masa, — ražotāja nosaukums vai tirdzniecības nosaukums un adrese;

b) neobligātā identifikācija: — kā minēts I pielikumā, — norādījumi par uzglabāšanu un apiešanos, un attiecībā uz I pielikuma E.1. un E.2. iedaļā neminētiem mēslošanas līdzekļiem — īpaši norādījumi par mēslošanas līdzekļa lietošanu, — norādījumi par devām un lietošanas nosacījumiem attiecībā uz lietošanu augsnē un uz augiem, — ražotāja zīme un produkta komercapraksts.

Norādes, kas minētas b) apakšpunktā, nedrīkst būt pretrunā a) apakšpunktā minētajām, un tām ir jābūt skaidri nodalītām.

2. Visi 1. punktā minētie marķējumi skaidri jānodala no visas citas informācijas uz iepakojuma, etiķetes vai pavaddokumentos.

3. Šķidros mēslošanas līdzekļus var laist tirgū tikai tad, ja ražotājs nodrošina piemērotas papildinstrukcijas par uzglabāšanas temperatūru un negadījumu profilaksi uzglabāšanas laikā.

4. Sīki izstrādātus šā panta piemērošanas noteikumus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā noteikto procedūru.

10. pants

Marķēšana

1. Etiķetēm un marķējumiem uz iepakojuma ar 9. pantā minētajiem norādījumiem jābūt labi redzamā vietā. Etiķetes jāpiestiprina uz iepakojuma vai pie jebkuras sistēmas, ko izmanto noslēgšanai. Ja sistēmu veido plomba, tajā noteikti jābūt iepakotāja nosaukumam vai zīmei.

2. Šā panta 1. punktā minētajiem marķējumiem jābūt neizdzēšamiem un skaidri salasāmiem.

3. Attiecībā uz 7. panta 2. punkta otrajā teikumā minētajiem neiesaiņotajiem mēslošanas līdzekļiem precēm klāt ir dokumentu eksemplārs, kurā iekļauts identifikācijas marķējums un kurš ir pieejams inspekcijai.

11. pants

Valodas

Etiķetei, marķējumam uz iepakojuma un pavaddokumentos jābūt vismaz tās valsts valodā vai to dalībvalstu valodās, kurās EK mēslošanas līdzekli realizē.

12. pants

Iepakojums

Iepakotu EK mēslošanas līdzekļu iepakojumam jābūt aizdarītam tā vai ar tādu ierīci, lai atverot tiktu pilnīgā sabojāta aizdare, aizdares plomba vai pats iepakojums. Var izmantot maisus ar ventili.

13. pants

Pielaides

1. EK mēslošanas līdzekļu barības vielas saturam jāatbilst pielaidēm, kas noteiktas II pielikumā un paredz novirzes ražošanā, paraugu ņemšanā un analīzēs.

2. Ražotājs nedrīkst sistemātiski izmantot savā labā II pielikumā norādītās pielaides.

3. Pielaides nav atļautas attiecībā uz I pielikumā noteikto minimālo un maksimālo saturu.

14. pants

Prasības attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem

Mēslošanas līdzekļa tipu var iekļaut I pielikumā, tikai ja:

a) tas efektīvi nodrošina ar barības vielām;

b) ir nodrošinātas attiecīgas paraugu ņemšanas, analīzes un testa metodes;

c) normālos lietošanas apstākļos nelabvēlīgi neietekmē cilvēku, dzīvnieku un augu veselību vai vidi.

15. pants

Drošības klauzula

1. Ja dalībvalstij ir iemesls uzskatīt, ka kāds īpašs EK mēslošanas līdzeklis, kas gan atbilst šīs regulas prasībām, var radīt risku cilvēka, dzīvnieku vai augu veselībai vai videi, tā var uz laiku aizliegt tās teritorijā laist tirgū attiecīgo mēslošanas līdzekli vai tam piemērot īpašus nosacījumus. Šī valsts par to tūlīt informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, sniedzot sava lēmuma pamatojumu.

2. Komisija 90 dienās no informācijas saņemšanas par šo jautājumu pieņem lēmumu saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.

3. Šīs regulas noteikumi neierobežo Komisiju vai dalībvalstis veikt pasākumus, lai sabiedrības drošības apsvērumu dēļ aizliegtu, ierobežotu vai aizkavētu EK mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū.







II

SADAĻA

NOTEIKUMI PAR ĪPAŠIEM MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻU TIPIEM







I

NODAĻA

Neorganiskie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi

16. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz cietiem vai šķidriem, vienkāršiem vai saliktiem neorganiskiem primāro barības vielu mēslošanas līdzekļiem, arī tādiem mēslošanas līdzekļiem, kas satur sekundārās barības vielas un/vai mikroelementus un kam minimālais barības vielu saturs it tāds, kāds noteikts I pielikuma A, B, C, E.2.2. vai E.2.3. iedaļā.

17. pants

Sekundāro barības vielu deklarēšana primāro barības vielu mēslošanas līdzekļos

Kalcija, magnija, nātrija un sēra saturu var deklarēt kā sekundāro barības vielu saturu EK mēslošanas līdzekļos, kas pieder pie I pielikuma A, B un C iedaļā uzskaitītajiem mēslošanas līdzekļu tipiem, ja šo elementu minimālais daudzums ir vismaz šāds:

a) 2 % kalcija oksīda (CaO), t. i., 1,4 % Ca;

b) 2 % magnija oksīda (MgO), t. i., 1,2 % Mg;

c) 3 % nātrija oksīda (Na2O), t. i., 2,2 % Na;

d) 5 % sēra trioksīda (SO3), t. i., 2 % S.

Šādā gadījumā tipa apzīmējumam jāpievieno 19. panta 2. punkta ii) apakšpunktā noteiktie papildmarķējumi.

18. pants

Kalcijs, magnijs, nātrijs un sērs

1. Deklarāciju par magnija, nātrija un sēra saturu mēslošanas līdzekļos, kas minēti I pielikuma A, B un C daļā, izsaka vienā no šiem veidiem:

a) kopējais saturs, ko izsaka kā mēslošanas līdzekļa masas procentus;

b) kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs, ko izsaka kā mēslošanas līdzekļa masas procentus, ja šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no kopējā satura;

c) ja kāds no elementiem pilnībā šķīst ūdenī, tad kā masas procentus deklarē tikai ūdenī šķīstošo saturu.

2. Ja I pielikumā nav noteikts citādi, kalcija saturu deklarē tikai tad, ja tas šķīst ūdenī, un izsaka kā mēslošanas līdzekļa masas procentus.

19. pants

Identifikācija

1. Papildus obligātajiem identifikācijas marķējumiem, kas minēti 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vajadzīgi šā panta 2., 3., 4., 5. un 6. punktā noteiktie marķējumi.

2. Pēc kombinēto mēslošanas līdzekļu tipa apzīmējuma norāda šādu informāciju:

i) deklarēto sekundāro barības vielu ķīmiskie simboli iekavās pēc primāro barības vielu simboliem;

ii) skaitļi, kas norāda primāro barības vielu saturu. Deklarēto sekundāro barības vielu saturu norāda iekavās pēc primāro barības vielu satura.

3. Pēc mēslošanas līdzekļa tipa apzīmējuma norāda tikai skaitļus, kas parāda primāro un sekundāro barības vielu saturu.

4. Ja deklarē mikroelementus, pēc vārdiem “ar mikroelementiem” vai “ar” norāda mikroelementa(-u) nosaukumu vai nosaukumus un ķīmiskos simbolus.

5. Deklarēto primāro un sekundāro barības vielu saturu uzrāda kā masas procentus, kā veselus skaitļus, vai, ja pastāv attiecīga analīzes metode, līdz pirmajai zīmei aiz komata.

Mēslošanas līdzekļos, kas satur vairāk par vienu deklarēto barības vielu, primārās barības vielas uzrāda šādā secībā — N, P2O5 un/vai P, K2O, un/vai K — un sekundārās barības vielas: CaO un/vai Ca, MgO, un/vai Mg, Na2O, un/vai Na, SO3, un/vai S.

Deklarējot mikroelementu saturu, norāda katra mikroelementa nosaukumu un simbolu, norādot masas procentus, kā noteikts I pielikuma E.2.2. un E.2.3. iedaļā un atbilstīgi šķīdībai.

6. Barības vielu formu un šķīdību izsaka arī kā mēslošanas līdzekļa masas procentus, izņemot gadījumus, kad I pielikums nepārprotami nosaka, ka šis saturs jāizsaka citādi.

Skaitli raksta līdz pirmajai zīmei aiz komata, izņemot mikroelementus, attiecībā uz tiem rīkojas, kā noteikts I pielikuma E.2.2. un E.2.3. iedaļā.







II

NODAĻA

Neorganiskie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi

20. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz cietiem vai šķidriem neorganiskajiem sekundāro barības vielu mēslošanas līdzekļiem, arī tādiem mēslošanas līdzekļiem, kuru minimālais barības vielu saturs ir tāds, kāds noteikts I pielikuma D, E.2.2. un E.2.3. iedaļā.

21. pants

Identifikācija

1. Papildus obligātajiem identifikācijas marķējumiem, kas minēti 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vajadzīgi šā panta 2., 3., 4. un 5. punktā noteiktie marķējumi.

2. Ja deklarē mikroelementus, pēc vārdiem “ar mikroelementiem” vai “ar” norāda mikroelementa(-u) nosaukumu vai nosaukumus un ķīmiskos simbolus.

3. Deklarēto primāro un sekundāro barības vielu saturu uzrāda kā masas procentus, kā veselus skaitļus, vai, ja pastāv attiecīga analīzes metode, līdz pirmajai zīmei aiz komata.

Ja mēslošanas līdzeklī ir vairāk par vienu sekundāro barības vielu, secība ir šāda:

CaO un/vai Ca, MgO, un/vai Mg, Na2O, un/vai Na, SO3, un/vai S.

Deklarējot mikroelementu saturu, norāda katra mikroelementa nosaukumu un simbolu, norādot masas procentus, kā noteikts I pielikuma E.2.2. un E.2.3. iedaļā un atbilstīgi šķīdībai.

4. Barības vielu formu un šķīdību izsaka arī kā mēslošanas līdzekļa masas procentus, izņemot gadījumus, kad I pielikums nepārprotami nosaka, ka šis saturs jāizsaka citādi.

Skaitli raksta līdz pirmajai zīmei aiz komata, izņemot mikroelementus, attiecībā uz kuriem rīkojas, kā noteikts I pielikuma E.2.2. un E.2.3. iedaļā.

5. Ja I pielikumā nav noteikts citādi, kalcija saturu deklarē tikai tad, ja tas šķīst ūdenī, un to izsaka kā mēslošanas līdzekļa masas procentus.







III

NODAĻA

Neorganiskie mikroelementu mēslošanas līdzekļi

22. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz cietiem vai šķidriem neorganiskajiem mikroelementu mēslošanas līdzekļiem, kuru minimālais barības vielu saturs ir tāds, kāds noteikts I pielikuma E.1. un E.2.1. iedaļā.

23. pants

Identifikācija

1. Papildus obligātajiem identifikācijas marķējumiem, kas minēti 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vajadzīgi šā panta 2., 3., 4. un 5. punktā noteiktie marķējumi.

2. Ja mēslošanas līdzeklis satur vairāk par vienu mikroelementu, tam dod apzīmējumu “mikroelementu maisījums”, pēc kura uzrāda mikroelementu nosaukumus un ķīmiskos simbolus.

3. Mēslošanas līdzekļiem, kas satur tikai vienu mikroelementu (I pielikuma E.1. iedaļa), deklarēto mikroelementa saturu norāda kā masas procentus veselos skaitļos vai, ja nepieciešams, līdz pirmajai zīmei aiz komata.

4. Mikroelementu formu un šķīdību izsaka arī kā mēslošanas līdzekļa masas procentus, izņemot gadījumus, kad I pielikums nepārprotami nosaka, ka šis saturs jāizsaka citādi.

Zīmju skaitu aiz komata mikroelementiem izvēlas saskaņā ar I pielikuma E.2.1. iedaļas noteikumiem.

5. Zem obligāti un pēc izvēles deklarētajām sastāvdaļām uz etiķetes vai pavaddokumentos produktiem, kas minēti I pielikuma E.1. un E.2.1. iedaļā, uzrāda šādu informāciju:

“Izmantot tikai atzītas vajadzības gadījumā. Nepārsniegt attiecīgās devas.”

24. pants

Iepakojums

EK mēslošanas līdzekļi, uz ko attiecas šīs nodaļas noteikumi, tiek iepakoti.







IV

NODAĻA

Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ar augstu slāpekļa saturu

25. pants

Darbības joma

Šajā nodaļā vienkārši vai kombinēti amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ar augstu slāpekļa saturu ir produkti, kuru pamatā ir amonija nitrāts un kuri ražoti, lai tos izmantotu par mēslošanas līdzekļiem, un satur vairāk nekā 28 masas % slāpekļa attiecībā pret amonija nitrātu.

Šā tipa mēslošanas līdzekļi var saturēt neorganiskas vai inertas vielas.

Vielas, ko izmanto šā tipa mēslošanas līdzekļa ražošanai, nedrīkst paaugstināt tā jutību uz siltumu vai detonācijas spēju.

26. pants

Drošības pasākumi un kontrole

1. Ražotājs nodrošina, lai vienkāršie amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ar augstu slāpekļa saturu atbilstu III pielikuma 1. iedaļas noteikumiem.

2. Vienkāršo amonija nitrāta mēslošanas līdzekļu ar augstu slāpekļa saturu pārbaudi, analīzi un testēšanu šajā nodaļā paredzētās oficiālās kontroles vajadzībām veic atbilstīgi III pielikuma 3. iedaļā aprakstītajām metodēm.

3. Lai nodrošinātu, ka tirgū laistie amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ar augstu slāpekļa saturu ir izsekojami, ražotājs veic uzskaiti par mēslošanas līdzekļu un to galveno sastāvdaļu ražošanas vietu nosaukumiem un adresēm, un operatoriem. Šī uzskaite ir pieejama dalībvalstu inspekcijai, kamēr mēslošanas līdzekli piegādā tirgū un vēl divus gadus no brīža, kad ražotājs pārtraucis piegādi.

27. pants

Detonācijas tests

Neierobežojot 26. pantā minētos pasākumus, ražotājs nodrošina, lai visu tipu amonija nitrāta EK mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu, ko laiž tirgū, izdarītu šīs regulas III pielikuma 2., 3., (1. metode, 3. punkts) un 4. iedaļā aprakstīto detonācijas testu. Šo testu izdara kāda no 30. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā minētajām apstiprinātajām laboratorijām. Ražotāji iesniedz testu rezultātus dalībvalsts kompetentajai iestādei vismaz 5 dienas pirms mēslošanas līdzekļa laišanas tirgū vai, ja mēslošanas līdzekli ieved, vismaz 5 dienas, pirms tas nonāk pie Eiropas Kopienas robežas. Ražotājs turpmāk garantē, lai visiem laišanai tirgū piegādātajiem mēslošanas līdzekļi ar apmierinošiem rezultātiem varētu izdarīt minēto testu.

28. pants

Iepakojums

Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi ar augstu slāpekļa saturu ir pieejami galīgajam lietotājam tikai iepakoti.







III

SADAĻA

MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMS

29. pants

Kontroles pasākumi

1. Dalībvalstis var piemērot EK mēslošanas līdzekļiem oficiālus kontroles pasākumus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst šai regulai.

Dalībvalstis var piemērot maksu, kas nepārsniedz šādiem kontroles pasākumiem vajadzīgo testu izmaksas, bet tas neuzliek ražotājiem pienākumu testus atkārtot vai maksāt par atkārtotiem testiem, ja pirmo testu ir izdarījusi laboratorija, kas atbilst 30. panta nosacījumiem, un ja tests pierādīja minētā mēslošanas līdzekļa atbilstību.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai paraugu ņemšanu un analīzi I pielikumā minēto tipu EK mēslošanas līdzekļu oficiālās kontroles vajadzībām izdarītu saskaņā ar III un IV pielikumā aprakstītajām metodēm.

3. Atbilstību šai regulai attiecībā uz mēslošanas līdzekļa atbilstību tipam un atbilstību deklarētajam barības vielas saturam un/vai deklarētajam saturam, kas izteikts kā šādu barības vielu forma vai šķīdība, var pārbaudīt tikai oficiālā inspekcijā, ņemot paraugus un izdarot analīzi ar metodēm, kas noteiktas saskaņā ar III un IV pielikumu, un ņemot vērā II pielikumā noteiktās pielaides.

▼M6

4. Komisija pielāgo un modernizē mērīšanas, paraugu ņemšanas un analīzes metodes un, ja vien iespējams, izmanto Eiropas standartus. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 32. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. To pašu procedūru piemēro, lai pieņemtu īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai precizētu šajā pantā un 8., 26. un 27. pantā noteiktos kontroles pasākumus. Šādi noteikumi īpaši attiecas uz testu atkārtošanas biežumu, kā arī uz pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka tirgū laistais mēslošanas līdzeklis ir identisks ar testēto mēslošanas līdzekli.

▼B

30. pants

Laboratorijas

1. Dalībvalstis nosūta Komisijai sarakstu, kurā norādītas to teritorijā esošās apstiprinātās laboratorijas, kas ir kompetentas sniegt pakalpojumus, kuri ir vajadzīgi, lai pārbaudītu EK mēslošanas līdzekļu atbilstību šīs regulas prasībām. Šīm laboratorijām jāatbilst V pielikuma B iedaļā minētajiem standartiem. Šādu paziņojumu iesniedz līdz 2004. gada 11. jūnijam, kā arī ziņo par visām iespējamām izmaiņām.

2. Komisija publicē apstiprināto laboratoriju sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. Ja kādai dalībvalstij ir iemesls uzskatīt, ka kāda apstiprinātā laboratorija neatbilst 1. punktā minētajiem standartiem, tā ierosina izskatīt šo jautājumu 32. pantā minētajā komitejā. Ja komiteja piekrīt, ka laboratorija neatbilst standartiem, Komisija svītro šo laboratoriju no 2. punktā minētā saraksta.

4. Komisija 90 dienās no informācijas saņemšanas par šo jautājumu pieņem lēmumu saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.

5. Komisija publicē grozīto sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.







IV

SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI







I

NODAĻA

Pielikumu pielāgošana

31. pants

Jauni EK mēslošanas līdzekļi

▼M6

1. Komisija pielāgo I pielikumu, lai iekļautu jaunus mēslošanas līdzekļu tipus.

▼B

2. Ražotājs vai tā pārstāvis, kurš vēlas piedāvāt jaunu mēslošanas līdzekļa tipu iekļaušanai I pielikumā un kuram ir jāapkopo šim mērķim attiecīgā tehniskā dokumentācija, ņem vērā V pielikuma A iedaļā minētos tehniskos dokumentus.

▼M6

3. Komisija pielāgo pielikumus, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību.

▼M6

4. Panta 1. un 3. punktā minētos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 32. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

▼M6

32. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz komiteja.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

▼B







II

NODAĻA

Pārejas noteikumi

33. pants

Kompetentās laboratorijas

1. Neierobežojot 30. panta 1. punktu, dalībvalstis pārejas posmā līdz 2007. gada 11. decembrim var joprojām piemērot valsts tiesību aktus kompetento laboratoriju apstiprināšanai, lai nodrošinātu vajadzīgos pakalpojumus un pārbaudītu, vai EK mēslošanas līdzekļi atbilst šīs regulas prasībām.

2. Dalībvalstis paziņo šo laboratoriju sarakstu Komisijai, sniedzot sīku aprakstu par apstiprināšanas sistēmu. Šādu paziņojumu iesniedz līdz 2004. gada 11. jūnijam, kā arī ziņo par visām turpmākām izmaiņām.

34. pants

Iepakojums un marķējums

Neatkarīgi no 35. panta 1. punkta iepriekšējās direktīvās noteiktos EK mēslošanas līdzekļu marķējumus, iepakojumu, etiķetes un pavaddokumentus var turpināt lietot līdz 2005. gada 11. jūnijam.







III

NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

35. pants

Atceltās direktīvas

1. Ar šo atceļ Direktīvas 76/116/EEK, 77/535/EEK, 80/876/EEK un 87/94/EEK.

2. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsauces uz šo regulu. Jo īpaši atkāpes no Direktīvas 76/116/EEK 7. panta, ko Komisija piešķīra saskaņā ar Līguma 95. panta 6. punktu, uzskata par atkāpēm no šīs regulas 5. panta, un tās joprojām ir spēkā neatkarīgi no šīs regulas stāšanās spēkā. Kamēr nav pieņemtas sankcijas saskaņā ar 36. pantu, dalībvalstis var turpināt piemērot sankcijas par to valsts tiesību normu neievērošanu, kas īsteno 1. punktā minētās direktīvas.

36. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus attiecībā uz sankcijām, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

37. pants

Valstu tiesību akti

Dalībvalstis līdz 2005. gada 11. jūnijam ziņo Komisijai par visiem valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 6. panta 1. punktu, 6. panta 2. punktu, 29. panta 1. punktu un 36. pantu, un ziņo nekavējoties par visiem vēlākiem grozījumiem.

38. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, izņemot 8. pantu un 26. panta 3. punktu, kuri stājas spēkā 2005. gada 11. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









SATURS

I PIELIKUMS – EK mēslošanas līdzekļu tipu saraksts A. Neorganiskie vienkāršie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi A.1. Slāpekļa mēslošanas līdzekļi A.2. Fosfātu mēslošanas līdzekļi A.3. Kālija mēslošanas līdzekļi B. Neorganiskie kombinētie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi B.1. NPK mēslošanas līdzekļi B.2. NP mēslošanas līdzekļi B.3. NK mēslošanas līdzekļi B.4. PK mēslošanas līdzekļi C. Neorganiskie šķidrie mēslošanas līdzekļi C.1. Vienkāršie šķidrie mēslošanas līdzekļi C.2. Kombinētie šķidrie mēslošanas līdzekļi D. Neorganiskie sekundāro barības vielu mēslošanas līdzekļi E. Neorganiskie mikroelementu mēslošanas līdzekļi E.1. Mēslošanas līdzekļi, kuros ir tikai viens mikroelements E.1.1. Bors E.1.2. Kobalts E.1.3. Varš E.1.4. Dzelzs E.1.5. Mangāns E.1.6. Molibdēns E.1.7. Cinks E.2. Minimālais mikroelementa saturs procentos no mēslošanas līdzekļa svara E.3. Atļauto mikroelementu helatējošo un kompleksējošo aģentu saraksts F. Nitrifikācijas un ureāzes inhibitori G. Kaļķošanas materiāli II PIELIKUMS – Pielaides 1. Neorganiskie vienkāršie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi – absolūtā vērtība procentos no masas, ko izsaka kā N, P2O5, K2O, MgO, Cl 2. Neorganiskie kombinētie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi 3. Sekundārās barības vielas mēslošanas līdzekļos 4. Mikroelementi mēslošanas līdzekļos 5. Kaļķošanas materiāli III PIELIKUMS – Tehniskie noteikumi par amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu 1. Rādītāji un robežvērtības vienkāršiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu 2. Detonācijas testa apraksts attiecībā uz amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu 3. Metodes, kā pārbaudīt atbilstību III pielikuma 1. un 2. iedaļā noteiktajām robežvērtībām 4. Detonācijas noteikšana IV PIELIKUMS – Paraugu ņemšanas un analīzes metodes A. Paraugu ņemšanas metode mēslošanas līdzekļu kontrolei 1. Mērķis un darbības joma 2. Paraugu ņēmēji 3. Definīcijas 4. Aparatūra 5. Kvantitatīvās prasības 6. Paraugu ņemšanas, sagatavošanas un iepakošanas instrukcijas 7. Gala paraugu iepakošana 8. Paraugu ņemšanas protokols 9. Paraugu galamērķis B. Mēslošanas līdzekļu analīzes metodes Vispārīgas piezīmes Vispārīgi noteikumi par mēslošanas līdzekļu analīzes metodēm 1. metode – Parauga sagatavošana analīzei 2. metode – Slāpeklis 2.1. metode – Amonija slāpekļa satura noteikšana 2.2. metode – Nitrātu un amonija slāpekļa noteikšana 2.2.1. metode – Nitrātu slāpekļa un amonija slāpekļa satura noteikšana ar Ulša metodi 2.2.2. metode – Nitrātu slāpekļa un amonija slāpekļa satura noteikšana ar Arnda metodi 2.2.3. metode – Nitrātu slāpekļa un amonija slāpekļa satura noteikšana ar Devardas metodi 2.3. metode – Kopējā slāpekļa noteikšana 2.3.1. metode – Kopējā slāpekļa satura noteikšana nitrātus nesaturošā kalcija ciānamīdā 2.3.2. metode – Kopējā slāpekļa satura noteikšana nitrātus saturošā kalcija ciānamīdā 2.3.3. metode – Kopējā slāpekļa satura noteikšana urīnvielā 2.4. metode – Ciānamīdu slāpekļa satura noteikšana 2.5. metode – Biureta satura spektrofotometriskā noteikšana urīnvielā 2.6. metode – Dažādu slāpekļa formu noteikšana vienā un tajā pašā paraugā 2.6.1. metode – Dažādu formu slāpekļa satura noteikšana vienā un tajā pašā paraugā, kas satur nitrātu, amonija, urīnvielas un ciānamīdu slāpekli 2.6.2. metode – Kopējā slāpekļa daudzuma noteikšana ar divām dažādām metodēm mēslošanas līdzekļos, kas satur slāpekli tikai nitrātu, amonija un urīnvielas slāpekļa formā 2.6.3. metode – Urīnvielas kondensātu noteikšana ar HPLC – Izobutilēndiurīnviela un krotonilidendiurīnviela (A metode) un metilēnurīnvielas oligomēri (B metode) 3. metode – Fosfors 3.1. metode – Ekstrakcijas 3.1.1. metode – Minerālskābēs šķīstošā fosfora ekstrakcija 3.1.2. metode – 2 % skudrskābē šķīstošā fosfora ekstrakcija 3.1.3. metode – 2 % citronskābē šķīstošā fosfora ekstrakcija 3.1.4. metode – Neitrālā amonija citrātā šķīstošā fosfora ekstrakcija 3.1.5. metode – Ekstrakcija ar sārmainu amonija citrātu 3.1.5.1. metode – Šķīstošā fosfora ekstrakcija pēc Petermana (Petermann) metodes 65 °C temperatūrā 3.1.5.2. metode – Šķīstošā fosfora ekstrakcija pēc Petermana (Petermann) metodes istabas temperatūrā 3.1.5.3. metode – Žulī (Joulie) sārmainajā amonija citrātā šķīstošā fosfora ekstrakcija 3.1.6. metode – Ūdenī šķīstošā fosfora ekstrakcija 3.2. metode – Ekstrahētā fosfora noteikšana 4. metode – Kālijs 4.1. metode – Ūdenī šķīstošā kālija satura noteikšana 5. metode – Oglekļa dioksīds 5.1. metode – Oglekļa dioksīda noteikšana – I daļa: metode cietajiem mēslošanas līdzekļiem 6. metode – Hlors 116 6.1. metode – Hlorīdu noteikšana bez organisko vielu klātbūtnes 7. metode – Maluma smalkums 7.1. metode – Maluma smalkuma noteikšana (sausais paņēmiens) 7.2. metode – Maluma smalkuma noteikšana fosformiltiem 8. metode – Sekundārās barības vielas 8.1. metode – Kopējā kalcija, kopējā magnija, kopējā nātrija un kopējā sēra ekstrakcija sulfātu formā 8.2. metode – Kopējā sēra ekstrakcija, ja tas ir dažādās formās 8.3. metode – Ūdenī šķīstošā kalcija, magnija, nātrija un sēra ekstrakcija sulfātu formā 8.4. metode – Ūdenī šķīstošā sēra ekstrakcija, ja tas ir dažādās formās 8.5. metode – Elementārā sēra ekstrakcija un noteikšana 8.6. metode – Ekstrahētā kalcija manganometriska noteikšana pēc izgulsnēšanas oksalāta formā 8.7. metode – Magnija noteikšana ar atomu absorbcijas spektrometriju 8.8. metode – Magnija kompleksometriska noteikšana 8.9. metode – Sulfātu satura noteikšana ar trim dažādām metodēm 8.10. metode – Ekstrahētā nātrija noteikšana 8.11. metode – Kalcija un formiātu satura noteikšana kalcija formiātā 9. metode – Mikroelementi 10 % vai mazākā koncentrācijā 9.1. metode – Kopējo mikroelementu ekstrakcija 9.2. metode – Ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija 9.3. metode – Organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem 9.4. metode – Mikroelementu noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju (parastā procedūra) 9.5. metode – Bora noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos spektrometriski ar azometīnu H 9.6. metode – Kobalta noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 9.7. metode – Vara noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 9.8. metode – Dzelzs noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 9.9. metode – Mangāna noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 9.10. metode – Molibdēna noteikšana amonija tiocianāta kompleksa formā mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 9.11. metode – Cinka noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 10. metode – Mikroelementi koncentrācijā, kas pārsniedz 10 % 10.1. metode – Kopējo mikroelementu ekstrakcija 10.2. metode – Ūdenī šķīstošo mikroelementu ekstrakcija 10.3. metode – Organisko savienojumu atdalīšana no mēslošanas līdzekļu ekstraktiem 10.4. metode – Mikroelementu noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju (parastā procedūra) 10.5. metode – Bora noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar acidimetrisku titrēšanu 10.6. metode – Kobalta noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos gravimetriski ar 1-nitrozo-2-naftolu 10.7. metode – Vara titrimetriska noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos 10.8. metode – Dzelzs noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 10.9. metode – Mangāna titrimetriska noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos 10.10. metode – Molibdēna noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos gravimetriski ar 8-hidroksihinolīnu 10.11. metode – Cinka noteikšana mēslošanas līdzekļu ekstraktos ar atomu absorbcijas spektrometriju 11. metode – Helātus veidojošie aģenti 11.1. metode – Helatētu mikroelementu satura un mikroelementu helatētās frakcijas satura noteikšana 11.2. metode – EDTA, HEDTA un DTPA noteikšana 11.3. metode – Ar o,o-EDDHA, o,o-EDDHMA un HBED helatētas dzelzs satura noteikšana 11.4. metode – Ar EDDHSA helatētas dzelzs satura noteikšana 11.5. metode – Ar o,p-EDDHA helatētas dzelzs satura noteikšana 11.6. metode – IDHA noteikšana 11.7. metode – Lignosulfonātu noteikšana 11.8. metode – Komplekso mikroelementu satura un komplekso mikroelementu frakcijas noteikšana 12. metode – Nitrifikācijas un ureāzes inhibitori 12.1. metode – Diciāndiamīda satura noteikšana 12.2. metode – NBPT noteikšana 12.3. metode – 3-metilpirazola noteikšana 12.4. metode – TZ noteikšana 12.5. metode – 2-NPT noteikšana 13. metode – Smagie metāli 13.1. metode – Kadmija satura noteikšana 14 metode — Kaļķošanas materiāli 14.1 metode — Granulometriskā sastāva noteikšana ar sausās un slapjās sijāšanas metodi 14.2 metode — Karbonātus un silikātus saturošu kaļķošanas materiālu reaģētspējas noteikšana, izmantojot potenciometrisko titrēšanu ar hlorūdeņražskābi 14.3 metode — Reaģētspējas noteikšana, izmantojot automātisko titrēšanu ar citronskābi 14.4 metode — Kaļķošanas materiālu neitralizācijas skaitļa noteikšana 14.5 metode — Kalcija satura noteikšana kaļķošanas materiālos ar oksalāta metodi 14.6 metode — Kalcija un magnija satura noteikšana kaļķošanas materiālos, izmantojot kompleksonometriju 14.7 metode — Magnija satura noteikšana kaļķošanas materiālos, izmantojot atomabsorbcijas spektrometrijas metodi 14.8 metode — Mitruma satura noteikšana 14.9 metode — Granulēto materiālu sadalīšanās noteikšana 14.10 metode — Materiāla iedarbības noteikšana ar augsnes inkubēšanas metodi V PIELIKUMS A. To dokumentu saraksts, kas jāievēro ražotājiem vai to pārstāvjiem, lai apkopotu tehnisko dokumentāciju par jaunu mēslošanas līdzekļu tipu, kurš jāpievieno šīs regulas I pielikumam B. Prasības, kas jāievēro, lai apstiprinātu laboratorijas, kas ir kompetentas sniegt vajadzīgos pakalpojumus attiecībā uz ek mēslošanas līdzekļu atbilstības pārbaudi šīs regulas un tās pielikumu prasībām









I PIELIKUMS

EK MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻU TIPU SARAKSTS

A. Neorganiskie vienkāršie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi

A1. Slāpekļa mēslošanas līdzekļi







Nr. Tipa apzīmējums Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) Dati par barības vielu izteikšanu Citas prasības Citi tipa apzīmēšanas dati Deklarējamais barības vielas saturs Barības vielu forma un šķīdība Citi kritēriji 1 2 3 4 5 6 1. a) Kalcija nitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir kalcija nitrāts un kas, iespējams, satur amonija nitrātu 15 % N Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis vai nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis Maksimālais amonija slāpekļa saturs — 1,5 % N Kopējais slāpeklis Papildu ziņas, ko sniedz pēc izvēles: nitrātu slāpeklis, amonija slāpeklis 1. b) Kalcija-magnija nitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenās sastāvdaļas ir kalcija nitrāts un magnija nitrāts 13 % N Slāpeklis, izteikts kā nitrātu slāpeklis. Minimālais magnija saturs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts kā magnija oksīds 5 % MgO Nitrātu slāpeklis Ūdenī šķīstošais magnija oksīds 1. c) Magnija nitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir magnija nitrāta heksahidrāts 10 % N Slāpeklis, izteikts kā nitrātu slāpeklis Realizējot kristālu formā var pievienot piezīmi “kristāliskā formā” Nitrātu slāpeklis Ūdenī šķīstošais magnija oksīds 14 % MgO Magnijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais magnija oksīds 2. a) Nātrija nitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir nātrija nitrāts 15 % N Slāpeklis, izteikts kā nitrātu slāpeklis Nitrātu slāpeklis 2. b) Čīles salpetris Produkts, ko iegūst no salpetra un kā galvenā sastāvdaļa ir nātrija nitrāts 15 % N Slāpeklis, izteikts kā nitrātu slāpeklis Nitrātu slāpeklis 3. a) Kalcija ciānamīds Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir kalcija ciānamīds, kalcija oksīds un kas, iespējams, satur nelielus daudzumus amonija sāļu un urīnvielas 18 % N Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis, vismaz 75 % no slāpekļa, ko deklarē kā saistītu ciānamīda formā Kopējais slāpeklis 3. b) Kalcija ciānamīds ar nitrātiem Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir kalcija ciānamīds, kalcija oksīds un kas, iespējams, satur nelielus daudzumus amonija sāļu un urīnvielas, un pievienotu nitrātu 18 % N Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis, vismaz 75 % no nenitrātu slāpekļa, ko deklarē kā saistītu ciānamīda formā. Nitrātu slāpekļa saturs: — minimālais — 1 % N — maksimālais — 3 % N Kopējais slāpeklis Nitrātu slāpeklis ▼M5 4 Amonija sulfāts Ķīmiski iegūts produkts, kura galvenā sastāvdaļa ir amonija sulfāts un kurā iespējams līdz 15 % kalcija nitrāta (kaļķa salpetra) 19,7 % N Slāpeklis izteikts kā kopējais slāpekļa saturs Slāpekļa maksimālais saturs 2,2 % N, ja tiek pievienots kalcija nitrāts (kaļķa salpetris) Tirgojot amonija sulfāta un kalcija nitrāta (kaļķa salpetra) apvienojuma veidā, apzīmējumā jāiekļauj “satur līdz 15 % kalcija nitrāta (kaļķa salpetra)”. Amonija slāpeklis Kopējais slāpekļa saturs, ja tiek pievienots kalcija nitrāts (kaļķa salpetris) ▼B 5. Amonija nitrāts vai kalcija amonija nitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir amonija nitrāts un kas var saturēt pildvielas, piem., sasmalcinātu kaļķakmeni, kalcija sulfātu, sasmalcinātu dolomītu, magnija sulfātu, kizerītu 20 % N Slāpeklis, izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, katru no šīm formām rēķinot kā apmēram pusi no esošā slāpekļa. Vajadzības gadījumā skatīt šīs regulas III pielikuma 1. un 2. iedaļu Apzīmējumu “kalcija-amonija nitrāts” lieto tikai mēslošanas līdzeklim, kas bez amonija nitrāta satur tikai kalcija karbonātu (piemēram, kaļķakmeni) un/vai magnija karbonātu un kalcija karbonātu (piemēram, dolomītu). Minimālajam šo karbonātu saturam jābūt 20 % un tīrības līmenim — vismaz 90 % Kopējais slāpeklis Nitrātu slāpeklis Amonija slāpeklis 6. Amonija sulfātnitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenās sastāvdaļas ir amonija nitrāts un amonija sulfāts 25 % N Slāpeklis, izteikts kā amonija un nitrātu slāpeklis. Minimālais nitrātu slāpekļa saturs — 5 % Kopējais slāpeklis Amonija slāpeklis Nitrātu slāpeklis 7. Magnija sulfonitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenās sastāvdaļas ir amonija nitrāts, amonija sulfāts un magnija sulfāts 19 % N Slāpeklis, izteikts kā amonija un nitrātu slāpeklis. Minimālais nitrātu slāpekļa saturs — 6 % N Kopējais slāpeklis Amonija slāpeklis 5 % MgO Magnijs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts kā magnija oksīds Nitrātu slāpeklis Ūdenī šķīstošais magnija oksīds 8. Magnija-amonija nitrāts Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenās sastāvdaļas ir amonija nitrāts un magnija jauktie sāļi (dolomīts, magnija karbonāts un/vai magnija sulfāts) 19 % N Slāpeklis, izteikts kā amonija slāpeklis un nitrātu slāpeklis. Minimālais nitrātu slāpekļa saturs — 6 % N Kopējais slāpeklis Amonija slāpeklis Nitrātu slāpeklis 5 % MgO Magnijs, izteikts kā kopējais magnija oksīds Kopējais magnija oksīds un, iespējams, ūdenī šķīstošais magnija oksīds 9. Urīnviela Ķīmiski iegūts produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir karbonildiamīds (karbamīds) 44 % Ν Kopējais urīnvielas slāpeklis (tostarp biurets). Maksimālais biureta saturs — 1,2 % Kopējais slāpeklis, izteikts kā urīnvielas slāpeklis 10. Krotonilidēndiurīnviela Produkts, ko iegūst urīnvielas reakcijā ar formaldehīdu Monomērs savienojums 28 % Ν Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 25 % N no krotonilidēndiurīnvielas Maksimālais urīnvielas slāpekļa saturs — 3 % Kopējais slāpeklis Urīnvielas slāpeklis, ja tas ir vismaz 1 svara % Krotonilidēndiurīnvielas slāpeklis 11. Izobutilidēndiurīnviela Produkts, ko iegūst urīnvielas reakcijā ar izobutiraldehīdu Monomērs savienojums 28 % Ν Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 25 % N no izobutilidēndiurīnvielas Maksimālais urīnvielas slāpekļa saturs — 3 % Kopējais slāpeklis Urīnvielas slāpeklis, ja tas ir vismaz 1 svara %Izobut ilidēndēndiurīnvielas slāpeklis 12. Formaldehīdurīnviela Produkts, ko iegūst urīnvielas reakcijā ar formaldehīdu un kā galvenās sastāvdaļas ir formaldehīdurīnvielas molekulas Polimērs savienojums 36 % N kopējais slāpeklis Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 3/5 no deklarētā slāpekļa satura jāšķīst karstā ūdenī Vismaz 31 % N no formaldehīdurīnvielas Maksimālais urīnvielas slāpekļa saturs — 5 % Kopējais slāpeklis Urīnvielas slāpeklis, ja tas ir vismaz 1svara % Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst aukstā ūdenī Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst tikai aukstā ūdenī 13. Slāpekļa mēslošanas līdzeklis, kas satur krotolidēndiurīnvielu Produktu iegūst ķīmiski, un tas satur krotolidēndiurīnvielu un vienkāršu slāpekļa mēslošanas līdzekli (A.1. saraksts, izņemot 3. a), 3. b) un 5. produktu) 18 % N, kas izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 3 % slāpekļa amonjaka un/vai nitrāta, un/vai urīnvielas formā Vismaz 1/3 deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no krotonilidēndiurīnvielas Maksimālais biureta saturs — (urīnvielas N + krotonilidēndiurīnvielas N) × 0,026 Kopējais slāpeklis Katrai formai, kas satur vismaz 1 % — nitrātu slāpekļa — amonija slāpekļa, — urīnvielas slāpekļa Krotonilidēndiurīnvielas slāpeklis 14. Slāpekļa mēslošanas līdzeklis, kas satur izobutilidēndiurīnvielu Produktu iegūst ķīmiski, un tas satur izobutilidēndiurīnvielu un vienkāršu slāpekļa mēslošanas līdzekli (A.1. saraksts, izņemot 3. a), 3. b) un 5. produktu) 18 % N, kas izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 3 % slāpekļa amonjaka un/vai nitrāta, un/vai urīnvielas formā Vismaz 1/3 no deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no izobutililidēndiurīnvielas Maksimālais biureta saturs — (urīnvielas N + izobutilidēndiurīnvielas N) × 0,026 Kopējais slāpeklis Katrai formai, kas satur vismaz 1 % — nitrātu slāpekļa, — amonija slāpekļa, — urīnvielas slāpekļa Izobutilidēndēndiurīnvielas slāpeklis 15. Slāpekļa mēslošanas līdzeklis, kas satur formaldehīdurīnvielu Produktu iegūst ķīmiski, un tas satur formaldehīdurīnvielu un vienkāršu slāpekļa mēslošanas līdzekli (A.1. saraksts, izņemot 3. a), 3. b) un 5. produktu) 18 % N, izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 3 % slāpekļa amonjaka un/vai nitrāta, un/vai urīnvielas formā Vismaz 1/3 deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no formaldehīdurīnvielas Urīnvielas slāpeklim jāsatur vismaz 3/5 slāpekļa, kas šķīst karstā ūdenī Maksimālais biureta saturs — (urīnvielas N + formaldehīdurīnvielas N) × 0,026 Kopējais slāpeklis Katrai formai, kas satur vismaz 1 % — nitrātu slāpekļa, — amonija slāpekļa, — urīnvielas slāpekļa, Formaldehīdurīnvielas slāpeklis Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst aukstā ūdenī Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst tikai aukstā ūdenī ▼M5 ————— ▼B ►M5 16. ◄ Amonija sulfāturīnviela Produktu iegūst ķīmiski no urīnvielas un amonija sulfāta 30 % N Slāpeklis, izteikts kā amonija un urīnvielas slāpeklis Minimālais amonija slāpekļa saturs — 4 % Minimālais sēra saturs, izteikts kā sēra trioksīds — 12 % Maksimālais biureta saturs — 0,9 % Kopējais slāpeklis Amonija slāpeklis Urīnvielas slāpeklis Ūdenī šķīstošais sēra trioksīds (1) Par realizāciju atbildīgā persona sniedz cik iespējams pilnīgu tehnisko informāciju uz katra iepakojuma vai neiesaiņotā sūtījuma. Šī informācija īpaši ļauj lietotājam noteikt, kurā augšanas fāzē un kādā secībā mēslošanas līdzeklis augam jālieto

A2. Fosfātu mēslošanas līdzekļi

Ja mēslošanas līdzekļiem, ko pārdod granulu veidā, ir noteikts daļiņu izmēra kritērijs attiecībā uz galvenajām sastāvdaļām (1., 3., 4., 5., 6. un 7. mēslošanas līdzeklis), tos nosaka ar attiecīgu analītisku metodi.







Nr. Tipa apzīmējums Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) Dati par barības vielu izteikšanu Citas prasības Citi tipa apzīmēšanas dati Deklarējamais barības vielas saturs Barības vielu forma un šķīdība Citi kritēriji 1 2 3 4 5 6 1. Fosfātizdedži: — tomasfosfāti, — tomasmilti Produktu iegūst dzelzs kausēšanas procesā, apstrādājot fosfora kausējumus, un tā galvenās sastāvdaļās ir kalcija silikofosfāti 12 % P2O5 Fosfors, izteikts kā fosfora pentoksīds, kas šķīst minerālskābes, vismaz 75 % no deklarētā fosfora pentoksīda satura šķīst 2 % citronskābē vai P2O5 Fosfors, izteikts kā fosfora pentoksīds, kas šķīst 2 % citronskābē Daļiņu izmērs: — vismaz 75 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru — vismaz 96 % iet caur sietu ar 0,630 mm acu izmēru Kopējais fosfora pentoksīds (šķīst minerālskābēs), no kura 75 % (jānorāda kā svara %) šķīst 2 % citronskābē (realizācijai Francijā, Itālijā, Spānijā, Portugālē, Grieķijā ►M1 , Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija, Slovākija, ◄ ►M3 Bulgārija, Rumānija ◄ ) Kopējais fosfora pentoksīds (šķīst minerālskābēs) un fosfora pentoksīds, kas šķīst 2 % citronskābē (realizācijai Apvienotajā Karalistē) Fosfora pentoksīds, kas šķīst 2 % citronskābē (realizācijai Vācijā, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Luksemburgā, Nīderlandē un Austrijā) 2. a) Vienkāršais superfosfāts Produktu iegūst sasmalcināta minerālfosfāta reakcijā ar sērskābi, tā galvenā sastāvdaļa ir monokalcija fosfāts, un tas satur arī kalcija sulfātu 16 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā, un vismaz 93 % no deklarētā P2O5 satura šķīst ūdenī Analizējamais paraugs — 1 g Fosfora pentoksīds, kas šķīst neitrālā amonija citrātā Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds 2. b) Koncentrēts superfosfāts Produktu iegūst sasmalcināta minerālfosfāta reakcijā ar sērskābi un fosforskābi, un tā galvenā sastāvdaļa ir monokalcija fosfāts, un tas satur arī kalcija sulfātu 25 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā, un vismaz 93 % no deklarētā P2O5 satura šķīst ūdenī Analizējamais paraugs — 1 g Fosfora pentoksīds, kas šķīst neitrālā amonija citrātā Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds ▼M2 2. c) Trīskāršais superfosfāts Produkts, ko iegūst sasmalcināta minerālfosfāta reakcijā ar fosforskābi un kā galvenā sastāvdaļa ir monokalcija fosfāts 38 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā, un vismaz 85 % no deklarētā P2O5 satura šķīst ūdenī Testa paraugs: 3 g Fosfora pentoksīds, kas šķīst neitrālā amonija citrātā Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds ▼B 3. Daļēji izšķīdināts fosfātiezis Produktu iegūst, daļēji izšķīdinot sasmalcinātu fosfātiezi ar sērskābi vai fosforskābi, kā galvenās sastāvdaļas ir monokalcija fosfāts, trikalcija fosfāts un kalcija sulfāts 20 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 40 % no deklarētā P2O5 satura šķīst ūdenī Daļiņu izmērs: — vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru — vismaz 98 % iet caur sietu ar 0,630 mm acu izmēru Kopējais fosfora pentoksīds (šķīst minerālskābēs) Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds ▼M7 3. a) Daļēji izšķīdināts fosfātiezis ar magniju Produktu iegūst, ar sērskābi vai fosforskābi daļēji izšķīdinot sasmalcinātu fosfātiezi un pievienojot magnija sulfātu vai magnija oksīdu; kā galvenās sastāvdaļas ir monokalcija fosfāts, trikalcija fosfāts, kalcija sulfāts un magnija sulfāts 16 % P2O5 6 % MgO Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 40 % no deklarētā P2O5 satura šķīst ūdenī Daļiņu izmērs: — vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru — vismaz 98 % iet caur sietu ar 0,630 mm acu izmēru Kopējais fosfora pentoksīds (šķīst minerālskābēs) Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds Kopējais magnija oksīds Ūdenī šķīstošs magnija oksīds ▼B 4. Dikalcija fosfāts Produktu iegūst, izgulsnējot no minerālfosfātiem vai kauliem izšķīdušo fosforskābi, un tā galvenā sastāvdaļa ir dikalcija fosfāta dihidrāts 38 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Pētermaņa) Daļiņu izmērs: — vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru — vismaz 98 % iet caur sietu ar 0,630 mm acu izmēru Fosfora pentoksīds, kas šķīst sārmainā amonija citrātā 5. Kalcinēts fosfāts Produktu iegūst, termiski apstrādājot sasmalcinātu fosfātiezi ar sārmainiem savienojumiem un silīcijskābi, un tā galvenās sastāvdaļas ir sārmains kalcija fosfāts un kalcija silikāts 25 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Pētermaņa) Daļiņu izmērs: — vismaz 75 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru — vismaz 96 % iet caur sietu ar 0,630 mm acu izmēru Fosfora pentoksīds, kas šķīst sārmainā amonija citrātā 6. Alumīnija-kalcija fosfāts Produktu iegūst amorfā formā, apstrādājot termiski un smalcinot, un tā galvenās sastāvdaļas ir alumīnija un kalcija fosfāti 30 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Džūlija) Daļiņu izmērs: — vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru — vismaz 98 % iet caur sietu ar 0,630 mm acu izmēru Kopējais fosfora pentoksīds (šķīst minerālskābēs) Fosfora pentoksīds, kas šķīst sārmainā amonija citrātā 7. Fosforītmilti Produktu iegūst, smalki sasmalcinot minerālfosfātus, un tā galvenās sastāvdaļas ir trikalcija fosfāts un kalcija karbonāts 25 % P2O5 Fosfors, izteikts kā P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 55 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % skudrskābē Daļiņu izmērs: — vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,063 mm acu izmēru — Materiāla svara procenti, kas iet caur sietu ar 0,063 mm acu izmēru Kopējais fosfora pentoksīds (šķīst minerālskābēs) Fosfora pentoksīds, kas šķīst 2 % skudrskābē – vismaz 99 % iet caur sietu ar 0,125 mm acu izmēru

A.3. Kālija mēslošanas līdzekļi







Nr. Tipa apzīmējums Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) Dati par barības vielu izteikšanu Citas prasības Citi tipa apzīmēšanas dati Deklarējamais barības vielas saturs Barības vielu forma un šķīdība Citi kritēriji 1 2 3 4 5 6 ▼M10 1 Neapstrādāts kālija sāls Produktu iegūst no neapstrādātiem kālija sāļiem 10 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs K2O 5 % MgO Magnijs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts kā magnija oksīds Var pievienot parastos komercnosaukumus Ūdenī šķīstošs kālija oksīds Ūdenī šķīstošs magnija oksīds 2 Bagātināts neapstrādāts kālija sāls Produktu iegūst no neapstrādātiem bagātinātiem kālija sāļiem, sajaucot ar kālija hlorīdu 18 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs K2O Var pievienot parastos komercnosaukumus Ūdenī šķīstošs kālija oksīds Pēc izvēles norāda ūdenī šķīstošā magnija oksīda saturu, ja tas pārsniedz 5 % MgO ▼B 3. Kālija hlorīds Produktu iegūst no neapstrādātiem kālija sāļiem, un tā galvenā sastāvdaļa ir kālija hlorīds 37 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais K2O Var pievienot parastos komercnosaukumus Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 4. Kālija hlorīds ar magnija sāļiem Produktu iegūst no neapstrādātiem kālija sāļiem, kam pievienoti magnija sāļi, un tā galvenās sastāvdaļas ir kālija hlorīds un magnija sāļi 37 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais K2O Ūdenī šķīstošais kālija oksīds Ūdenī šķīstošais magnija oksīds 5 % MgO Magnijs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts kā magnija oksīds 5. Kālija sulfāts Produktu iegūst no kālija sāļiem, un tā galvenā sastāvdaļa ir kālija sulfāts 47 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais K2O Maksimālais hlorīdu saturs — 3 % Cl Ūdenī šķīstošais kālija oksīds Pēc izvēles norāda hlorīdu saturu 6. Kālija sulfāts ar magnija sāļiem Produktu iegūst ķīmiski no kālija sāļiem, iespējams, pievienojot magnija sāļus, un tā galvenās sastāvdaļas ir kālija sulfāts un magnija sulfāts 22 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais K2O Var pievienot parastos komercnosaukumus Ūdenī šķīstošais kālija oksīds Ūdenī šķīstošais magnija oksīds Pēc izvēles norāda hlorīdu saturu 8 % MgO Magnijs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts kā magnija oksīds Maksimālais hlorīdu saturs — 3 % Cl 7. Kizerīts ar kālija sulfātu Produktu iegūst, kizerītam pievienojot kālija sulfātu 8 % MgO Magnijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais MgO Var pievienot parastos komercnosaukumus Ūdenī šķīstošais magnija oksīds Ūdenī šķīstošais kālija oksīds Pēc izvēles norāda hlorīdu saturu 6 % K2O Kālijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais K2O Kopējais MgO + K2O saturs: 20 % Maksimālais hlorīdu saturs — 3 % Cl

B. Neorganiski kombinētie primāro barības vielu mēslošanas līdzekļi

B.1. NPK mēslošanas līdzekļi







Tipa apzīmējums: NPK mēslošanas līdzekļi. B.1.1. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai sajaucot, un tam nepievieno dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 20 % (N + P2O5 + K2O); — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % P2O5, 5 % K2O







Forma, šķīdība un uzturvielu saturs, kas jādeklarē, kā norādīts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 5) Ciānamīda slāpeklis 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī 4) P2O5, kas šķīst tikai minerālskābēs 5) P2O5, kas šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Pētermaņa) 6.a) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % citronskābē 6.b) P2O5, kas šķīst 2 % citronskābē 7) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Džūlija) 8) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 55 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % skudrskābē Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 % svara procentu, tā jādeklarē 3) Ja pārsniedz 28 %, skatīt III. pielikuma 2. iedaļu 1. Par NPK mēslošanas līdzekli, kas nesatur tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, alumīnija-kalcija fosfātu, daļēji izšķīdinātu fosfātiezi un fosforītmiltus, jādeklarē atbilstīgi 1), 2) vai 3) pozīcijā norādītajai šķīdībai: — ja ūdenī šķīstošais P2O5 nesasniedz 2 %, deklarējama tikai 2) pozīcijā norādītā šķīdība, — ja ūdenī šķīstošais P2O5 daudzums ir vismaz 2 %, jādeklarē 3) pozīcijā norādītā šķīdība un jānorāda ūdenī šķīstošā P2O5 saturs [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. P2O5 saturs, kas šķīst minerālskābēs, nedrīkst pārsniegt 2 % Attiecībā uz šo 1. tipu analizējamā parauga svars 2) un 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 1 g 2. a) NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur fosforītmiltus vai daļēji izšķīdinātu fosfātiezi, nedrīkst saturēt tomasmiltus, kalcinētu fosfātu un alumīnija-kalcija fosfātu. To deklarē atbilstīgi 1), 3) un 4) pozīcijā norādītajai šķīdībai Šā tipa mēslošanas līdzeklim jāsatur: — vismaz 2 % P2O5, kas šķīst tikai minerālskābēs [4) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 5 % P2O5, kas šķīst ūdenī un neitrālā amonija citrātā [3) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 2,5 % ūdenī šķīstošā P2O5 [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. Šā tipa mēslošanas līdzekļi jārealizē ar apzīmējumu “NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur fosforītmiltus” vai “NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur daļēji izšķīdinātu fosfātiezi”. Attiecībā uz šo 2. a) tipu analizējamā parauga svars 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 3 g 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Norāde “mazs hlorīdu saturs” nozīmē, ka maksimālais Cl saturs ir 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu Fosfātu pamatsastāvdaļu daļiņu izmērs Tomasmilti: Vismaz 75 % iet caur sietu ar acu izmēru 0,160 mm Alumīnija-kalcija fosfāts: Vismaz 90 % iet caur sietu ar acu izmēru 0,160 mm Kalcinēts fosfāts: Vismaz 75 % iet caur sietu ar acu izmēru 0,160 mm Fosforītmilti: Vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,063 mm acu izmēru Daļēji izšķīdināts fosfātiezis: Vismaz 90 % iet caur sietu ar acu izmēru 0,160 mm 2. b) NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur alumīnija-kalcija fosfātu, nedrīkst saturēt tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, fosforītmiltus un daļēji izšķīdinātu fosfātiezi To deklarē atbilstīgi 1) un 7) pozīcijā norādītajai šķīdībai, no pēdējās atrēķinot šķīdību ūdenī Šā tipa mēslošanas līdzeklim jāsatur: — vismaz 2 % ūdenī šķīstošā P2O5 [1) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 5 % P2O5 atbilstīgi 7) pozīcijā norādītajai šķīdībai. Šā tipa mēslošanas līdzekļi jārealizē ar apzīmējumu “NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur alumīnija-kalcija fosfātu”. 3. Gadījumā, ja NPK mēslošanas līdzeklis satur tikai vienu no šādu tipu fosfātu mēslošanas līdzekļiem — tomasmilti, kalcinēts fosfāts, alumīnija-kalcija fosfāts, fosforītmilti,pēc tipa apzīmējuma jānorāda fosfāta sastāvdaļa Deklarācija par P2O5 šķīdību jāsniedz atbilstīgi turpmāk minētajai šķīdībai: — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir tomasmilti — 6. a) pozīcijā norādītā šķīdība (Francija, Itālija, Spānija, Portugāle, Grieķija ►M1 , Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija, Slovākija, ◄ ►M3 Bulgārija, Rumānija ◄ ), 6.b) pozīcijā norādītā šķīdība (Vācija, Beļģija, Luksemburga, Nīderlande, Apvienotā Karaliste un Austrija), — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir kalcinētais fosfāts: 5) pozīcijā norādītā šķīdība, — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir alumīnija-kalcija fosfāts — 7) pozīcijā norādītā šķīdība, — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir fosforītmilti — 8) pozīcijā norādītā šķīdība.







B.1.2. Tipa apzīmējums: NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur krotonilidēndiurīnvielu vai izobutilidēndiurīnvielu vai formaldehīdurīnvielu (pēc vajadzības). Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes barības vielas, kas satur krotonilidēndiurīnvielu vai izobutilidēndiurīnvielu, vai formaldehīdurīnvielu. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 20 % (N + P2O5 + K2O), — Par katru barības vielu: — — 5 % N. Vismaz ¼ no deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no 5) vai 6), vai 7) slāpekļa formas. Vismaz 3/5 no deklarētā 7) pozīcijā noradītā slāpekļa satura jāšķīst karstā ūdenī, — 5 % P2O5, — 5 % K2O.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N Ρ2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 5) Krotonilidēndiurīnvielas slāpeklis 6) Krotonilidēndiurīnvielas slāpeklis 7) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis 8) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst tikai karstā ūdenī 9) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst aukstā ūdenī 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām ir vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Viena no 5) līdz 7) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām (pēc vajadzības). Slāpekļa 7) forma jādeklarē 8) un 9) slāpekļa formā Par NPK mēslošanas līdzekli, kas nesatur tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, alumīnija-kalcija fosfātu, daļēji izšķīdinātu fosfātiezi un fosfātiezi, šķīdība jādeklarē atbilstīgi 1), 2) vai 3) pozīcijā norādītajai šķīdībai: — ja ūdenī šķīstošais P2O5 nesasniedz 2 %, deklarējama tikai 2) pozīcijā norādītā šķīdība, — ja ūdenī šķīstošais P2O5 daudzums ir vismaz 2 %, jādeklarē 3) pozīcijā norādītā šķīdība un jānorāda ūdenī šķīstošā P2O5 saturs [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. P2O5 saturs, kas šķīst minerālskābēs, nedrīkst pārsniegt 2 % Analizējamā parauga svars 2) un 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 1 g 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Norāde “mazs hlorīdu saturs” nozīmē, ka maksimālais Cl saturs ir 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu

B.2. NP mēslošanas līdzekļi







B.2.1. Tipa apzīmējums: NP mēslošanas līdzekļi. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai sajaucot, un tam nepievieno dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (N + P2O5), — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % P2O5.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 5) Ciānamīda slāpeklis 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī 4) P2O5, kas šķīst tikai minerālskābēs 5) P2O5, kas šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Pētermaņa) 6.a) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % citronskābē 6.b) P2O5, kas šķīst 2 % citronskābē 7) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Džūlija) 8) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, un vismaz 55 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % skudrskābē 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 5) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 1. NP mēslošanas līdzeklis, kas nesatur tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, alumīnija-kalcija fosfātu, daļēji izšķīdinātu fosfātiezi un fosforītmiltus jādeklarē atbilstīgi 1), 2) vai 3) pozīcijā norādītajai šķīdībai: — ja ūdenī šķīstošais P2O5 nesasniedz 2 %, deklarējama tikai 2) pozīcijā norādītā šķīdība, — ja ūdenī šķīstošā P2O5 daudzums ir vismaz 2 %, jādeklarē 3) pozīcijā norādītā šķīdība un jānorāda ūdenī šķīstošā P2O5 saturs [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. P2O5 saturs, kas šķīst tikai minerālskābēs, nedrīkst pārsniegt 2 %. Attiecībā uz šo 1. tipu analizējamā parauga svars 2) un 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 1 g. 2. a) NP mēslošanas līdzeklis, kas satur fosforītmiltus vai daļēji izšķīdinātu fosfātiezi, nedrīkst saturēt tomasmiltus, kalcinētu fosfātu un alumīnija-kalcija fosfātu. To deklarē atbilstīgi 1), 3) un 4) pozīcijā norādītajai šķīdībai Šā tipa mēslošanas līdzeklim jāsatur: — vismaz 2 % P2O5, kas šķīst tikai minerālskābēs [4) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 5 % P2O5, kas šķīst ūdenī un neitrālā amonija citrātā [3) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 2,5 % no ūdenī šķīstošā P2O5 [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. Šā tipa mēslošanas līdzekļi jārealizē ar apzīmējumu “NP mēslošanas līdzeklis, kas satur fosforītmiltus” vai “NP mēslošanas līdzeklis, kas satur daļēji izšķīdinātu fosfātiezi”. Attiecībā uz šo 2. a) tipu analizējamā parauga svars 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 3 g Fosfātu pamatsastāvdaļu daļiņu izmērs: Tomasmilti: vismaz 75 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru Alumīnija-kalcija fosfāts: vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru Kalcinēts fosfāts: vismaz 75 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru Fosforītmilti: vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,063 mm acu izmēru Fosfātiezis: vismaz 90 % izšķīdinātā iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru 2. b) NP mēslošanas līdzeklis, kas satur alumīnija- kalcija fosfātu, nedrīkst saturēt tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, fosforītmiltus un daļēji izšķīdinātu fosfātiezi. To deklarē saskaņā atbilstīgi 1) un 7) pozīcijā norādītajai šķīdībai, no pēdējās atrēķinot šķīdību ūdenī. Šā tipa mēslošanas līdzeklim jāsatur: — vismaz 2 % ūdenī šķīstošā P2O5 [1) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 5 % P2O5 atbilstīgi 7) pozīcijā norādītajai šķīdībai. Šā tipa mēslošanas līdzekļi jārealizē ar apzīmējumu “NP mēslošanas līdzeklis, kas satur alumīnija-kalcija fosfātu”. 3. Gadījumā, ja NP mēslošanas līdzeklis satur tikai vienu no šādu tipu fosfātu mēslošanas līdzekļiem — tomasmilti, kalcinēts fosfāts, alumīnija-kalcijafosfāts, fosforītmilti —, pēc tipa apzīmējuma jānorāda fosfāta sastāvdaļa. Deklarācija par P2O5 šķīdību jāsniedz atbilstīgi turpmāk minētajai šķīdībai: — par mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir tomasmilti — 6. a) pozīcijā norādītā šķīdība (Francija, Itālija, Spānija, Portugāle, Grieķija ►M1 , Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija, Slovākija, ◄ ►M3 Bulgārija, Rumānija ◄ ), 6. b) pozīcijā norādītā šķīdība (Vācija, Beļģija, Dānija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Apvienotā Karaliste un Austrija), — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir kalcinēts fosfāts — 5) pozīcijā norādītā šķīdība, — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir alumīnija–kalcija fosfāts — 7) pozīcijā norādītā šķīdība, — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir fosforītmilti: 8) pozīcijā norādītā šķīdība.







B.2.2. Tipa apzīmējums: NP mēslošanas līdzeklis, kas satur krotonilidēndiurīnvielu vai izobutilidēndiurīnvielu vai formaldehīdurīnvielu (pēc vajadzības). Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes barības vielas, kas satur krotonilidēndiurīnvielu vai izobutilidēndiurīnvielu, vai formaldehīdurīnvielu. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (N + P2O5), — Par katru barības vielu: — — 5 % N. — Vismaz ¼ no deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no slāpekļa 5) vai 6), vai 7) slāpekļa formas, — Vismaz 3/5 no deklarētā 7) pozīcijā norādītā slāpekļa satura jāšķīst karstā ūdenī, — 5 % P2O5.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 5) Krotonilidēndiurīnvielas slāpeklis 6) Izobutilidēndiurīnvielas slāpeklis 7) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis 8) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst tikai karstā ūdenī 9) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst aukstā ūdenī 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Viena no 5) līdz 7) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām (pēc vajadzības). Slāpekļa 7) forma jādeklarē 8) un 9) slāpekļa formā Par NP mēslošanas līdzekli, kas nesatur tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, alumīnija- kalcija fosfātu, daļēji izšķīdinātu fosfātiezi un fosfātiezi, jādeklarē 1), 2) vai 3) pozīcijā norādītā šķīdība: — ja ūdenī šķīstošais P2O5 nesasniedz 2 %, deklarējama tikai 2) pozīcijā norādītā šķīdība, — ja ūdenī šķīstošais P2O5 ir vismaz 2 %, jādeklarē 3) pozīcijā norādītā šķīdība un jānorāda ūdenī šķīstošā P2O5 saturs [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. P2O5 saturs, kas šķīst tikai minerālskābēs, nedrīkst pārsniegt 2 % Analizējamā parauga svars 2) un 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 1 g

B.3. NK mēslošanas līdzekļi







B 3.1. Tipa apzīmējums: NK mēslošanas līdzekļi. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai sajaucot, un tam nepievieno dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (N + K2O), — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % K2O.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 5) Ciānamīda slāpeklis Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 5) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām ir vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Norāde “mazs hlorīdu saturs” nozīmē, ka maksimālais Cl saturs ir 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu







B.3.2. Tipa apzīmējums: NPK mēslošanas līdzeklis, kas satur krotonilidēndiurīnvielu vai izobutilidēndiurīnvielu vai formaldehīdurīnvielu (pēc vajadzības). Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes barības vielas, kas satur krotonilidēndiurīnvielu vai izobutilidēndiurīnvielu, vai formaldehīdurīnvielu. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (N + K2O), — Par katru barības vielu: — — 5 % N. — Vismaz ¼ no deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no slāpekļa formas 5) vai 6), vai 7). — Vismaz 3/5 no deklarētā 7) pozīcijā norādītā slāpekļa satura jāšķīst karstā ūdenī, — 5 % K2O.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 5) Krotonilidēndiurīnvielas slāpeklis 6) Izobutilidēndiurīnvielas slāpeklis 7) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis 8) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst tikai karstā ūdenī 9) Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst aukstā ūdenī Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Viena no slāpekļa formām 5) līdz 7) (pēc vajadzības). Slāpekļa 7) forma jādeklarē 8) un 9) slāpekļa formā 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Norāde “mazs hlorīdu saturs” nozīmē, ka maksimālais Cl saturs ir 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu

B.4. PK mēslošanas līdzekļi







Tipa apzīmējums PK mēslošanas līdzekļi Dati par ražošanas metodi Produktu iegūst ķīmiski vai sajaucot, un tam nepievieno dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) — Kopā: 18 % (P2O5 +K2O), — Par katru barības vielu: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī 4) P2O5, kas šķīst tikai minerālskābēs 5) P2O5, kas šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Pētermaņa) 8) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % citronskābē 6.b) P2O5, kas šķīst 2 % citronskābē 7) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst sārmainā amonija citrātā (pēc Džūlija) 8) P2O5, kas šķīst minerālskābēs, vismaz 55 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % skudrskābē. Ūdenī šķīstošais K2O 1. PK mēslošanas līdzeklis, kas nesatur tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, alumīnija-kalcija fosfātu, daļēji izšķīdinātu fosfātiezi un fosforītmiltus, jādeklarē atbilstīgi 1), 2) vai 3) pozīcijā norādītajai šķīdībai: — ja ūdenī šķīstošais P2O5 nesasniedz 2 %, deklarējama tikai 2) pozīcijā norādītā šķīdība, — ja ūdenī šķīstošais P2O5 daudzums ir vismaz 2 %, jādeklarē 3) pozīcijā norādītā šķīdība un jānorāda ūdenī šķīstošā P2O5 saturs [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. P2O5 saturs, kas šķīst tikai minerālskābēs, nedrīkst pārsniegt 2 %. Attiecībā uz šo 1. tipu analizējamā parauga svars 2) un 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 1 g. 2.a) PK mēslošanas līdzeklis, kas satur fosfātmiltus vai daļēji izšķīdinātu fosfātiezi, nedrīkst saturēt tomasmiltus, kalcinētu fosfātu un alumīnija – kalcija fosfātu. To deklarē atbilstīgi 1), 3) un 4) pozīcijā norādītajai šķīdībai. Šā tipa mēslošanas līdzeklim jāsatur: — vismaz 2 % P2O5, kas šķīst tikai minerālskābēs [4) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 5 % P2O5, kas šķīst ūdenī un neitrālā amonija citrātā [3) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 2,5 % ūdenī šķīstošā P2O5 [1) pozīcijā norādītā šķīdība]. Šā tipa mēslošanas līdzekļi jārealizē ar apzīmējumu “PK mēslošanas līdzeklis, kas satur fosforītmiltus” vai “PK mēslošanas līdzeklis, kas satur daļēji izšķīdinātu fosfātiezi”. Attiecībā uz šo 2. a) tipu analizējamā parauga svars 3) pozīcijā norādītās šķīdības noteikšanai ir 3 g. 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Norāde “mazs hlorīdu saturs” nozīmē, ka maksimālais Cl saturs ir 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu Fosfātu pamatsastāvdaļu daļiņu izmērs: Tomasmilti: vismaz 75 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru Alumīnija-kalcija fosfāts: vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru Kalcinēts fosfāts: vismaz 75 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru Fosforītmilti: vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,063 mm acu izmēru Daļēji izšķīdināts fosfātiezis: vismaz 90 % iet caur sietu ar 0,160 mm acu izmēru 2.b) PK mēslošanas līdzeklis, kas satur alumīnija – kalcija fosfātu, nedrīkst saturēt tomasmiltus, kalcinētu fosfātu, fosforītmiltus un daļēji izšķīdinātu fosfātiezi. To deklarē atbilstīgi 1) un 7) pozīcijā norādītajai šķīdībai, no pēdējās atrēķinot šķīdību ūdenī. Šā tipa mēslošanas līdzeklim jāsatur: — vismaz 2 % ūdenī šķīstošā P2O5 [1) pozīcijā norādītā šķīdība], — vismaz 5 % P2O5 atbilstīgi 7) pozīcijā norādītajai šķīdībai. Šā tipa mēslošanas līdzekļi jārealizē ar apzīmējumu “PK mēslošanas līdzeklis, kas satur alumīnija-kalcija fosfātu”. 3. Gadījumā, ja PK mēslošanas līdzeklis satur tikai vienu no šādu tipu fosfātu mēslošanas līdzekļiem — tomasmilti, kalcinēts fosfāts, alumīnija-kalcija fosfāts, fosforītmilti, — pēc tipa apzīmējuma jānorāda fosfāta sastāvdaļa. Deklarācija par P2O5 šķīdību jāsniedz atbilstīgi turpmāk minētajai šķīdībai: — par mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir tomasmilti: 6. a) pozīcijā norādītā šķīdība (Francija, Itālija, Spānija, Portugāle, Grieķija ►M1 , Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija, Slovākija, ◄ ►M3 Bulgārija, Rumānija ◄ ), 6. b) pozīcijā norādītā šķīdība (Vācija, Beļģija, Dānija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Apvienotā Karaliste un Austrija), — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir kalcinēts fosfāts: 5) pozīcijā norādītā šķīdība, — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir alumīnija–kalcija fosfāts: 7) pozīcijā norādītā šķīdība, — mēslošanas līdzekļiem, kuru pamatā ir fosforītmilti: 8) pozīcijā norādītā šķīdība.

C. Neorganiskie šķidrie mēslošanas līdzekļi

C.1. Vienkāršie šķidrie mēslošanas līdzekļi







Nr. Tipa apzīmējums Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) Dati par barības vielu izteikšanu Citas prasības Citi dati vai tipa apzīmējums Deklarējamais barības vielas saturs Barības vielu forma un šķīdība Citi kritēriji 1 2 3 4 5 6 1. Slāpekļa mēslošanas līdzekļa šķīdums Produktu iegūst ķīmiski vai šķīdinot ūdenī, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas, stabils atmosfēras spiedienā 15 % N Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis, vai – tikai vienas formas gadījumā – nitrātu slāpeklis, amonija slāpeklis vai urīnvielas slāpeklis Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026 Kopējais slāpeklis un, jebkurai formai ne mazāk par 1 %, nitrātu slāpeklis, amonija slāpeklis un/vai urīnvielas slāpeklis Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” 2. Urīnvielas-amonija nitrāta mēslošanas līdzekļa šķīdums Produktu iegūst ķīmiski vai šķīdinot ūdeni, satur amonija nitrātu un urīnvielu 26 % Ν Slāpeklis, izteikts kā kopējais slāpeklis, ja urīnvielas slāpekļa daudzums ir apmēram puse no visa slāpekļa Maksimālais biureta saturs: 0,5 % Kopējais slāpeklis Nitrātu slāpeklis, amonija slāpeklis un urīnvielas slāpeklis Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” 3. Kalcija nitrāta šķīdums Produkts, kas iegūts, ūdenī izšķīdinot kalcija nitrātu 8 % Ν Slāpeklis, izteikts kā slāpeklis nitrāta formā, kurā maksimāli 1 % slāpekļa ir amonjaka veidā Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais CaO Tipa apzīmējumam vajadzības gadījumā var pievienot kādu no šādām norādēm: — lapaugu mēslošanai, — barības vielu šķīdumu gatavošanai, — mēslošanai ar irigāciju. Kopējais slāpeklis Ūdenī šķīstošais kalcija oksīds 5. slejā minētajiem lietošanas veidiem Pēc izvēles: — slāpeklis nitrātu formā, — slāpeklis amonjaka formā. 4. Magnija nitrāta šķīdums Produktu iegūst ķīmiski un izšķīdinot ūdenī kalcija nitrātu 6 % Ν Slāpeklis, izteikts kā nitrātu slāpeklis Nitrātu slāpeklis Ūdenī šķīstošais magnija oksīds 9 % MgO Magnijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais magnija oksīds Minimālais pH ir 4 5. Kalcija nitrāta suspensija Produkts, iegūts suspendējot ūdenī kalcija nitrātu 8 % N Slāpeklis, izteikts kā kopējais vai nitrātu un amonija slāpekļa maksimālais saturs — 1,0 % Tipa apzīmējumam vajadzības gadījumā var pievienot kādu no šādām norādēm: — lapaugu mēslošanai, — barības vielu šķīdumu un suspensiju gatavošanai, — mēslošanai ar irigāciju. Kopējais slāpeklis Nitrātu slāpeklis Ūdenī šķīstošais kalcija oksīds 5. slejā minētajiem lietošanas veidiem 14 % CaO Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais CaO 6. Slāpekļa mēslošanas līdzekļa šķīdums ar formaldehīdurīnvielu Produktu iegūst ķīmiski vai šķīdinot ūdenī formaldehīdurīnvielu un slāpekļa mēslošanas līdzekli no šīs regulas A.1. saraksta, izņemot 3.a), 3.b) un 5. produktu 18 % N izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 1/3 no deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no formaldehīdurīnvielas Maksimālais biureta saturs: (Urīnvielas N + formaldehīdurīnvielas N) × 0,026 Kopējais slāpeklis Katrai formai, kas satur vismaz 1 %: — nitrātu slāpekļa, — amonija slāpekļa, — urīnvielas slāpekļa. Formaldehīdurīnvielas slāpekļa 7. Slāpekļa mēslošanas līdzekļa suspensija ar formaldehīdurīnvielu Produktu iegūst ķīmiski vai suspendējot ūdenī formaldehīdurīnvielu un slāpekļa mēslošanas līdzekli no šīs regulas A.1. saraksta, izņemot 3. a), 3. b) un 5. produktu 18 % N, izteikts kā kopējais slāpeklis Vismaz 1/3 no deklarētā kopējā slāpekļa satura jābūt atvasinātai no formaldehīdurīnvielas, no kuras vismaz 3/5 šķīst karstā ūdenī Maksimālais biureta saturs: (Urīnvielas N + formaldehīdurīnvielas N) × 0,026 Kopējais slāpeklis Katrai formai, kas satur vismaz 1 %: — nitrātu slāpekļa, — amonija slāpekļa, — urīnvielas slāpekļa. Formaldehīdurīnvielas slāpeklis Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst aukstā ūdenī Formaldehīdurīnvielas slāpeklis, kas šķīst tikai aukstā ūdenī

C.2. Kombinēti šķidrie mēslošanas līdzekļi







C.2.1. Tipa apzīmējums: NPK mēslošanas līdzekļa šķīdums. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai izšķīdinot ūdenī un nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas, stabilā formā atmosfēras spiedienā. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) un citas prasības: — Kopā: 15 %, (N + P2O5 + K2O), — Par katru barības vielu: 2 % N, 3 % P2O5, 3 % K2O, — Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis Ūdenī šķīstošais P2O5 Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” Ūdenī šķīstošais P2O5 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 kālija oksīds 2) Vārdus “ar mazu hlorīdu saturu” var lietot tikai tad, ja Cl saturs nepārsniedz 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu







C.2.2. Tipa apzīmējums: NPK mēslošanas līdzekļa suspensija. Dati par ražošanas metodi: Produkts šķidrā formā, kurā barības vielas ir atvasinātas no vielām ūdens suspensijā vai šķīdumā, nepievienojot organiskās dzīvnieku vai augu izcelsmes barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) un citas prasības: — Kopā: 20 %, (N + P2O5 + K2O), — Par katru barības vielu: 3 % N, 4 % P2O5, 4 % K2O, — Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O Ν P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” Mēslošanas līdzekļi nedrīkst saturēt tomasmiltus, alumīnija-kalcija fosfātu, kalcinētus fosfātus, daļēji izšķīdinātus fosfātus vai fosfātiežus 1) Ja ūdenī šķīstošā P2O5 saturs ir mazāks nekā 2 %, deklarē tikai 2) pozīcijā norādīto šķīdību 2) Ja ūdenī šķīstošais P2O5 ir vismaz 2 %, deklarē 3) pozīcijā norādīto šķīdību un ūdenī šķīstošo P2O5 saturu 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Vārdus “ar mazu hlorīdu saturu” var lietot tikai tad, ja Cl saturs nepārsniedz 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu







C2.3. Tipa apzīmējums: NP mēslošanas līdzekļa šķīdums. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai šķīdinot ūdenī un nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas, stabilā formā atmosfēras spiedienā. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 %, (N + P2O5), — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % P2O5, — Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis Ūdenī šķīstošais P2O5 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē. 3) Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” Ūdenī šķīstošais P2O5







C.2.4. Tipa apzīmējums: NP mēslošanas līdzekļa suspensija. Dati par ražošanas metodi: Produkts šķidrā formā, kurā barības vielas ir atvasinātas no vielām ūdens šķīdumā vai suspensijā, nepievienojot organiskās dzīvnieku vai augu izcelsmes barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 %, (N + P2O5), — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % P2O5, — Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām ir vismaz 1 svara %, tā jādeklarē. 3) Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” 1) Ja ūdenī šķīstošā P2O5 saturs ir mazāks nekā 2 %, deklarē tikai 2) pozīcijā norādīto šķīdību 2) Ja ūdenī šķīstošais P2O5 ir vismaz 2 %, deklarē 3) pozīcijā norādīto šķīdību un ūdenī šķīstošo P2O5 saturu Mēslošanas līdzekļi nedrīkst saturēt tomasmiltus, alumīnija-kalcija fosfātu, kalcinētus fosfātus, daļēji izšķīdinātus fosfātus vai fosfātiežus







C.2.5. Tipa apzīmējums: NK mēslošanas līdzekļa šķīdums. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai izšķīdinot ūdenī, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas, stabilā formā atmosfēras spiedienā. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 15 % (N + K2O), — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % K2O, — Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Vārdus “ar mazu hlorīdu saturu” var lietot tikai tad, ja Cl saturs nepārsniedz 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu







C.2.6. Tipa apzīmējums: NK mēslošanas līdzekļa suspensija. Dati par ražošanas metodi: Produkts šķidrā formā, kurā barības vielas ir atvasinātas no vielām ūdens šķīdumā vai suspensijā, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (N + K2O), — Par katru barības vielu: 3 % N, 5 % K2O, — Maksimālais biureta saturs: urīnvielas N × 0,026.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Kopējais slāpeklis 2) Nitrātu slāpeklis 3) Amonija slāpeklis 4) Urīnvielas slāpeklis Ūdenī šķīstošais K2O 1) Kopējais slāpeklis 2) Ja kāda no 2) līdz 4) pozīcijā norādītajām slāpekļa formām sasniedz vismaz 1 svara %, tā jādeklarē 3) Ja biureta saturs ir mazāks par 0,2 %, var pievienot vārdus “mazs biureta saturs” 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Vārdus “ar mazu hlorīdu saturu” var lietot tikai tad, ja Cl saturs nepārsniedz 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu







C.2.7. Tipa apzīmējums: PK mēslošanas līdzekļa šķīdums. Dati par ražošanas metodi: Produktu iegūst ķīmiski vai izšķīdinot ūdenī un nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (P2O5 + K2O), — Par katru barības vielu: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 Ūdenī šķīstošais P2O5 Ūdenī šķīstošais K2O Ūdenī šķīstošais P2O5 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Vārdus “ar mazu hlorīdu saturu” var lietot tikai tad, ja Cl saturs nepārsniedz 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu







C.2.8. Tipa apzīmējums: PK mēslošanas līdzekļa suspensija. Dati par ražošanas metodi: Produkts šķidrā formā, kurā barības vielas ir atvasinātas no vielām ūdens šķīdumā vai suspensijā, nepievienojot dzīvnieku vai augu izcelsmes organiskās barības vielas. Minimālais barības vielu saturs (svara procenti): — Kopā: 18 % (P2O5 + K2O), — Par katru barības vielu: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Forma, šķīdība un barības vielu saturs, kas jādeklarē, kā noteikts 4., 5. un 6. slejā Daļiņu izmērs Dati mēslošanas līdzekļu identificēšanai Citas prasības N P2O5 K2O Ν P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Ūdenī šķīstošais P2O5 2) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā 3) P2O5, kas šķīst neitrālā amonija citrātā un ūdenī Ūdenī šķīstošais K2O 1) Ja ūdenī šķīstošais P2O5 ir mazāk nekā 2 %, deklarē tikai 2) pozīcijā norādīto šķīdību) 2) Ja ūdenī šķīstošais P2O5 ir vismaz 2 %, deklarē 3) pozīcijā norādīto šķīdību un ūdenī šķīstošo P2O5 saturu Mēslošanas līdzekļi nedrīkst saturēt tomasmiltus, alumīnija-kalcija fosfātu, kalcinētus fosfātus, daļēji izšķīdinātus fosfātus vai fosfātiežus 1) Ūdenī šķīstošais kālija oksīds 2) Vārdus “ar mazu hlorīdu saturu” var lietot tikai tad, ja Cl saturs nepārsniedz 2 % 3) Var deklarēt hlorīdu saturu

D. Neorganiskie sekundāro barības vielu mēslošanas līdzekļi







Nr. Tipa apzīmējums Dati par ražošanas metodi un galvenajām sastāvdaļām Minimālais barības vielu saturs (svara procenti) Dati par barības vielu izteikšanu Citas prasības Citi dati vai tipa apzīmējums Deklarējamais barības vielas saturs Barības vielu forma un šķīdība Citi kritēriji 1 2 3 4 5 6 1. Kalcija sulfāts Dabīgs vai rūpnieciski iegūts produkts, kas satur kalcija sulfātu ar dažādu hidratācijas pakāpi 25 % CaO 35 % SO3 Kalcijs un sērs, izteikts kā kopējais CaO + SO3 Maluma smalkums: — vismaz 80 % iet caur sietu ar 2 mm acu platumu, — vismaz 99 % iet caur sietu ar 10 mm acu platumu Var pievienot parastos komercnosaukumus Kopējais sēra trioksīds Pēc izvēles: kopējais CaO 2. Kalcija hlorīda šķīdums Rūpnieciski iegūts kalcija hlorīda šķīdums 12 % CaO Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošais CaO Kalcija oksīds Pēc izvēles: augu apsmidzināšanai ▼M8 2.1. Kalcija formiāts Ķīmiski iegūts produkts, kura galvenā sastāvdaļa ir kalcija formiāts 33,6 % CaO Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs CaO 56 % formiāts Kalcija oksīds Formiāts 2.2. Kalcija formiāts šķidrā formā Produkts, ko iegūst, šķīdinot ūdenī kalcija formiātu 21 % CaO Kalcijs, izteikts kā ūdenī šķīstošs CaO 35 % formiāts Kalcija oksīds Formiāts ▼B 3. Elementārais sērs Salīdzinoši attīrīts dabisks vai rūpniecisks produkts 98 % S (245 %: SO3) Sērs, izteikts kā kopējais SO3 Kopējais sēra trioksīds 4. Kizerīts Minerālas izcelsmes produkts, kā galvenā sastāvdaļa ir magnija sulfāta monohidrāts 24 % MgO 45 % SO3 Magnijs u