2013R0040 — LV — 01.01.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) Nr. 40/2013

(2013. gada 21. janvāris),

ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības mēroga pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (2) Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zivsaimniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (3) Konkrētos kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikumos būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas kameru (CCTV) (kopā “CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un neuzticamāka. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums tādu izmetumu samazināšanas shēmu ieviešanai kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti ( 2 ). (4) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo izkraušanas izmēru nesasniegušus īpatņus, ir jāatskaita no pret kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās. (5) KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem,ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs. (6) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, mencas krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša jūras šauruma austrumu daļā, zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un siļķes krājumiem rietumos no Skotijas KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā ( 3 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto ( 4 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai ( 5 ) (“Mencu plāns”), un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ( 6 ). (7) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju. (8) Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 7 ), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (9) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. (10) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt tūbīšu krājumu pārvaldības sistēmu ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. (11) Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas ( 8 ). (12) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju ( 9 ), Fēru salām ( 10 ) un Islandi ( 11 ), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Apspriedes ar Norvēģiju vēl nav pabeigtas, un ir gaidāms, ka nolīgumi 2013. gadam tiks noslēgti tikai 2013. gada sākumā. Lai izvairītos no Savienības zvejas darbību pārtraukšanas, vienlaikus dodot iespēju īstenot vajadzīgo elastību šo nolīgumu noslēgšanai 2013. gada sākumā, ir atbilstīgi provizoriski noteikt zvejas iespējas attiecībā uz krājumiem, uz kuriem attiecas šie nolīgumi. Ne ar Fēru salām, ne ar Islandi nebija iespējams pabeigt apspriedes par zvejniecības nolīgumiem 2013. gadam. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi ( 12 ), Apvienotā komiteja ir noteikusi konkrētu zvejas iespēju līmeni, kas Savienībai pieejams Grenlandes ūdeņos 2013. gadā. Saskaņā ar Apvienotās komitejas lēmumu moivas nozvejas kvotas, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV apaksgabalā, tiks automātiski palielinātas, ja būs sasniegts 70 % līmenis no sākotnējās nozvejas kvotas. (13) Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu Savienība no Polijas pievienošanās dienas pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2013. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (14) Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) var atļaut kvotu nodošanu un apmaiņu starp līgumslēdzējām pusēm. Lai atvieglotu šādu kvotu nodošanu un apmaiņu starp Savienību un citām līgumslēdzējām pusēm, būtu jāatļauj dalībvalstīm apspriesties ar citām RZPO līgumslēdzējām pusēm un attiecīgā gadījumā izstrādāt iespējamus iecerēto kvotu nodošanas un apmaiņas plānus. Komisijai būtu jāsniedz un jāsaņem pretī piekrišana, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar otru līgumslēdzēju pusi ir saistoša, un par kvotu nodošanu vai apmaiņu būtu jāpaziņo RZPO. Zvejas iespējas, kas saņemtas vai nodotas saskaņā ar šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, būtu jāuzskata par zvejas iespējām, kas attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas vai kas atskaitītas no tai iedalītajām iespējām un kas tostarp paredzētas, lai piemērotu attiecīgos Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ( 13 ), noteikumus. Tomēr šāda ad hoc kvotu nodošana vai apmaiņa nedrīkstētu grozīt spēkā esošo sadales principu, pēc kura saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. (15) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 34. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2013. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma procedūru, kādā palielina 2013. gadam noteikto baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO apakšapgabalā, ja ir izpildīti konkrēti ar šā krājuma stāvokli saistīti nosacījumi. NAFO līgumslēdzēja puse var paziņot NAFO izpildsekretāram, ka no baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma NAFO 3NO apakšapgabalā ir reģistrētas nozvejas, kas ir lielākas par parasto nozveju uz zvejas piepūles vienību. Ja NAFO apstiprina KPN palielinājumu 2013. gada laikā, tas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (16) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 83. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC pieņēma arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivs saglabāšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (17) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā pieņēma pārskatīto daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, saskaņā ar kuru tika palielināta Savienības kvota. Turklāt slēgtā zvejas sezona tika aizstāta ar atklātu zvejas sezonu un pārcelta par desmit dienām vēlāk. Tāpat tika pieņemts viena gada pagarinājums pašreizējai Dienvidatlantijas zobenzivs KPN un kvotām, kā arī tika pieņemts jauns plāns zilā un baltā marlīna populāciju atjaunošanai. Tā rezultātā Dienvidatlantijas zobenzivs Savienības kvota paliek tāda pati kā 2012. gadā, savukārt zilā marlīna Savienības kvota tika konsekventi palielināta, lai ņemtu vērā sīkzvejniecību Savienības tālākajos reģionos. Baltā marlīna Savienības kvota palika nemainīga. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (18) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, kas patlaban noteiktas Savienības tiesību aktos. Patlaban piemērojamie IOTC pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (19) Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) pirmā gadskārtējā sanāksme notiks no 2013. gada 28. janvāra līdz 1. februārim. Kamēr šāda sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi saglabāt pašreizējos pagaidu pasākumus, kas ieviesti ar Regulu (ES) Nr. 44/2012. (20) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā negrozīja Patagonijas ilkņzivs, Atlantijas lielgalvja, beriksas un sarkanā dziļūdens krabja KPN, par kuru 2011. un 2012. gadam bija panākta vienošanās 2010. gada ikgadējā sanāksmē. Patlaban piemērojamie SEAFO pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (21) Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (22) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 9. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, kādi tie pašreiz ieveisti ar Savienības tiesību aktiem, izņemot attiecībā uz tā apgabala pastiprināšanu, kas slēgts zvejai ar zivju pievilināšana ierīcēm (ZPI). Lai pārskatītu minēto zvejai ar zivju pievilināšana ierīcēm (ZPI) slēgto apgabalu, Savienībai kā WCPFC līgumslēdzējai pusei ir jāpieņem lēmums par vienu no divām izvēles iespējām, lai veiktu papildu pasākumus minētā slēgtā apgabala pastiprināšanai. Kamēr šāds lēmums nav pieņemts, Savienības tiesību aktos arī turpmāk būtu jāsaglabā pašreiz piemērojamie pasākumi, kurus pieņēmusi WCPFC. (23) Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (24) Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā pieņēma nozvejas ierobežojumus gan mērķsugām, gan piezvejas sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (25) Attiecīgās RZPO gada beigās vienojas par konkrētiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2012. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (26) Saskaņā ar Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai (“Venecuēla”) par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ) ( 14 ), ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivs zvejas iespējas ES ūdeņos. (27) Uz šajā regulā noteikto ES kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (28) Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 23. apsvērumā. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (29) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2013. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2014. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim un

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 27. pantā noteiktajos laikposmos 2013. gadā un, ja tā norādīts šajā regulā, 2014. gadā.

3. Šajā regulā, gaidot konsultācijas par divpusējiem zvejniecības nolīgumiem ar Norvēģiju 2013. gadam, ir noteiktas arī pagaidu zvejas iespējas dažiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, uz kurām attiecas minētie nolīgumi.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) ES kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem ES ūdeņos.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

b) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

c) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 15 ).

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 ( 16 ) III pielikumā;

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā ( 17 );

e) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā ( 18 );

f) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 19 );

g) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā ( 20 );

h) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 21 ) 2. panta a) punktā;

i) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ( 22 );

j) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 23 );

k) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 24 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

l) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 25 );

m) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

▼M1

n) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: — 150 ° rietumu garuma meridiāns, — 130 ° rietumu garuma meridiāns, — 4 ° dienvidu platuma paralēle, — 50 ° dienvidu platuma paralēle.

▼B







II

SADAĻA

ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un tās sadalījums

1. ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 26 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un piedalās iedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

3. 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) (kopā “CCTV sistēma”), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;

b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: i) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas; ii) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos;

c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar papildu zvejas iespējām, kas iedalītas saskaņā ar šo pantu;

d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;

e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos.

4. Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta i) daļas dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:

a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %;

b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;

c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, nav pārsniegts vispārējais limits – 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.

5. Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.

6. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 3. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2013. gada laikposmā.

7. Pirms 1.-6. punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) to kuģu saraksts, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;

b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas;

c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;

d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;

e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2012. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.

8. Lai uzraudzītu 3. punkta b) apakšpunkta i) daļas īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo pantu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

No 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībai piemēro IIA pielikumā noteiktos zvejas piepūles pasākumus:

a) Skagerakā;

b) ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā;

c) ICES IV apakšapgabalā;

d) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un

e) ICES VIId rajonā.

9. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 ( 27 ) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.

2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2013. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

10. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu;

f) kvotu nodošanu un apmaiņu, ko veic saskaņā ar šīs regulas 15. pantu.

2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

11. pants

Slēgtā zvejas sezona

1. Porkupīnas sēklī laikā no 2013. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus – brosmi, zilo jūraslīdaku un jūraslīdaku.

2. Šā panta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādīto sugu īpatņus.

12. pants

Aizliegumi

1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;

b) siļķu haizivs (Lamma nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja Regulas (ES) Nr. 39/2013 ( 28 ) I pielikuma B daļā paredzēts citādi;

c) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;

d) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

g) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu daudzumu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II

NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

14. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.







III

NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

15. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO līgumslēdzēju pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atskaitītas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales principu, pēc kura saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm.







1.

iedaļa

ICCAT Konvencijas apgabals

16. pants

Zilo tunzivju zvejas kapacitātes, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.

2. To ES piekrastes sīkzvejniecības kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.

3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.

17. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

18. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis).







2.

iedaļa

CCAMLR Konvencijas apgabals

19. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

20. pants

Izpētes zveja

1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2013. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

21. pants

Krilu zveja 2013./2014. gada zvejas sezonā

1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2013./2014. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2013. gada 1. jūnijā paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai:

a) par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;

b) par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







3.

iedaļa

IOTC Konvencijas apgabals

22. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā

1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no abām 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.

5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus.

23. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







4.

iedaļa

SPRFMO Konvencijas apgabals

▼M1

24. pants

Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2013. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.

25. pants

Pelaģiskā zveja – KPN

1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 24. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

2. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās.

▼B

26. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, zvejas piepūli vai nozveju:

a) samazina līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā un

b) veic tikai tajās SPRFMO konvencijas daļās, kurās grunts zveja veikta kādā no iepriekšējām zvejas sezonām.







5.

iedaļa

IATTC Konvencijas apgabals

27. pants

Zveja ar riņķvadiem

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2013. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2013. gada 18. novembra līdz 2014. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150° rietumu garuma meridiāns, — 40° ziemeļu platuma paralēle, — 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2013. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: — 96° rietumu garuma meridiāns, — 110° rietumu garuma meridiāns, — 4° ziemeļu platuma paralēle, — 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2013. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai

b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

5. IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:

a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (beigti vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie viņi ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim.







6.

iedaļa

SEAFO Konvencijas apgabals

28. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),

— laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.







7.

iedaļa

WCPFC Konvencijas apgabals

▼M1

29. pants

Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina, ka nepalielinās to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20 ° ziemeļu platuma un 20 ° dienvidu platuma.

▼B

30. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

▼M1

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2013. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2013. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20 ° ziemeļu platuma un 20 ° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

a) neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;

b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

▼B

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

▼M1

30.a pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta n) punktā, piemēro 29. līdz 31. pantā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta n) punktā, piemēro 27. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. līdz 6. punktā izklāstītos pasākumus.

▼B

31. pants

To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.







8.

iedaļa

Beringa jūra

32. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III

SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS

33. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju ES ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.

34. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa vai neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

35. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos;

b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;

c) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

d) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

e) siļķu haizivs (Lamna nasus) ES ūdeņos;

f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā;

g) divragainā velnraja (Manta birostris) ES ūdeņos.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.







IV

SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

36. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Tomēr 8. pantu piemēro no 2013. gada 1. februāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 19., 20. un 21. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS : KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem

IA PIELIKUMS : Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā

IB PIELIKUMS : Ziemeļaustrumu Atlantija un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

IC PIELIKUMS : Ziemeļrietumu Atlantija – NAFO konvencijas apgabals

ID PIELIKUMS : Tālu migrējošas zivis – visi apgabali

IE PIELIKUMS : Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals

IF PIELIKUMS : Dienvidaustrumu Atlantijas okeāns – SEAFO konvencijas apgabals

IG PIELIKUMS : Dienvidu tunzivis – visi apgabali

IH PIELIKUMS : WCPFC konvencijas apgabals

IJ PIELIKUMS : SPRFMO konvencijas apgabals

IIA PIELIKUMS : Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES VIId rajonā

IIB PIELIKUMS : Zvejas iespējas kuģiem, kas zvejo tūbītes ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā

III PIELIKUMS : Zvejas atļauju maksimālais skaits es kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

IV PIELIKUMS : ICCAT konvencijas apgabals

V PIELIKUMS : CCAMLR konvencijas apgabals

VI PIELIKUMS : IOTC konvencijas apgabals

VII PIELIKUMS : WCPFC konvencijas apgabals

VIII PIELIKUMS : Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo es ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanais dziļūdens krabis Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis RJB Parastā raja Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SIG Melnā leduszivs Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Akmeņplekste TUR Psetta maxima Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Antarktiskā ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Raja alba Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Divragainā velnraja RMB Manta birostris Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras līdaka LIN Molva molva Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Jūrasmēle SOO Solea spp. Jūrasvelni ANF Lophiidae Kaproīdas BOR Caproidae Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Limanda DAB Limanda limanda Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja RJB Dipturus batis Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Saida POK Pollachius virens Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanais dziļūdens krabis GER Chaceon spp. Sarkanasari RED Sebastes spp. Sīkacu raja RJE Raja microocellata Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Smilšu raja RJI Raja circularis Stavrida CJM Trachurus murphyi Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Tūbītes SAN Ammodytes spp. Zaļā nototēnija NOG Gobionotothen gibberifrons Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius









IA PIELIKUMS

Skageraks, kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) Dānija 249 006 (2) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 5 443 (2) Vācija 381 (2) Zviedrija 9 144 (2) Savienība 263 974 Norvēģija 22 450 KPN 286 424 (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % no kvotas (OT1/*2A3A4). Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIB pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Zona: ES ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Dānija 190 635 16 549 37 731 3 773 0 317 0 Apvienotā Karaliste 4 167 362 825 82 0 7 0 Vācija 292 25 58 6 0 0 0 Zviedrija 7 000 608 1 386 139 0 12 0 Savienība 202 094 17 544 40 000 4 000 0 336 0 Norvēģija 22 450 0 0 0 0 0 0 Kopā: 224 544 17 544 40 000 4 000 0 336 0

▼B







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Analītiskā KPN Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 64 Analītiskā KPN Vācija 19 Francija 44 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 96 Citi 6 (1) Savienība 235 KPN 235 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M1







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.) Vācija 13 Analītiskā KPN.Piemēro šīs regulas 11. pantu. Spānija 46 Francija 548 Īrija 53 Apvienotā Karaliste 264 Citi 13 (1) Savienība 937 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) KPN 3 860 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnu (OTH/*5B67-). (4) Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdaku nozvejai ir 6 140 tonnas (LIN/*5B67-) un brosmju nozvejai 2 923 tonnas (USK/*5B67-), tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnu, un tās zvejo tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

▼B







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 0 (1) Vācija 0 (1) Francija 0 (1) Nīderlande 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN Nepiemēro (1) Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 3. punktu.

▼M1







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 23 115 (2) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 370 (2) Zviedrija 24 180 (2) Savienība 47 665 (2) KPN 55 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst zvejot ES ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30' N (HER/4AB.) Dānija 81 945 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 50 632 Francija 23 464 Nīderlande 59 995 Zviedrija 4 863 Apvienotā Karaliste 65 901 Savienība 286 800 Norvēģija 138 620 (2) KPN 478 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Līdz 50 000 tonnu no šā daudzuma drīkst nozvejot ES ūdeņos IVa un IVb zonā (HER/*4AB-C.). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/*4AN.) un IVb zonā (HER/*4BN.) nozvejotu siļķu izkrāvumus.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 922 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 922 KPN 478 000 (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IV, VIId zona un ES ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 71 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 13 787 Vācija 71 Francija 71 Nīderlande 71 Zviedrija 67 Apvienotā Karaliste 262 Savienība 14 400 KPN 14 400 (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 9 285 (3) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 1 187 (3) Vācija 733 (3) Francija 13 035 (3) Nīderlande 23 276 (3) Apvienotā Karaliste 5 064 (3) Savienība 52 580 KPN 478 000 (1) Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķes krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz platumam 51° 33' N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.).

▼B







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 3 072 Analītiskā KPN. Francija 581 Īrija 4 151 Nīderlande 3 072 Apvienotā Karaliste 16 604 Savienība 27 480 KPN 27 480 (1) Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles, vai atrodas uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu.2) VIaN zonā zveja nav atļauta apgabalā, ko norobežo 56° N un 57°30’ N platuma paralēles.

▼M1







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 9 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 3 026 (1) Vācija 76 (1) Nīderlande 19 (1) Zviedrija 530 (1) Savienība 3 660 KPN 3 783 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 782 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 4 495 (1) Vācija 2 850 (1) Francija 966 (1) Nīderlande 2 540 (1) Zviedrija 30 (1) Apvienotā Karaliste 10 311 (1) Savienība 21 974 Norvēģija 4 501 (2) KPN 26 475 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2) Drīkst nozvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) Savienība 19 099







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 382 KPN Nepiemēro (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 66 (1) Analītiskā KPN. Francija 1 295 (1) Nīderlande 39 (1) Apvienotā Karaliste 143 (1) Savienība 1 543 KPN 1 543 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

▼B







Suga: Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (DAB/2AC4-C) limandai;(FLE/2AC4-C) plekstei Beļģija 503 Piesardzības KPN. Dānija 1 888 Vācija 2 832 Francija 196 Nīderlande 11 421 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 588 Savienība 18 434 KPN 18 434







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 308 (1) Analītiskā KPN. Dānija 678 (1) Vācija 331 (1) Francija 63 (1) Nīderlande 233 (1) Zviedrija 8 (1) Apvienotā Karaliste 7 082 (1) Savienība 8 703 (1) KPN 8 703 (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VI zonā, ES un starptautiskos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).

▼M1







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 45 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 1 152 Vācija 18 Nīderlande 16 Apvienotā Karaliste 269 Savienība 1 500 KPN Nepiemēro







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa, ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 13 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 2 231 Vācija 142 Nīderlande 3 Zviedrija 264 Savienība 2 653 KPN 2 770







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 257 Analītiskā KPN. Dānija 1 770 Vācija 1 126 Francija 1 963 Nīderlande 193 Zviedrija 178 Apvienotā Karaliste 29 194 Savienība 34 681 Norvēģija 10 359 KPN 45 040 Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) Savienība 25 798







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 707 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 2 Analītiskā KPN. Vācija 3 Francija 109 Īrija 78 Apvienotā Karaliste 798 Savienība 990 KPN 990

▼M1







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 929 Piesardzības KPN. Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 365 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 1 577 Vācija 410 Francija 2 370 Nīderlande 912 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 11 402 Savienība 17 039 Norvēģija 1 893 (1) KPN 18 932 (1) Drīkst nozvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) Savienība 11 544







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (WHG/04-N.) merlangam;(POL/04-N.) pollakam Zviedrija 190 (1) Piesardzības KPN. Savienība 190 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Analītiskā KPN. Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 643 000







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 17 715 (1) Analītiskā KPN. Vācija 6 888 (1) Spānija 15 018 (1) (2) Francija 12 328 (1) Īrija 13 718 (1) Nīderlande 21 601 (1) Portugāle 1 395 (1) (2) Zviedrija 4 382 (1) Apvienotā Karaliste 22 987 (1) Savienība 116 032 (1) Norvēģija 45 000 KPN 643 000 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 64 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2) Šo kvotu drīkst pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; ES ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 13 213 Analītiskā KPN. Portugāle 3 303 Savienība 16 516 (1) KPN 643 000 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 64 % drīkst nozvejot Norvēģijas EEZ vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 113 630 (1) (2) Analītiskā KPN. KPN 643 000 (1) Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 28 408 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves kvotas.

▼B







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEM/2AC4-C) mazmutes plekstei;(WIT/2AC4-C) sarkanajai plekstei Beļģija 346 Piesardzības KPN. Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 793 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 905 Savienība 6 391 KPN 6 391

▼M1







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-) Vācija 25 Analītiskā KPN.Piemēro šīs regulas 11. pantu. Igaunija 4 Spānija 79 Francija 1 806 Īrija 7 Lietuva 2 Polija 1 Apvienotā Karaliste 459 Citi 7 (1) Savienība 2 390 Norvēģija 150 (2) KPN 2 540 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C).

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Analītiskā KPN. Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) Beļģija 16 Analītiskā KPN. Dānija 243 Vācija 150 Francija 135 Nīderlande 5 Zviedrija 10 Apvienotā Karaliste 1 869 Savienība 2 428 KPN 2 428







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05.) Beļģija 9 Piesardzības KPN. Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33

▼M1







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 30 Analītiskā KPN.Piemēro šīs regulas 11. pantu. Dānija 5 Vācija 109 Spānija 2 211 Francija 2 357 Īrija 591 Portugāle 5 Apvienotā Karaliste 2 716 Savienība 8 024 Norvēģija 6 140 (1) (2) KPN 14 164 (1) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnu (OTH/*6X14.). (2) Ietverot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdaku nozvejai ir 6 140 tonnas un brosmju nozvejai 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnu, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 7 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 831 Vācija 23 Francija 9 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 74 Savienība 945 KPN Nepiemēro

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD) Dānija 3 822 Analītiskā KPN. Vācija 11 Zviedrija 1 367 Savienība 5 200 KPN 5 200

▼M1







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija 947 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 0 Apvienotā Karaliste 53 Savienība 1 000 KPN Nepiemēro







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa (PRA/03A.) Dānija 2 308 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Zviedrija 1 243 Savienība 3 551 KPN 6 650

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 2 273 Analītiskā KPN Nīderlande 21 Zviedrija 91 Apvienotā Karaliste 673 Savienība 3 058 KPN 3 058

▼M1







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 357 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Zviedrija 123 (1) Savienība 480 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 55 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 7 117 Vācija 37 Nīderlande 1 369 Zviedrija 381 Savienība 8 959 KPN 9 142

▼B







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 1 602 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 18 Zviedrija 180 Savienība 1 800 KPN 1 800

▼M1







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 5 614 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 18 245 Vācija 5 263 Francija 1 053 Nīderlande 35 086 Apvienotā Karaliste 25 964 Savienība 91 225 Norvēģija 5 845 KPN 97 070 Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) Savienība 37 331







Suga: Saida Pollachius virens Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā (POK/2A34.) Beļģija 32 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Dānija 3 757 Vācija 9 487 Francija 22 326 Nīderlande 95 Zviedrija 516 Apvienotā Karaliste 7 273 Savienība 43 486 Norvēģija 47 734 (1) KPN 91 220 (1) Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā un IIIa zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/56-14) Vācija 484 Analītiskā KPN. Francija 4 805 Īrija 421 Apvienotā Karaliste 3 254 Savienība 8 964 Norvēģija 500 (1) KPN 9 464 (1) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' N (POK/*5614N).;







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 880 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.

▼B







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scophthalmus rhombus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā – (TUR/2AC4-C) akmeņplekstei;(BLL/2AC4-C) gludajam rombam Belgium 340 Piesardzības KPN Dānija 727 Vācija 186 Francija 88 Nīderlande 2 579 Zviedrija 5 Apvienotā Karaliste 717 Savienība 4 642 KPN 4 642

▼M1







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) Dānija 13 Analītiskā KPN. Vācija 23 Igaunija 13 Spānija 13 Francija 218 Īrija 13 Lietuva 13 Polija 13 Apvienotā Karaliste 857 Savienība 1 176 Norvēģija 824 (1) KPN 2 000 (1) Jānozvejo ES ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C).







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.-32. apakšrajonā (MAC/2A34.) Beļģija 440 (3) Analītiskā KPN. Dānija 15 072 (3) Vācija 459 (3) Francija 1 387 (3) Nīderlande 1 396 (3) Zviedrija 4 174 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 1 293 (3) Savienība 24 221 (1) (3) Norvēģija 141 809 (4) KPN Nepiemēro (1) Īpašs nosacījums: ieskaitot 242 tonnas, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-). (2) Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotām. (3) Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). (4) Jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu 39 599 tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot 3 000 tonnu, ko drīkst nozvejot IIIa zonā (MAC/*03A.). Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



IIIa (MAC/*03A.) IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) IVb (MAC/*04B.) IVc (MAC/*04C.) VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2013. gada decembrī (MAC/*2A6.) Dānija 0 4 130 0 0 8 107 Francija 0 490 0 0 0 Nīderlande 0 490 0 0 0 Zviedrija 0 0 390 10 1 573 Apvienotā Karaliste 0 490 0 0 0 Norvēģija 3 000 0 0 0 0







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa XII un XIV zonā (MAC/2CX14-) Vācija 17 326 Analītiskā KPN. Spānija 18 Igaunija 144 Francija 11 552 Īrija 57 753 Latvija 106 Lietuva 106 Nīderlande 25 267 Polija 1 220 Apvienotā Karaliste 158 825 Savienība 272 317 Norvēģija 11 788 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) Drīkst nozvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H). (2) Piekļuves kvotas papildu 28 362 tonnas Norvēģija drīkst zvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N, un tās ir jāuzskaita attiecībā pret tās nozvejas limitu (MAC/*N6530). Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:



ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*4A-EN) No 2013. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2013. gada 1. septembra līdz 31. decembrim Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (MAC/*2AN-) Vācija 6 971 710 Francija 4 648 473 Īrija 23 237 2 366 Nīderlande 10 166 1 035 Apvienotā Karaliste 63 905 6 507 Savienība 108 927 11 091







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411) Spānija 25 682 (1) Analītiskā KPN. Francija 170 (1) Portugāle 5 308 (1) Savienība 31 160 KPN Nepiemēro (1) Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



VIIIb (MAC/*08B.) Spānija 2 157 Francija 14 Portugāle 446







Species:: Mackerel Scomber scombrus Zona: Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/2A4A-N) Dānija 10 694 (1) Analītiskā KPN Savienība 10 694 (1) KPN Nepiemēro (1) Catches taken in IIa (MAC/*02A.) and IVa (MAC/*4A.) shall be reported separately.







Suga: Parastā jūrasmēle Solea solea Zona: ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24-C.) Beļģija 1 164 Analītiskā KPN. Dānija 532 Vācija 931 Francija 233 Nīderlande 10 511 Apvienotā Karaliste 599 Savienība 13 970 Norvēģija 30 (1) KPN 14 000 (1) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SOL/*04-C.).







Suga: Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus Zona: IIIa (SPR/03A.) Dānija 27 875 (1) Piesardzības KPN. Vācija 58 (1) Zviedrija 10 547 (1) Savienība 38 480 KPN 41 600 (1) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas, merlanga un pikšas piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*03A.).







Suga: Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C) Beļģija 1 737 (2) Piesardzības KPN. Dānija 137 489 (2) Vācija 1 737 (2) Francija 1 737 (2) Nīderlande 1 737 (2) Zviedrija 1 330 (1) (2) Apvienotā Karaliste 5 733 (2) Savienība 151 500 Norvēģija 10 000 TAC 161 500 (1) Ietver tūbītes. (2) Vismaz 98 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % no kvotas (OTH/*2AC4C).







Suga: Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (JAX/4BC7D) Beļģija 38 (3) Piesardzības KPN. Dānija 16 367 (3) Vācija 1 445 (1) (3) Spānija 304 (3) Francija 1 358 (1) (3) Īrija 1 029 (3) Nīderlande 9 854 (1) (3) Portugāle 35 (3) Zviedrija 75 (3) Apvienotā Karaliste 3 895 (1) (3) Savienība 34 400 Norvēģija 3 550 (2) KPN 37 950 (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādu zonu kvotu: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/*2A-14). (2) Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (JAX/*04-C.). (3) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*4BC7D).







Suga: Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. Zona: ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14) Dānija 15 702 (1) (3) Analītiskā KPN. Vācija 12 251 (1) (2) (3) Spānija 16 711 (3) Francija 6 306 (1) (2) (3) Īrija 40 803 (1) (3) Nīderlande 49 156 (1) (2) (3) Portugāle 1 610 (3) Zviedrija 675 (1) (3) Apvienotā Karaliste 14 775 (1) (2) (3) Savienība 157 989 KPN 157 989 (1) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti ES ūdeņos IIa vai IVa zonā līdz 2013. gada 30. jūnijam, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā kvotu, kura attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā (JAX/*4BC7D). (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId zonā (JAX/*07D.). (3) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*2A-14).







Suga: Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki Zona: IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā (NOP/2A3A4.) Dānija 167 345 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 32 (1) (2) Nīderlande 123 (1) (2) Savienība 167 500 (1) Norvēģija 20 000 KPN 187 500 (1) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt Esmarka mencām. Pikšas un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OT2/*2A3A4). (2) Kvotu drīkst apgūt vienīgi ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.

▼B







Suga: Esmarka menca Trisopterus esmarki Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NOP/04-N.) Dānija 0 (1) Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 0 (1) Savienība 0 (1) KPN Nepiemēro (1) Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 3. punktu.

▼M1







Suga: Rūpnieciskās zivis Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (I/F/04-N.) Zviedrija 800 (1) (2) Piesardzības KPN. Savienība 800 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotām. (2) Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā 400 tonnu stavridu (JAX/*04-N.).







Suga: Citas sugas Zona: ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā (OTH/5B67-C) Savienība Nepiemēro Piesardzības KPN. Norvēģija 140 (1) KPN Nepiemēro (1) Nozvejotas tikai ar āķu jedām.







Suga: Citas sugas Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (OTH/04-N.) Beļģija 35 Piesardzības KPN. Dānija 3 250 Vācija 366 Francija 151 Nīderlande 260 Zviedrija Nepiemēro (1) Apvienotā Karaliste 2 438 Savienība 6 500 (2) KPN Nepiemēro (1) Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā. (2) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.







Suga: Citas sugas Zona: ES ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N (OTH/2A46AN) Savienība Nepiemēro Piesardzības KPN. Norvēģija 3 250 (1) (2) KPN Nepiemēro (1) Tikai IIa un IV zonā (OTH/*2A4-C). (2) Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

▼B









IB PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA UN GRENLANDE ICES I, II, V, XII UN XIV APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 1. ZONĀ







Suga: Karaliskie krabji Chionoecetes spp. Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (PCR/N1GRN.) Īrija 31 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Spānija 219 Savienība 250 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: ES, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (HER/1/2-) Beļģija 14 (1) Analītiskā KPN. Dānija 13 806 (1) Vācija 2 418 (1) Spānija 46 (1) Francija 596 (1) Īrija 3 574 (1) Nīderlande 4 941 (1) Polija 699 (1) Portugāle 46 (1) Somija 214 (1) Zviedrija 5 116 (1) Apvienotā Karaliste 8 827 (1) Savienība 40 297 (1) Norvēģija 34 695 (2) KPN 619 000 (1) Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā, ES ūdeņos, Fēru salu ūdeņos, Norvēģijas ūdeņos, zvejas zonā ap Jana Majena salu, zvejas aizsardzības zonā ap Svalbāru. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst apgūt ES ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N. Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminētās KPN Savienības daļas limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par 34 695 tonnām: Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu; (HER/*2AJMN)







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (COD/1N2AB.) Vācija 2 413 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Grieķija 299 Spānija 2 691 Īrija 299 Francija 2 215 Portugāle 2 691 Apvienotā Karaliste 9 363 Savienība 19 971 KPN Nepiemēro







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā un Grenlandes ūdeņi XIV zonā (COD/N1GL14) Vācija 1 391 (1) (2) (3) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 309 (1) (2) (3) Savienība 1 700 (1) (2) (3) Norvēģija 500 KPN Nepiemēro (1) Apgabals Grenlandes austrumos, ko dēvē par “Kleine Banke”, ir slēgts jebkādai zvejai. Minēto apgabalu norobežo šādas koordinātas: 64°40' N 37°30' W, 64°40' N 36°30' W, 64°15' N 36°30' W un 64°15' N 37°30' W. (2) Var zvejot Grenlandes austrumos vai rietumos. Tomēr Grenlandes austrumos zveja ir atļauta tikai: — traleriem no 2013. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim, — kuģiem zvejai ar āķu jedām no 2013. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim. ( 3 ) Zveju veic, nodrošinot 100 % novērotāju klātbūtni un uzraudzību ar kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS). Ne vairāk kā 80 % no kvotas var nozvejot vienā no turpmāk minētajiem apgabaliem. Turklāt katrā apgabalā īsteno zvejas piepūles minimumu 10 zvejas rīku iemetienus no katra kuģa.



Apgabals Robeža 1. Grenlandes austrumos (COD/N65E44) uz ziemeļiem no 65° N, uz austrumiem no 44°W 2. Grenlandes austrumos (COD/645E44) starp 64°N un 65° N, uz austrumiem no 44°W 3. Grenlandes austrumos (COD/624E44) starp 62°N un 64° N, uz austrumiem no 44°W 4. Grenlandes austrumos (COD/S62E44) uz dienvidiem no 62°N, uz austrumiem no 44°W 5. Grenlandes rietumos (COD/S62W44) uz dienvidiem no 62°N, uz rietumiem no 44°W 6. Grenlandes rietumos (COD/N62W44) uz ziemeļiem no 62°N, uz rietumiem no 44°W







Suga: Menca Gadus morhua Zona: I un IIb (COD/1/2B.) Vācija 7 739 (3) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Spānija 14 329 (3) Francija 3 758 (3) Polija 3 057 (3) Portugāle 2 816 (3) Apvienotā Karaliste 5 223 (3) Citas dalībvalstis 250 (1) (3) Savienība 37 172 (2) KPN 986 000 (1) Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti. (2) Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma. (3) Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja var būt līdz 15 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.

▼B







Suga: Menca un pikša Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus Zona: Fēru salu ūdeņi Vb zonā (COD/05B-F.) mencai;(HAD/05B-F.) pikšai Vācija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (HAL/514GRN) Portugāle 125 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 125 Norvēģija 75 (1) KPN Nepiemēro (1) Jāzvejo ar āķu jedām (HAL/*514GN).







Suga: Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (HAL/N1GRN.) Savienība 125 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Norvēģija 75 (1) KPN Nepiemēro (1) Jāzvejo ar āķu jedām (HAL/*N1GRN).







Suga: Makrūrzivis Macrourus spp. Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (GRV/514GRN) Savienība 140 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. KPN Nepiemēro (2) (1) Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. (2) Norvēģijai ir iedalītas 120 tonnas, un tās var nozvejot vai nu šajā KPN zonā, vai arī Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/514N1G). Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) un makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.







Suga: Makrūrzivis Macrourus spp. Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.) Savienība 140 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. KPN Nepiemēro (2) (1) Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. (2) Norvēģijai ir iedalītas 120 tonnas, un tās var nozvejot šajā KPN zonā vai Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā (GRV/514N1G). Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) un makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

▼B







Suga: Moiva Mallotus villosus Zona: IIb (CAP/02B.) Savienība 0 Analītiskā KPN KPN 0

▼M1







Suga: Moiva Mallotus villosus Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (CAP/514GRN) Dānija 4 909 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 46 Zviedrija 352 Vācija 214 Visas dalībvalstis 254 (1) (2) Savienība 5 775 (3) KPN Nepiemēro (1) Izņemot dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % no Savienības kvotas. (2) Dalībvalstis, kurām ir iedalīta kvota, “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. (3) Jāzvejo no 2013. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim. Ja līdz 2013. gada 15. aprīlim sasniegtais nozvejas apjoms ir 70 % no šīs sākotnējās Savienības kvotas, tad šī Savienības kvota automātiski tiek palielināta par 5 775 papildu tonnām, kas jānozvejo tajā pašā laikposmā. Uzskata, ka minētā Savienības papildu kvota ir iedalīta pēc tā paša sadales principa.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (HAD/1N2AB.) Vācija 317 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 191 Apvienotā Karaliste 973 Savienība 1 481 KPN Nepiemēro

▼B







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Fēru salu ūdeņi (WHB/2A4AXF) Dānija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 0 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) (1) KPN, kas noteikta saskaņā ar apspriešanos starp Savienību, Fēru salām, Norvēģiju un Islandi.







Suga: Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka Molva molva un Molva dypterygia Zona: Fēru salu ūdeņi Vb zonā (LIN/05B-F.) jūraslīdakai;(BLI/05B-F.) zilajai jūraslīdakai Vācija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (PRA/514GRN) Dānija 2 400 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 2 400 Savienība 4 800 Norvēģija 2 700 KPN Nepiemēro

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (PRA/N1GRN.) Dānija 1 700 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 1 700 Savienība 3 400 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (POK/1N2AB.) Vācija 2 040 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 328 Apvienotā Karaliste 182 Savienība 2 550 KPN Nepiemēro

▼B







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (POK/1/2INT) Savienība 0 Analītiskā KPN KPN Nepiemēro







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Fēru salu ūdeņi Vb zonā (POK/05B-F.) Beļģija 0 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija 0 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (GHL/1N2AB.) Vācija 25 (1) Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 25 (1) Savienība 50 (1) KPN Nepiemēro (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼B







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (GHL/1/2INT) Savienība 0 Piesardzības KPN KPN Nepiemēro

▼M1







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (GHL/N1GRN.) Vācija 2 075 Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK