02021R0523 — LV — 26.03.2021 — 000.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm





Labota ar:









▼B

▼C1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/523

(2021. gada 24. marts),

ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017

▼B







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido fondu InvestEU, kas nodrošina ES garantiju, lai atbalstītu finansēšanas un investīciju darbības, kuras veic īstenošanas partneri un ar kurām tiek atbalstīti Savienības iekšējās politikas mērķi.

Ar šo regulu arī izveido konsultāciju atbalsta mehānismu, lai sniegtu atbalstu investējamu projektu attīstībai un piekļuvi finansējumam un lai nodrošinātu saistītu spēju veidošanas atbalstu (“konsultāciju centrs InvestEU”). Ar to arī izveido datubāzi, padarot pamanāmus projektus, kuriem projektu virzītāji meklē finansējumu, un sniedzot ieguldītājiem informāciju par investīciju iespējām (“portāls InvestEU”).

Šajā regulā ir noteikti programmas InvestEU mērķi, budžets un ES garantijas summa laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma piešķiršanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “programma InvestEU” ir visas fonda InvestEU, konsultāciju centra InvestEU, portāla InvestEU un finansējuma apvienošanas darbības kopā;

2) “ES garantija” ir kopēja neatsaucama, beznosacījumu un pēc pieprasījuma nodrošināta budžeta garantija, ko sniedz no Savienības budžeta, saskaņā ar kuru budžeta garantijas atbilstīgi Finanšu regulas 219. panta 1. punktam stājas spēkā, kad spēkā stājas individuāli garantijas nolīgumi ar īstenošanas partneriem;

3) “politikas logs” ir mērķa joma ES garantijas atbalstam, kā noteikts 8. panta 1. punktā;

4) “nodalījums” ir ES garantijas daļa, kas definēta kā atbalstošu resursu izcelsme;

5) “finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, kura no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama vai atmaksājama atbalsta veidus vai abus minētos atbalsta veidus apvieno ar atmaksājama atbalsta veidiem no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm vai no komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; šajā definīcijā Savienības programmas, kuras finansē no avotiem, kas nav Savienības budžets, piemēram, no ES ETS inovāciju fonda, var pielīdzināt Savienības programmām, kuras finansē no Savienības budžeta;

6) “EIB grupa” ir EIB, tās meitasuzņēmumi un citi subjekti, kas izveidoti saskaņā ar 28. panta 1. punktu Protokolā Nr. 5 par Eiropas Investīciju bankas statūtiem, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD (“EIB statūti”);

7) “finanšu iemaksa” ir īstenošanas partnera ieguldījums pašu riska veidā, ko līdz ar ES garantiju sniedz saskaņā ar pari passu principu vai citā veidā, kas ļauj efektīvi īstenot programmu InvestEU, vienlaikus nodrošinot interešu pienācīgu saskaņošanu;

8) “iemaksu nolīgums” ir juridisks instruments, kurā Komisija un viena vai vairākas dalībvalstis precizē nosacījumus attiecībā uz ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā, kā noteikts 10. pantā;

9) “finanšu produkts” ir finansēšanas mehānisms vai vienošanās, kurā paredzēts, ka īstenošanas partneris tieši vai ar starpnieku palīdzību nodrošina finansējumu galasaņēmējiem, izmantojot jebkuru no 16. pantā minētajiem finansējuma veidiem;

10) “finansēšanas un investīciju darbības” vai “finansēšanas vai investīciju darbības” ir darbības, ar kurām galasaņēmējiem tieši vai netieši piešķir finansējumu, izmantojot finanšu produktus, un kuras īstenošanas partneris savā vārdā nodrošina saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem, politikas nostādnēm un procedūrām un veic to uzskaiti īstenošanas partnera finanšu pārskatos vai attiecīgā gadījumā norāda minēto finanšu pārskatu piezīmēs;

11) “dalītas pārvaldības fondi” ir fondi, kas paredz iespēju daļu no to līdzekļiem budžeta garantijas uzkrājumam piešķirt no fonda InvestEU dalībvalsts nodalījuma, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds, kuri jāizveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu 2021. līdz 2027. gadam, Eiropas Sociālā fonds Plus (ESF+), kas jāizveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (“Regula ESF+ 2021. līdz 2027. gadam”), Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fonds (EJZAF), kas jāizveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 508/2014, un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas jāizveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (“KLP stratēģisko plānu regula”);

12) “garantijas nolīgums” ir juridisks instruments, kurā Komisija un īstenošanas partneris precizē nosacījumus tam, kā ierosināt finansēšanas un investīciju darbības, lai tām tiktu piešķirta ES garantija, kā sniegt ES garantiju minētajām darbībām un kā tās īstenot saskaņā ar šo regulu;

13) “īstenošanas partneris” ir atbalsttiesīgs darījumu partneris, piemēram, finanšu iestāde vai cits finanšu starpnieks, ar kuru Komisija ir noslēgusi garantijas nolīgumu;

14) “svarīgs projekts visas Eiropas interesēs” ir projekts, kas atbilst visiem kritērijiem, kuri noteikti Komisijas paziņojumā par kritērijiem, pēc kuriem analizē saderīgumu ar iekšējo tirgu valsts atbalstam ar mērķi sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs, vai jebkurā turpmākā minētā paziņojuma pārskatīšanā;

15) “konsultāciju līgums” ir juridisks instruments, ar kuru Komisija un konsultāciju partneris precizē nosacījumus konsultāciju centra InvestEU īstenošanai;

16) “konsultāciju iniciatīva” ir tehniskās palīdzības un konsultāciju pakalpojumi, ar kuriem atbalsta investīcijas, tostarp spēju veidošanas darbības, kurus sniedz konsultāciju partneri, ārpakalpojumu sniedzēji, ar ko Komisija noslēgusi līgumus, vai izpildaģentūras;

17) “konsultāciju partneris” ir atbalsttiesīgs darījumu partneris, piemēram, finanšu iestāde vai cits subjekts, ar kuru Komisija ir noslēgusi konsultāciju nolīgumu, lai īstenotu vienu vai vairākas konsultāciju iniciatīvas, kas nav tādas konsultāciju iniciatīvas, kuras īsteno ar ārpakalpojumu sniedzēju, ar ko Komisija noslēgusi līgumus, vai izpildaģentūru starpniecību;

18) “investīciju platforma” ir īpašam nolūkam paredzēts instruments, pārvaldīts konts, ar līgumu izveidots līdzfinansēšanas vai riska dalīšanas mehānisms vai citādi izveidots mehānisms, ko subjekti izmanto, lai virzītu finanšu ieguldījumu vairāku investīciju projektu finansēšanai, un tā var būt: a) valsts vai vietēja līmeņa platforma, kas apvieno vairākus investīciju projektus konkrētas dalībvalsts teritorijā; b) pārrobežu, daudzvalstu, reģionālā vai makroreģionālā platforma, kas apvieno partnerus no vairākām dalībvalstīm, reģioniem vai trešām valstīm, kurus interesē investīcijas projektos kādā konkrētā ģeogrāfiskajā apgabalā; c) tematiskā platforma, kas apvieno investīciju projektus konkrētā nozarē;

19) “mikrofinansējums” ir mikrofinansējums, kā tas definēts attiecīgajos Regulas ESF + 2021. līdz 2027. gadam noteikumos;

20) “valsts attīstību veicinoša banka vai iestāde” ir juridiska persona, kura profesionāli veic finanšu darbības un kuras dalībvalsts vai dalībvalsts struktūra ir pilnvarojusi centrālā, reģionālā vai vietējā līmenī veikt attīstības vai veicināšanas darbības;

21) “mazais un vidējais uzņēmums” jeb “MVU” ir mikrouzņēmums, mazais vai vidējais uzņēmums Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK ( 1 ) pielikuma nozīmē;

22) “maza vidējas kapitalizācijas sabiedrība” ir subjekts, kas nav MVU un kas nodarbina ne vairāk kā 499 darbiniekus;

23) “sociāls uzņēmums” ir sociāls uzņēmums, kā tas definēts attiecīgajos Regulas EFS + 2021. līdz 2027. gadam noteikumos.

3. pants

ProgrammasInvestEU mērķi

1. Programmas InvestEU vispārējais mērķis ir atbalstīt Savienības politikas mērķus, izmantojot finansēšanas un investīciju darbības, kuras veicina: a) Savienības konkurētspēju, tostarp pētniecību, inovāciju un digitizāciju; b) izaugsmi un nodarbinātību Savienības ekonomikā, Savienības ekonomikas ilgtspēju un vides un klimata dimensiju, kas palīdz sasniegt IAM un Parīzes nolīguma mērķus un radīt augsti kvalitatīvas darbvietas; c) sociālo noturību, iekļautību un inovāciju Savienībā; d) zinātnes un tehnoloģiju sasniegumu attīstību, kā arī kultūru, izglītību un apmācību; e) Savienības kapitāla tirgu integrāciju un iekšējā tirgus stiprināšanu, tostarp risinājumus, lai novērstu Savienības kapitāla tirgu sadrumstalotību, dažādotu finansējuma avotus Savienības uzņēmumiem un veicinātu finanšu ilgtspēju; f) ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas attīstību; vai g) Savienības ekonomikas ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes, tostarp sniedzot kapitāla atbalstu MVU, kurus negatīvi ietekmēja Covid-19 krīze un kuri valsts atbalsta izpratnē 2019. gada beigās vēl nebija nonākuši grūtībās, esošo materiālo vai nemateriālo aktīvu stratēģisko vērtības ķēžu uzturēšanu un stiprināšanu, kā arī jaunu ķēžu veidošanu un Savienībai stratēģiski svarīgu darbību saglabāšanu un pastiprināšanu, ietverot svarīgus projektus visas Eiropas interesēs, saistībā ar kritisko infrastruktūru, gan fizisko, gan virtuālo, transformatīvām tehnoloģijām, revolucionārām inovācijām un resursiem, kas paredzēti uzņēmumiem un patērētājiem un kas atbalsta ilgtspējīgu pārkārtošanos.

2. Programmas InvestEU konkrētie mērķi ir šādi: a) atbalstīt finansēšanas un investīciju darbības, kas saistītas ar ilgtspējīgu infrastruktūru, jomās, kuras minētas 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā; b) atbalstīt finansēšanas un investīciju darbības, kas saistītas ar pētniecību, inovāciju un digitizāciju, tostarp atbalstu inovatīvu uzņēmumu izvēršanai un tehnoloģiju ieviešanai tirgū, jomās, kuras minētas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā; c) paplašināt MVU un mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību piekļuvi finansējumam un tā pieejamību un palielināt šādu MVU konkurētspēju pasaulē; d) paplašināt sociālo uzņēmumu piekļuvi mikrofinansējumam un finansējumam un šāda finansējuma pieejamību, atbalstīt finansēšanas un investīciju darbības, kas saistītas ar sociālajām investīcijām, kompetencēm un prasmēm, un attīstīt un konsolidēt sociālo investīciju tirgus jomās, kuras minētas 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

4. pants

ES garantijas budžets un summa

1. ES garantija 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā ES nodalījuma, vajadzībām ir 26 152 310 073 EUR faktiskajās cenās. Uzkrājumu likmi nosaka 40 % apmērā. Summu, kas minēta 35. panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, arī ņem vērā, lai veiktu iemaksas uzkrājumos, kas izriet no minētās uzkrājumu likmes.

Šīs regulas 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā dalībvalsts nodalījuma vajadzībām attiecīgās summas var papildināt ar ES garantijas papildu summu, ņemot vērā dalībvalstu piešķīrumu un ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgu pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“Kopējo noteikumu regula 2021. līdz 2027. gadam”) un noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP stratēģisko plānu regulā.

Dalībvalsts nodalījuma vajadzībām ES garantijas papildu summu dalībvalstis var sniegt arī skaidras naudas vai garantijas veidā. Skaidrā naudā sniegtā summa veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punkta otro teikumu.

Iemaksas no šīs regulas 5. pantā minētajām trešām valstīm arī palielina ES garantiju, kas minēta pirmajā daļā, nodrošinot uzkrājumu skaidrā naudā pilnā apmērā saskaņā ar Finanšu regulas 218. panta 2. punktu.

2. Summu 14 825 000 000 EUR faktiskajās cenās no 1. punkta pirmajā daļā minētās summas piešķir darbībām, ar kurām īsteno Regulas (ES) 2020/2094 1. pantā minētos pasākumus šīs regulas 3. panta 2. punktā minētajiem mērķiem.

Summu 11 327 310 073 EUR faktiskajās cenās no šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētās summas piešķir 3. panta 2. punktā minētajiem mērķiem.

Šā punkta pirmajā daļā minētās summas ir pieejamas tikai no Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 3. punktā minētās dienas.

ES garantijas indikatīvs sadalījums ES nodalījuma vajadzībām ir izklāstīts šīs regulas I pielikumā. Attiecīgā gadījumā Komisija var novirzīties no I pielikumā minētājām summām ne vairāk kā par 15 % attiecībā uz katru 3. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā minēto mērķi. Par ikvienu šādu novirzīšanos Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

3. Finansējums VI un VII nodaļā paredzēto pasākumu īstenošanai ir 430 000 000 EUR faktiskajās cenās.

4. Šā panta 3. punktā minēto summu var izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas InvestEU īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

5. pants

FondaInvestEU asociētās trešās valstis

Fonda InvestEU ES nodalījums, kurš minēts šīs regulas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un katrs politikas logs, kas minēts šīs regulas 8. panta 1. punktā, var saņemt iemaksas no šādām trešām valstīm, lai būtu līdzdalība konkrētos finanšu produktos saskaņā ar Finanšu regulas 218. panta 2. punktu:

a) Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir EEZ dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

b) valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kuri paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

c) Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis – saskaņā ar vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

d) citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ar noteikumu, ka nolīgums: i) nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem; ii) izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas; iii) trešai valstij nepiešķir nekādas pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu; iv) garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. Šā panta pirmās daļas d) punkta ii) apakšpunktā minētās iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

6. pants

Īstenošana un Savienības finansējuma veidi

1. ES garantiju īsteno netiešā pārvaldībā kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii), iii), v) un vi) punktā. Citus Savienības finansējuma veidus saskaņā ar šo regulu īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulu, tostarp dotācijas īsteno saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu un finansējuma apvienošanas darbības īsteno saskaņā ar šo pantu pēc iespējas raitāk, tādā veidā, lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu atbalstu Savienības politikai.

2. Finansēšanas un investīciju darbības, kuras sedz ES garantija un kuras ir daļa no finansējuma apvienošanas darbībām, ar ko šajā regulā noteikto atbalstu apvieno ar atbalstu, kuru sniedz saskaņā ar vienu vai vairākām citām Savienības programmām vai kuru sedz ES ETS inovāciju fonds: a) ir saskaņotas ar politikas mērķiem un atbilst atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti noteikumos par Savienības programmu, saskaņā ar kuru tiek lemts par atbalsta piešķiršanu; b) atbilst šai regulai.

3. Finansējuma apvienošanas darbības, kas ietver finanšu instrumentu, kuru pilnībā finansē citas Savienības programmas vai ES ETS inovāciju fonds, neizmantojot šajā regulā paredzēto ES garantiju, atbilst politikas mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti noteikumos par Savienības programmu, saskaņā ar kuru tiek sniegts atbalsts.

4. Saskaņā ar šā panta 2. punktu lēmumus par neatmaksājamā atbalsta veidiem un finanšu instrumentiem, kurus finansē no Savienības budžeta un kuri ir daļa no šā panta 2. un 3. punktā minētās finansējuma apvienošanas darbības, pieņem saskaņā ar attiecīgās Savienības programmas noteikumiem, un tos īsteno finansējuma apvienošanas darbības ietvaros saskaņā ar šo regulu un Finanšu regulas X sadaļu.

Ziņojumā, kurš attiecas uz šādām finansējuma apvienošanas darbībām, iekļauj arī informāciju par attiecīgo darbību atbilstību politikas mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti tās Savienības programmas noteikumos, saskaņā ar kuru tiek pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, kā arī par attiecīgo darbību atbilstību šai regulai.

7. pants

Portfeļu kombinēšana

1. Atbalstu no ES garantijas saskaņā ar šo regulu, Savienības atbalstu, ko sniedz ar finanšu instrumentiem, kuri izveidoti ar programmām 2014.–2020. gada plānošanas periodā, un Savienības atbalstu no ES garantijas, kas izveidota ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1017, var kombinēt finanšu produktos, kuri EIB vai EIF jāīsteno saskaņā ar šo regulu.

2. Atkāpjoties no 19. panta 2. punkta un 16. panta 1. punkta otrās daļas, ES garantija saskaņā ar šo regulu var segt arī 19. panta 2. punktā minētos zaudējumus saistībā ar visu to finansēšanas un investīciju darbību portfeli, kuras atbalsta ar šā panta 1. punktā minētajiem finanšu produktiem.

Neatkarīgi no šā panta 1. punktā minēto finanšu instrumentu mērķiem uzkrājumus, kas paredzēti, lai segtu finanšu saistības, kuras izriet no 1. punktā minētajiem finanšu instrumentiem, var izmantot, lai segtu zaudējumus saistībā ar visu to finansēšanas un investīciju darbību portfeli, kuras atbalsta ar 1. punktā minētajiem finanšu produktiem.

3. Zaudējumus, ieņēmumus un atmaksājumus no 1. punktā minētā finanšu produkta, kā arī iespējamos atgūtos līdzekļus proporcionāli attiecina uz minētajā punktā norādītajiem finanšu instrumentiem un ES garantijām, ar kurām minētajam finanšu produktam sniedz kombinēto Savienības atbalstu.

4. Šā panta 1. punktā minēto finanšu produktu noteikumus un nosacījumus, tostarp attiecīgās zaudējumu, ieņēmumu, atmaksājumu un atgūto līdzekļu proporcionālās daļas, nosaka 17. pantā minētajā garantijas nolīgumā.







II NODAĻA

Fonds InvestEU

8. pants

Politikas logi

1. Fonds InvestEU darbojas, izmantojot šādus četrus politikas logus, kas novērš tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas to konkrētajā darbības jomā: a) ilgtspējīgas infrastruktūras politikas logu, kas ietver ilgtspējīgas investīcijas tādās jomās kā transports, tajā skaitā multimodāls transports, ceļu satiksmes drošība, tostarp saskaņā ar Savienības mērķi līdz 2050. gadam novērst ceļu satiksmes negadījumus ar bojāgājušajiem un smagi ievainotajiem, dzelzceļa un autoceļu infrastruktūras atjaunošana un uzturēšana, enerģētika, jo īpaši atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte atbilstīgi 2030. gada enerģētikas politikas satvaram, ēku renovācijas projekti, galveno uzmanību pievēršot energotaupībai un ēku integrēšanai savienotajā enerģētikas, uzkrāšanas, digitālajā un transporta sistēmā, starpsavienojumu līmeņa uzlabošana, digitālā savienojamība un piekļuve, tostarp lauku apvidos, izejvielu piegāde un pārstrāde, kosmoss, okeāni, ūdeņi, tostarp iekšzemes ūdensceļi, atkritumu apsaimniekošana saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un aprites ekonomiku, dabas un cita vides infrastruktūra, kultūras mantojums, tūrisms, iekārtas, mobilie aktīvi un tādu inovatīvu tehnoloģiju, tostarp pārejas tehnoloģiju, ieviešana, kas veicina Savienības mērķu īstenošanu vides vai klimatnoturības, vai sociālās ilgtspējas jomā un kas atbilst Savienības standartiem vides vai sociālās ilgtspējas jomā; b) pētniecības, inovācijas un digitizācijas politikas logu, kas ietver pētniecības, produktu izstrādes un inovācijas darbības, tehnoloģiju un pētniecības rezultātu tālāknodošanu tirgum, lai atbalstītu tirgus veicinātāju un uzņēmumu sadarbību, inovatīvu risinājumu demonstrēšanu un ieviešanu un atbalstu inovatīvu uzņēmumu izaugsmei, kā arī Savienības rūpniecības digitizāciju; c) MVU politikas logu, kas ietver piekļuvi finansējumam un tā pieejamību galvenokārt MVU, tostarp inovatīviem MVU un MVU, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs, kā arī mazām vidējas kapitalizācijas sabiedrībām; d) sociālo investīciju un prasmju politikas logu, kas ietver mikrofinansēšanu, sociālo uzņēmumu finansēšanu un sociālo ekonomiku, kā arī pasākumus dzimumu līdztiesības prasmju, kā arī izglītības, apmācības un saistīto pakalpojumu veicināšanai, ieskaitot veselības un izglītības infrastruktūru un sociālos un studentu mājokļus, sociālo inovāciju, veselību un ilgtermiņa aprūpi, iekļaušanu un pieejamību, kultūras un radošās darbības ar sociālu mērķi un neaizsargāto cilvēku, tostarp trešo valstu valstspiederīgo, integrāciju.

2. Visos politikas logos horizontāli izveido taisnīgas pārkārtošanās shēmu. Minētā shēma ietver investīcijas, ar ko pievēršas sociālajām, ekonomiskajām un vides problēmām, kuras izriet no pārkārtošanās procesa virzībā uz 2030. gadam izvirzītā Savienības klimata mērķrādītāja sasniegšanu un tā mērķi panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, kā arī sniedz labumu teritorijām, kas noteiktas taisnīgas pārkārtošanās plānā, kuru dalībvalsts sagatavojusi saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās fonda regulas attiecīgajiem noteikumiem.

3. Visi politikas logi var ietvert stratēģiskas investīcijas, tostarp svarīgus projektus visas Eiropas interesēs, tādu galasaņēmēju atbalstam, kuru darbības ir Savienībai stratēģiski svarīgas, jo īpaši no zaļās un digitālās pārkārtošanās, uzlabotas noturības un stratēģisku vērtības ķēžu stiprināšanas viedokļa.

Lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu drošību, gadījumā, ja tiek veiktas stratēģiskas investīcijas aizsardzības un kosmosa nozarēs un kiberdrošības jomā, kā arī konkrēta veida projektos, kas izraisa aktuālas un tiešas sekas drošībai kritiskās nozarēs, saskaņā ar šā panta 9. punktu pieņemtajās investīciju pamatnostādnēs (“investīciju pamatnostādnes”) nosaka ierobežojumus attiecībā uz galasaņēmējiem, kurus kontrolē trešā valsts vai trešo valstu subjekti, un attiecībā uz galasaņēmējiem, kuru izpildvadība atrodas ārpus Savienības. Minētos ierobežojumus nosaka atbilstīgi principiem attiecībā uz atbalsttiesīgiem subjektiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu un atceļ Regulu (ES) 2018/1092, attiecīgajos noteikumos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko izveido Savienības Kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru, un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu 541/2014/ES, attiecīgajos noteikumos.

Investīciju pamatnostādnēs, ņemot vērā visus piemērojamos sabiedriskās kārtības vai drošības apsvērumus, izklāsta visas nepieciešamās prasības attiecībā uz galasaņēmēju kontroli un izpildvadību citās jomās, kā arī uz starpnieku kontroli. Ņemot vērā minētās prasības, valde nosaka visas nepieciešamās papildu prasības.

4. Ja finansēšanas vai investīciju darbība, kas ierosināta Investīciju komitejai, attiecas uz vairāk nekā vienu politikas logu, to iedala tajā politikas logā, kurš atbilst darbības galvenajam mērķim vai vairuma tās apakšprojektu galvenajam mērķim, ja vien investīciju pamatnostādnēs nav noteikts citādi.

5. Finansēšanas un investīciju darbības izvērtē, lai noskaidrotu, vai tām ir ietekme uz vidi, klimatu vai sociālo jomu. Ja minētajām darbībām ir šāda ietekme, piemēro pārbaudes klimata, vides un sociālās ilgtspējas jomā, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi un maksimāli palielinātu ieguvumus klimata, vides un sociālās dimensijas jomā. Minētajā nolūkā projektu virzītāji, kas pieprasa finansējumu, sniedz atbilstīgu informāciju, pamatojoties uz 6. punktā minētajām norādēm. Projektus, kuri nepārsniedz konkrētu apjomu, kas noteikts šajās norādēs, atbrīvo no minētajām pārbaudēm. Projekti, kas neatbilst klimata mērķiem, nav tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar šo regulu. Ja īstenošanas partneris secina, ka ilgtspējas pārbaude nav jāveic, tas iesniedz pamatojumu Investīciju komitejai.

6. Komisija izstrādā ilgtspējas norādes, kas saskaņā ar Savienības vides un sociālajiem mērķiem un standartiem un pienācīgi ņemot vērā principu “nenodari būtisku kaitējumu”, ļauj: a) attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām – nodrošināt noturību pret iespējamām nelabvēlīgām klimata pārmaiņu sekām, veicot izvērtējumu par neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un riska izvērtējumu, tostarp realizējot attiecīgus pielāgošanās pasākumus, un attiecībā uz seku mazināšanu – izmaksu un ieguvumu analīzē iekļaut siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas un klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumu pozitīvo ietekmi; b) atskaitīties par projektu konsolidētu ietekmi attiecībā uz dabas kapitāla galvenajiem elementiem, proti, gaisu, ūdeni, zemi un bioloģisko daudzveidību; c) novērtēt projektu sociālo ietekmi, tostarp uz dzimumu līdztiesību, konkrētu teritoriju vai iedzīvotāju sociālo iekļaušanu un ekonomikas attīstību teritorijās un nozarēs, kuras skar strukturālas problēmas, piemēram, nepieciešamība dekarbonizēt ekonomiku; d) noteikt projektus, kas nav saderīgi ar klimata mērķu sasniegšanu; e) sniegt īstenošanas partneriem norādes par 5. punktā paredzēto pārbaudi.

7. Īstenošanas partneri sniedz vajadzīgo informāciju, kas ļauj izsekot investīcijām, kuras sekmē Savienības mērķu īstenošanu klimata un vides jomā, pamatojoties uz norādījumiem, kuri Komisijai ir jāizstrādā.

8. Īstenošanas partneri nosaka mērķi, ka vismaz 60 % investīciju saskaņā ar ilgtspējīgas infrastruktūras politikas logu veicina Savienības mērķu īstenošanu klimata un vides jomā.

Komisija kopā ar īstenošanas partneriem cenšas nodrošināt, ka daļa no ES garantijas, ko izmanto ilgtspējīgas infrastruktūras politikas logam, tiek sadalīta tā, lai panāktu līdzsvaru starp dažādajām jomām, kuras minētas 1. punkta a) apakšpunktā.

9. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai papildinātu šo regulu ar investīciju pamatnostādnēm katram politikas logam. Investīciju pamatnostādnēs nosaka arī taisnīgas pārkārtošanās shēmas īstenošanas kārtību, kā minēts šā panta 2. punktā. Investīciju pamatnostādnes sagatavo ciešā dialogā ar EIB grupu un citiem potenciālajiem īstenošanas partneriem.

10. Attiecībā uz stratēģiskajām finansēšanas un investīciju darbībām aizsardzības un kosmosa nozarēs un kiberdrošības jomā investīciju pamatnostādnēs var noteikt ierobežojumus intelektuālā īpašuma tiesību nodošanai un licencēšanai attiecībā uz kritiski svarīgām tehnoloģijām un tehnoloģijām, kas ir būtiskas Savienības un tās dalībvalstu drošības aizsardzībai, vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetenci eksporta kontroles jomā.

11. Komisija īstenošanas partneriem, Investīciju komitejai un konsultatīvajiem partneriem dara pieejamu informāciju par investīciju pamatnostādņu piemērošanu un interpretāciju.

9. pants

Nodalījumi

1. Regulas 8. panta 1. punktā minētie politikas logi sastāv no ES nodalījuma un dalībvalsts nodalījuma. Minētie nodalījumi novērš tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas šādi: a) ES nodalījums ietver šādas situācijas: i) tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas, kas saistītas ar Savienības politikas prioritātēm; ii) Savienības mēroga vai specifiskas dalībvalsts tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas; vai iii) tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas, kuru dēļ ir jāizstrādā inovatīvi finanšu risinājumi un tirgus struktūras, un jo īpaši jaunas vai sarežģītas tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas; b) dalībvalsts nodalījums novērš konkrētas tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas vienā vai vairākos reģionos vai dalībvalstīs, lai sasniegtu politikas mērķus attiecībā uz investīciju fondiem, uz kuriem attiecas dalītā pārvaldība, vai attiecībā uz papildu summu, ko dalībvalsts piešķīrusi saskaņā ar 4. panta 1. punkta trešo daļu, jo īpaši, lai stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, novēršot nelīdzsvarotību starp tās reģioniem.

2. Ja nepieciešams, 1. punktā minētos nodalījumus izmanto savstarpēji papildinošā veidā, lai atbalstītu finansēšanas vai investīciju darbības, tostarp apvienojot atbalstu no abiem nodalījumiem.

10. pants

Konkrēti noteikumi, kas piemērojami dalībvalsts nodalījumam

1. Summas, kuras dalībvalsts piešķīrusi brīvprātīgi, ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam vai noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP Stratēģisko plānu regulā, vai summas, kas sniegtas skaidras naudas veidā saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta trešo daļu, izmanto, lai veidotu uzkrājumus ES garantijas daļai dalībvalsts nodalījumā, kas sedz finansēšanas un investīciju darbības attiecīgajā dalībvalstī vai iespējamo ieguldījumu konsultāciju centrā InvestEU . Atkarībā no iemaksātās summas izcelsmes minētās summas izmanto, lai palīdzētu sasniegt politikas mērķus, kas noteikti partnerības nolīgumā, kas minēts Kopējo noteikumu regulas 2021. līdz 2027. gadam noteikumos par partnerības nolīguma sagatavošanu un iesniegšanu, programmās vai KLP stratēģiskajā plānā, ar ko palīdz realizēt programmu InvestEU nolūkā īstenot attiecīgos pasākumus, kuri noteikti atveseļošanas un noturības plānā, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241, vai citos gadījumos mērķiem, kuri izklāstīti iemaksu nolīgumā.

2. Lai izveidotu minēto ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā, starp dalībvalsti un Komisiju noslēdz iemaksu nolīgumu.

Šā punkta ceturto daļu un šā panta 5. punktu nepiemēro papildu summai, ko dalībvalsts nodrošina saskaņā ar 4. panta 1. punkta trešo daļu.

Šā panta noteikumus attiecībā uz summām, kas piešķirtas, ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam, vai noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP stratēģisko plānu regulā, nepiemēro iemaksu nolīgumam par dalībvalsts papildu summu, kura minēta šīs regulas 4. panta 1. punkta trešajā daļā.

Dalībvalsts un Komisija noslēdz iemaksu nolīgumu vai izdara tajā grozījumus četru mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu apstiprināt partnerības nolīgumu, ievērojot Kopējo noteikumu regulas 2021. līdz 2027. gadam noteikumus par partnerības nolīguma apstiprināšanu vai KLP stratēģisko plānu saskaņā ar KLP stratēģisko plānu regulu, vai vienlaikus ar Komisijas lēmumu, ar ko groza programmu saskaņā ar noteikumiem par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam, vai KLP stratēģisko plānu saskaņā ar KLP stratēģisko plānu regulas noteikumiem par KLP stratēģisko plānu grozījumiem.

Divas vai vairākas dalībvalstis var noslēgt kopīgu iemaksu nolīgumu ar Komisiju.

Atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 1. punkta, ES garantijas uzkrājumu likmi dalībvalsts nodalījumā nosaka 40 % apjomā, un katrā iemaksu nolīgumā to var koriģēt uz leju vai uz augšu, lai ņemtu vērā riskus, kas ir saistīti ar finanšu produktiem, kurus paredzēts izmantot.

3. Iemaksu nolīgumā ir iekļauti vismaz šādi elementi: a) kopējā summa ES garantijas daļai dalībvalsts nodalījumā, kura attiecas uz attiecīgo dalībvalsti, minētās garantijas uzkrājumu likme, iemaksas summa no dalītas pārvaldības fondiem vai summa, kas sniegta saskaņā ar 4. panta 1. punkta trešo daļu, uzkrājumu veidošanās posms un izrietošo iespējamo saistību summa, kura jāsedz ar kompensējošu garantiju, ko sniedz attiecīgā dalībvalsts; b) dalībvalsts stratēģija, kas ietver finanšu produktus un to minimālo sviras efektu, ģeogrāfiskais segums, ja nepieciešams, ieskaitot reģionālo segumu, projektu veidi, investīciju laikposms un attiecīgā gadījumā galasaņēmēju un atbalsttiesīgo starpnieku kategorijas; c) potenciālais īstenošanas partneris vai partneri, kas ierosināti saskaņā ar 15. panta 1. punkta ceturto daļu, un Komisijas pienākums informēt attiecīgo dalībvalsti par izvēlēto īstenošanas partneri vai partneriem; d) visas dalītas pārvaldības fondu iemaksas vai saskaņā ar 4. panta 1. punkta trešo daļu iemaksātās summas konsultāciju centrā InvestEU; e) pienākumus sniegt dalībvalstij gada ziņojumus, tostarp ziņot par attiecīgajiem rādītājiem, kas saistīti ar politikas mērķiem, uz kuriem attiecas partnerības nolīgums, programma, KLP stratēģiskais plāns vai atveseļošanas un noturības plāni un kuri minēti iemaksu nolīgumā; f) noteikumi par ES garantijas daļas atmaksu no dalībvalsts nodalījuma; g) iespējamā kombinēšana ar ES nodalījuma resursiem saskaņā ar 9. panta 2. punktu, tostarp daudzpakāpju struktūrā, lai panāktu labāku riska segumu.

4. Iemaksu nolīgumus īsteno Komisija, izmantojot garantijas nolīgumus, kas noslēgti ar īstenošanas partneriem saskaņā ar 17. pantu, un konsultāciju nolīgumus, kuri noslēgti ar konsultāciju partneriem saskaņā ar 25. panta 1. punkta otro daļu.

Ja deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma noslēgšanas nav noslēgts garantijas nolīgums, iemaksu nolīgumu izbeidz vai pagarina, savstarpēji vienojoties. Ja deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma noslēgšanas par iemaksu nolīguma summu nav pilnībā uzņemtas saistības saskaņā ar vienu vai vairākiem garantijas nolīgumiem, minēto summu attiecīgi groza. Neizmantoto uzkrājumu summu, kas attiecināma uz summām, kuras dalībvalstis piešķīrušas, ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam, vai noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP stratēģisko plānu regulā, izmanto atkārtoti saskaņā ar minētajām regulām. Neizmantoto uzkrājumu summu, kas attiecināma uz summām, kuras dalībvalsts piešķīrusi saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta trešo daļu, atmaksā dalībvalstij.

Ja garantijas nolīgums nav pienācīgi īstenots laikposmā, kas attiecīgajā iemaksu nolīgumā noteikts noteikumos par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam, vai noteikumos par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP stratēģisko plānu regulā, vai garantiju nolīguma gadījumā – saistībā ar summām, kas sniegtas saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta trešo daļu, iemaksu nolīgumu groza. Neizmantoto uzkrājumu summu, kas attiecināma uz summām, kuras dalībvalstis piešķīrušas, ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam, vai noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP stratēģisko plānu regulā, izmanto atkārtoti saskaņā ar minētajām regulām. Neizmantoto uzkrājumu summu, kas attiecināma uz summām, kuras dalībvalsts piešķīrusi saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta trešo daļu, atmaksā dalībvalstij.

5. Uz ES garantijas daļas uzkrājumiem dalībvalsts nodalījumam, kas izveidots ar iemaksu nolīgumu, attiecas šādi noteikumi: a) pēc veidošanās posma, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, jebkurš uzkrājumu gada pārpalikums, kurš aprēķināts, uzkrājumu summu, kāda ir nepieciešama saskaņā ar iemaksu nolīgumā noteikto uzkrājumu likmi, salīdzinot ar faktiskajiem uzkrājumu apjomiem, izmanto atkārtoti, ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Kopējo noteikumu regulā 2021. līdz 2027. gadam, un noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP Stratēģisko plānu regulā; b) atkāpjoties no Finanšu regulas 213. panta 4. punkta, pēc veidošanās posma, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, uzkrājumi nerada gada papildinājumus laikā, kad ir pieejama minētā ES garantijas daļa no dalībvalsts nodalījuma; c) komisija nekavējoties informē dalībvalsti, ja uzkrājumu līmenis minētajai ES garantijas daļai samazinās zem 20 % no sākotnējiem uzkrājumiem tāpēc, ka tiek pieprasīts izmantot šo ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā; d) ja uzkrājumu līmenis minētajai ES garantijas daļai no dalībvalsts nodalījuma sasniedz 10 % no sākotnējiem uzkrājumiem, attiecīgā dalībvalsts pēc Komisijas pieprasījuma Finanšu regulas 212. pantā minētajā kopējā uzkrājumu fondā iemaksā līdz 5 % no sākotnējiem uzkrājumiem.

6. Attiecībā uz summām, kas minētas 4. panta 1. punkta trešajā daļā, gada pārpalikumu un papildinājumu pārvaldību pēc veidošanās posma nosaka iemaksu nolīgumā.







III NODAĻA

Komisijas un EIB grupas partnerība

11. pants

Partnerības joma

1. Komisija un EIB grupa saskaņā ar šo regulu izveido partnerību ar mērķi atbalstīt programmu InvestEU īstenošanu un veicināt konsekvenci, iekļautību, papildināmību un efektīvu izvēršanu. Saskaņā ar šo regulu un kā sīkāk precizēts 3. punktā minētajos nolīgumos, EIB grupa: a) īsteno 13. panta 4. punktā minēto ES garantijas daļu; b) atbalsta fonda InvestEU ES nodalījuma un attiecīgā gadījumā dalībvalsts nodalījuma īstenošanu, jo īpaši: i) kopā ar potenciālajiem īstenošanas partneriem palīdz izstrādāt investīciju pamatnostādnes saskaņā ar 8. panta 9. punktu, rezultātu pārskatu saskaņā ar 22. pantu un citus dokumentus, kuros izklāstīti fonda InvestEU darbības norādījumi; ii) kopā ar Komisiju un potenciālajiem īstenošanas partneriem nosaka riska metodiku un riska kartēšanas sistēmu, kas attiecas uz īstenošanas partneru finansēšanas un investīciju darbībām, lai šādas darbības varētu novērtēt kopējā reitingu skalā; iii) pēc Komisijas pieprasījuma un vienojoties ar attiecīgo potenciālo īstenošanas partneri, veic minētā potenciālā īstenošanas partnera sistēmu izvērtējumu un sniedz mērķtiecīgas tehniskās konsultācijas par minētajām sistēmām, ja un ciktāl to prasa pīlāra izvērtējuma audita secinājumi, ņemot vērā minētā potenciālā īstenošanas partnera paredzēto finanšu produktu īstenošanu; iv) sniedz nesaistošu atzinumu par aspektiem, kuri saistīti ar banku darbību, jo īpaši par finanšu risku un finanšu noteikumiem attiecībā uz to ES garantijas daļu, kas piešķirama īstenošanas partnerim, kurš nav EIB grupa, kā noteikts garantijas nolīgumā, kas jānoslēdz ar minēto īstenošanas partneri; v) veic kopējā portfeļa finanšu riska un atlīdzības simulācijas un prognozes, pamatojoties uz pieņēmumiem, par kuriem panākta vienošanās ar Komisiju; vi) novērtē kopējā portfeļa finanšu risku un sniedz finanšu pārskatus par kopējo portfeli; un vii) pēc Komisijas pieprasījuma un vienojoties ar īstenošanas partneri, saskaņā ar 17. panta 2. punkta g) apakšpunktu sniedz Komisijai pārstrukturēšanas un atgūšanas pakalpojumus, kā noteikts šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā nolīgumā, ja minētais īstenošanas partneris vairs nav atbildīgs par pārstrukturēšanas un atgūšanas darbību veikšanu saskaņā ar attiecīgo garantijas nolīgumu; c) var nodrošināt spēju veidošanu, kā minēts 25. panta 2. punkta h) apakšpunktā, valsts attīstību veicinošai bankai vai iestādei un citus pakalpojumus saistībā ar tādu finanšu produktu īstenošanu, kurus atbalsta ar ES garantiju, ja to pieprasa minētā valsts attīstību veicinošā banka vai iestāde; d) attiecībā uz konsultāciju centru InvestEU: i) no 4. panta 3. punktā minētā finansējuma saņem summu, kas nepārsniedz 300 000 000 EUR, par 25. pantā minētajām konsultatīvajām iniciatīvām un šā apakšpunkta ii) punktā minētajiem darbības uzdevumiem; ii) konsultē Komisiju un veic darbības uzdevumus, kas noteikti 3. punkta c) apakšpunktā minētajā nolīgumā: — sniedzot atbalstu Komisijai konsultāciju centra InvestEU plānošanā, izveidē un darbībā, — izvērtējot konsultatīva atbalsta pieprasījumus, par kuriem Komisija neuzskata, ka uz tiem attiecas esošās konsultatīvās iniciatīvas, ar mērķi atbalstīt Komisijas lēmumu par piešķiršanu attiecībā uz konsultatīviem pieprasījumiem, kas saņemti, izmantojot 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā definēto galveno piekļuves punktu, — sniedzot atbalstu valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm pēc to pieprasījuma: nodrošinot 25. panta 2. punkta h) apakšpunktā minēto spēju veidošanu saistībā ar minēto struktūru konsultatīvo spēju attīstīšanu, lai tās varētu piedalīties konsultāciju iniciatīvās, — pēc Komisijas un potenciālā konsultatīvā partnera pieprasījuma un ar EIB grupas piekrišanu Komisijas vārdā noslēdzot nolīgumu ar konsultāciju partneri par konsultatīvo iniciatīvu īstenošanu.

EIB grupa nodrošina, ka uzdevumi, kas minēti pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punktā, tiek veikti pilnīgi neatkarīgi no tās kā padomdevēja partnera lomas.

Komisija pēc vajadzības sadarbojas ar īstenošanas partneri, pamatojoties uz pirmās daļas b) apakšpunkta iv) punktā minētā EIB grupas atzinuma konstatējumiem. Komisija informē EIB grupu par savu lēmumu pieņemšanas rezultātiem.

2. Ar banku darbību saistītā informācija, kuru Komisija nosūta EIB grupai saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta ii) punktu, b) apakšpunkta iv) punktu, b) apakšpunkta v) punktu un b) apakšpunkta vi) punktu, nav plašāka par informāciju, kas noteikti nepieciešama EIB grupai, lai tā varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajiem punktiem. Komisija ciešā dialogā ar EIB grupu un potenciālajiem īstenošanas partneriem nosaka minētās ar banku darbību saistītās informācijas raksturu un apjomu, ņemot vērā ES garantijas pareizas finanšu pārvaldības prasības, īstenošanas partnera likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvu informāciju un EIB grupas vajadzības, pildot savus pienākumus saskaņā ar minētajiem punktiem.

3. Partnerības noteikumus nosaka nolīgumos, tostarp: a) par 13. panta 4. punktā noteiktās ES garantijas daļas piešķiršanu un īstenošanu: i) garantijas nolīgumā starp Komisiju un EIB grupu; vai ii) atsevišķos garantijas nolīgumos starp Komisiju un EIB un tās meitasuzņēmumiem vai (atkarībā no situācijas) citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar EIB statūtu 28. panta 1. punktu; b) Komisijas un EIB grupas nolīgumā attiecībā uz 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu; c) Komisijas un EIB grupas nolīgumā attiecībā uz konsultāciju centru InvestEU; d) pakalpojumu nolīgumos starp EIB grupu un valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm attiecībā uz spēju veidošanu un citiem pakalpojumiem, kas minēti 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

4. Neskarot šīs regulas 18. panta 3. punktu un 25. panta 4. punktu, izmaksas, kas EIB grupai radušās saistībā ar šā panta 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā minēto uzdevumu veikšanu, atbilst nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās saskaņā ar šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto nolīgumu, un tās var segt no atmaksājumiem vai ieņēmumiem, kas attiecināmi uz ES garantiju, vai no uzkrājumiem saskaņā ar Finanšu regulas 211. panta 4. un 5. punktu, vai arī tās var segt no šīs regulas 4. panta 3. punktā minētā finansējuma, ja EIB grupa minētās izmaksas pamato, turklāt minēto izmaksu kopējā maksimālā robežvērtība ir 7 000 000 EUR.

5. Izmaksas, kas EIB grupai radušās saistībā ar 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punktā minēto darbības uzdevumu veikšanu, pilnībā sedz un apmaksā no summas, kas minēta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta i) punktā, ja EIB grupa minētās izmaksas pamato, turklāt minēto izmaksu kopējā maksimālā robežvērtība ir 10 000 000 EUR.

12. pants

Interešu konflikti

1. Regulas 10. pantā minētās partnerības ietvaros EIB grupa veic visas vajadzīgās darbības un piesardzības pasākumus, lai izvairītos no interešu konfliktiem ar citiem īstenošanas partneriem, tostarp izveidojot īpašu un neatkarīgu vienību 11. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iii) un vi) punktā minēto uzdevumu veikšanai. Uz šo vienību attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi, kurus vienības dalībniekiem turpina piemērot pēc tam, kad tie vienību ir atstājuši.

2. EIB grupa un citi īstenošanas partneri nekavējoties informē Komisiju par jebkuru situāciju, kas rada vai, iespējams, var radīt interešu konfliktu. Šaubu gadījumā Komisija izlemj, vai interešu konflikts pastāv, un informē EIB grupu par secinājumiem. Interešu konflikta gadījumā EIB grupa veic atbilstīgus pasākumus. EIB grupa informē valdi par minētajiem pasākumiem un to rezultātiem.

3. EIB grupa veic vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai, īstenojot konsultāciju centra InvestEU darbību, izvairītos no situācijām, kad varētu rasties interešu konflikts, jo īpaši attiecībā uz darbības uzdevumiem, ko tā veic, sniedzot atbalstu Komisijai, kā minēts 11. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punktā. Interešu konflikta gadījumā EIB grupa veic atbilstīgus pasākumus.







IV NODAĻA

ES garantija

13. pants

ES garantija

1. ES garantiju īstenošanas partneriem piešķir kā neatsaucamu, beznosacījumu un pēc pieprasījuma nodrošinātu garantiju saskaņā ar Finanšu regulas 219. panta 1. punktu, un to īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas X sadaļu.

2. ES garantijas atlīdzība ir saistīta ar finanšu produktu īpašībām un riska profilu, ņemot vērā attiecīgo produktu pamatā esošo finansēšanas un investīciju darbību raksturu un to, kā finanšu produkti izpilda nospraustos politikas mērķus.

Ja tas ir pienācīgi pamatots ar to politikas mērķu būtību, uz kuru izpildi vērsts finanšu produkts, un ar to, ka finanšu produktiem jābūt paredzētajiem galasaņēmējiem pieejamiem, galasaņēmējam nodrošinātā finansējuma izmaksas var samazināt vai minētā finansējuma noteikumus var uzlabot, samazinot atlīdzību par ES garantiju vai – vajadzības gadījumā – no Savienības budžeta sedzot atlikušās īstenošanas partnerim radušās administratīvās izmaksas, jo īpaši:

a) ja saspringti finanšu tirgus apstākļi liegtu īstenot finansēšanas vai investīciju darbību, nosakot cenu saskaņā ar tirgus konjunktūru; vai

b) ja nepieciešams stimulēt finansēšanas un investīciju darbības nozarēs vai jomās, kurās ir būtiskas tirgus nepilnības vai neoptimāla investīciju situācija, vai veicināt investīciju platformu izveidi.

ES garantijas atlīdzības samazinājumu vai atlikušo īstenošanas partnerim radušos administratīvo izmaksu, kas minētas otrajā daļā, segšanu var veikt tiktāl, cik tā nerada būtisku ietekmi uz InvestEU garantijas uzkrājumiem.

ES garantijas atlīdzības samazinājums pilnā apmērā dod labumu galasaņēmējiem.

3. Nosacījumu, kas izklāstīts Finanšu regulas 219. panta 4. punktā, piemēro katram īstenošanas partnerim, pamatojoties uz darījumu portfeli.

4. EIB grupai piešķir 75 % no ES garantijas saskaņā ar ES nodalījumu, kā minēts 4. panta 1. punkta pirmajā daļā, 19 614 232 554 EUR apmērā. EIB grupa sniedz kopējo finanšu iemaksu 4 903 558 139 EUR apmērā. Šo iemaksu nodrošina tādā veidā un formā, kas veicina fonda InvestEU īstenošanu un 15. panta 2. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

5. Atlikušos 25 % no ES garantijas ES nodalījumā piešķir citiem īstenošanas partneriem, kas arī veic finanšu iemaksu, kuras apjomu nosaka garantijas nolīgumos.

6. Tiek darīts viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka investīciju laikposma beigās ir aptverts plašs nozaru un reģionu loks un nav pieļauta pārmērīga koncentrācija nozares vai ģeogrāfiskā līmenī. Minētie centieni ietver stimulus mazākām vai mazāk sarežģītām valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm, kam ir salīdzinošas priekšrocības, pateicoties to klātbūtnei uz vietas, zināšanām un kompetencei investīciju jomā. Komisija izstrādā saskaņotu pieeju minēto centienu atbalstīšanai.

7. Šīs regulas 4. panta 2. punkta pirmajā daļā minēto ES garantijas atbalstu piešķir saskaņā ar Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 6. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Citos gadījumos ES garantijas atbalstu var piešķirt finansēšanas un investīciju darbībām, uz kurām attiecas šī regula, investīciju laikposmam, kas beidzas 2027. gada 31. decembrī.

Līgumus starp īstenošanas partneri un galasaņēmēju vai finanšu starpnieku, vai citu subjektu, kurš minēts 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar ES garantiju, kas minēta 4. panta 2. punkta pirmajā daļā, paraksta vēlākais vienu gadu pēc tam, kad īstenošanas partneris ir apstiprinājis attiecīgo finansēšanas vai investīciju darbību. Citos gadījumos līgumus starp īstenošanas partneri un galasaņēmēju vai finanšu starpnieku vai jebkuru citu subjektu, kurš minēts 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā, paraksta līdz 2028. gada 31. decembrim.

14. pants

Atbalsttiesīgas finansēšanas un investīciju darbības

1. Fonds InvestEU atbalsta tikai tādas finansēšanas un investīciju darbības, kas: a) atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Finanšu regulas 209. panta 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā, jo īpaši tirgus nepilnībām, neoptimālām investīciju situācijām un papildināmībai, kā izklāstīts Finanšu regulas 209. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un šīs regulas V pielikumā, un vajadzības gadījumā maksimāli palielina privātās investīcijas saskaņā ar Finanšu regulas 209. panta 2. punkta d) apakšpunktu; b) veicina Savienības politikas mērķu sasniegšanu un saskaņā ar šīs regulas II pielikumu ietilpst to jomu tvērumā, kuras ir atbalsttiesīgas finansēšanas un investīciju darbībām atbilstīgajā politikas logā; c) nesniedz finansiālu atbalstu izslēgtajām darbībām, kuras uzskaitītas šīs regulas V pielikuma B iedaļā; un d) atbilst investīciju pamatnostādnēm.

2. Papildus projektiem, kas atrodas Savienībā vai ar dalībvalsti saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, kā noteikts LESD II pielikumā, fonds InvestEU, izmantojot finansēšanas un investīciju darbības, var atbalstīt šādus projektus un darbības: a) projektus ar subjektiem, kuri atrodas vai ir iedibināti vienā vai vairākās dalībvalstīs, ja projekti attiecas uz vienu vai vairākām trešām valstīm, tostarp valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālām kandidātvalstīm, valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, Eiropas Ekonomikas zona vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija, aizjūras zemi vai teritoriju, kā noteikts LESD II pielikumā, vai uz asociēto trešo valsti, neatkarīgi no tā, vai minētajās trešās valstīs vai aizjūras zemēs vai teritorijās partneris ir, vai tāda nav; b) finansēšanas un investīciju darbības 5. pantā minētajās valstīs, kas ir veikušas iemaksu konkrētā finanšu produktā.

3. Fonds InvestEU var atbalstīt finansēšanas un investīciju darbības, kas sniedz finansējumu galasaņēmējiem, kuri ir juridiskas personas, kas iedibinātas kādā no šīm valstīm vai teritorijām: a) dalībvalsts vai ar dalībvalsti saistīta aizjūras zeme vai teritorija, kā izklāstīts LESD II pielikumā; b) programmas InvestEU asociētā trešā valsts saskaņā ar 5. pantu; c) attiecīgā gadījumā – 2. punkta a) apakšpunktā minēta trešā valsts; d) citas trešās valstis, ja nepieciešams finansēt projektu kādā valstī vai teritorijā, kas minēta a), b) vai c) apakšpunktā.

15. pants

Tādu īstenošanas partneru izvēle, kuri nav EIB grupa

1. Komisija izraugās īstenošanas partnerus, kas nav EIB grupa, saskaņā ar Finanšu regulas 154. pantu.

Īstenošanas partneri var veidot grupu. Īstenošanas partneris var būt vienas vai vairāku grupu dalībnieks.

Attiecībā uz ES nodalījumu atbalsttiesīgie partneri ir pauduši ieinteresētību saistībā ar 13. panta 5. punktā minēto ES garantijas daļu.

Attiecībā uz dalībvalsts nodalījumu attiecīgā dalībvalsts var kā īstenošanas partnerus ierosināt vienu vai vairākus partnerus no tiem partneriem, kuri ir pauduši ieinteresētību. Attiecīgā dalībvalsts kā īstenošanas partneri var ierosināt arī EIB grupu un uz sava rēķina slēgt ar EIB grupu līgumus par 11. pantā uzskaitīto pakalpojumu sniegšanu.

Ja attiecīgā dalībvalsts neierosina īstenošanas partneri, Komisija saskaņā ar šā punkta trešo daļu izraugās īstenošanas partnerus no tiem atbalsttiesīgajiem partneriem, kas spēj veikt finansēšanas un investīciju darbības attiecīgajās ģeogrāfiskajās teritorijās.

2. Izraugoties īstenošanas partnerus, Komisija nodrošina, ka finanšu produktu portfelis fonda InvestEU ietvaros atbilst šādiem mērķiem: a) maksimāli aptvert 3. pantā noteiktos mērķus; b) maksimāli palielināt ES garantijas ietekmi, izmantojot īstenošanas partnera piešķirtos pašu līdzekļus; c) attiecīgos gadījumos maksimāli izmantot privātās investīcijas; d) veicināt inovatīvus finanšu un riska risinājumus, lai novērstu tirgus nepilnības un neoptimālas investīciju situācijas; e) panākt ģeogrāfisko diversifikāciju, pakāpeniski piešķirot ES garantiju, un dot iespēju finansēt mazākus projektus; f) nodrošināt pietiekamu riska dažādošanu.

3. Izraugoties īstenošanas partnerus, Komisija arī ņem vērā: a) iespējamās izmaksas un atlīdzību no Savienības budžeta; b) īstenošanas partnera spēju pilnībā īstenot Finanšu regulas 155. panta 2. un 3. punktā minētās prasības, kuras saistītas ar nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un jurisdikcijām, kas nesadarbojas.

4. Valsts attīstību veicinošas bankas un iestādes var izraudzīties par īstenošanas partneriem ar nosacījumu, ka tās atbilst šā panta prasībām.

16. pants

Atbalsttiesīgi finansējuma veidi

1. ES garantiju var izmantot, lai segtu risku šādu veidu finansējumam, ko nodrošina īstenošanas partneri: a) aizdevumi, garantijas, pretgarantijas, kapitāla tirgus instrumenti, jebkura cita veida finansējums vai kredītkvalitātes uzlabojums, tostarp pakārtotais parāds, pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīcijas, ko tieši vai netieši sniedz, izmantojot finanšu starpniekus, fondus, investīciju platformas vai citas metodes, lai novirzītu tos galasaņēmējiem; b) īstenošanas partnera finansējums vai garantijas citai finanšu iestādei, lai tā varētu veikt a) apakšpunktā minētās finansēšanas darbības.

Lai to segtu no ES garantijas, šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minēto finansējumu piešķir, iegādājas vai emitē to finansēšanas un investīciju darbību labā, kas minētas 14. panta 1. punktā, ja īstenošanas partnera finansējums ir piešķirts saskaņā ar finanšu nolīgumu vai darījumu, kuru īstenošanas partneris parakstījis vai noslēdzis pēc tam, kad tika parakstīts garantijas nolīgums, kura derīguma termiņš nav beidzies vai kurš nav anulēts.

2. ES garantija atbalsta finansēšanas un investīciju darbības, izmantojot fondus vai citas starpniekstruktūras, saskaņā ar noteikumiem, kas jānosaka investīciju pamatnostādnēs, pat ja šādas struktūras investē mazāko daļu no pašu investētajām summām ārpus Savienības un trešās valstīs, kuras minētas 14. panta 2. punktā, vai investē mazāko daļu no pašu investētajām summām aktīvos, kas nav atbalsttiesīgi saskaņā ar šo regulu.

17. pants

Garantijas nolīgumi

1. Komisija ar katru īstenošanas partneri noslēdz garantijas nolīgumu par ES garantijas piešķiršanu līdz apjomam, kas ir jānosaka Komisijai.

Ja īstenošanas partneri veido grupu, tiek noslēgts vienots garantijas nolīgums starp Komisiju un katru grupas īstenošanas partneri vai ar vienu īstenošanas partneri, kas rīkojas grupas vārdā.

2. Garantijas nolīgumā ir šāda informācija: a) īstenošanas partnera sniedzamās finanšu iemaksas summa un noteikumi; b) noteikumi attiecībā uz finansējumu vai garantijām, kas īstenošanas partnerim jāsniedz citai juridiskai personai, kura piedalās īstenošanā, ja tāda ir; c) sīki izstrādāti noteikumi par ES garantijas sniegšanu saskaņā ar 19. pantu, tostarp par konkrētu instrumentu veidu portfeļu segumu un attiecīgajiem notikumiem, kas izraisa iespējamus ES garantijas pieprasījumus; d) atlīdzība par riska uzņemšanos, kas jāpiešķir proporcionāli Savienības un īstenošanas partnera attiecīgajām riska uzņemšanās daļām vai atbilstīgi samazinājumam pienācīgi pamatotos gadījumos, ievērojot 13. panta 2. punktu; e) maksājuma nosacījumi; f) īstenošanas partnera apņemšanās piekrist Komisijas un Investīciju komitejas lēmumiem par ES garantijas izmantošanu ierosināto finansēšanas vai investīciju darbībām, neskarot īstenošanas partnera lēmumu pieņemšanu par ierosināto finansēšanas vai investīciju darbību bez ES garantijas; g) noteikumi un procedūras attiecībā uz prasījumu atgūšanu, kas jāuztic īstenošanas partnerim; h) finanšu un darbības ziņojumu sniegšana un uzraudzība attiecībā uz finansēšanas un investīciju darbībām saskaņā ar ES garantiju; i) galvenie darbības rādītāji, jo īpaši attiecībā uz ES garantijas izmantošanu, 3., 8. un 14. punktā izklāstīto mērķu un kritēriju izpildi, kā arī privātā kapitāla piesaisti; j) attiecīgā gadījumā – noteikumi un procedūras, kas saistītas ar finansējuma apvienošanas darbībām; k) citi attiecīgie noteikumi saskaņā ar Finanšu regulas 155. panta 2. punkta un X sadaļas prasībām; l) piemērotu mehānismu esamība privāto investoru potenciālo bažu novēršanai.

3. Garantiju nolīgums arī paredz, ka atlīdzība, kas pienākas Savienībai no finansēšanas un investīciju darbībām, uz kurām attiecas šī regula, jāsniedz pēc tam, kad ir atskaitīti tie maksājumi, kas jāveic saistībā ar pieprasījumiem izmantot ES garantiju.

4. Turklāt garantijas nolīgums paredz, ka jebkuru summu, kura pienākas īstenošanas partnerim saistībā ar ES garantiju, atskaita no kopējās atlīdzības, ieņēmumu un atmaksājumu summas, kas īstenošanas partnerim ir jāmaksā Savienībai no finansēšanas un investīciju darbībām, uz kurām attiecas šī regula. Ja minētā summa nav pietiekama, lai segtu summu, kas pienākas īstenošanas partnerim saskaņā ar 18. panta 3. punktu, atlikušo summu iegūst no ES garantijas uzkrājumiem.

5. Ja garantijas nolīgums ir noslēgts dalībvalsts nodalījuma ietvaros, tajā var paredzēt dalībvalsts vai attiecīgo reģionu pārstāvju līdzdalību garantijas nolīguma īstenošanas uzraudzībā.

18. pants

ES garantijas izmantošanas prasības

1. ES garantiju piešķir pēc tam, kad ir stājies spēkā garantijas nolīgums ar attiecīgo īstenošanas partneri.

2. ES garantija sedz finansēšanas un investīciju darbības tikai tādā gadījumā, ja tās atbilst šajā regulā un attiecīgajās investīciju pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem un ja Investīciju komiteja ir secinājusi, ka minētās darbības atbilst prasībām attiecībā uz labuma gūšanu no ES garantijas. Īstenošanas partneri arī turpmāk atbild par to, lai finansēšanas un investīciju darbības atbilstu šai regulai un attiecīgajām investīciju pamatnostādnēm.

3. Komisijai nav jāsedz īstenošanas partnerim nekādas administratīvās izmaksas vai maksas par finansēšanas un investīciju darbību īstenošanu saskaņā ar ES garantiju, izņemot gadījumus, kad politikas mērķi, uz kuriem ir vērsts īstenojamais finanšu produkts, un cenas pieejamība mērķa galasaņēmējiem vai sniegtā finansējuma veids pēc savas būtības ļauj īstenošanas partnerim pienācīgi pierādīt Komisijai, ka ir nepieciešams izņēmums. Šādu izmaksu segšana no Savienības budžeta ir ierobežota līdz summai, kas ir stingri nepieciešama, lai īstenotu attiecīgās finansēšanas un investīciju darbības, un to sniedz tikai tādā mērā, kādā ieņēmumi, kurus īstenošanas partneri saņem par attiecīgajām finansēšanas un investīciju darbībām, nesedz izmaksas. Kārtību attiecībā uz maksām nosaka garantijas nolīgumā, un tā atbilst šīs regulas 17. panta 4. punktā noteiktajai kārtībai un Finanšu regulas 209. panta 2. punkta g) apakšpunktam.

4. Turklāt īstenošanas partneris var izmantot ES garantiju, lai segtu atgūšanas izmaksu attiecīgo daļu saskaņā ar 17. panta 4. punktu, ja vien šīs izmaksas nav atskaitītas no atgūšanas ieņēmumiem.

19. pants

ES garantijas segums un noteikumi

1. Atlīdzību par riska uzņemšanos sadala starp Savienību un īstenošanas partneri proporcionāli to attiecīgajai riska uzņemšanās daļai attiecībā uz finansēšanas un investīciju darbību portfeli vai attiecīgā gadījumā uz atsevišķām finansēšanas un investīciju darbībām. ES garantijas atlīdzību var samazināt pienācīgi pamatotos gadījumos, kas minēti 13. panta 2. punktā.

Īstenošanas partnera riska darījumi, kurus tas uzņemas uz paša risku, ir atbilstīgi ES garantijas atbalstītajām finansēšanas un investīciju darbībām, ja vien izņēmuma kārtā politikas mērķi, uz kuriem ir vērsts īstenojamais finanšu produkts, pēc būtības nav tādi, ka īstenošanas partneris pamatoti nevarētu tajos ieguldīt savu riska uzņemšanās spēju.

2. Ar ES garantija sedz: a) parāda produktus, kas minēti 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā; i) pamatsummu un visus procentus un summas, kas pienākas īstenošanas partnerim, bet ko tas saskaņā ar finansēšanas darbību noteikumiem nav saņēmis līdz saistību neizpildes gadījumam; ii) pārstrukturēšanas zaudējumus; iii) zaudējumus, kas rodas no citu valūtu, ne euro, svārstībām tirgos, kuros ilgtermiņa riska ierobežošanas iespējas ir limitētas; b) investīcijas kapitālā vai kvazikapitālā, kas minētas 16. panta 1. punkta a) apakšpunktā: investētās summas un saistītās finansēšanas izmaksas un zaudējumus, kas rodas no citu valūtu, ne euro, svārstībām; c) īstenošanas partnera finansējumam vai garantijām citai finanšu iestādei saskaņā ar 16. panta 1. punkta b) apakšpunktu: izlietotās summas un ar tām saistītās finansējuma izmaksas.

Pirmās daļas a) apakšpunkta i) punkta vajadzībām attiecībā uz pakārtoto parādu par saistību neizpildes gadījumu uzskata maksājuma atlikšanu, samazināšanu vai izbeigšanas pieprasīšanu.

3. Ja Savienība veic maksājumu īstenošanas partnerim ES garantijas izmantošanas rezultātā, Savienība pārņem attiecīgās īstenošanas partnera tiesības, kas attiecas uz jebkādām tā finansēšanas vai investīciju darbībām, kuras sedz ES garantija, ciktāl minētās tiesības turpina pastāvēt.

Īstenošanas partneris Savienības vārdā piedzen prasījumus par pārņemtajām summām un atmaksā Savienībai atgūtās summas.







V NODAĻA

Pārvaldība

20. pants

Konsultatīvā padome

1. Komisiju un valdi, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu, konsultē konsultatīva padome (“konsultatīvā padome”).

2. Konsultatīvā padome cenšas nodrošināt dzimumu līdzsvaru, un tās sastāvā ir: a) katra īstenošanas partnera viens pārstāvis; b) katras dalībvalsts viens pārstāvis; c) viens eksperts, kuru iecēlusi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; d) viens eksperts, kuru iecēlusi Reģionu komiteja.

3. Konsultatīvās padomes priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. EIB grupas pārstāvis ir priekšsēdētāja vietnieks.

Konsultatīvā padome tiekas regulāri, vismaz divas reizes gadā, pēc priekšsēdētāja pieprasījuma.

4. Konsultatīvā padome: a) sniedz konsultācijas Komisijai un valdei par to finanšu produktu izstrādi, kas jāievieš saskaņā ar šo regulu; b) sniedz konsultācijas Komisijai un valdei par tirgus norisēm, tirgus apstākļiem, tirgus nepilnībām un neoptimālām investīciju situācijām; c) veic viedokļu apmaiņu par tirgus norisēm un dalās ar paraugpraksi.

5. Pēc apspriešanās ar potenciālajiem īstenošanas partneriem Komisija ieceļ pirmos konsultatīvās padomes locekļus, kas pārstāv īstenošanas partnerus, kuri nav EIB grupa. Viņu pilnvaru termiņš ir viens gads.

6. Dalībvalstu pārstāvju sanāksmes atsevišķā formātā organizē vismaz divas reizes gadā, un tās vada Komisija.

7. Konsultatīvā padome un dalībvalstu pārstāvju sanāksmes, kas minētas 6. punktā, var sniegt valdei izskatīšanai ieteikumus attiecībā uz programmas InvestEU īstenošanu un darbību.

8. Konsultatīvās padomes sanāksmju detalizētos protokolus publisko pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad konsultatīvā padome tos ir apstiprinājusi.

Komisija ievieš konsultatīvās padomes darbības noteikumus un procedūras un vada konsultatīvās padomes sekretariātu. Konsultatīvajai padomei ir pieejami visi attiecīgie dokumenti un informācija, lai tā varētu veikt savus uzdevumus.

9. Konsultatīvajā padomē pārstāvētās valsts attīstību veicinošās bankas un iestādes no sava vidus izraugās īstenošanas partneru, kas nav EIB grupa, pārstāvjus valdē, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu. Valsts attīstību veicinošās bankas un iestādes cenšas nodrošināt līdzsvarotu pārstāvību valdē sava apjoma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas ziņā. Izraudzītie pārstāvji pārstāv visu īstenošanas partneru, kas nav EIB grupa, kopējo nostāju.

21. pants

Valde

1. Programmai InvestEU izveido valdi (“valde”). Tajā ir četri Komisijas pārstāvji, trīs EIB grupas pārstāvji un divi citu īstenošanas partneru, kas nav EIB grupa, pārstāvji un viens eksperts, kuru par locekli bez balsstiesībām iecēlis Eiropas Parlaments. Eksperts, kuru Eiropas Parlaments iecēlis par locekli bez balsstiesībām, neprasa un nepieņem norādījumus ne no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, ne no dalībvalstu valdībām, ne arī no citām publiskā vai privātā sektora struktūrām un darbojas pilnīgi neatkarīgi. Savus pienākumus šis eksperts pilda objektīvi un programmas InvestEU interesēs.

Valdes locekļus ieceļ uz četriem gadiem, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi, izņemot īstenošanas partneru, kas nav EIB grupa, pārstāvjiem, kurus ieceļ uz diviem gadiem.

2. Valde no Komisijas pārstāvjiem izraugās priekšsēdētāju uz četru gadu termiņu, ko var pagarināt vienu reizi. Priekšsēdētājs divas reizes gadā ziņo dalībvalstu pārstāvjiem konsultatīvajā padomē par programmas InvestEU īstenošanu un darbību.

Detalizētus valdes sanāksmju protokolus publicē, tiklīdz valde tos ir apstiprinājusi.

3. Valde: a) sniedz īstenošanas partneriem stratēģiskās un darbības norādes, tostarp norādes par finanšu produktu izstrādi un citām darbības politikas nostādnēm un procedūrām attiecībā uz fonda InvestEU darbību; b) pieņem riska metodikas satvaru, ko izstrādājusi Komisija sadarbībā ar EIB grupu un pārējiem īstenošanas partneriem; c) pārrauga programmas InvestEU īstenošanu; d) pirms Investīciju komitejas locekļu izraudzīšanās saskaņā ar 24. panta 2. punktu pauž nostāju, kas atspoguļo visu valdes locekļu viedokļus par kandidātu īso sarakstu; e) pieņem 24. panta 4. punktā minēto Investīciju komitejas sekretariāta reglamentu; f) pieņem noteikumus, ko piemēro darbībām ar investīciju platformām.

4. Valde diskusijās izmanto konsensa pieeju, tādējādi, cik vien iespējams, ņemot vērā visu locekļu nostāju. Ja locekļi nespēj panākt kopīgu nostāju, valde lēmumus pieņem ar balsstiesīgo locekļu kvalificēta vairākuma balsojumu, ko veido vismaz septiņas balsis.

22. pants

Rezultātu pārskats

1. Rezultātu pārskatu (“rezultātu pārskats”) izveido, lai nodrošinātu, ka Investīciju komiteja spēj veikt neatkarīgu, pārredzamu un saskaņotu izvērtējumu par pieprasījumiem ES garantijas izmantošanai īstenošanas partneru ierosinātajām finansēšanas un investīciju darbībām.

2. Īstenošanas partneri aizpilda rezultātu pārskatu attiecībā uz saviem finansēšanas un investīciju darbību priekšlikumiem.

3. Rezultātu pārskatā iekļauj šādus elementus: a) ierosinātās finansēšanas vai investīciju darbības aprakstu; b) aprakstu par to, kā ierosinātā finansēšanas vai investīciju darbība veicina ES politikas mērķu sasniegšanu; c) papildināmības aprakstu; d) tirgus nepilnību vai neoptimālas investīciju situācijas aprakstu; e) īstenošanas partnera finansiālo un tehnisko ieguldījumu; f) investīcijas ietekmi; g) finansēšanas vai investīciju darbību finanšu profilu; h) papildu rādītājus.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot rezultātu pārskata papildu elementus, tostarp detalizētus noteikumus attiecībā uz rezultātu pārskatu, kas jāizmanto īstenošanas partneriem.

23. pants

Politikas pārbaude

1. Komisija veic pārbaudi, lai pārliecinātos, vai īstenošanas partneru, kas nav EIB, ierosinātās finansēšanas un investīciju darbības atbilst Savienības tiesību aktiem un politikai.

2. ES garantija nesedz EIB finansēšanas un investīciju darbības, kas ir šīs regulas darbības jomā, ja Komisija sniedz nelabvēlīgu atzinumu saskaņā ar EIB statūtu 19. pantā paredzēto procedūru.

24. pants

Investīciju komiteja

1. Fondam InvestEU tiek izveidota pilnīgi neatkarīga Investīciju komiteja (“Investīciju komiteja”). Investīciju komiteja: a) izskata priekšlikumus par finansēšanas un investīciju darbībām, ko iesnieguši īstenošanas partneri segumam saskaņā ar ES garantiju un kas ir izturējušas šīs regulas 23. panta 1. punktā minēto politikas pārbaudi vai saņēmušas labvēlīgu atzinumu saskaņā ar EIB statūtu 19. pantā paredzēto procedūru; b) pārbauda a) apakšpunktā minēto priekšlikumu atbilstību šai regulai un attiecīgajām investīciju pamatnostādnēm; un c) pārbauda, vai finansēšanas un investīciju darbības, kurām piešķirtu ES garantijas atbalstu, atbilst visām attiecīgajām prasībām.

Veicot šā punkta pirmajā daļā minētos uzdevumus, Investīciju komiteja īpašu uzmanību pievērš papildināmības prasībai, kas minēta Finanšu regulas 209. panta 2. punkta b) apakšpunktā un šīs regulas V pielikumā, un privāto investīciju piesaistīšanas prasībai, kura minēta Finanšu regulas 209. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

2. Investīciju komiteja tiekas četros dažādos sastāvos, kas atbilst 8. panta 1. punktā minētajiem četriem politikas logiem.

Katrā Investīciju komitejas sastāvā ir seši algoti ārējie eksperti. Ekspertus izraugās un ieceļ Komisija pēc valdes ieteikuma. Ekspertus ieceļ amatā uz termiņu, kas nepārsniedz četrus gadus un ko var vienreiz pagarināt. Atlīdzību viņiem nodrošina Savienība. Komisija pēc valdes ieteikuma var nolemt atjaunot pilnvaru termiņu amatā esošam Investīciju komitejas loceklim, neizmantojot šajā punktā noteikto procedūru.

Ekspertiem ir attiecīga augsta līmeņa tirgus pieredze projektu strukturēšanā un finansēšanā vai MVU vai korporāciju finansēšanā.

Investīciju komitejas sastāvu veido tā, lai nodrošinātu, ka tai ir plašas zināšanas par nozarēm, kuras aptver 8. panta 1. punktā minētie politikas logi, un par ģeogrāfiskajiem tirgiem Savienībā un ka Investīciju komitejā kopumā ir nodrošināts dzimumu līdzsvars.

Investīciju komitejas četri locekļi ir pastāvīgie locekļi katrā no Investīciju komitejas četriem sastāviem. Vismaz vienam no pastāvīgajiem locekļiem ir specializētas zināšanas ilgtspējīgu investīciju jomā. Turklāt katrā no šiem četriem komitejas sastāviem ir divi eksperti, kuriem ir pieredze ar investīcijām nozarēs, ko aptver attiecīgais politikas logs. Valde nosaka, kurā sastāvā vai sastāvos strādās attiecīgie Investīciju komitejas locekļi. Investīciju komiteja no savu pastāvīgo locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju.

3. Piedaloties Investīciju komitejas darbā, tās locekļi savus pienākumus pilda objektīvi un tikai fonda InvestEU interesēs. Viņi neprasa un nepieņem norādījumus no īstenošanas partneriem, Savienības iestādēm, dalībvalstīm vai jebkādām citām publiskām vai privātām struktūrām.

Visu Investīciju komitejas locekļu curricula vitae un interešu deklarācijas tiek publiskotas un atjauninātas. Katrs Investīciju komitejas loceklis nevilcinoties sniedz Komisijai un valdei visu informāciju, kas vajadzīga, lai pastāvīgi apstiprinātu, ka nav izveidojies interešu konflikts.

Valde var ieteikt Komisijai atbrīvot locekli no pienākumu pildīšanas, ja tas neievēro šajā punktā noteiktās prasības vai citu pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ.

4. Investīciju komitejai, rīkojoties saskaņā ar šo pantu, palīdz sekretariāts. Sekretariāts ir neatkarīgs un pakļauts Investīciju komitejas priekšsēdētājam. Sekretariāts administratīvi atrodas Komisijā. Sekretariāta reglaments nodrošina konfidencialitāti informācijas un dokumentu apmaiņā starp īstenošanas partneriem un attiecīgajām pārvaldes struktūrām. EIB grupa savus priekšlikumus par finansēšanas un investīciju darbībām var iesniegt tieši Investīciju komitejai un par tiem paziņo sekretariātam.

Īstenošanas partneru iesniedzamie dokumenti ietver standartizētu pieprasījuma veidlapu, 22. pantā minēto rezultātu pārskatu un visus citus dokumentus, kurus Investīciju komiteja uzskata par būtiskiem, jo īpaši aprakstu par tirgus nepilnību vai neoptimālas investīciju situācijas raksturu un par to, kā finansēšanas vai investīciju darbība stāvokli atvieglos, kā arī ticamu darbības izvērtējumu, kas parāda finansēšanas vai investīciju darbības papildināmību. Sekretariāts pārbauda, vai dokumenti, kurus nodrošina īstenošanas partneri, kas nav EIB grupa, ir pilnīgi. Investīciju komiteja var attiecīgajam īstenošanas partnerim pieprasīt precizējumus attiecībā uz investīciju vai finansēšanas darbības priekšlikumu, tostarp pieprasot attiecīgā īstenošanas partnera pārstāvja tiešu klātbūtni minētās darbības apspriešanā. Neviens projekta izvērtējums, ko sagatavojis īstenošanas partneris, Investīciju komitejai nav saistošs attiecībā uz ES garantijas seguma piešķiršanu finansēšanas vai investīciju darbībai.

Investīciju komiteja, izvērtējot un pārbaudot ierosinātās finansēšanas un investīciju darbības, izmanto 22. pantā minēto rezultātu pārskatu.

5. Investīciju komitejas secinājumus pieņem ar visu locekļu vienkāršu balsu vairākumu ar noteikumu, ka vienkāršais balsu vairākums ietver vismaz viena tāda sastāva pagaidu locekļa balsi, kas saistīta ar politikas logu, saskaņā ar kuru priekšlikums ir sniegts. Neizšķirta balsojuma gadījumā izšķirošā balss ir Investīciju komitejas priekšsēdētājam.

Investīciju komitejas secinājumi, ar kuriem apstiprina ES garantijas segumu finansēšanas vai investīciju darbībai, ir publiski pieejami un ietver apstiprināšanas pamatojumu un informāciju par darbību, jo īpaši tās aprakstu, darbības virzītāju un finanšu starpnieku identitāti un darbības mērķus. Secinājumos arī atsaucas uz vispārējo izvērtējumu, kas izriet no rezultātu pārskata.

Attiecīgo rezultātu pārskatu dara publiski pieejamu pēc tam, kad parakstīta finansēšanas vai investīciju darbība vai attiecīgā gadījumā apakšprojekts.

Informācijā, ko dara publiski pieejamu saskaņā ar otro un trešo daļu, neiekļauj sensitīvu komercinformāciju vai persondatus, kas nav atklājami saskaņā ar Savienības datu aizsardzības noteikumiem. Sensitīvu komercinformāciju saturošas Investīciju komitejas secinājumu daļas Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei pēc pieprasījuma, ievērojot stingras konfidencialitātes prasības.

Divreiz gadā Investīciju komiteja Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz visu Investīcijas komitejas pēdējo sešu mēnešu secinājumu sarakstu, kā arī publicētos rezultātu pārskatus, kuri uz tiem attiecas. Iesniegtajā informācijā iekļauj visus lēmumus, ar kuriem ir noraidīta ES garantijas izmantošana. Uz minētajiem lēmumiem attiecas stingras konfidencialitātes prasības.

Investīciju komitejas sekretariāts Investīciju komitejas secinājumus savlaicīgi dara pieejamus attiecīgajam īstenošanas partnerim.

Visu informāciju, kas saistīta ar Investīciju komitejai iesniegtajiem finansēšanas un investīciju darbību priekšlikumiem un Investīciju komitejas secinājumiem par šiem priekšlikumiem, Investīciju komitejas sekretariāts reģistrē centrālā repozitorijā.

6. Ja Investīciju komitejai ir lūgts apstiprināt ES garantijas izmantošanu finansēšanas vai investīciju darbībai, kas ir mehānisms, programma vai struktūra ar apakšprojektiem, minētais apstiprinājums attiecas arī uz apakšprojektiem, izņemot gadījumus, kad Investīciju komiteja nolemj paturēt tiesības apstiprināt tos atsevišķi. Investīciju komitejai nav tiesību atsevišķi apstiprināt apakšprojektus, kuru apjoms ir mazāks par 3 000 000 EUR.

7. Ja Investīciju komiteja uzskata par nepieciešamu, tā var vērst Komisijas uzmanību uz jebkuru darbības jautājumu, kas saistīts ar investīciju pamatnostādņu piemērošanu vai interpretāciju.







VI NODAĻA

Konsultāciju centrs InvestEU

25. pants

Konsultāciju centrsInvestEU

1. Komisija izveido konsultāciju centru InvestEU . Konsultāciju centrs InvestEU sniedz konsultatīvu atbalstu investīciju projektu identificēšanas, sagatavošanas, izstrādes, strukturēšanas, iepirkumu procedūru rīkošanas un īstenošanas vajadzībām un stiprina projektu virzītāju un finanšu starpnieku spējas īstenot finansēšanas un investīciju darbības. Šāds atbalsts var attiekties uz jebkuru projekta dzīves cikla vai atbalstīta subjekta finansējuma posmu.

Komisija slēdz konsultāciju līgumus ar EIB grupu un citiem potenciālajiem konsultāciju partneriem un uzdod tiem sniegt šā punkta pirmajā daļā minēto konsultatīvo atbalstu, kā arī 2. punktā minētos pakalpojumus. Komisija var arī īstenot konsultāciju iniciatīvas, tostarp slēdzot līgumus ar ārpakalpojumu sniedzējiem. Komisija izveido centrālu piekļuves punktu konsultāciju centram InvestEU un iedala konsultatīvā atbalsta pieprasījumus saskaņā ar attiecīgo konsultāciju iniciatīvu. Komisija, EIB grupa un pārējie konsultāciju partneri cieši sadarbojas, lai nodrošinātu atbalsta produktivitāti, sinerģiju un efektīvu ģeogrāfisko tvērumu visā Savienībā, vienlaikus ņemot vērā esošās struktūras un darbu.

Konsultāciju iniciatīvas ir pieejamas kā elements katrā no 8. panta 1. punktā minētajiem politikas logiem un aptver attiecīgā loga nozares. Turklāt konsultāciju iniciatīvas ir pieejamas starpnozaru komponenta satvarā.

2. Konsultāciju centrs InvestEU jo īpaši: a) nodrošina centrālu piekļuves punktu, ko pārvalda Komisija un kas atrodas tās telpās, lai konsultāciju centra InvestEU ietvaros publiskā sektora iestādēm un projektu virzītājiem sniegtu palīdzību projektu izstrādē; b) publiskā sektora iestādēm un projektu virzītājiem izplata visu pieejamo papildinformāciju par investīciju pamatnostādnēm, tostarp Komisijas sniegtu informāciju par to piemērošanu vai interpretēšanu; c) attiecīgā gadījumā palīdz projektu virzītājiem izstrādāt projektus, lai tie atbilstu 3. un 8. pantā noteiktajiem mērķiem un 14. pantā noteiktajiem atbalsttiesīguma kritērijiem, un veicina cita starpā arī svarīgu projektu visas Eiropas interesēs un agregatoru attīstīšanu maziem projektiem, tostarp ar šā punkta f) apakšpunktā minēto investīciju platformu starpniecību, ar noteikumu, ka šāda palīdzība neskar Investīciju komitejas secinājumus par ES garantijas segumu šādiem projektiem; d) atbalsta darbības un izmanto vietējās zināšanas, lai veicinātu fonda InvestEU atbalsta izmantošanu visā Savienībā, un, ja iespējams, aktīvi sekmē fonda InvestEU nozaru un ģeogrāfiskās dažādošanas mērķa īstenošanu, atbalstot īstenošanas partnerus potenciālu finansēšanas un investīciju darbību izveides un attīstīšanas procesā; e) veicina sadarbības platformu izveidi datu, zinātības un paraugprakses vienādranga apmaiņai un kopīgai izmantošanai, lai atbalstītu projektu plūsmu un nozaru attīstību; f) sniedz proaktīvu konsultatīvo atbalstu attiecībā uz investīciju platformu izveidi, tostarp pārrobežu un makroreģionālu investīciju platformu izveidi, kā arī tādu investīciju platformu izveidi, kuras vienā vai vairākās dalībvalstīs pēc temata vai reģiona apvieno mazus un vidējus projektus; g) atbalsta no Savienības budžeta vai citiem avotiem finansētu dotāciju vai finanšu instrumentu apvienošanu, lai stiprinātu sinerģiju un papildināmību starp Savienības instrumentiem un maksimāli palielinātu programmas InvestEU izmantojumu un ietekmi; h) atbalsta spēju veidošanas pasākumus, ar ko attīstīt organizatoriskās spējas, prasmes un procesus un paātrināt organizāciju gatavību investēt, lai projektu virzītāji un publiskā sektora iestādes izveidotu investīciju projektu plūsmas, izstrādātu finansēšanas mehānismus un investīciju platformas un pārvaldītu projektus un lai finanšu starpnieki īstenotu finansēšanas un investīciju darbības to subjektu labā, kuri saskaras ar grūtībām piekļūt finansējumam, tostarp sniedzot atbalstu riska izvērtēšanas spēju vai nozarei specifisku zināšanu pilnveidošanas vajadzībām; i) sniedz konsultatīvu atbalstu jaunuzņēmumiem, jo īpaši tad, ja tie vēlas aizsargāt savus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, iegūstot intelektuālā īpašuma tiesības, piemēram, patentus.

3. InvestEU konsultāciju centrs ir pieejams publisku un privātu projektu virzītājiem, tostarp MVU un jaunuzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm, valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm, un finanšu un nefinanšu starpniekiem.

4. Komisija ar katru konsultāciju partneri noslēdz konsultāciju līgumu par vienas vai vairāku konsultāciju iniciatīvu īstenošanu. Konsultāciju centrs InvestEU par pakalpojumiem, kas minēti 2. punktā, var iekasēt maksu, lai segtu daļu no minēto pakalpojumu sniegšanas izmaksām, izņemot pakalpojumus, kuri tiek sniegti publiskā sektora projektu virzītājiem un bezpeļņas organizācijām un kuri attiecīgi pamatotos gadījumos ir bezmaksas pakalpojumi. Maksa, ko par 2. punktā minētajiem pakalpojumiem iekasē no MVU, nepārsniedz vienu trešdaļu no minēto pakalpojumu sniegšanas izmaksām.

5. Lai veiktu 1. punktā minētās darbības un atvieglotu konsultatīva atbalsta sniegšanu, konsultāciju centrs InvestEU balstās uz Komisijas, EIB grupas un citu konsultāciju partneru specializētajām zināšanām.

6. Katra konsultāciju iniciatīva ietver izmaksu sadales mehānismu starp Komisiju un konsultāciju partneri, ja vien Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos, kad tas nepieciešams konsultāciju iniciatīvas īpatnību dēļ un nodrošinot saskaņotu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem konsultāciju partneriem, nav piekritusi segt visas konsultāciju iniciatīvas izmaksas.

7. Konsultāciju centru InvestEU vajadzības gadījumā izveido arī vietējā līmenī. Vietējo centru jo īpaši izveido dalībvalstīs vai reģionos, kam ir grūti izstrādāt projektus fonda InvestEU ietvaros. Konsultāciju centrs InvestEU veicina zināšanu pārnesi reģionālā un vietējā līmenī reģionālo un vietējo spēju un specializēto zināšanu veidošanas vajadzībām, lai varētu nodrošināt 1. punktā minēto konsultatīvo atbalstu, tostarp atbalstu nelielu projektu īstenošanai un iekļaušanai.

8. Lai sniegtu 1. punktā minēto konsultatīvo atbalstu un atvieglotu konsultatīvā atbalsta sniegšanu vietējā līmenī, konsultāciju centrs InvestEU , ja iespējams, sadarbojas ar valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm un izmanto to specializētās zināšanas. Attiecīgā gadījumā sadarbības nolīgumus ar valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm slēdz konsultāciju centra InvestEU ietvaros, ar vismaz vienu valsts attīstību veicinošu banku vai iestādi katrā dalībvalstī.

9. Projektu virzītājiem, tostarp jo īpaši mazu projektu virzītājiem, kuri iesniedz pieteikumu finansējuma saņemšanai, īstenošanas partneri attiecīgā gadījumā ierosina ar šiem projektiem vērsties pie InvestEU konsultāciju centra ar lūgumu projektus atbalstīt, lai projektu virzītāji varētu sekmīgāk sagatavot savus projektus un lai varētu izvērtēt projektu apvienošanas iespēju.

Īstenošanas partneri un konsultāciju partneri attiecīgā gadījumā informē arī projektu virzītājus par iespēju iekļaut projektus portālā InvestEU, kas minēts 26. pantā.







VII NODAĻA

Portāls InvestEU

26. pants

PortālsInvestEU

1. Komisija izveido portālu InvestEU . Portāls InvestEU ir viegli pieejama un vienkārši lietojama projektu datubāze, kas sniedz būtisku informāciju par katru projektu.

2. Portāls InvestEU sniedz iespēju projektu virzītājiem nodrošināt, ka projekti, kuriem tie meklē finansējumu, ir pamanāmi ieguldītājiem. Projektu iekļaušana portālā InvestEU neskar lēmumus par galīgo projektu atlasi atbalsta piešķiršanai saskaņā ar šo regulu vai jebkādu citu Savienības instrumentu, nedz arī lēmumus par publisko finansējumu. Portālā InvestEU uzskaita tikai tos projektus, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm.

3. Projektus, kas atbilst Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm, Komisija nosūta attiecīgajiem īstenošanas partneriem. Attiecīgā gadījumā, ja ir konsultāciju iniciatīva, Komisija šādus projektus nosūta arī konsultāciju centram InvestEU .

4. Īstenošanas partneri pārbauda projektus, kas atbilst to ģeogrāfiskajai un darbības jomai.







VIII NODAĻA

Pārskatatbildība, uzraudzība un ziņošana, novērtēšana un kontrole

27. pants

Pārskatatbildība

1. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma valdes priekšsēdētājs ziņo pieprasītājai iestādei par fonda InvestEU darbības rezultātiem, tostarp piedaloties uzklausīšanā Eiropas Parlamentā.

2. Valdes priekšsēdētājs mutiski vai rakstiski un ne vēlāk kā piecu nedēļu laikā pēc jautājuma saņemšanas dienas atbild uz jautājumiem, ko Eiropas Parlaments vai Padome uzdod fondam InvestEU .

28. pants

Uzraudzība un ziņošana

1. Regulas III pielikumā ir izklāstīti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas InvestEU panākumiem virzībā uz 3. pantā noteiktā vispārīgā un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2. Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas InvestEU īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi, un savlaicīgi un ka tie dod iespēju pienācīgi uzraudzīt riska un garantiju portfeli. Minētajā nolūkā īstenošanas partneriem, konsultāciju partneriem un citiem Savienības līdzekļu saņēmējiem attiecīgā gadījumā uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3. Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 241. un 250. pantu sagatavo ziņojumus par programmas InvestEU īstenošanu. Saskaņā ar Finanšu regulas 41. panta 5. punktu gada ziņojumā iekļauj informāciju par programmas īstenošanas līmeni salīdzinājumā ar tās mērķiem un darbības rādītājiem. Šajā nolūkā katrs īstenošanas partneris katru gadu sniedz informāciju, kas Komisijai ir vajadzīga ziņošanas pienākumu izpildei, tostarp informāciju par ES garantijas darbību.

4. Katrs īstenošanas partneris reizi sešos mēnešos iesniedz Komisijai ziņojumu par finansēšanas un investīciju darbībām, uz kurām attiecas šī regula, attiecīgi sagrupējot tās pa ES un dalībvalsts nodalījumiem. Katrs īstenošanas partneris informāciju par dalībvalsts nodalījumu iesniedz arī dalībvalstij, kuras nodalījumu tas īsteno. Ziņojums ietver izvērtējumu par atbilstību ES garantijas izmantošanas prasībām un šīs regulas III pielikumā minētajiem galvenajiem darbības rādītājiem. Ziņojumā iekļauj arī darbības, statistikas, finanšu un grāmatvedības datus par katru finansēšanas vai investīciju darbību un paredzēto naudas plūsmu aplēses nodalījumu, politikas sadaļu un fonda InvestEU līmeni. Reizi gadā EIB grupas un attiecīgā gadījumā citu īstenošanas partneru ziņojumā iekļauj arī informāciju par šķēršļiem investīcijām, ar kuriem nācies saskarties, veicot finansēšanas un investīciju darbības, uz kurām attiecas šī regula. Ziņojumos iekļauj informāciju, kas īstenošanas partneriem jāsniedz saskaņā ar Finanšu regulas 155. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

5. Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par programmas InvestEU panākumiem virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, lai vajadzības gadījumā grozītu III pielikumu attiecībā uz rādītājiem, kā arī lai papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi.

29. pants

Novērtēšana

1. Programmas InvestEU novērtēšanu veic tā, lai to savlaicīgi ņemtu vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2. Komisija līdz 2024. gada 30. septembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgu starpposma novērtējuma ziņojumu par programmu InvestEU , jo īpaši par ES garantijas izmantojumu, par EIB grupas pienākumu izpildi saskaņā ar 11. panta 1. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu, par ES garantijas piešķiršanu, kas paredzēta 12. panta 4. un 5. punktā, par InvestEU konsultāciju centra īstenošanu, par budžeta piešķīrumu, kurš paredzēts 11. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta i) punktā, un par 8. panta 8. punktu. Novērtējumā jo īpaši tiek parādīts, kā īstenošanas partneru un konsultāciju partneru iesaistīšana programmas InvestEU īstenošanā ir sekmējusi programmas InvestEU un ES politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz atbalstīto finansēšanas un investīciju darbību radīto pievienoto vērtību un līdzsvarotu ģeogrāfisko tvērumu un sadalījumu pa nozarēm. Novērtējumā arī izvērtē to, kā ir piemērota drošināšana ilgtspējas aspektā saskaņā ar 8. panta 5. punktu, un to, ciktāl MVU politikas logā, kas minēts 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā, galvenā uzmanība ir pievērsta MVU.

3. Programmas InvestEU īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā 2031. gada 31. decembrī, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgu programmas InvestEU galīgo novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz ES garantijas izmantojumu.

4. Novērtējumu secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.

5. Īstenošanas partneri un konsultāciju partneri palīdz Komisijai un sniedz tai informāciju, kas vajadzīga, lai Komisija veiktu 2. un 3. punktā minētās novērtēšanas.

6. Saskaņā ar Finanšu regulas 211. panta 1. punktu Komisija reizi trijos gados Finanšu regulas 250. pantā minētajā gada ziņojumā iekļauj pārskatu par šīs regulas 4. panta 1. punktā noteiktās uzkrājumu likmes atbilstību ar ES garantiju segto finansēšanas un investīciju darbību faktiskajam riska profilam. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 34. pantu, lai grozītu šo regulu, uz minētā pārskata pamata pielāgojot šīs regulas 4. panta 1. punktā noteikto uzkrājumu likmi ne vairāk kā par 15 %.

30. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir Savienības finansējuma izmantošanas revīzijas, ko veikušas personas vai subjekti, tostarp tādi, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti.

31. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts programmā InvestEU piedalās ar lēmumu, kas pieņemts ievērojot starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Eiropas Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.







IX NODAĻA

Pārredzamība un pamanāmība

32. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1. Īstenošanas partneri un konsultāciju partneri atzīst Savienības līdzekļu izcelsmi un nodrošina to pamanāmību, – (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, saskaņotu, efektīvu un mērķorientētu informāciju.

Pirmajā daļā minētās prasības kiberdrošības, aizsardzības un kosmosa nozares projektiem piemēro, ievērojot konfidencialitātes vai slepenības pienākumus.

2. Lai palielinātu sabiedrības informētību un uzlabotu Savienības līdzekļu pamanāmību īstenošanas partneri un konsultāciju partneri informē galasaņēmējus, tostarp MVU, par programmas InvestEU atbalstu vai uzliek par pienākumu citiem finanšu starpniekiem informēt šādus galasaņēmējus par minēto atbalstu, padarot minēto informāciju skaidri pamanāmu attiecīgajā nolīgumā, ar ko sniedz programmas InvestEU atbalstu, jo īpaši MVU gadījumā.

3. Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar programmu InvestEU , saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar programmu InvestEU , un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem. Programmai InvestEU piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politikas prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.







X NODAĻA

Eiropas Savienības dalība Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā

33. pants

Dalība EIF kapitāla palielināšanā

Papildus līdzdalībai EIF, kāda tā ir uz 2020. gada 3. decembri, Savienība parakstās ne vairāk kā uz 853 EIF kapitāla daļām, kur katras daļas nominālvērtība ir 1 000 000 EUR, lai tās relatīvā kapitāla daļa saglabātos līmenī, kas līdzvērtīgs līmenim 2020. gada 3. decembrī. Parakstīšanos uz daļām un apmaksu ne vairāk kā 375 000 000 EUR apmērā par samaksāto daļu un daļas uzcenojumu veic saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko apstiprina EIF pilnsapulce, un līdz 2021. gada 31. decembrim. Rezultātā parakstītās, bet neapmaksātās daļas, kas iegūtas saskaņā ar šo pantu, nepārsniedz 682 400 000 EUR.







XI NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

34. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. Ja deleģētie akti attiecas uz darbībām, kas jāveic EIB grupai un citiem īstenošanas partneriem vai kas jāveic, tos iesaistot, Komisija pirms šo deleģēto aktu sagatavošanas apspriežas ar EIB grupu un citiem potenciālajiem īstenošanas partneriem.

2. Pilnvaras pieņemt 8. panta 9. punktā, 22. panta 4. punktā, 28. panta 5. punktā un 29. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms minētās dienas. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 9. punktā, 22. panta 4. punktā, 28. panta 5. punktā un 29. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 8. panta 9. punktu, 22. panta 4. punktu, 28. panta 5. punktu un 29. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

35. pants

Pārejas noteikumi

1. Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta 3. punkta pirmās un ceturtās daļas, visus ieņēmumus, atmaksājumus un atgūtos līdzekļus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar šīs regulas IV pielikumā minētajām programmām, var izmantot ES garantijas uzkrājumam saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā attiecīgos noteikumus par budžetu, kas noteikti Publiskā sektora aizdevuma mehānisma regulā 2021. līdz 2027. gadam.

2. Atkāpjoties no Finanšu regulas 213. panta 4. punkta a) apakšpunkta, jebkādu ar Regulu (ES) 2015/1017 izveidotas ES garantijas uzkrājuma pārpalikumu var izmantot ES garantijas nodrošināšanai saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā attiecīgos noteikumus par budžetu, kas noteikti Publiskā sektora aizdevuma mehānisma regulā 2021. līdz 2027. gadam.

3. Regulas (ES) 2020/2094 2. panta 2. punkta c) apakšpunkta minēto summu 6 074 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās izmanto: a) ES garantijas uzkrājumam saskaņā ar šo regulu 5 930 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās papildus resursiem, kas minēti Finanšu regulas 211. panta 4. punkta pirmajā daļā; b) šīs regulas VI un VII nodaļā paredzēto pasākumu un Regulas (ES) 2020/2094 1. panta 3. punkta otrajā teikumā minēto pasākumu īstenošanai, ievērojot minētās regulas 3. panta 4. un 8. punktu, 142 500 000 EUR apmērā faktiskajās cenās.

Minētā summa ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

4. Atkāpjoties no šīs regulas 16. panta 1. punkta otrās daļas, ES garantija var attiekties uz tām finansēšanas un investīciju darbībām, kuras īstenošanas partneris ir parakstījis vai noslēdzis laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgo garantijas nolīgumu noslēgšanai, ar noteikumu, ka minētās darbības ir norādītas garantijas nolīgumā, ir izturējušas šīs regulas 23. panta 1. punktā minēto politikas pārbaudi vai saņēmušas labvēlīgu atzinumu saskaņā ar EIB statūtu 19. pantā paredzēto procedūru un tās abos gadījumos saskaņā ar šīs regulas 24. pantu ir apstiprinājusi Investīciju komiteja.

36. pants

Grozījums Regulā (ES) 2015/1017

Regulā (ES) 2015/1017 iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

ESIF portfeļa apvienošana ar citiem portfeļiem

Atkāpjoties no šīs regulas 11. panta 6. punkta un šīs regulas 10. panta 1. punkta otrās daļas, ES garantija var segt arī šīs regulas 11. panta 6. punktā minētos zaudējumus saistībā ar visu to finansēšanas vai investīciju darbību portfeli, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/523 ( *1 ) 7. panta 1. punktā.

37. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

ES GARANTIJAS SUMMAS KATRAM KONKRĒTAJAM MĒRĶIM

Indikatīvs sadalījums, kas minēts 4. panta 2. punkta ceturtajā daļā, finansēšanas un investīciju darbībām:

a) līdz 9 887 682 891 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

b) līdz 6 575 653 460 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

c) līdz 6 906 732 440 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

d) līdz 2 782 241 282 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.









II PIELIKUMS

FINANSĒŠANAS UN INVESTĪCIJU DARBĪBĀM ATBILSTĪGAS NOZARES

Finansēšanas un investīciju darbības var ietvert stratēģiskas investīcijas tādu galasaņēmēju atbalstam, kuru darbības ir stratēģiski svarīgas Savienībai, jo īpaši no zaļās un digitālās pārkārtošanās, uzlabotas noturības un stratēģisku vērtības ķēžu stiprināšanas viedokļa. Tās var ietvert svarīgus projektus visas Eiropas interesēs. Finansēšanas un investīciju darbības var attiekties uz vienu vai vairākām šādām nozarēm:

1) enerģētikas nozares attīstība saskaņā ar Enerģētikas savienības prioritātēm, tostarp energoapgādes drošību, pārkārtošanos uz tīru enerģiju un saistībām saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu, jo īpaši veicot šādus pasākumus: a) paplašinot tīru un ilgtspējīgu atjaunojamu enerģijas avotu un risinājumu, kā arī drošu un ilgtspējīgu citu bezemisiju un mazemisiju enerģijas avotu un risinājumu ražošanu, piegādi vai izmantošanu; b) nodrošinot energoefektivitāti un energotaupību (īpašu uzmanību pievēršot energopieprasījuma samazināšanai ar pieprasījuma pārvaldības un ēku renovācijas pasākumiem); c) attīstot, viedinot un modernizējot ilgtspējīgu enerģijas infrastruktūru, jo īpaši uzglabāšanas tehnoloģijas, elektrotīklu starpsavienojumus starp dalībvalstīm un viedtīklus gan pārvades, gan sadales līmenī; d) izstrādājot inovatīvas bezemisiju un mazemisiju siltumapgādes sistēmas un nodrošinot kombinētu elektroenerģijas un siltuma ražošanu; e) izstrādājot un piegādājot ilgtspējīgas sintētiskas degvielas, kas iegūtas no atjaunojamiem/ oglekļa ziņā neitrāliem avotiem un citiem drošiem un ilgtspējīgiem bezemisiju un mazemisiju enerģijas avotiem, kā arī izstrādājot