ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
02009R0669 — LV — 17.10.2019 — 038.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 669/2009

(2009. gada 24. jūlijs),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par pastiprinātām oficiālajām kontrolēm, kas veicamas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 15. panta 5. punktam ievešanas vietās šīs regulas I pielikumā minētajās teritorijās un kuras piemēro šīs regulas I pielikumā uzskaitītās dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, importam.

2. pants

Atjaunināta informācija I pielikumā

Lai I pielikumā izveidotu sarakstu un to regulāri grozītu, ievēro vismaz šādus informācijas avotus:

c) no trešām valstīm saņemtos ziņojumus un informāciju;

▼M29

Regulas I pielikuma sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā divreiz gadā.

▼B

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:

▼M39

▼B

b) “izraudzītā ievešanas vieta (DPE)” ir Regulas (EK) Nr. 882/2004 17. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā paredzētā ievešanas vieta vienā no regulas I pielikumā minētajām teritorijām; ►M34 gadījumos, kad ar jūras vai gaisa transportu Savienībā no trešām valstīm ievestos sūtījumus izkrauj, lai tajā pašā ostā vai lidostā pārkrautu attiecīgi citā kuģī vai lidmašīnā pārvadājuma turpināšanai uz citu ostu vai lidostu kādā no Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētām teritorijām, par izraudzīto ievešanas vietu uzskatāma pēdējā osta vai lidosta; ◄
Kārtas Nr. KN kods Apraksts Gada kvotas apjoms (1) Atbalsta saņēmēji Maksājuma likme

09.1571 0301 91 00 0302 11 00 0303 14 00 0304 42 00 ex 0304 52 00 0304 82 00 ex 0304 99 21 ex 0305 10 00 ex 0305 39 90 0305 43 00 ex 0305 59 85 ex 0305 69 80 Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā 0 tonnu Kosovas muitas teritorija (2) 0 %

09.1573 0301 93 00 0302 73 00 0303 25 00 ex 0304 39 00 ex 0304 51 00 ex 0304 69 00 ex 0304 93 90 ex 0305 10 00 ex 0305 31 00 ex 0305 44 90 ex 0305 52 00 ex 0305 64 00 Karpas (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā 0 tonnu Kosovas muitas teritorija (2) 0 %

09.1575 ex 0301 99 85 0302 85 10 0303 89 50 ex 0304 49 90 ex 0304 59 90 ex 0304 89 90 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 39 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 85 ex 0305 69 80 Jūras brekši (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti, sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja uncitāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā 0 tonnu Kosovas muitas teritorija (2) 0 %

09.1577 ex 0301 99 85 0302 84 10 0303 84 10 ex 0304 49 90 ex 0304 59 90 ex 0304 89 90 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 39 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 85 ex 0305 69 80 Labraki (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā 0 tonnu Kosovas muitas teritorija (2) 0 %

09.1530 ex 2204 21 93 ex 2204 21 94 ex 2204 21 95 ex 2204 21 96 ex 2204 21 97 ex 2204 21 98 ex 2204 22 93 ex 2204 22 94 ex 2204 22 95 ex 2204 22 96 ex 2204 22 97 ex 2204 22 98 ex 2204 29 93 ex 2204 29 94 ex 2204 29 95 ex 2204 29 96 ex 2204 29 97 ex 2204 29 98 Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, izņemot dzirkstošo vīnu 30 000 hl Albānija (3), Bosnija un Hercegovina (4), Kosovas muitas teritorija (5), bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (6), Melnkalne (7), Serbija (8) Atbrīvojums

09.1560 ex 2204 21 93 ex 2204 21 94 ex 2204 21 95 ex 2204 21 96 ex 2204 21 97 ex 2204 21 98 ex 2204 22 93 ex 2204 22 94 ex 2204 22 95 ex 2204 22 96 ex 2204 22 97 ex 2204 22 98 ex 2204 29 93 ex 2204 29 94 ex 2204 29 95 ex 2204 29 96 ex 2204 29 97 ex 2204 29 98 Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, izņemot dzirkstošo vīnu 0 hl Kosovas muitas teritorija (2) 0 %
(2)

Nolīguma, ar ko izveido Eiropas Kopienu un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Čīles Republikas, no otras puses, asociāciju ( 4 ), 71. panta 5. punkts paredz, ka no 2003. gada 1. februāra atver 1 000 tonnu tarifa kvotu liellopu un teļa gaļai un katru gadu to palielina par 100 tonnām.
(7)

Regulas (EK) Nr. 853/2004 darbības jomā nav ietverta tādu mājputnu un zaķveidīgo gaļas, kas nokauti saimniecībā, tieša piegāde mazos daudzumos no ražotāja galapatērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kuri šādu gaļu kā svaigu gaļu tieši piegādā galapatērētājam. Tomēr mazajiem ražotājiem rastos papildu slogs, ja paredzētu, ka noteikumu līdz izskatīšanas beigām piemēro tikai svaigai gaļai. Tāpēc Regula (EK) Nr. 2076/2005 paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 853/2004 vispārīgām prasībām šādu preču tiešai piegādēm noteiktos apstākļos, to neattiecinot tikai uz svaigu gaļu. Minētā iespēja jāsaglabā papildu pārejas periodā, kas paredzēts šajā regulā.
(11)

Pašlaik valstu tiešā debeta sistēmās izmanto dažādus darījumu veikšanas modeļus. Lai sekmētu SEPA tiešā debeta shēmas ieviešanu, nepieciešams ieviest vienotu darījumu veikšanas modeli un radīt lielāku juridisku skaidrību par daudzpusējām savstarpējās apmaiņas maksām. Attiecībā uz pārrobežu tiešo debetu, izņēmuma kārtā to varētu izdarīt, pārejas posmā nosakot daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksas maksimālo apjomu vienam darījumam. Tomēr daudzpusējā nolīguma pusēm vajadzētu būt iespējai brīvi vienoties arī par zemāku maksu vai vispār atteikties no daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksas. Attiecībā uz SEPA tiešo debetu valsts robežās starp maksājuma saņēmēja un maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem var izmantot tādas pašas iekšzemes savstarpējās apmaiņas maksas vai citu saskaņotu starpbanku atlīdzību, kura attiecīgajā valstī bija spēkā pirms šīs regulas piemērošanas dienas. Ja pārejas posmā šāda valstu daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksa vai cita starpbanku saskaņota atlīdzība tiek samazināta vai atcelta, piemēram, konkurences tiesību piemērošanas rezultātā, tad pārejas posmā attiecībā uz SEPA tiešo debetu valsts robežās vajadzētu piemērot pārskatītos noteikumus. Tomēr, ja tiešā debeta darījumi notiek saskaņā ar divpusēju nolīgumu, šī divpusējā nolīguma noteikumi būtu pārāki par jebkādu daudzpusējās savstarpējās apmaiņas maksu vai citu starpbanku saskaņotu atlīdzību. Nozare var izmantot pārejas posmā sniegtās juridiskās noteiktības iespējas, lai izstrādātu vienotu ilgtermiņa SEPA tiešā debeta darbības modeli un vienotos par to. Pārejas posma beigās vajadzētu būt ieviestam tādam ilgtermiņa risinājumam attiecībā uz SEPA tiešā debeta darbības modeli, kurš atbilst EK konkurences tiesībām un Kopienas reglamentējošiem noteikumiem. Atbilstoši iesāktajam dialogam ar banku nozari un pamatojoties uz attiecīgo tirgus dalībnieku ierosinājumiem, Komisija paredzējusi steidzami sagatavot vadlīnijas par objektīviem un izmērāmiem kritērijiem, ar kuriem nodrošināt šādu daudzpusēju starpbanku atlīdzību, kas varētu ietvert daudzpusējo savstarpējās apmaiņas maksu, atbilstību EK konkurences tiesībām un Kopienas reglamentējošiem noteikumiem.
— Saldūdens zvejas produkti, tostarp:

— ex03 05 30 - Žāvēta, sālīta zivju fileja vai zivju fileja sālījumā, bet ne kūpināta: Klusā okeāna lašu (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas lašu (Salmo salar) un Donavas lašu (Hucho hucho), sālīta vai sālījumā (KN 0305 30 30); Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster sugas foreļu; karpu (ex KN 0305 30 90)

— ex03 05 49 – Kūpinātas zivis, ieskaitot filejas: foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache and Oncorhynchus chrysogaster) (KN 0305 49 45); zuši (Anguilla spp.) (KN 0305 49 50); karpas (ex KN 0305 49 80)

— ex03 05 59 - Žāvētas zivis, arī sālītas, bet ne kūpinātas: foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Onchorhynchus chrysogaster); karpas (ex KN 0305 59 80)

— ex03 05 69 - Sālītas zivis, bet ne žāvētas vai kūpinātas, un zivis sālījumā: Klusā okeāna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhynchus rhodurus), Atlantijas laši (Salmo salar) un Donavas laši (Hucho hucho) (KN 0305 69 50); foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Onchorhynchus chrysogaster); karpas (ex KN 0305 69 80)

— ex16 04 20 – Citi gatavi izstrādājumi no zivīm vai zivju konservi: no lašiem (KN 1604 20 10); no lašu dzimtas zivīm, izņemot lašus (KN 1604 20 30)
02008R0765 — LV — 16.07.2021 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

▼M1

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 765/2008

(2008. gada 9. jūlijs),

ar ko nosaka preasības akreditācijai un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93

▼B

(Dokuments attiecas uz EEZ)

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

▼M1 —————

▼B

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

▼M1 —————

▼C1

▼B

“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas padara produktu no trešās valsts pieejamu Kopienas tirgū;

“piemērojamais standarts” ir standarts, ko, pamatojoties uz Komisijas pieprasījumu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā ( 1 ), 6. pantu ir pieņēmusi kāda no Eiropas standartizācijas struktūrām, kas uzskaitītas minētās direktīvas I pielikumā;

▼M1 —————

▼B

▼M1 —————

▼B

II NODAĻA

AKREDITĀCIJA

3. pants

Darbības joma

Šo nodaļu piemēro akreditācijai, kuras izmantojums ir obligāts vai brīvprātīgs, saistībā ar atbilstības novērtēšanu, kas ir vai nav obligāta, un neatkarīgi no akreditāciju veicošās struktūras juridiskā statusa.

4. pants

Vispārīgi principi

Gadījumā, ja akreditāciju neveic pašas valsts iestādes, dalībvalstis uztic šīs akreditācijas veikšanu valsts akreditācijas struktūrai kā valsts iestādei un valdības vārdā to oficiāli atzīst.

Valsts akreditācijas struktūras pienākumus un uzdevumus skaidri atšķir no citu valsts iestāžu pienākumiem un uzdevumiem.

Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts akreditācijas struktūrām ir atbilstīgie finanšu un personāla resursi to uzdevumu atbilstīgai veikšanai, tostarp īpašiem uzdevumiem, piemēram, darbībām saistībā ar Eiropas un starptautisko akreditācijas sadarbību un valdības politiku atbalstošām darbībām, kuras nav pašfinansējošas.

Valstu akreditācijas struktūras izveido un uztur piemērotas struktūras, lai nodrošinātu, ka efektīvi un līdzsvaroti tiek iesaistītas visas ieinteresētās personas gan to organizācijās, gan saskaņā ar 14. pantu atzītajā struktūrā.

5. pants

Akreditācijas darbība

1.

Valsts akreditācijas struktūra, ja to prasa atbilstības novērtēšanas struktūra, novērtē, vai minētā struktūra ir kompetenta veikt specifisku atbilstības novērtēšanas darbību. Ja to atzīst par kompetentu, valsts akreditācijas struktūra izsniedz to apliecinošu akreditācijas sertifikātu.
02008L0056 — LV — 07.06.2017 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:

▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/56/EK

(2008. gada 17. jūnijs),

ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

I

NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo direktīvu izveido sistēmu, saskaņā ar kuru dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai vēlākais līdz 2020. gadam jūras vidē sasniegtu vai saglabātu labu vides stāvokli.

2. Tādēļ izstrādā un īsteno jūras stratēģijas, lai:

3. Ar jūras stratēģijām piemēros ekosistēmu pieeju cilvēku darbību vadībai, nodrošinot, ka šādu darbību kopējā ietekme tiek saglabāta tādā līmenī, kas ir savienojams ar laba vides stāvokļa sasniegšanu, kā arī to, lai pēc cilvēku radītām pārmaiņām netiktu apdraudēta jūras ekosistēmu spēja saglabāties, vienlaikus ļaujot ilgtspējīgi izmantot jūras preces un pakalpojumus gan šīm, gan nākamajām paaudzēm.

4. Ar šo direktīvu veicina dažādu tādu politikas aspektu, nolīgumu un likumdošanas pasākumu savstarpēju saskaņotību, kas ietekmē jūras vidi, un tiecas nodrošināt vides apsvērumu integrēšanu tajos.

2. pants

Darbības joma

1. Šo direktīvu piemēro visiem jūras ūdeņiem, kā noteikts 3. panta 1. punktā, un ņem vērā pārrobežu ietekmi uz trešo valstu jūras vides kvalitāti tajā pašā jūras reģionā vai apakšreģionā.

2. Šo direktīvu nepiemēro darbībām, kas veiktas tikai aizsardzības vai valsts drošības dēļ. Dalībvalstis tomēr cenšas nodrošināt, lai šādas darbības veiktu – ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski iespējams – atbilstīgi šīs direktīvas mērķiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

a) ūdeņi, jūras dibens un dzīles, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kurā dalībvalstij ir jurisdikcija un/vai kurā tā to īsteno, saskaņā ar UNCLOS, izņemot Līguma II pielikumā minētajām valstīm un teritorijām piegulošos ūdeņus un Francijas aizjūras departamentus un teritoriālās kopienas, un
2008R1342 — LV — 01.01.2016 — 003.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1342/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004

I

NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido četru mencu krājumu plānu atbilstoši šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

3. pants

Ģeogrāfiskās definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas ģeogrāfisko apgabalu ģeogrāfiskās definīcijas:

a) “Kategats” ir tā daļa no IIIa rajona, kā to attēlo ICES, kuru ziemeļos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
Détails de droit de propriété 1. Pour les compétitions sous compétence de la Fédération équestre internationale, la nationalité du cheval est celle de son propriétaire. 2. En cas de changement de propriétaire, le passeport doit être immédiatement déposé auprès de l'organisation, l'association ou le service officiel l'ayant délivré avec le nom et l'adresse du nouveau propriétaire afin de le lui transmettre après réenregistrement. 3. S'il y a plus d'un propriétaire ou si le cheval appartient à une société, le nom de la personne responsable pour le cheval doit être inscrit dans le passeport ainsi que sa nationalité. Si les propriétaires sont de nationalités différentes, ils doivent préciser la nationalité du cheval. 4. Lorsque la Fédération équestre internationale approuve la location d'un cheval par une Fédération équestre nationale, les détails de ces transactions doivent être enregistrés par la Fédération équestre nationale intéressée.

Informācija par īpašumtiesībām 1. Fédération équestre internationale sacensībās zirgam ir tāda pati pilsonība, kā tā īpašniekam. 2. Mainoties īpašniekam, pasi nekavējoties jānodod izsniedzējai iestādei, asociācijai vai oficiālajai aģentūrai, norādot jaunā īpašnieka vārdu, uzvārdu un adresi, tās pārreģistrācijai un izsniegšanai jaunajam īpašniekam. 3. Ja zirgam ir vairāk par vienu īpašnieku vai tas pieder uzņēmumam, tad pasē līdz ar pilsonību jāieraksta tās personas vārds, kas atbildīga par zirgu. Ja īpašniekiem ir atšķirīgas pilsonības, tiem jānosaka zirga pilsonība. 4. Ja Fédération équestre internationale sniedz piekrišanu, ka zirgu iznomā valsts jāšanas sporta federācija, visa informācija par šo darījumu jāreģistrē attiecīgās valsts jāšanas sporta federācijā.
(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.b pantā paredzēts, ka no 2008. gada 1. jūlija gaļa, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, jālaiž pārdošanā saskaņā ar noteiktiem minētajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz liellopu klasifikāciju kategorijās un izmantojamajiem tirdzniecības nosaukumiem. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIa pielikuma II punktā noteikts, ka pēc nokaušanas visi liellopi, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, jāklasificē vienā no minētās regulas XIa pielikumā norādītajām divām kategorijām. Lai nodrošinātu pareizu un vienveidīgu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanu, jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, kuri jāpiemēro no 2008. gada 1. jūlija.
2008R1342 — LV — 01.01.2013 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:

Labota ar:

▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1342/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004

I

NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido četru mencu krājumu plānu atbilstoši šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

3. pants

Ģeogrāfiskās definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas ģeogrāfisko apgabalu ģeogrāfiskās definīcijas:

a) “Kategats” ir tā daļa no IIIa rajona, kā to attēlo ICES, kuru ziemeļos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
(5)

Maurīcija saņems automātisku atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz konservētām tunzivīm un tunzivju filejām (HS pozīcija 1604) saskaņā ar izcelsmes protokola 42. panta 8. punktu, kas pievienots Starpposma nolīgumam, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (ADĀ-ES Starpposma partnerattiecību nolīgums) no dienas, kad minētais nolīgums stājas spēkā vai to piemēro provizoriski.
(5)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma uz pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK (Dienvidāfrikas Attīstības kopienas) EPN (Ekonomisko partnerattiecību nolīguma) valstīm, no otras puses (DAK-ES Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgums), jāpiešķir jauna atkāpe ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra.
FINANŠU KOPSAVILKUMS



(visi skaitļi ir izteikti EUR) Atbildīgās iestādes apstiprinātās saistības Tiešā saņēmēja pieprasītā summa Atbildīgās iestādes apstiprinātā summa Atbildīgās iestādes samaksātais EK ieguldījums a: tiešās izmaksas 1. avansa maksājums b: netiešās izmaksas 2. avansa maksājums c: izmaksas, ko sedz ar norīkotiem ienākumiem (atbilstošā gadījumā) Noslēguma maksājums a + b + c: kopējās atbilstīgās izmaksas 0 0 0 Iekasēšanas rīkojums d: EK ieguldījums e: tiešā saņēmēja un partneru ieguldījums (valsts struktūras), no kura norīkotie ienākumi f: tiešā saņēmēja un partneru ieguldījums (privātās struktūras) g: trešo pušu ieguldījums h: projekta paša ieņēmumi Izmaksājamais EK ieguldījums d + e + f + g + h: ienākumi kopā 0 0 0 EK ieguldījums kas vēl jāsamaksā/jāatgūst % EK ieguldījums/Kopējās izmaksas (d/(a + b + c)) % % %
(8)

Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 5. punkts paredz, ka Kopienas finansiālajam ieguldījumam jābūt 100 % par vakcīnas iegādes izmaksām un 50 % no vakcinācijas veikšanas izmaksām. Tomēr, ņemot vērā, ka jāizvairās no lieliem izdevumiem no Kopienas budžeta, jānosaka maksimālās summas, kas atspoguļo vakcīnu iegādes izmaksu un vakcinācijas veikšanas izmaksu samērīgu atmaksāšanu. Samērīga atmaksāšana ir atmaksāšana par materiāliem vai pakalpojumiem ar tirgus cenām samērojamās cenās. Kamēr Komisija vēl gaida klātienē veikto pārbaužu rezultātus, jāapstiprina Kopienas īpašais finansiālais ieguldījums dalībvalstīm un jānosaka Kopienas finansiālā ieguldījuma pirmās iemaksas summa.
vai nu

II.1.2. ir pārstrādāts no svaigpiena, kas iegūts tikai no vienas sugas dzīvniekiem, konkrētāk, no sugas [Bos taurus] (1) [Ovis aries] (1) [Capra hircus] (1), un piena produkta pārstrādē izmantotajam svaigpienam ir veikta:
no B3020: Papīra vai kartona atkritumi un atgriezumi: — citi, tostarp arī, bet ne tikai: — 1. laminēts kartons 2. nesašķiroti atgriezumi

no B3020: Papīra vai kartona atkritumi un atgriezumi: — nebalināts papīrs vai kartons vai gofrēts papīrs vai kartons — citāds papīrs vai kartons, kas gatavots galvenokārt no balinātas masā nekrāsotas celulozes — papīrs vai kartons, kas izgatavots galvenokārt no mehāniskās papīra masas (piemēram, avīzēm, žurnāliem un tamlīdzīgiem iespiestiem materiāliem)
iv)

putni vismaz 10 dienas pirms izvešanas ir bijuši izolēti un tiem veikti testi uz putnu gripas H5 un H7 antigēnu vai genomu, kā noteikts “Sauszemes dzīvnieku diagnostisko testu un vakcīnu rokasgrāmatas” (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) nodaļā par putnu gripu, ko regulāri atjaunina OIE, un šie testi veikti ar paraugu, kas ņemts ne agrāk kā trešajā izolēšanas dienā, un
1. Vilciena vadītāja darbs, darba vide, vilciena vadītāja uzdevums un pienākumi dzelzceļa pārvadājumu darbības procesā, profesionālās un personiskās prasības, ko ietver vadītāja pienākumi:

c) saprast, kāda uzvedība ir pieļaujama, pildot svarīgus ar drošību saistītus pienākumus (zāles, alkohols, narkotiskās un citas psihoaktīvās vielas, saslimšana, stress, nogurums utt.);

d) spēt identificēt atsauces un darba dokumentus (piemēram, priekšrakstus, maršruta aprakstu, vadītāja rokasgrāmatu u. c.);

f) saprast to, ka, pildot darba pienākumus un izmantojot darba metodes, ir ļoti svarīgi ievērot precizitāti;

g) saprast arodveselības un drošības jautājumus (piemēram, rīcības kodekss par rīcību uz sliežu ceļiem un to tuvumā, rīcības kodekss par to, kā droši iekāpt vilces vienībā un izkāpt no tās, ergonomika, darbinieku drošības noteikumi, individuālie aizsardzības līdzekļi utt.);