a) Pamatojoties uz termiņu 15. Procedūrai, ar kuru aprēķina kapitāla pietiekamības normas pret vispārēju risku, ir divas pamatfāzes. Pirmkārt, visas pozīcijas sver saskaņā ar to termiņu (kā paskaidrots 16. punktā), lai aprēķinātu kapitāla summu, kas vajadzīga, lai nodrošinātos pret to. Otrkārt, jāņem vērā, ka šīs prasības var samazināt, ja vienā termiņa intervālā atrodas svērta pozīcija kopā ar pretēju svērtu pozīciju. Prasību samazināšana pieļaujama arī tad, ja pretēji svērtas pozīcijas atrodas dažādos termiņa intervālos, šīs samazināšanas apjoms ir atkarīgs gan no tā, vai divas pozīcijas iekļaujas vienā zonā, gan arī no tā, kādās zonās tās iekļaujas. Pavisam ir trīs zonas (termiņa intervālu grupas). 16. Iestāde savas neto pozīcijas ievieto 2. tabulas attiecīgajos termiņa intervālos 2. vai 3. slejā, kas atrodama 18. punktā. Tas jādara, pamatojoties uz atlikušo termiņu gadījumā, ja tie ir noteiktas procentu likmes dokumenti, un pamatojoties uz laiku, kamēr nosaka nākamo procentu likmi, ja tie ir dokumenti, kuru procentu likme pirms beigu termiņa mainās. Iestāde šķiro parāda dokumentus, kuru kupons ir 3 % vai vairāk, un dokumentus, kuru kupons ir mazāk par 3 %, un tādējādi ievieto tos 2. tabulas 2. vai 3. slejā. Pēc tam tā katru no tiem reizina ar attiecīgā termiņa intervāla svērumu, kas atrodas 2. tabulas 4. slejā. 17. Pēc tam iestādes summē svērtās garās pozīcijas un svērtās īsās pozīcijas katrā termiņa intervālā. Garo pozīciju summa, kas ir saskaņota ar īso pozīciju summu konkrētā termiņa intervālā, ir saskaņotas svērtās pozīcijas šajā intervālā, kamēr pārējās garās vai īsās pozīcijas ir tā paša intervāla nesaskaņotās svērtās pozīcijas. Tad aprēķina visu intervālu saskaņoto svērto pozīciju kopsummu. 18. Iestāde aprēķina nesaskaņoto svērto garo pozīciju kopsummu intervāliem, kas iekļauti visās 2. tabulas zonās, lai atvasinātu katras zonas nesaskaņoto svērto garo pozīciju. Arī nesaskaņotu svērtu īso pozīciju summu visos intervālos attiecīgajā zonā summē, lai minētajai zonai aprēķinātu nesaskaņotu svērto īso pozīciju. Minētās zonas nesaskaņotās svērtās garās pozīcijas daļa, kas saskaņota ar tās pašas zonas nesaskaņotu svērto īso pozīciju, ir minētās zonas svērtā pozīcija. Zonas nesaskaņotās garās vai nesaskaņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar šādi saskaņot, ir šīs zonas nesaskaņotā svērtā pozīcija. 2. tabula



Zona Termiņa intervāls Svērums (%) Pieņemtās izmaiņas (%) Kupons ir 3 % vai vairāk Kupons ir mazāk par 3 % (1) (2) (3) (4) (5) Viens 0 ≤ 1 mēnesis 0 ≤ 1 mēnesis 0,00 — > 1 ≤ 3 mēneši > 1 ≤ 3 mēneši 0,20 1,00 > 3 ≤ 6 mēneši > 3 ≤ 6 mēneši 0,40 1,00 > 6 ≤ 12 mēneši > 6 ≤ 12 mēneši 0,70 1,00 Divi > 1 ≤ 2 gadi > 1,0 ≤ 1,9 gadi 1,25 0,90 > 2 ≤ 3 gadi > 1,9 ≤ 2,8 gadi 1,75 0,80 > 3 ≤ 4 gadi > 2,8 ≤ 3,6 gadi 2,25 0,75 Trīs > 4 ≤ 5 gadi > 3,6 ≤ 4,3 gadi 2,75 0,75 > 5 ≤ 7 gadi > 4,3 ≤ 5,7 gadi 3,25 0,70 > 7 ≤ 10 gadi > 5,7 ≤ 7,3 gadi 3,75 0,65 > 10 ≤ 15 gadi > 7,3 ≤ 9,3 gadi 4,50 0,60 > 15 ≤ 20 gadi > 9,3 ≤ 10,6 gadi 5,25 0,60 > 20 gadi > 10,6 ≤ 12,0 gadi 6,00 0,60 > 12,0 ≤ 20,0 gadi 8,00 0,60 > 20 gadi 12,50 0,60 19. Nesaskaņotas svērtās garās (īsās) pozīcijas apmērs pirmajā zonā, kas saskaņota ar nesaskaņotu svērto īso (garo) pozīciju otrajā zonā pēc tam tiek aprēķināts. To 23. punktā dēvē par saskaņotu svērtu pozīciju starp pirmo un otro zonu. To pašu aprēķinu veic attiecībā uz nesaskaņotas svērtās pozīcijas atlikušo daļu otrajā zonā un nesaskaņotu svērtu pozīciju trešajā zonā, lai aprēķinātu saskaņotu svērto pozīciju starp otro un trešo zonu. 20. Iestāde pēc savas vēlēšanās var pretēji mainīt 19. punkta noteikto kārtību, lai aprēķinātu saskaņoto svērto pozīciju starp otro un trešo zonu, pirms to aprēķina starp pirmo un otro zonu. 21. Atlikušo nesaskaņotas svērtās pozīcijas daļu pirmajā zonā saskaņo ar trešajā zonā atlikušo pēc pēdējās saskaņošanas ar otro zonu, lai iegūtu saskaņotu svērto pozīciju starp pirmo un trešo zonu. 22. Pozīcijas, kas paliek pāri pēc trim atsevišķiem saskaņošanas aprēķiniem 19., 20. un 21. punktā, summē. 23. Iestādes kapitāla pietiekamības normas aprēķina, summējot: a) 10 % no saskaņotu svērtu pozīciju summas visos termiņu intervālos; b) 40 % saskaņoto svērto pozīciju pirmajā zonā; c) 30 % saskaņoto svērto pozīciju otrajā zonā; d) 30 % saskaņoto svērto pozīciju trešajā zonā; e) 40 % saskaņotu svērto pozīciju starp pirmo un otro zonu un starp otro un trešo zonu (sk. 19. punktu); f) 150 % saskaņotas svērtas pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; g) 100 % atlikušo nesaskaņoto svērto pozīciju. b) Pamatojoties uz ilgumu (noilgumu) 24. Dalībvalsts kompetentās iestādes var ļaut iestādēm vispārēji vai individuāli izmantot tirgojamu parāda dokumentu vispārējā riska kapitāla prasību aprēķina sistēmu, kas atspoguļo ilgumu, tās sistēmas vietā, kas noteikta 15. līdz 23. punktā, ar nosacījumu, ka šī iestāde to dara konsekventi. 25. Lietojot šādu sistēmu, iestādei jāizmanto katra noteiktas likmes parāda dokumenta tirgus vērtība un tad jāaprēķina ienākums, ko var gūt līdz termiņa beigām, kas šim dokumentam ir piemērotā diskonta likme. Mainīgas likmes dokumentiem iestāde ņem katra dokumenta tirgus vērtību un tad aprēķina tā ienākumu, pieņemot, ka pamatsumma ir pietiekama tad, kad nākamo reizi var mainīt procentu likmi. 26. Iestāde pēc tam aprēķina katra parāda dokumenta mainīto termiņu, pamatojoties uz šādu formulu: mainītais termi š = , kur: kurā: r = ienākumi, ko var gūt līdz termiņa beigām (sk. 25. punktu), Ct = naudas maksājums laikā t, m = kopējais termiņš (sk. 25. punktu). 27. Iestāde katru parāda dokumentu iedala attiecīgajā 3. tabulas zonā. To veic, pamatojoties uz katra dokumenta mainītu termiņu. 3. tabula



Zona Mainītais termiņš (gados) Pieņemtā procentu likme (izmaiņas %) (1) (2) (3) Viens > 0 ≤ 1,0 1,0 Divi > 1,0 ≤ 3,6 0,85 Trīs > 3,6 0,7 28. Iestāde pēc tam katram dokumentam aprēķina pozīciju, kas svērta, pamatojoties uz tās ilgumu, reizinot tā tirgus cenu ar tā mainīto termiņu un ar pieņemtās procentu likmes izmaiņām instrumentam ar šādi mainītu termiņu (sk. 3. tabulas 3. sleju). 29. Iestāde katrai zonai izstrādā garās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu, un īsās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Pirmo apmērs, kas katrā zonā saskaņotas ar pēdējo, ir attiecīgās zonas pozīcija, kas svērta, pamatojoties uz tās ilgumu. Iestāde pēc tam katrai zonai aprēķina nesaskaņotās pozīcijas, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Tā ievēro procedūru, kas noteikta nesaskaņotām svērtām pozīcijām 19. līdz 22. punktā. 30. Iestādes kapitāla pietiekamības prasības aprēķina pēc tam, summējot: a) 2 % saskaņoto pozīciju katrā zonā, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu; b) 40 % saskaņoto pozīciju starp pirmo un otro zonu un otro un trešo zonu, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu; c) 150 % saskaņotas pozīcijas starp pirmo un trešo zonu, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu; d) 100 % atlikušo nesaskaņoto pozīciju, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu.