1976R1860 — LV — 15.03.1987 — 004.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 1860/76

(1976. gada 29. jūnijs),

ar ko nosaka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda darbinieku nodarbināšanas kārtību







EIROPAS KOPIENU PADOME, ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidošanu ( 1 ) un jo īpaši tās 17. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem noteikumi, kas reglamentē šī fonda darbinieku darbību, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

1. Šī nodarbināšanas kārtība attiecas uz:

— fonda direktoru un direktora vietnieku,

— fonda darbiniekiem,

— fonda vietējiem darbiniekiem.

2. Šajos darba līgumu noteikumos par fonda darbiniekiem uzskata darbiniekus, kuri ieņem amatu, kas iekļauts fonda budžetā.

3. Šajos darba līgumu noteikumos “vietējie darbinieki” ir darbinieki, kuri saskaņā ar vietējo praksi ir pieņemti darbā tādu ar roku veicamu vai apkalpošanas pienākumu izpildei, kas attiecināmi uz amatu, kurš nav iekļauts Fonda budžetam pievienoto amatu sarakstā un kuru apmaksā no budžeta mērķim izdalītajiem kopējiem asignējumiem.

4. Direktors, kuru ieceļ Eiropas Kopienu Komisija, ieņem amatu, kurš iekļauts Fonda budžetam pievienoto amatu sarakstā, lai veiktu Regulas (EEK) Nr. 1365/75 9. pantā paredzētos pienākumus.

Direktora vietnieks, kuru ieceļ Eiropas Kopienu Komisija, ieņem amatu, kurš iekļauts Fonda budžetam pievienoto amatu sarakstā, lai palīdzētu direktoram un aizstātu viņu, ja viņš nav klāt vai kā citādi ir kavēta viņa pienākumu izpilde.

5. Direktors ir tiesīgs slēgt darba līgumus ar 2. un 3. punktā minētajiem darbiniekiem.

Fonda administratīvās valdes priekšsēdētājam ir tiesības parakstīt darba līgumus ar direktoru un direktora vietnieku.







II SADAĻA

FONDA DARBINIEKI







1. NODAĻA

2. pants

Darbiniekus var pieņemt darbā uz noteiktu vai nenoteiktu laiku.

▼M3

Noteikta termiņa līgumus var noslēgt uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus; noteikta termiņa līgumus uz viena un tā paša pamata var pagarināt tikai vienu reizi. Jebkura nākamā pagarināšana notiek uz nenoteiktu laiku.

▼B

3. pants

Darbinieki ieņem vakantos amatus, kuri iekļauti Fonda budžetam pievienoto amatu sarakstā, tikai, lai aizpildītu vietu saskaņā ar šo sadaļu. Ikvienu aizpildāmo vakanto amatu attiecīgi izsludina. Administratīvā padome nosaka izsludināšanas procedūru.

4. pants

Darbiniekus iedala četrās kategorijās, kuras sīkāk tiek iedalītas pakāpēs, kas atbilst veicamajiem pienākumiem.

Darbiniekus vērtē pēc kvalifikācijas un pieredzes.

Turpmāk sniegtajā tabulā ir parādīta katram pamatamatam atbilstīgā pakāpe:

▼M3







Kategorija Pakāpe Pamatamats A A4 A5 Galvenais administrators A6 A7 Administrators A8 Administratora palīgs B B1 Galvenais administratīvais asistents B2 B3 Vecākie administratīvie, tehniskie asistenti un sekretāri B4 B5 Administratīvie tehniskie asistenti un sekretāri C C1 Galvenais sekretārs Galvenais kancelejas vadītājs C2 C3 Sekretāre/stenogrāfiste Kancelejas vadītājs C4 C5 Mašīnrakstītāja Kancelejas asistents D D1 Vienības vadītājs D2 Kvalificēts darbinieks D3 D4 Nekvalificēts darbinieks

▼B

Atsaucoties uz šo tabulu, administratīvā padome, vienojoties ar Eiropas Kopienu Komisiju, nosaka pienākumus un pilnvaras, kas piešķirtas katram pamatamatam.

5. pants

Pakāpi un līmeni, kādā darbiniekus pieņem darbā, nosaka viņu darba līgumā.

Darbinieku pieņem darbā pirmajā viņa pakāpes līmenī. Taču direktors, ņemot vērā attiecīgās personas apmācību un īpašo pieredzi amatam, viņa pakāpē var pieļaut pamata darba līgumam papildu līgumu. Tas nepārsniedz 48 mēnešus.

▼M3

Darbiniekam, kurš iecelts augstākas pakāpes amatā, nekā amats, kurā viņš tika pieņemts darbā, savā jaunajā pakāpē ir vecākums, kas atbilst konceptuālajam līmenim, kurš vienāds ar to konceptuālo vai nākamo augstāko konceptuālo līmeni, kas sasniegts viņa iepriekšējā pakāpē, un kam pieskaitīts divu gadu peļņas pieaugums viņa jaunajā pakāpē.

Šajā noteikumā katra pakāpe ir sadalīta konceptuālos līmeņos, kas atbilst stāžam mēnešos un konceptuālajai algai, kas palielinās par vienu divdesmit ceturto daļu no šīs pakāpes divu gadu peļņas pieauguma visu faktisko līmeņu ieņemšanas laiku. Darbinieki savā jaunajā pakāpē nekādā gadījumā nesaņem pamatalgu, kas ir mazāka par algu, kuru viņi būtu saņēmuši savā iepriekšējā pakāpē.

Darbinieku, kurš iecelts augstākas pakāpes amatā nekā pakāpe, kurā viņš bija pieņemts darbā, klasificē ne zemāk par šīs pakāpes sākotnējo līmeni.

▼M3

5.a pants

Par katra darbinieka spējām, darba efektivitāti un uzvedību darbā vismaz reizi divos gados sastāda periodisku ziņojumu, kā to noteicis direktors, pēc apspriedes ar fonda Personāla komiteju, vienojoties ar Eiropas Kopienu Komisiju.

▼B

6. pants

1. Izveido Personāla komiteju, kura veic pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šiem darba līgumu noteikumiem.

2. Fonda administratīvā padome saskaņā ar I pielikumu nosaka šīs komitejas sastāvu un reglamentu.

3. Personāla komiteja pārstāv darbinieku intereses attiecībās ar fondu un nodrošina nepārtrauktus kontaktus starp darbiniekiem un fondu. Tā veicina netraucētu fonda vadīšanu, nodrošinot iespējas darbinieku viedokļa izteikšanai.

Tā paziņo direktoram par jebkurām problēmām, kurām ir vispārējas sekas uz šo darba līgumu noteikumu tulkošanu un piemērošanu. Ar to var apspriesties par jebkuru šāda veida problēmu.

Komiteja iesniedz direktoram priekšlikumus par darba organizāciju un vadīšanu un priekšlikumus darbinieku darba apstākļu un vispārējo dzīves apstākļu uzlabošanai.

4. Darbinieks, kura līgums noslēgts uz laiku, kas ilgāks par vienu gadu, vai uz nenoteiktu laiku, ir tiesīgs balsot un kandidēt Personāla komitejas vēlēšanās.

Darbinieks, kura līgums noslēgts uz laiku, kas mazāks par vienu gadu, arī ir tiesīgs balsot, ja viņš ir nostrādājis fondā vismaz sešus mēnešus.







2. NODAĻA

Tiesības un pienākumi

7. pants

Darbinieki veic savus pienākumus un darbojas, vienīgi ievērojot fonda intereses, viņi nepieprasa, kā arī nepieņem norādes no jebkuras valdības, iestādes, organizācijas vai personas, kura nedarbojas fondā.

Viņi bez direktora atļaujas no valdības vai jebkura cita avota, kurš ir ārpus fonda, nepieņem nekādus apbalvojumus, goda zīmes, labvēlību, dāvanas vai jebkāda veida maksājumus, izņemot tādus, kas saņemti par pakalpojumiem, kas sniegti līdz pieņemšanai darbā vai stājoties darbā militārajā vai kādā citā valsts dienestā un par šādu dienestu.

8. pants

Darbinieki atturas no jebkādas darbības un jo īpaši no tāda publiska viedokļa izpaušanas, kas varētu atspoguļot viņu nostāju.

Viņi nevar iesaistīties nekādā citā algotā vai nealgotā darbā.

9. pants

Ja darbinieka laulātais strādā algotu darbu, darbinieks par to informē direktoru.

Ja šāda darba raksturs ir nesavienojams ar darbinieka darba raksturu un ja darbinieks nespēj izteikt apņemšanos, ka norādītā laikā tas tiks pārtraukts, direktors lemj, vai šādam darbiniekam jāturpina šī amata ieņemšana.

10. pants

Jebkurš darbinieks, kurš savu pienākumu izpildē tiek lūgts izlemt jautājumu, kura risināšanā vai rezultātā viņš ir personīgi ieinteresēts tādā mērā, ka tas var vājināt viņa neatkarību, par to informē direktoru.

▼M3

11. pants

Darbinieks, kurš kandidē uz vēlētu sabiedrisku amatu, pieprasa atvaļinājumu personisku iemeslu dēļ uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

Direktors izskata jebkura šādā amatā ievēlēta darbinieka lietu. Ņemot vērā amata un pienākumu, ko tas ietver, svarīgumu, direktors lemj, vai attiecīgajam darbinieku būtu jāturpina aktīvs darbs vai jāpieprasa atvaļinājums personisku iemeslu dēļ. Pēdējā gadījumā atvaļinājuma ilgums ir vienāds ar termiņu, uz kādu darbinieks ir ievēlēts. Tomēr, ja darbiniekam ir noteikta termiņa darba līgums, atvaļinājuma ilgums personisku iemeslu dēļ nepārsniedz atlikušo līguma laikposmu.

▼B

12. pants

Arī pēc aiziešanas no darba darbiniekiem ir pienākums ievērot godīgumu un diskrētumu attiecībā uz dažu amatu vai labumu pieņemšanu.

13. pants

Darbinieki ievēro vislielāko piesardzību attiecībā uz visiem faktiem un informāciju, ko viņi uzzina savu pienākumu veikšanas gaitā vai to sakarā; viņi nekādā veidā nevienai nepilnvarotai personai neizpauž nevienu dokumentu vai informāciju, kas vēl nav publicēta. Viņiem šīs pienākums ir saistošs arī pēc aiziešanas no darba.

Darbinieki ne vieni paši, ne kopā ar citiem nepublicē nevienu tādu jautājumu, vai arī nodrošina, lai bez direktora atļaujas netiktu publicēts neviens jautājums, kas attiecas uz fonda darbību. Atļauju noraida tikai tad, ja piedāvātā publikācija skar fonda intereses.

14. pants

Visas tiesības uz jebkuriem rakstiem vai citiem darbiem, ko darbinieki ir sagatavojuši, veicot savus pienākumus, ir fonda īpašums.

15. pants

Darbinieki bez direktora atļaujas ne uz kāda pamata nevienā tiesvedībā neizpauž informāciju, kuru viņi ir uzzinājuši, veicot savus pienākumus. Atļauju atsaka vienīgi tad, ja to paredz fonda intereses, un tiktāl, cik tas attiecas uz attiecīgo darbinieku, šāda atteikšana nerada krimināltiesiskas sekas. Darbiniekiem šis pienākums ir saistošs arī pēc aiziešanas no darba.

Iepriekšējā daļa neattiecas uz darbiniekiem vai bijušajiem darbiniekiem, kuri sniedz liecības Eiropas Kopienu tiesā par jautājumu attiecībā uz fonda darbiniekiem vai bijušajiem darbiniekiem.

16. pants

Darbinieki dzīvo vietā, kurā viņi ir pieņemti darbā, vai arī vietā, kura atrodas ne tālāk par vietu, kas ir savienojama ar viņu pienākumu pienācīgu veikšanu.

17. pants

Lai kāda arī nebūtu viņa pakāpe, darbinieks palīdz un sniedz padomu saviem priekšniekiem, viņš atbild par viņam uzticēto pienākumu izpildi.

Darbinieks, kurš atbild par jebkuru darba jomu, ir atbildīgs saviem priekšniekiem par viņam uzticētajām pilnvarām un par viņam sniegto norāžu izpildi. Viņam pakļauto darbinieku atbildība nekādā veidā neatbrīvo viņu no paša atbildības.

Darbinieks, kurš saņem norādes, kuras viņš uzskata par nepareizām vai par tādām, kas droši vien radīs nopietnas grūtības, par to vajadzības gadījumā rakstiski informē savu tiešo priekšnieku. Ja viņš no sava priekšnieka saņem rakstisku norāžu apstiprinājumu, viņš tās izpilda, ja vien tas nav pretrunā ar krimināllikumu ►M1 vai attiecīgajiem drošības standartiem ◄ .

18. pants

Var pieprasīt, lai darbinieks pilnībā vai daļēji novērstu jebkurus zaudējumus, kas fondam radušies smaga pārkāpuma rezultātā, ko viņš nodarījis savu pienākumu izpildes gaitā vai to sakarā.

Direktors pieņem argumentētu lēmumu saskaņā ar procedūru attiecībā uz disciplināriem jautājumiem.

Eiropas Kopienu tiesai ir neierobežota jurisdikcija strīdos, kas rodas saskaņā ar šo noteikumu.

19. pants

Privilēģijas un neaizskaramību, ko bauda darbinieki, piešķir vienīgi fonda interesēs. Saskaņā ar Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību darbinieki netiek atbrīvoti no savu personīgo pienākumu izpildes vai no spēkā esošo likumu un politikas priekšrakstu ievērošanas.

20. pants

Fonds palīdz ikvienam darbiniekam, jo sevišķi tiesvedībā pret jebkuru personu, kura izsaka draudus, apvainojumus vai veic apmelojošas darbības vai izteikumus, vai uzbrūk personai vai īpašumam, kuru darbinieks vai viņa ģimenes loceklis guvis sava amata vai pienākumu dēļ.

Šādos gadījumos fonds viņam atlīdzina radušos zaudējumus tiktāl, cik darbinieks neradīja zaudējumus ne apzināti, ne arī aiz nopietnas nolaidības, un viņš nav saņēmis kompensāciju no personas, kura to pieļāva.

Fonds sekmē turpmāko darbinieku apmācību un instruktāžu, kāda ir savienojama ar pienācīgu darba izpildi un atbilst fonda interesēm.

▼M1

Darbiniekam, kuram fonda direktors saskaņā ar turpmāko trešajā daļā paredzēto apmācības un instrukciju shēmu ir uzticējis apmācības pienākumus, var piešķirt pabalstu saskaņā ar IV pielikuma 9.a pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

▼B

21. pants

Darbinieki drīkst izmantot biedrošanās tiesības, bet jo īpaši viņi var būt arodbiedrību vai darbinieku biedrību biedri.

22. pants

Darbinieki var iesniegt prasības direktoram.

Par jebkuru lēmumu, kas saistīts ar konkrētu personu un kas pieņemts saskaņā ar šiem darba līgumu noteikumiem, nekavējoties rakstiski paziņo attiecīgajam darbiniekam. Jebkurā lēmumā, kas nelabvēlīgi ietekmē darbinieku, ir norādīti iemesli, uz kuriem pamatojoties, tas ir pieņemts.

Konkrētus lēmumus par darbinieka administratīvo statusu nekavējoties ietver Fonda dokumentos.







3. NODAĻA

Darbā pieņemšanas noteikumi

23. pants

1. Darbinieka pieņemšana darbā ir virzīta uz to, lai Fonds saņemtu pakalpojumus, ko sniedz visspējīgākie, visefektīvākie un visgodīgākie cilvēki, kas pieņemti darbā, ietverot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko teritoriju, un izraudzīti no Eiropas Kopienu dalībvalstu pilsoņiem.

Darbiniekus atlasa bez aizspriedumiem attiecībā uz rasi, pārliecību vai dzimumu.

Neviens amats netiek rezervēts kādas konkrētas dalībvalsts pilsoņiem.

2. Darbinieku var pieņemt darbā vienīgi ar nosacījumu, ja

a) viņš ir kādas Eiropas Kopienu dalībvalsts pilsonis, ja vien Administratīvā padome nav noteikusi kādu izņēmumu, un ja viņš bauda visas pilsonim pienākošās tiesības;

b) viņš ir izpildījis jebkuras saistības, kuras viņam uzliktas saskaņā ar likumiem par militāro dienestu;

c) viņš uzrāda atbilstīga rakstura rekomendācijas par viņa piemērotību savu pienākumu veikšanai;

d) viņš ir fiziski spējīgs pildīt savus pienākumus; un

e) viņš sniedz pierādījumu tam, ka viņam ir labas kādas Eiropas Kopienu valodas zināšanas un apmierinošas kādas citas Kopienu valodas zināšanas apjomā, kādā tas vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai.

24. pants

Pirms pieņemšanas darbā darbinieku izmeklē Fonda nozīmēts praktizējošs ārsts, lai pārliecinātu Fondu par to, ka šis darbinieks atbilst 23. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām.

▼M3

Ja pirmajā daļā paredzētās ārsta apskates rezultātā tiek sniegts negatīvs medicīniskais slēdziens, kandidāts divdesmit dienu laikā no brīža, kad fonds par šo slēdzienu ir paziņojis, pieprasa, lai viņa lieta tiktu iesniegta tādas ārstu komisijas slēdziena saņemšanai, kas sastāv no trim ārstiem, kurus direktors ir izvēlējies no Kopienas medicīniskā dienesta amatpersonām. Ārstu komisija uzklausa ārstu, kurš atbild par sākotnējo negatīvo slēdzienu. Kandidāts var nosūtīt sava izvēlēta ārsta sastādītu slēdzienu ārstu komisijai. Ja ārstu komisijas slēdziens apstiprina pirmajā daļā paredzētajā ārsta apskatē izdarītos secinājumus, kandidāts maksā 50 % no nodevām un papildmaksām.

▼M3

25. pants

Darbiniekam var noteikt pārbaudes laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus.

Ja pārbaudes laikā slimība vai nelaimes gadījums traucē darbiniekam veikt viņa pienākumus vienu mēnesi vai ilgāk, direktors par attiecīgo laiku drīkst pagarināt viņa pārbaudes laiku.

Vismaz vienu mēnesi līdz pārbaudes laika beigām jāsastāda ziņojums par darbinieka spēju veikt viņa amatam noteiktos pienākumus, kā arī par viņa darba efektivitāti un uzvedību darbā. Šo ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai, kurai ir tiesības iesniegt rakstiskus komentārus. Pārbaudāmo, kura darbs nav bijis adekvāts, lai ieņemtu amatu, atlaiž.

Ziņojumu par pārbaudāmo var sastādīt jebkurā brīdī pārbaudes laikā, ja viņa darbs ir izrādījies acīmredzami neadekvāts. Šo ziņojumu dara zināmu attiecīgajai personai, kurai ir tiesības iesniegt rakstiskus komentārus. Direktors uz ziņojuma pamata var lemt par pārbaudāmā atlaišanu pirms pārbaudes laika beigām, paziņojot par to pārbaudāmajam vienu mēnesi iepriekš; tomēr nodarbinātības laiks nedrīkst pārsniegt parasto pārbaudes laiku.

Atlaistais pārbaudāmais saņem kompensāciju, kas līdzvērtīga vienai trešajai daļai no viņa pamatalgas par katru pilnu nostrādātā pārbaudes laika mēnesi.

▼B







4. NODAĻA

Darba apstākļi

26. pants

Aktīvā darbā iesaistītie darbinieki vienmēr ir fonda rīcībā.

Taču parastā darba nedēļa nepārsniedz 42 stundas, bet darba dienas ilgumu nosaka direktors.

27. pants

Darbinieki nevar strādāt virsstundas, izņemot steidzamības vai ārkārtēja darba apjoma gadījumu, darbs naktīs un darbs svētdienās vai svētku dienās ir atļauts vienīgi saskaņā ar direktora noteikto kārtību. Kopējais virsstundu apjoms, ko darbinieku var lūgt strādāt, jebkuros sešos mēnešos nepārsniedz 150 stundas.

Par virsstundām, ko nostrādājuši A un B kategorijas darbinieki, nav paredzēta nekāda atlīdzība vai kompensācija.

Kā paredzēts II pielikumā, virsstundas, ko nostrādājuši C un D kategorijas darbinieki, viņiem dod tiesības saņemt kompensācijas atvaļinājumu vai atlīdzību, ja attiecīgā darba noteikumi neparedz kompensācijas atvaļinājumu mēnesī, kas seko mēnesim, kurā tika nostrādātas virsstundas.

28. pants

Darbiniekiem ir tiesības uz ikgadējo atvaļinājumu, kas ir vismaz 24 darba dienas, bet ne vairāk par 30 darba dienām katrā kalendārajā gadā, saskaņā ar noteikumiem, par kuriem administratīvā padome, apspriedusies ar Personāla komiteju, ir vienojusies ar Eiropas Kopienu Komisiju.

Līdztekus šim ikgadējam atvaļinājumam darbiniekiem izņēmuma kārtā, pēc pieprasījuma, var piešķirt īpašu atvaļinājumu. Noteikumi, kas attiecas uz šādu atvaļinājumu, ir izklāstīti III pielikumā.

29. pants

Sievietes grūtniecības stāvoklī līdzās 28. pantā paredzētajam atvaļinājumam pēc medicīniskās izziņas uzrādīšanas ir tiesīgas saņemt atvaļinājumu, kas sākas sešas nedēļas pirms izziņā norādītā dzemdību datuma un beidzas ►M1 desmit nedēļas ◄ pēc dzemdībām, šāds atvaļinājums ilgst vismaz ►M1 16 nedēļas ◄ .

▼M3

29.a pants

Izņēmuma gadījumā direktors pēc pieprasījuma saņemšanas, kurā norādīti attiecīgi iemesli, drīkst atļaut darbiniekam strādāt uz pusslodzi, ja viņš uzskata, ka tas būtu pilnībā fonda interesēs.

Procedūra šādas atļaujas piešķiršanai ir noteikta VII pielikumā.

Darbinieks, kuram atļauts strādāt uz pusslodzi, katru mēnesi direktora norādītajā veidā strādā pusi no parastā darba laika.

▼B

30. pants

1. Darbinieks, kurš sniedz pierādījumu par nespēju izpildīt savus pienākumus slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, automātiski ir tiesīgs saņemt apmaksātu slimības atvaļinājumu.

Viņš cik vien iespējams drīz paziņo Fondam par savu darbnespēju un vienlaikus norāda savu pašreizējo adresi. Neierodoties darbā ilgāk nekā trīs dienas, viņš uzrāda medicīnisko izziņu. Var pieprasīt, lai viņš izietu medicīnisko apskati, ko organizē Fonds.

Ja 12 mēnešu laikā darbinieka prombūtne ilgst līdz trim dienām slimības dēļ, bet kopumā pārsniedz 12 dienas, direktors, apspriedies ar darbinieka izvēlētu praktizējošu ārstu, pieņem lēmumu par konsultēšanos ar Fonda nozīmētu praktizējošu ārstu.

▼M3

Tomēr apmaksāts slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus vai laiku, ko darbinieks ir nostrādājis, ja pēdējais ir ilgāks. Atvaļinājums turpinās tikai līdz darbinieka darba līguma termiņa beigām.

▼B

Pēc šo termiņu izbeigšanās darbinieks, kura darba līgums nav pārtraukts, neskatoties uz viņa nespēju atsākt savu pienākumu izpildi, atrodas bezalgas atvaļinājumā.

▼M2

Tomēr, ja darbinieks, veicot savus pienākumus, iegūst arodslimību vai cieš nelaimes gadījumā, viņš turpina saņemt pilnu atalgojumu visu laiku, kamēr viņš ir darbnespējīgs, līdz viņam piešķir 41.b pantā paredzēto invaliditātes pensiju.

▼B

2. Darbinieki katru gadu iziet medicīniskās pārbaudes, ko veic praktizējošs ārsts, kuru nozīmējis Fonds vai ko izvēlas darbinieki.

Pēdējā gadījumā fonds apmaksā praktizējošā ārsta pakalpojumus apjomā, kas nepārsniedz administratīvās padomes noteikto apjomu.

31. pants

Izņemot slimību vai nelaimes gadījumu, darbinieks drīkst neierasties darbā vienīgi ar iepriekšēju sava tiešā priekšnieka atļauju. Neskarot jebkurus disciplinārus pasākumus, kas uz to var attiekties, jebkuru neatļautu prombūtni, kas tiek attiecīgi konstatēta, atskaita no attiecīgās personas ikgadējā atvaļinājuma. Ja viņš ir pilnībā izmantojis savu ikgadējo atvaļinājumu, viņš zaudē savu atlīdzību par attiecīgo laikposmu.

Ja darbinieks vēlas pavadīt slimības atvaļinājumu kaut kur citur, nevis vietā, kurš viņš ir pieņemts darbā, viņam iepriekš jāsaņem direktora atļauja.

32. pants

Administratīvā padome, ar Eiropas Kopienu Komisijas piekrišanu un apspriedusies ar Personāla komiteju, sastāda svētku dienu sarakstu.

▼M3

33. pants

Izņēmuma gadījumos darbiniekam pēc viņa pieprasījuma var piešķirt bezalgas atvaļinājumu pamatotu personisku iemeslu dēļ. Direktors nosaka šāda atvaļinājuma ilgumu, kas nepārsniedz vienu ceturto daļu no laika, kuru attiecīgais darbinieks jau nostrādājis, vai:

— trīs mēnešus- darbiniekiem, kuru stāžs nepārsniedz četrus gadus,

— visos pārējos gadījumos — sešus mēnešus.

Atvaļinājuma laikā darbinieks nav apdrošināts pret slimībām un nelaimes gadījumiem, kā paredzēts 38. un 38.a pantā.

Taču darbinieks, kurš pierāda, ka uz viņu neattiecas neviena cita 38. un 38.a pantā minētā valsts apdrošināšanas pret risku shēma, ne vēlāk kā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā sākas viņa bezalgas atvaļinājums, pieprasa, lai uz viņu arī turpmāk tā attiektos saskaņā ar šiem pantiem, ar nosacījumu, ka viņš sedz pusi no iemaksām, kādas jāveic, lai nodrošinātu apdrošināšanu pret 38. un 38.a pantā minētajiem riskiem viņa atvaļinājuma laikā; iemaksas aprēķina, ievērojot darbinieka pēdējo pamatalgu.

Turklāt darbinieks, kurš pierāda, ka uz viņu neattiecas neviena cita pensiju shēma, drīkst pieprasīt, lai uz viņu arī turpmāk attiektos tiesības uz pensiju viņa bezalgas atvaļinājuma laikā, ar nosacījumu, ka viņš sedz iemaksas, kas vienādas ar trīskārtīgu 41. panta h) punktā minēto likmi; iemaksas aprēķina, ievērojot viņa pakāpes un līmeņa pamatalgu.

Jebkuru bezalgas atvaļinājuma laiku vai tā atvaļinājuma laiku, kas prasīts personisku iemeslu dēļ, neņem vērā 35. panta otrās daļas piemērošanas nolūkā.

34. pants

Attiecībā uz darbinieku, kuru iesauc militārajā dienestā, alternatīvajā dienestā vai rezervistu apmācībā vai kuru atkārtoti iesauc bruņotajos spēkos, piešķir “militārā dienesta atvaļinājuma” statusu; gadījumā, ja ar darbinieku noslēgts noteikta termiņa darba līgums, šo statusu nekādā gadījumā nedrīkst pagarināt ārpus līguma laika.

Darbinieks, kuru iesauc militārajā vai alternatīvajā dienestā, nesaņem atalgojumu, bet saglabā savas tiesības izvirzīšanai augstākam līmenim un paaugstinājumam saskaņā ar šiem darba līgumu noteikumiem. Viņš arī saglabā savas tiesības uz izdienas pensiju, ja pēc militārā vai alternatīvā dienesta beigām viņš veic savas pensijas iemaksas retroaktīvi.

Darbinieks, kurš iesaukts rezervistu apmācībā vai atkārtoti iesaukts bruņotajos spēkos, apmācības vai atsaukšanas laikā turpina saņemt savu atalgojumu, no kura atskaitīta summa, kas vienāda ar viņa dienestā saņemto summu.

▼B







5. NODAĻA

Atalgojums un izdevumi

35. pants

Saskaņā ar IV pielikumu darbinieks ir tiesīgs saņemt atalgojumu, kas atbilst viņa pakāpei un līmenim.

Darbinieks, kurš divus gadus ir atradies vienā savas pakāpes līmenī, automātiski tiek paaugstināts uz nākamo šīs pakāpes līmeni.

36. pants

Darbinieka nāves gadījumā viņu pārdzīvojušais laulātais vai apgādājamie bērni saņem pilnu atlīdzību par mirušo personu līdz trešā mēneša beigām pēc mēneša, kurā iestājās nāve.

▼M2

Pensionāra nāves iestāšanās gadījumā mirušā pensijai piemēro pirmo daļu.

▼B

37. pants

Darbinieks, kā paredzēts IV pielikumā, ir tiesīgs saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas viņam radušies, stājoties amatā vai aizejot no darba, un par izdevumiem, kas radušies viņa pienākumu veikšanas gaitā vai tās sakarā.







6. NODAĻA

▼M2

Sociālā nodrošinājuma pabalsti un pensijas







▼M2

A iedaļa

Apdrošināšana pret slimībām un nelaimes gadījumiem, sociālā nodrošinājuma pabalsti

▼M2

38. pants

▼M3

1. Darbinieks, viņa dzīvesbiedrs, ja šis dzīvesbiedrs nav tiesīgs saņemt tāda paša rakstura un tāda paša līmeņa pabalstus, pamatojoties uz jebkurām citām tiesību normām vai noteikumiem, viņa bērni un citi apgādājamie IV pielikuma 7. panta nozīmē darbinieka nodarbinātības laikā, slimības atvaļinājuma, personisku iemeslu dēļ izmantota atvaļinājuma laikā atbilstīgi 11. pantam un bezalgas atvaļinājuma laikā atbilstīgi 33. pantam, saskaņā ar šajos pantos izklāstītajiem nosacījumiem un atbilstīgi V pielikuma 1. pantā minētajiem noteikumiem, ir apdrošināti pret slimībām 80 % apmērā no izdevumiem. Šo likmi palielina līdz 85 % par šādiem pakalpojumiem: konsultācijas un apmeklējumi, ķirurģiskās operācijas, hospitalizācija, farmaceitiskie līdzekļi, radioloģija, analīzes, laboratoriskās pārbaudes un protēzes pēc ārsta receptēm, izņemot zobu protēzes. Tuberkulozes, poliomielīta, vēža, garīgu saslimšanu un citu tādu slimību gadījumā, kuras Eiropas Kopienu Komisija ir atzinusi par salīdzināmi nopietnām, kā arī agrīnas atklāšanas skrīninga un dzemdību gadījumā to palielina līdz 100 %. Taču atmaksa 100 % apmērā neattiecas uz arodslimības gadījumu vai nelaimes gadījumu, kā rezultātā piemēro 38.a pantu.

▼M2

No darbinieka iekasē vienu trešo daļu no iemaksas, kas vajadzīga šādai apdrošināšanai, bet tā, lai no viņa iekasētā summa nepārsniegtu 2 % no viņa pamatalgas, bet fonds sedz pārējās divas trešdaļas.

Tomēr, ja 24. pantā paredzētā ārsta apskate uzrāda, ka darbinieks ir slims vai viņam ir invaliditāte, direktors var izlemt, ka izdevumi, kas rodas šādas slimības vai invaliditātes rezultātā, ir jāizslēdz no pirmajā daļā paredzēto izdevumu atlīdzināšanas.

▼M3

2. Ja viņš pierāda, ka uz viņu nevar attiecināt nevienu citu likumā vai noteikumos paredzēto slimības apdrošināšanas shēmu, darbinieks ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc viņa darba līguma termiņa izbeigšanās var pieprasīt, lai viņš ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc viņa darba līguma termiņa izbeigšanās joprojām būtu apdrošināts pret slimības gadījumiem, kā paredzēts 1. punkta pirmajā daļā. Iemaksu, kas minēta V pielikuma 1. panta 2. punktā minētajos noteikumos, aprēķina, ņemot vērā pēdējo pamatalgu, ko saņēmis darbinieks, pašam darbiniekam sedzot pusi no šīs iemaksas.

Ar direktora lēmumu, kas pieņemts pēc apspriedes ar fonda izraudzītu ārstu, vienu mēnesi pieteikuma iesniegšanai un sešu mēnešu termiņu, kas norādīts pirmajā daļā, nepiemēro, ja attiecīgajai personai ir nopietna vai ieilgusi slimība, ar kuru viņa saslima nodarbinātības laikā un par kuru viņa ziņoja centram līdz sešu mēnešu termiņa beigām, kas norādīts iepriekšējā daļā, ar nosacījumu, ka attiecīgā persona iziet ārsta apskati, ko organizējis fonds.

▼M2

3. Darbinieks, kurš ir strādājis fondā līdz 60 gadu vecumam vai kurš saņem invaliditātes pensiju, ir tiesīgs saņemt 1. punktā paredzētos pabalstus pēc aiziešanas no darba. Iemaksas lielumu aprēķina, par pamatu ņemot viņa pensiju.

Šie pabalsti attiecas uz personu, kura ir tiesīga uz apgādnieka zaudējuma pensiju pēc darbinieka nāves, kurš bija aktīvi nodarbināts vai kurš strādāja fondā līdz 60 gadu vecumam, vai pēc tās personas nāves, kura bija tiesīga saņemt invaliditātes pensiju. Iemaksas lielumu aprēķina, par pamatu ņemot viņa pensiju.

4. Līdzīgi saņemt 1. punktā paredzētos pabalstus ir tiesīgas šādas personas, ar nosacījumu, ka viņas nevar saņemt apdrošināšanu atbilstīgi kādai citai slimības apdrošināšanas valsts shēmai:

— bijušie darbinieki, kuri ir tiesīgi uz izdienas pensijām un kuri aizgāja no darba fondā pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas,

— personas, kuras ir tiesīgas uz apgādnieka zaudējuma pensiju tā bijušā darbinieka nāves gadījumā, kurš aizgāja no darba fondā pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas,

▼M3

— ja darbinieka bijušais dzīvesbiedrs, bērns, kurš vairs nav darbinieka apgādājamais, vai persona, kura vairs nav uzskatāma par apgādājamu bērnu IV pielikuma 7. panta 4. punkta nozīmē, var pierādīt, ka uz viņu neattiecas neviena cita slimības apdrošināšanas shēma, viņš vai viņa ne ilgāk kā vienu gadu joprojām var būt apdrošināts pret slimībām, kā noteikts 1. punktā, kā persona, uz kuru attiecas šā darbinieka apdrošināšana; šī apdrošināšana nerada nodevas paaugstināšanos. Šis viena gada termiņš sākas dienā, kad pieņemts spriedums par pilnīgu laulības šķiršanu vai par apgādājama bērna vai personas, kura uzskatāma par apgādājamu bērnu, statusa zaudēšanu.

▼M2

Iemaksu aprēķina, ņemot vērā bijušā darbinieka pensiju, un pusi no iemaksas sedz tiesīgā persona.

Tomēr persona, kurai ir tiesības uz bāreņa pensiju, nav tiesīga saņemt 1. punktā paredzētos pabalstus, ja vien viņa to nepieprasa. Iemaksu aprēķina, pamatojoties uz bāreņa pensiju.

5. Ja kopējie izdevumi, kas nav atlīdzināti nevienā 12 mēnešu periodā, pārsniedz pusi darbinieka pamatalgas vai pensijas, fonda direktors ar norēķinu biroja piekrišanu atļauj veikt īpašu atlīdzību, ņemot vērā attiecīgās personas ģimenes apstākļus, veidā, kāds paredzēts V pielikuma 1. panta noteikumos.

▼M3

6. Personas, kuras ir tiesīgas saņemt iepriekšminētos pabalstus, deklarē jebkuru saņemto atlīdzību vai summas, ko viņas atbilstīgi kādai citai likumā vai noteikumos paredzētajai slimības apdrošināšanas shēmai var pieprasīt sev vai personām, uz kurām attiecas viņu apdrošināšana.

▼M2

Ja kopējā summa, kuru viņi saņemtu izdevumu atlīdzības veidā, pārsniedz 1. punktā minēto atlīdzības summu, starpību atskaita no summas, kura jāatlīdzina, ievērojot 1. punktu, izņemot atlīdzību, kura iegūta atbilstīgi privāta rakstura slimības apdrošināšanas papildshēmai, kura aptver to izdevumu daļu, kuri nav atlīdzināmi saskaņā ar 1. punktu.

▼M2

38.a pants

1. Saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti V pielikuma 2. pantā minētajos noteikumos, darbinieks darba izpildes un slimības atvaļinājuma laikposmos ir apdrošināts pret arodslimībām un nelaimes gadījumiem. Viņš palīdz segt apdrošināšanu pret ar arodslimībām nesaistītiem riskiem līdz 0,1 % apmērā no viņa pamatalgas.

Noteikumos paredz, kuri riski netiek aptverti.

2. Maksājamie pabalsti ir šādi:

a) nāves iestāšanās gadījumā: vienreizējs maksājums turpmāk uzskaitītajām personām, kas vienāds ar pieckārtīgu mirušās personas gada pamatalgu, ko aprēķina, ņemot vērā ikmēneša saņemtās algas lielumu 12 mēnešus pirms nelaimes gadījuma: — mirušā darbinieka dzīvesbiedram un bērniem saskaņā ar mantojuma tiesībām, kas attiecas uz darbinieka īpašumu, tomēr dzīvesbiedram izmaksājamās summas lielums ir vismaz 25 % no vienreizējā maksājuma, — ja nav iepriekšminētās kategorijas personu, tad pārējiem pēctečiem saskaņā ar mantojuma tiesībām, kas attiecas uz darbinieka īpašumu, — ja nav personu, kuras pieskaitāmas jebkurai no abām iepriekšminētajām kategorijām, tad augšupejošās līnijas radiniekiem saskaņā ar mantojuma tiesībām, kas attiecas uz darbinieka īpašumu, — ja nav personu, kuras pieskaitāmas jebkurai no trim iepriekšminētajām kategorijām, tad fondam;

b) kopējās pastāvīgās invaliditātes gadījumā: tāds vienreizējs maksājums darbiniekam, kas vienāds ar astoņkārtīgu viņa gada pamatalgu, ko aprēķina, par pamatu ņemot ikmēneša saņemtās algas lielumu 12 mēnešus pirms nelaimes gadījuma;

b) daļējās pastāvīgās invaliditātes gadījumā: tāds maksājums darbiniekam, kas ir daļa no b) apakšpunktā paredzētās summas, ko aprēķina pēc mēroga, kas noteikts V pielikuma 2. panta noteikumos.

Kā paredzēts šajos noteikumos, gada maksu var aizstāt ar iepriekšminētajiem maksājumiem.

Iepriekšminētos pabalstus var izmaksāt papildus pensiju shēmā paredzētajiem pabalstiem.

3. Tādā veidā, kāds paredzēts V pielikuma 2. pantā minētajos noteikumos, ietver šo: ārsta, farmaceitiskos, slimnīcas, ķirurģiskos, protezēšanas, radiogrāfijas, masāžas, ortopēda, klīniskos un transporta izdevumus un citus tamlīdzīgus izdevumus, kas radušies nelaimes gadījuma vai arodslimības rezultātā.

Tomēr atlīdzību veic vienīgi tad, ja summa, kas darbiniekam samaksāta saskaņā ar 38. pantu, pilnībā nesedz radušos izdevumus.

▼B

39. pants

▼M1

1. Darbinieka bērna piedzimšanas gadījumā persona, kura faktiski aprūpē bērnu, saņem pabalstu 8 000 BEF apmērā.

Tādu pašu pabalstu izmaksā darbiniekam, kas adoptē bērnu, kurš ir ne vecāks par pieciem gadiem un kurš ir apgādājamais IV pielikuma 7. panta 2. punkta nozīmē.

Šī summa ir ekvivalenta Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 74. panta 1. punktā precizētajai summai, un to automātiski koriģē atbilstīgi jebkurām šīs summas izmaiņām.

▼B

2. 1. punktā paredzētais pabalsts jāizmaksā arī gadījumā, ja grūtniecība beigusies ne agrāk kā pēc septiņiem mēnešiem.

▼M1

3. Bērna piedzimšanas pabalsta saņēmējs uzrāda jebkurus tāda paša rakstura pabalstus, kas saņemti no citiem avotiem par šo pašu bērnu; šādus pabalstus atskaita no iepriekš minētā pabalsta. Ja abi vecāki ir fonda darbinieki, pabalstu izmaksā tikai vienreiz.

▼M3

40. pants

Darbinieka, viņa dzīvesbiedra vai apgādājamā bērna vai kādas citas apgādājamas personas nāves gadījumā IV pielikuma 7. panta nozīmē, kura piedalījās viņa mājsaimniecībā, fonds atlīdzina izmaksas, kas saistītas ar mirušā pārvešanu no darbinieka darba vietas uz viņa izcelsmes vietu.

Tomēr, ja darbinieka nāve iestājās komandējuma laikā, fonds sedz izmaksas, kas saistītas ar mirušā pārvešanu no vietas, kur iestājās nāve, uz viņa izcelsmes vietu.

▼M2

40.a pants

1. Saskaņā ar tām saistībām, kuras fondam ir atbilstīgi 40. pantam, fonds automātiski pārņem amatpersonas vai to personu, kuras sakarā ar viņu ir tiesīgas, prasījuma par atlīdzību tiesības attiecībā pret trešo personu, kas atbildīga par to nelaimes gadījumu, kurš izraisīja darbinieka nāvi.

▼M3

2.

a) Ja personas, uz kuru attiecas šie darba līguma noteikumi, nāvi, nejaušu ievainojumu vai slimību ir izraisījusi kāda trešā persona, Kopienām savās saistībās un saskaņā ar noteikumiem, kas izriet no notikuma, kurš izraisīja šādu nāvi, ievainojumu vai slimību, ir subrogācija attiecībā uz tiesībām, tostarp cietušā tiesībām celt prasību vai to personu tiesībām, kas ir tiesīgas tā vārdā celt prasību pret trešo personu.

b) Iepriekšējā daļā paredzētā subrogācija, inter alia, attiecas arī uz šo: — uz nepārtrauktu atlīdzības izmaksu darbiniekam saskaņā ar 30. pantu laikā, kad viņš ir īslaicīgi darbnespējīgs, — uz maksājumiem, kas saskaņā ar 36. pantu ir veikti pēc tā darbinieka vai bijušā darbinieka nāves, kurš ir tiesīgs saņemt pensiju, — uz pabalstiem, ko saskaņā ar 38., 38.a pantu un V pielikumu izmaksā par apdrošināšanu pret slimībām un nelaimes gadījumiem, — uz izmaksu atlīdzināšanu par mirušā pārvešanu, kā minēts 40. pantā, — uz ģimenes papildpabalstiem, ko saskaņā ar IV pielikuma 9. panta 2. punktu un 7. panta 3. un 5. punktu izmaksā par apgādājamu bērnu, kurš slimo ar nopietnu slimību vai kuram ir garīgi vai fiziski traucējumi, — uz invaliditātes pensijām, kuras izmaksā tāda nelaimes gadījuma vai slimības gadījumā, kuras rezultātā iestājas pastāvīga invaliditāte, kas kavē darbinieka pienākumu izpildi, — uz apgādnieka zaudējuma pensijām, kuras izmaksā tā darbinieka vai bijušā darbinieka nāves gadījumā vai tā darbinieka vai bijušā darbinieka dzīvesbiedra nāves gadījumā, kuram ir tiesības saņemt pensiju, ja viņa dzīvesbiedrs nav darbinieks, — uz bāreņu pensijām, kuras izmaksā neatkarīgi no darbinieka vai bijušā darbinieka tāda bērna vecuma, kuram ir nopietna slimība vai kuram ir garīgi vai fiziski traucējumi, kas viņam pēc personas, kuras apgādībā viņš bija, nāves traucē nopelnīt iztikas līdzekļus.

c) Tomēr Kopienām nav subrogācijas attiecībā uz tiesībām kompensēt vienīgi individuālus zaudējumus, piemēram, nemateriāla rakstura kaitējumu, kompensācijas par sāpēm un ciešanām vai kompensāciju par izkropļojumu vai ērtību zudumu virs pabalsta summas, kas piešķirta saskaņā ar 38.a pantu.

d) Šā panta a), b) un c) apakšpunkta noteikumi nevar būt par aizliegumu tiešai Kopienu rīcībai.

▼B

41. pants

Dāvanas, aizdevumus vai avansus var saņemt darbinieki, kuri ir īpaši sarežģītā situācijā, kas radusies nopietnas vai ilgstošas slimības vai ģimenes apstākļu dēļ.

Iepriekšminēto daļu pēc analoģijas attiecina uz bijušo darbinieku pēc viņa darba līguma termiņa izbeigšanās, ja nopietnas vai ilgstošas slimības vai viņa nodarbinātības laikā notikuša nelaimes gadījuma dēļ viņš ir darbnespējīgs un pierāda, ka šādai slimībai vai nelaimes gadījumam nav kādas citas sociālās nodrošināšanas sistēmas seguma.







▼M2

B iedaļa

Pensiju shēma un atlaišanas pabalsts

41.a pants

Darbinieks, kura darba stāžs ir vismaz 10 gadi, ir tiesīgs uz izdienas pensiju. Tomēr, ja viņš ir vecāks par 60 gadiem, viņam ir tiesības uz šādu pensiju neatkarīgi no stāža.

Maksimālā izdienas pensija ir 70 % no galīgās pamatalgas, ko maksāja par pēdējo pakāpi, kuru darbinieks ieņēma vismaz vienu gadu. Tā ir izmaksājama darbiniekiem, kuriem ir 35 gadu darba stāžs, kas aprēķināts saskaņā ar VI pielikuma 3. pantu. Ja darba stāžs ir mazāks par 35 gadiem, iepriekšminētā maksimālā summa tiek proporcionāli samazināta.

Ja darbinieks ir tiesīgs uz izdienas pensiju, viņa tiesības uz pensiju samazinās proporcionāli summām, kas samaksātas, ievērojot VI pielikuma 37. pantu.

Izdienas pensijas summa nedrīkst būt mazāka par 4 % no minimālajiem iztikas līdzekļiem VI pielikuma 5. panta nozīmē par darba gadu saskaņā ar minētā pielikuma 3. pantu.

Pensijas vecums ir 60 gadi.

Pirmajā daļā minētais darba stāžs ir stāžs, ko darbinieks ieguvis 1. panta 2. punkta nozīmē, un tas ietver stāžu līdz 1982. gada 9. martam, ar nosacījumu, ka darbinieks šajā pašā datumā joprojām ieņem attiecīgo amatu.

41.b pants

Darbinieks VI pielikuma III nodaļā paredzētajā veidā ir tiesīgs uz invaliditātes pensiju kopējas pastāvīgas invaliditātes gadījumā, kas neļauj viņam veikt savus pienākumus fondā.

Ja invaliditāte iestājas nelaimes gadījuma rezultātā viņa pienākumu izpildes laikā vai to sakarā, arodslimības, sabiedrības interešu aizstāvības rīcības rezultātā vai riskējot ar dzīvību, lai glābtu kādu citu cilvēku, invaliditātes pensija ir 70 % no darbinieka pēdējās pamatalgas.

▼M3

Ja invaliditāte iestājusies kāda cita iemelsa dēļ, invaliditātes pensiju, kas aprēķināta, ņemot vērā darbinieka pēdējo pamatalgu, nosaka 2 % apmērā par katru gadu no datuma, kad viņš uzsāka darbu, līdz datumam, kad viņš sasniedz 65 gadu vecumu; šo likmi palielina par 2 % par katru pensijas stāža gadu, kas ņemts vērā, ievērojot VI pielikuma 10. panta 2. un 3. punktu, un par 25 % no pensijas summas, kuru viņš būtu saņēmis 60 gadu vecumā, ar nosacījumu, ka kopējā summa nepārsniedz 70 % no viņa pamatalgas.

▼M2

Invaliditātes pensija ir vismaz 120 % no minimālajiem iztikas līdzekļiem, kā noteikts VI pielikuma 5. pantā.

Invaliditātes gadījumā, ko darbinieks izraisījis apzināti, direktors var izlemt, vai viņam nevajadzētu saņemt vienīgi VI pielikuma 11. pantā paredzēto atlaišanas pabalstu.

41.c pants

Darbinieka vai bijušā darbinieka atraitne ir tiesīga uz apgādnieka zaudējuma pensiju tā, kā tas paredzēts VI pielikuma IV nodaļā.

Apgādnieka zaudējuma ikmēneša pensija, kas izmaksājama tā darbinieka atraitnei, kurš nomira nodarbinātības vai militārā dienesta laikā, ir vienāda ar 35 % no pēdējās pamatalgas, ko darbinieks saņēma, un tā nedrīkst būt mazāka par minimālajiem iztikas līdzekļiem, kā noteikts VI pielikuma 5. pantā.

▼M3

Ikmēneša apgādnieka zaudējuma pensija, kas izmaksājama tā darbinieka, kura nāve iestājās nodarbinātības laikā vai militārā dienesta laikā, atraitnei ir 35 % no pēdējās pamatalgas, ko darbinieks saņēma, un nevar būt mazāka par minimālo iztikas summu, kā noteikts VI pielikuma 5. pantā, kā arī ne mazāk par 60 % no izdienas pensijas, kuru darbinieks būtu bijis tiesīgs saņemt, ja viņš neatkarīgi no izdienas ilguma vai vecuma nāves brīdī būtu bijis tiesīgs uz šādu pensiju.

Turklāt šī summa ir ne mazāka par 42 % no pēdējās pamatalgas, ko darbinieks saņēma, ja nāvi ir izraisījis viens no 41.b panta otrajā daļā minētajiem apstākļiem.

Šā panta noteikumus piemēro mutatis mutandis attiecībā uz darbinieka atraitni.

▼M2

41.d pants

1. Ja darbinieks vai persona, kura ir tiesīga uz izdienas vai invaliditātes pensiju, nomirst un viņam nav dzīvesbiedra, kurš būtu tiesīgs uz apgādnieka zaudējuma pensiju, apgādājamie bērni IV pielikuma 7. panta nozīmē ir tiesīgi uz bāreņa pensiju saskaņā ar VI pielikuma 20. pantu.

2. Šādas pašas tiesības uz pensiju attiecas uz bērniem, kuri atbilst iepriekšminētajiem nosacījumiem, dzīvesbiedra, kurš saņem apgādnieka zaudējuma pensiju, nāves vai atkārtotas laulības gadījumā, kā noteikts 41.c pantā.

3. Ja darbinieks vai persona, kura ir tiesīga uz izdienas vai invaliditātes pensiju, nomirst, bet nav izpildīti pirmajā punktā minētie nosacījumi, apgādājamie bērni IV panta 7. panta nozīmē ir tiesīgi uz bāreņa pensiju saskaņā ar VI pielikuma 20. pantā minētajiem nosacījumiem. Tomēr šī pensija ir vienāda ar pusi no pensijas, ko aprēķina saskaņā ar minēto pantu.

▼M3

3.a Bijušā tā darbinieka nāves gadījumā, kurš aizgāja no darba pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas un pieprasīja, lai viņa izdienas pensijas izmaksa tiktu atlikta līdz pirmajai tā kalendārā mēneša dienai, kas sekoja mēnesim, kurā viņš sasniedza 60 gadu vecumu, apgādājamie bērni IV pielikuma 7. panta nozīmē ar tādiem pašiem nosacījumiem ir tiesīgi uz bāreņa pensijām, kādi paredzēti 1., 2. un 3. punktā.

▼M3

4. Katrs bērns, kurš IV pielikuma 7. panta nozīmē ir apgādājamais kādam darbiniekam, kuram nomirst dzīvesbiedrs (kurš nav Kopienu amatpersona vai pagaidu darbinieks Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a), c) vai d) apakšpunkta nozīmē un uz kuru neattiecas šī nodarbināšanas kārtība vai Eiropas Arodapmācības attīstības centra darba līgumu noteikumi), ir tiesīgs uz bāreņa pensiju, kas ir divkārša apgādājamā bērna pabalsta summa.

▼M2

41.e pants

Persona, kura ir tiesīga uz izdienas pensiju, kas izmaksājama 60 gadu vecumā vai vēlāk, vai invaliditātes pensiju, vai atraitnes pensiju, ir tiesīga saņemt IV pielikuma 6., 7. un 8. pantā norādītos ģimenes pabalstus. Mājsaimniecības pabalstu aprēķina, ņemot vērā saņēmēja pensiju.

Tomēr apgādājamā bērna pabalsta lielums, kas izmaksājams personai, kurai ir tiesības uz atraitnes pensiju, ir divkārša IV pielikuma 7. pantā paredzētā pabalsta summa.

Personas, kuras tiesīgas uz bāreņa pensiju, ir tiesīgas uz izglītības pabalstu tā, kā paredzēts IV pielikuma 8. pantā.

▼M3

41.f pants

1. Neatkarīgi no jebkuriem citiem noteikumiem, galvenokārt tiem, kas attiecas uz minimālajām summām, kuras izmaksājamas personām, kas ir tiesīgas uz apgādnieka zaudējuma pensiju, kopējā summa, kas izmaksājama kā apgādnieka zaudējuma pensija, kurai pieskaitāmi ģimenes pabalsti, no kā atskaitīti nodokļu un citi obligātie atskaitījumi, atraitnei un citām tiesīgām personām nevar pārsniegt šo:

a) aktīvi nodarbinātā darbinieka nāves gadījumā, bezalgas atvaļinājuma vai atvaļinājuma personisku iemeslu dēļ vai militārā dienesta atvaļinājuma gadījumā, pamatalgu, ko viņš savā pakāpē un līmenī būtu saņēmis, ja viņš joprojām būtu dzīvs, un kam pieskaitīti pabalsti, kurus viņš saņemtu, un atskaitīti nodokļi un citi obligātie atskaitījumi;

b) par laikposmu, kas seko pēc datuma, kurā a) apakšpunktā minētais darbinieks būtu sasniedzis 65 gadu vecumu- izdienas pensiju, kuru viņš pēc tam būtu tiesīgs saņemt, ja viņš būtu dzīvs, ņemot vērā viņa pakāpi un līmeni uz nāves iestāšanās brīdi, un kurai pieskaitīti ģimenes pabalsti, kurus viņš saņemtu, un atskaitīti nodokļi un citi obligātie atskaitījumi;

c) tā bijušā darbinieka, kurš ir tiesīgs saņemt izdienas pensiju vai invaliditātes pensiju, nāves gadījumā - pensijas summu, kuru viņš būtu bijis tiesīgs saņemt, ja viņš būtu dzīvs, un, ievērojot b) apakšpunktā minētos pabalstus un atskaitījumus;

d) tā bijušā darbinieka nāves gadījumā, kurš aizgāja no darba pirms 60 gadu vecuma sasniegšanas, un kurš pieprasīja, lai viņa izdienas pensija tiktu atlikta līdz pirmajai tā kalendārā mēneša dienai, kas sekoja mēnesim, kurā viņš sasniedza 60 gadu vecumu - pensijas summu, kuru viņš būtu bijis tiesīgs saņemt, ja viņš būtu dzīvs, ievērojot b) apakšpunktā minētos pabalstus un atskaitījumus.

2. 1. punktā vērtēšanu neņem vērā.

3. Maksimālo summu, kas definēta a), b), c) un d) apakšpunktā, atbilstīgi sadala starp personām, kuras tiesīgas saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju proporcionāli viņu attiecīgajām tiesībām, šajā nolūkā neievērojot 1. punktu.

Uz šādi proporcionāli sadalītajām summām attiecas 41.g pants.

▼M2

41.g pants

Pensijas aprēķina pēc algu tabulas, kas ir spēkā ar tā mēneša pirmo dienu, ar kuru ir šādas tiesības.

▼M3

Tās vērtē pēc likmes, kas noteikta valstij Kopienās vai ārpus tām, ja saņēmējs pierāda, ka viņam tur ir dzīvesvieta.

Ja saņēmējam ir dzīvesvieta valstī, kurai vērtēšanas likme nav noteikta, vērtē ar koeficientu 100.

▼M2

Pensijas izmaksā vienā no VI pielikuma 38. pantā minētajām valūtām pēc Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 63. pantā minētajiem maiņas kursiem.

41.h pants

Darbinieki sedz vienu trešo daļu no šīs pensiju shēmas finansējuma izmaksām. Iemaksa ir 6,75 % no darbinieka pamatalgas, neņemot vērā IV pielikuma 3. pantā paredzētos vērtējumus. To ik mēnesi atskaita no darbinieku algām un ievada kā ieņēmumus Eiropas Kopienu vispārējā budžeta Komisijas sadaļā.

Lai izmaksātu pabalstus atbilstīgi šai pensiju shēmai, fonda direktors nodod savas pilnvaras pārvaldes iestādei, kura atbild par pensiju noformēšanu un izmaksu bijušajām Eiropas Kopienu Komisijas amatpersonām. Šos pabalstus sedz no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.

▼B







7. NODAĻA

Pārmaksāto summu atgūšana

42. pants

Jebkuru pārmaksāto summu atmaksā, ja tās saņēmējs zināja, ka nav pienācīga iemesla tās apmaksai vai arī, ja fakts par pārmaksāto summu nepārprotami norādīja uz to, ka tās saņēmējs nevarēja par to nezināt.







8. NODAĻA

Apelācijas

43. pants

1. Jebkura persona, uz kuru attiecas šie darba līgumu noteikumi, var iesniegt direktoram lūgumu, lai viņš pieņemtu lēmumu attiecībā uz šo personu. Direktors četru mēnešu laikā no pieprasījuma iesniegšanas datuma paziņo attiecīgajai personai savu argumentēto lēmumu. Ja šī laikposma beigās atbilde uz pieprasījumu nav saņemta, uzskata, ka tas ietver netiešu lēmumu par tā noraidīšanu, par ko var iesniegt sūdzību saskaņā ar 2. punktu.

2. Jebkura persona, uz kuru attiecas šie darba līgumu noteikumi, var administratīvajā padomē iesniegt sūdzību par rīcību, kas viņu nelabvēlīgi ietekmē, ja direktors ir pieņēmis lēmumu vai ja viņš nav ieviesis darba līgumu noteikumos paredzēto pasākumu. Sūdzība jāiesniedz trīs mēnešu laikā. Šo termiņu skaita:

— no dienas, kurā par lēmumu paziņots attiecīgajai personai, taču nekādā gadījumā ne vēlāk kā no dienas, kurā viņa par šo lēmumu uzzina, ja šis pasākums ietekmē norādīto personu, taču, ja darbība, kas ietekmē norādīto personu, nelabvēlīgi ietekmē arī kādu citu personu, tad laikposmu attiecībā uz šo citu personu skaita no dienas, kurā viņa par to saņem paziņojumu, bet nekādā gadījumā ne vēlāk kā no publicēšanas dienas,

— no dienas, kurā beidzas atbildei paredzētais termiņš, ja sūdzība attiecas uz netiešo lēmumu, ar kuru pieprasījums tiek noraidīts, kā paredzēts 1. punktā.

Administratīvā padome četru mēnešu laikā no sūdzības iesniegšanas dienas paziņo attiecīgajai personai savu argumentēto lēmumu. Ja šī termiņa beigās atbilde uz sūdzību nav saņemta, uzskata, ka tas ietver lēmumu par tās noraidīšanu, par ko var iesniegt apelāciju saskaņā ar 44. pantu.

3. Darbinieks iesniedz pieprasījumu vai sūdzību ar sava tiešā priekšnieka starpniecību, izņemot gadījumu, ja tā attiecas uz šo personu, šajā gadījumā to var iesniegt tieši augstāk stāvošajai iestādei.

44. pants

1. Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā ir jebkurš strīds starp Fondu un jebkuru personu, uz kuru attiecas šie darba līgumu noteikumi, attiecībā uz to darbību legalitāti, kas nelabvēlīgi ietekmē šādu personu 43. panta 2. punkta nozīmē. Finansiāla rakstura strīdos tiesai ir neierobežota jurisdikcija.

2. Apelāciju Eiropas Kopienu tiesā var iesniegt tikai tad, ja

— sūdzība, ievērojot 43. panta 2. punktu, jau iepriekš šeit noteiktajā laikposmā ir tikusi iesniegta administratīvajā padomē, un

— sūdzība ar tiešu vai netiešu lēmumu ir bijusi noraidīta.

3. 2. punktā paredzētās apelācijas iesniedz trīs mēnešu laikā. Šis termiņš sākas

— dienā, kurā tiek paziņots par lēmumu, kas pieņemts, atbildot uz sūdzību,

— dienā, kad beidzas atbildei paredzētais laiks, ja apelācija ir sastādīta pret netiešu lēmumu, ar kuru tiek noraidīta sūdzība, kas iesniegta, ievērojot 43. panta 2. punktu; tomēr, ja sūdzība ar skaidri pieņemtu lēmumu ir noraidīta pēc tam, kad to noraida ar netiešu lēmumu, taču pirms apelācijas iesniegšanas termiņa izbeigšanās, apelācijas iesniegšanas termiņš atsākas.

4. Atkāpjoties no 2. punkta, attiecīgā persona pēc sūdzības iesniegšanas administratīvajā padomē atbilstīgi 43. panta 2. punktam var nekavējoties iesniegt apelāciju Tiesā, ar noteikumu, ka šādai apelācijai ir pievienots iesniegums vai nu par apstrīdētās darbības izpildes atlikšanu, vai par pagaidu pasākumu pieņemšanu. Pēc tam tiesvedību attiecībā uz pamatprasību Tiesā aptur līdz brīdim, kamēr netiek pieņemts tiešs vai netiešs lēmums par sūdzības noraidīšanu.

5. Šajā pantā paredzētās apelācijas izmeklē un iztiesā atbilstīgi Eiropas Kopienu tiesas reglamentam.







9. NODAĻA

Darba attiecību izbeigšana

45. pants

Papildus darba attiecību pārtraukšanai nāves gadījumā, darba attiecības tiek pārtrauktas,

1. ja līgums ir noslēgts uz noteiktu laiku: a) līgumā norādītajā datumā; b) tā paziņojuma termiņa beigās, kas precizēts līgumā, ja līgumā ietverta klauzula, kas darbiniekam vai Fondam dod iespēju to pārtraukt ātrāk. ►M3 Šāds paziņojuma termiņš nepārsniedz trīs mēnešus un ir ne mazāks par vienu mēnesi. ◄ ►M3 Darbiniekam, kuram ir pagarināts darba līgums, paziņojuma laikposms ir ne mazāks par vienu mēnesi par katru pilnu darba gadu, un ir ne mazāks par vienu mēnesi un ne ilgāks par sešiem mēnešiem; ◄ c) tā mēneša beigās, kurā darbiniekam paliek 65 gadi. Ja Fonds lauž līgumu, darbinieks ir tiesīgs saņemt kompensāciju, kas vienāda ar vienu trešo daļu no viņa pamatalgas par laikposmu no dienas, kurā beidzas viņa pienākumu izpilde, un dienas, kurā beidzas viņa darba līgums;

2. ja līgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku: a) tā termiņa beigās, kas minēts līgumā norādītajā paziņojumā, paziņojuma termiņš ir vismaz divas dienas par katru pilnu nostrādātu mēnesi, bet ne mazāk par 15 dienām un ne vairāk par trim mēnešiem. Taču paziņojuma termiņš nesākas dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ar noteikumu, ka šāds slimības atvaļinājums nepārsniedz trīs mēnešus. Turklāt dzemdību atvaļinājuma vai slimības atvaļinājuma laikā, ievērojot iepriekšminēto ierobežojumu, to aptur; ▼M3 — automātiski pēdējā tā mēneša dienā, kurā darbinieks sasniedz 65 gadu vecumu, — pēc darbinieka pieprasījuma tā mēneša pēdējā dienā, par kuru pieprasījums tika iesniegts, ja viņš ir vismaz 60 gadus vecs vai arī, ja viņa vecums ir robežās no 50 līdz 60 gadiem un viņš atbilst prasībām, kas pensijas tūlītējai izmaksai ir izvirzītas saskaņā ar VI pielikuma 8. pantu. b)

46. pants

Fonds bez paziņošanas var lauzt darba līgumu neatkarīgi no tā vai tas ir noslēgts uz noteiktu vai nenoteiktu laiku:

a) saskaņā ar 25. pantu pārbaudes laikā vai tā beigās;

b) ja darbinieks vairs neatbilst 23. panta 2. punkta a) un d) apakšpunkta prasībām. Tomēr, ja darbinieks vairs neatbilst 23. panta 2. punkta d) apakšpunkta prasībām, viņa darba līgumu var lauzt vienīgi saskaņā ar 41.b pantu;

c) ja darbinieks apmaksāta slimības atvaļinājuma beigās nespēj atsākt savu pienākumu izpildi, kā paredzēts 30. pantā. Tādā gadījumā darbinieks saņem pabalstu, kas vienāds ar viņa pamatalgu, kam pieskaitīti ģimenes pabalsti, kurus aprēķina pēc likmes divas dienas par katru pilnu nostrādāto mēnesi.

▼M3

46.a pants

1. Bijušais darbinieks, kurš pēc darba pārtraukšanas fondā ir bez darba un:

— kurš no fonda vai Eiropas Kopienām nesaņem izdienas vai invaliditātes pensiju,

— kura darbs nav pārtraukts atkāpšanās dēļ vai līguma anulēšanas disciplināru iemeslu dēļ,

— kurš ir nostrādājis vismaz sešus mēnešus,

— un kurš ir kādas Kopienu dalībvalsts iedzīvotājs,

ir tiesīgs saņemt ikmēneša bezdarbnieka pabalstu saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem.

Ja viņam ir tiesības uz bezdarbnieka pabalstiem saskaņā ar valsts shēmu, viņa pienākums ir to paziņot fondam, kas nekavējoties par to informē Komisiju. Tādos gadījumos šo pabalstu summu atskaitīs no pabalsta, kas izmaksāts saskaņā ar 3. punktu.

2. Lai iegūtu tiesības uz šo bezdarbnieka pabalstu, bijušo darbinieku:

a) pēc viņa pieprasījuma reģistrē kā darbinieku, kas meklē darbu dalībvalsts, kurā atrodas viņa dzīvesvieta, nodarbinātības iestādēs;

b) viņš izpilda saistības, kuras šās dalībvalsts tiesību aktos noteiktas tām personām, kuras saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem saņem bezdarbnieka pabalstus;

c) katru mēnesi nosūta fondam, kas nekavējoties nosūta Komisijai to apliecību, kuru izsniegusi kompetenta valsts nodarbinātības iestāde un kurā norādīts, vai viņš ir vai nav izpildījis a) un b) apakšpunktā minētās saistības un nosacījumus.

Kopiena var piešķirt vai saglabāt pabalstu, pat ja nav izpildītas b) apakšpunktā minētās valsts noteiktās saistības, slimības, nelaimes gadījuma, maternitātes, invaliditātes vai par līdzīgu atzītas situācijas gadījumos vai, ja attiecīgā valsts iestāde, kuras pienākumos ietilpst šo saistību izpilde, ir nodrošinājusi to sadali.

Komisija pēc Ekspertu komitejas atzinuma saņemšanas nosaka tādus noteikumus, kādus tā uzskata par vajadzīgiem šīs daļas piemērošanai.

3. Bezdarbnieka pabalstu nosaka, ņemot vērā pamatalgu, ko darbinieks saņēma darba pārtraukšanas brīdī. Šo pabalstu nosaka:

— 60 % apmērā no pamatalgas par pirmajiem 12 mēnešiem,

— 45 % apmērā no pamatalgas no trīspadsmitā līdz astoņpadsmitajam mēnesim,

— 30 % apmērā no pamatalgas no deviņpadsmitā līdz divdesmit ceturtajam mēnesim.

Tādējādi aprēķinātās summas ir ne mazākas par 30 000 BEF un ne lielākas par 60 000 BEF.

Padome pēc Komisijas priekšlikuma mazāko un lielāko otrajā daļā minēto summu katru gadu var pārbaudīt.

4. Bezdarbnieka pabalstu izmaksā bijušajam darbiniekam ne ilgāk kā 24 mēnešus kopš darba pārtraukšanas datuma. Tomēr, ja šajā laikā bijušais darbinieks vairs neatbilst 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tad bezdarbnieka pabalsta izmaksāšanu pārtrauc. Izmaksu atjauno, ja līdz šā termiņa beigām bijušais darbinieks atkal atbilst minētajiem nosacījumiem un nav ieguvis tiesības uz valsts piešķirto bezdarbnieka pabalstu.

5. Bijušais darbinieks, kuram ir tiesības uz bezdarbnieka pabalstu, ir tiesīgs saņemt IV pielikuma 6., 7. un 8. pantā paredzētos ģimenes pabalstus; mājsaimniecības pabalstu aprēķina, ņemot vērā bezdarbnieka pabalstu saskaņā ar IV pielikuma 6. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

Bijušajam darbiniekam jādeklarē tāda paša veida pabalsti, kuri viņam vai viņa dzīvesbiedrei izmaksāti no citiem avotiem; šādus pabalstus atskaita no pabalstiem, kas samaksāti, pamatojoties uz šo pantu.

Bijušajam darbiniekam, kurš ir tiesīgs saņemt bezdarbnieka pabalstu, saskaņā ar 38. pantu ir tiesības uz apdrošināšanu pret slimībām, bez pienākuma veikt iemaksas.

6. Attiecībā uz bezdarbnieka pabalstu un ģimenes pabalstiem veic vērtēšanu, kāda ir dalībvalstij, kurā bijušais darbinieks pierāda, ka viņš ir iedzīvotājs. Vērtēšana, kas attiecas uz bezdarbnieka pabalstu, vienmēr izriet no pēdējās ikgadējās pārskatīšanas. Komisija izmaksā šīs summas dzīvesvietas valsts valūtā; tās konvertē pēc valūtas kursiem, kuri paredzēti Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā.

7. Darbinieki sedz vienu trešo daļu no bezdarba apdrošināšanas shēmas finansējuma. Šī iemaksa ir noteikta 0,4 % apmērā no attiecīgās personas pamatalgas, neņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 64. pantā noteikto vērtēšanu. Šo iemaksu katru mēnesi atskaita no attiecīgās personas algas un kopā ar atlikušajām divām trešdaļām, ko sedz fonds, iemaksā speciālajā bezdarba fondā. Šis fonds ir kopējs Fondam un Kopienu institūcijām, kuras katru mēnesi, ne vēlāk kā astoņas dienas pēc atalgojumu izmaksas veic iemaksas Komisijai. Komisija saskaņā ar Finansu regulas par Eiropas Kopienu vispārējo budžetu noteikumiem autorizē un apmaksā visus izdevumus, ko radījusi šā panta piemērošana.

8. Uz bezdarbnieka pabalstu, ko izmaksā bijušajam darbiniekam, kurš ir bezdarbnieks, attiecas Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 par nosacījumiem un kārtību, kādā piemēro nodokļus Eiropas Kopienu vajadzībām.

9. Valsts departamenti, kuri atbild par nodarbinātību un par bezdarbu un kuri darbojas saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, un Komisija efektīvi savā starpā sadarbojas, lai nodrošinātu pienācīgu šā panta piemērošanu.

10. Pēc Civildienesta noteikumu komitejas atzinuma saņemšanas, neskarot 2. punkta trešās daļas noteikumus, uz sīki izstrādātiem pasākumiem šā panta piemērošanai attiecas noteikumi, kas noteikti ar savstarpēju vienošanos starp Kopienu institūcijām.

11. Vienu gadu pēc šīs bezdarba apdrošināšanas shēmas ieviešanas un pēc tam reizi divos gados Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par shēmas finansiālo stāvokli. Neatkarīgi no šā ziņojuma Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumus, kas koriģē 7. punktā minētās iemaksas, ja to paredz shēmas piemērošana. Padome pieņem lēmumu attiecībā uz šiem priekšlikumiem saskaņā ar 3. punkta trešajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem.

▼B

47. pants

1. Darba attiecības disciplināru iemeslu dēļ var pārtraukt bez paziņojuma sniegšanas nopietnos gadījumos, ja darbinieki apzināti vai nolaidības dēļ nepilda savas saistības. Direktors pieņem argumentētu lēmumu pēc tam, kad attiecīgajai personai ir bijusi iespēja iesniegt argumentus savai aizstāvībai.

2. Šādos gadījumos direktors var izlemt par pilnīgu vai daļēju IV pielikumā paredzētā pārcelšanās pabalsta ieturēšanu ►M2 un var arī nolemt ierobežot VI pielikuma 11. pantā paredzēto pabalstu līdz 41.h pantā paredzētās iemaksas atmaksai, kam pieskaitīti saliktie procenti 3,5 % gadā ◄ .

48. pants

1. Fonds pārtrauc darba attiecības ar darbinieku bez paziņojuma sniegšanas, ja direktors atklāj, ka:

a) savas darbā pieņemšanas laikā darbinieks ir apzināti sniedzis nepatiesu informāciju par savām profesionālajām spējām vai par 23. panta 2. punkta prasībām; un

b) sniegtā nepatiesā informācija bija noteicošais faktors tam, ka viņu pieņēma darbā.

2. Tādā gadījumā direktors pēc attiecīgā darbinieka uzklausīšanas paziņo, ka darba attiecības tiek izbeigtas. Pēc tam darbinieks nekavējoties pārtrauc savu pienākumu izpildi. Piemēro 47. panta 2. punktu.







III SADAĻA

VIETĒJIE DARBINIEKI

49. pants

Saskaņā ar šīs sadaļas noteikumiem vietējo darbinieku darba līgumu noteikumus, konkrēti

a) viņu darbā pieņemšanas veidu un viņu darba līgumu izbeigšanu,

b) viņu atvaļinājumu,

c) viņu atalgojumu,

nosaka administratīvā padome, vienojoties ar Eiropas Kopienu Komisiju, saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem un praksi vietā, kur viņiem jāpilda savi pienākumi.

50. pants

Attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, fonds atbild par darba devēja veicamo sociālā nodrošinājuma iemaksu daļu atbilstīgi pašreizējiem noteikumiem vietā, kur vietējiem darbiniekiem jāveic savi pienākumi.

51. pants

Jebkuru strīdu starp fondu un vietējo darbinieku iesniedz izskatīšanai kompetentā tiesā saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem vietā, kurā attiecīgais vietējais darbinieks veic savus pienākumus.

52. pants

Vietējais darbinieks, ar kuru darba līgums ir noslēgts uz laiku, kas ilgāks par vienu gadu, vai arī uz nenoteiktu laiku, ir tiesīgs vēlēšanās balsot un kandidēt Personāla komitejas vēlēšanās. Vietējais darbinieks, ar kuru darba līgums ir noslēgts uz laiku, kas mazāks par vienu gadu, arī ir tiesīgs balsot, ja viņš ir nostrādājis fondā vismaz sešus mēnešus.







IV SADAĻA

DIREKTORS UN DIREKTORA VIETNIEKS

53. pants

1. Neskarot 54. pantu, administratīvā padome nosaka noteikumus, kas attiecas uz direktoru un direktora vietnieku.

2. Direktora vietnieks palīdz direktoram un aizstāj viņu viņa prombūtnes gadījumā vai citos gadījumos, kad tiek kavēta direktora pienākumu izpilde.

54. pants

3., 7., 8., 10., 12., 13., 15., 16., 18., 19., 20. un 21. ►M3 , 38., 38.a, 39., 40., 40.a līdz 41.h. ◄ pantus par tiesībām un pienākumiem un 43. un 44. pantu par fonda darbinieku iesniegtajām apelācijām pēc analoģijas attiecina arī uz direktoru un direktora vietnieku.







V SADAĻA

PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA

55. pants

Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību 12. līdz 16. pants attiecas uz Fonda darbiniekiem, kā arī uz direktoru un direktora vietnieku.

Uz vietējiem darbiniekiem attiecas šī protokola 12.a pants.







VI SADAĻA

NODOKĻU SISTĒMA

56. pants

Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 par nosacījumiem un kārtību, kādā piemēro nodokļus Eiropas Kopienu vajadzībām ( 2 ), pēc analoģijas attiecas uz Fonda darbiniekiem, kā arī uz direktoru un direktora vietnieku.

Fonds iekasē nodokļus, atskaitot tos no pirmavota. Nodokļu ieņēmumus ieraksta kā ieņēmumus Eiropas Kopienu budžetā.







VII SADAĻA

▼M3

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

▼M3

56.a pants

Jebkāda rakstura pabalstus un atlīdzību, kāda paredzēta šajā nodarbināšanas kārtībā, nevar izmaksāt papildus citiem tāda paša veida pabalstiem vai atlīdzībai, kas izmaksāta no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.

Darbinieks par jebkuru divkāršo maksājumu, ko viņš saņem, nekavējoties informē direktoru.

▼B

57. pants

Administratīvā padome, vienojoties ar Eiropas Kopienu Komisiju, pēc direktora priekšlikuma un apspriedusies ar Personāla komiteju, pieņem vispārīgus noteikumus, ar kuriem tiek īstenoti šie darba līgumu noteikumi.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M2









I PIELIKUMS

PERSONĀLA KOMITEJAS UN INVALIDITĀTES KOMITEJAS SASTĀVS UN DARBĪBA

1. NODAĻA

Personāla komiteja

1. pants

Personāla komitejā ietilpst tās locekļi kopā ar saviem vietniekiem, ja tādi ir, kuru amata pilnvaru laiks ir divi gadi. Tomēr fonds drīkst izlemt par īsāka amata pilnvaru laika noteikšanu, kas var būt ne mazāks par vienu gadu.

To darbinieku pilnsapulce, kuri strādā attiecīgajā darba vietā, nosaka Personāla komitejas vēlēšanu noteikumus. Vēlēšanas notiek, aizklāti balsojot.

Personāla komitejā ir pārstāvētas visas darbinieku kategorijas.

Personāla komitejas vēlēšanas ir spēkā tikai tad, ja tajās piedalās divas trešdaļas no balsstiesīgajiem darbiniekiem. Tomēr, ja šāds samērs netiek sasniegts, otrā balsošana ir spēkā tikai tad, ja piedalās vairākums no balsstiesīgajiem darbiniekiem.

Tiek uzskatīts, ka pienākumi, ko veic Personāla komitejas locekļi un darbinieki, kuri nozīmēti fonda izveidotajās institūcijās, ietilpst viņu darba pienākumos. Šādu pienākumu veikšanas fakts nekādā veidā netraucē attiecīgo personu.







2. NODAĻA

Invaliditātes komiteja

2. pants

Invaliditātes komiteja sastāv no trim ārstiem: vienu nozīmē fonds, otru nozīmē attiecīgais darbinieks, un vēl vienu savstarpējas vienošanās ceļā nozīmē pirmie divi ārsti.

Ja attiecīgais darbinieks nespēj nozīmēt ārstu, viņu nozīmē Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētājs.

Gadījumā, ja ir neiespējami vienoties par trešā ārsta nozīmēšanu divu mēnešu laikā kopš otrā ārsta nozīmēšanas, Eiropas Kopienu Tiesas priekšsēdētājs pēc pieprasījuma, ko izdarījusi viena no attiecīgajām pusēm, nozīmē trešo ārstu.

3. pants

Fonds sedz izdevumus, kuri radušies saistībā ar Invaliditātes komitejas darbību.

Ja attiecīgā darbinieka nozīmētais ārsts dzīvo kādā citā vietā, kura nav tā vieta, kur strādā darbinieks, darbinieks sedz radušās papildmaksas, izņemot pirmās klases ceļa izdevumus, kurus atlīdzina fonds.

4. pants

Darbinieks var iesniegt Invaliditātes komitejai visus ziņojumus vai izziņas, kuras izsniedzis viņa pastāvīgais ārsts vai medicīnas darbinieks, pie kura viņš ir konsultējies.

Komitejas secinājumus dara zināmus fondam un attiecīgajam darbiniekam.

Komitejas sēdes ir aizklātas.

▼B









II PIELIKUMS

KOMPENSĒJOŠS ATVAĻINĀJUMS UN ATLĪDZĪBA PAR VIRSSTUNDĀM

1. pants

Nodarbināšanas kārtības 27. pantā noteiktajās robežās par virsstundām, ko nostrādājis C vai D kategorijas darbinieks, viņš ir tiesīgs saņemt kompensējošu atvaļinājumu vai šādu atlīdzību:

a) par katru nostrādāto virsstundu kā kompensējošu atvaļinājumu viņš ir tiesīgs saņemt ►M1 pusotru brīvu stundu ◄ ; ja viņš ir strādājis virsstundas laikā no 22.00 līdz 7.00, svētdienā vai svētku dienā - tiesības uz kompensējošo atvaļinājumu ►M1 divu stundu ◄ apmērā; piešķirot kompensējošu atvaļinājumu, tiek ievērotas vajadzības, ko paredz darba pienākumi, un tas, kam attiecīgais darbinieks dod priekšroku;

b) ja darba pienākumu prasības neļauj kompensējošo atvaļinājumu izmantot mēnesī, kas seko mēnesim, kurā tika nostrādātas virsstundas, direktors atļauj izmaksāt atlīdzību par nekompensētajām virsstundām pēc likmes ►M1 0,56 % ◄ no mēneša pamatalgas par katru nostrādāto virsstundu, pamatojoties uz a) apakšpunktā minēto;

c) lai iegūtu tiesības saņemt kompensējošu atvaļinājumu vai atlīdzību par vienu virsstundu, nostrādātajam papildlaikam jābūt vismaz 30 minūtes.

2. pants

Ja darbinieks dodas komandējumā, ceļojuma laiks šī pielikuma nozīmē netiek uzskatīts par virsstundām. Par stundām, kas nostrādātas uzdevuma vietā un pārsniedz parasto darba laiku, ar direktora lēmumu ir atļauts attiecīgi piešķirt kompensējošu atvaļinājumu vai atlīdzību.

3. pants

Neatkarīgi no 1. un 2. panta, atlīdzību par virsstundām, ko īpašos apstākļos nostrādājušas noteiktas C un D kategoriju darbinieku grupas, var izmaksāt fiksēta pabalsta veidā, kura summu un noteikumus, apspriedusies ar Personāla komiteju, nosaka administratīvā padome.









III PIELIKUMS

ATVAĻINĀJUMS

1. iedaļa

IKGADĒJAIS ATVAĻINĀJUMS

1. pants

Gadā, kurā darbinieks stājas darbā vai atstāj to, viņš ir tiesīgs saņemt atvaļinājumu divas darba dienas par katru pilnu nostrādāto mēnesi, divas darba dienas par katru nepilnu mēnesi, kas sastāv no vairāk kā 15 dienām, un vienu darba dienu par nepilnu mēnesi, kas nepārsniedz 15 dienas.

2. pants

Ikgadējo atvaļinājumu var izņemt visu uzreiz vai arī pa vairākiem posmiem, kā darbinieks vēlas, un saskaņā ar darba pienākumu prasībām. Tomēr tajā jāietver vismaz viens divu pēc kārtas esošu nedēļu laikposms. Darbiniekiem, kuri uzsāk darbu, ikgadējo atvaļinājumu piešķir vienīgi pēc trīs mēnešu nostrādāšanas, izņēmuma gadījumos, kas ir attiecīgi pamatoti, atvaļinājumu var piešķirt arī agrāk.

3. pants

Ja ikgadējā atvaļinājuma laikā darbinieks iegūst slimību, kas varētu viņu kavēt veikt savus pienākumus, ja viņš nebūtu atvaļinājumā, viņa ikgadējo atvaļinājumu pēc medicīniskās izziņas uzrādīšanas pagarina par viņa darbnespējas laiku.

4. pants

Ja darbinieks tādu iemeslu dēļ, kas nav darba pienākumu izpilde, nav pilnībā izmantojis savu ikgadējo atvaļinājumu līdz tekošā kalendārā gada beigām, atvaļinājuma laiks, ko var pārnest uz nākamo gadu, nepārsniedz 12 dienas.

Ja darbinieks, aizejot no darba, nav pilnībā izmantojis visu savu ikgadējo atvaļinājumu, viņam darba atstāšanas brīdī par katru viņam pienākošos atvaļinājuma dienu izmaksā kompensāciju, kas vienāda ar vienu trešo daļu no viņa ikmēneša atalgojuma.

Summu, kas aprēķināta iepriekšējā daļā minētajā veidā, atskaita no maksājuma, kas pienākas darbiniekam, kurš darba atstāšanas brīdī ir izmantojis ikgadējo atvaļinājumu, kas uz šo dienu pārsniedz viņa tiesības uz atvaļinājumu.

5. pants

Ja darbinieks darba pienākumu nolūkā tiek atsaukts no ikgadējā atvaļinājuma vai arī, ja viņa atvaļinājums ir atcelts, pēc pienācīga pierādījuma uzrādīšanas tiek atlīdzinātas viņam radušās izmaksas, un ceļošanas laiks tiek piešķirts no jauna.







2. Iiedaļa

ĪPAŠAIS ATVAĻINĀJUMS

6. pants

Līdztekus ikgadējam atvaļinājumam darbiniekiem pēc pieprasījuma var piešķirt īpašu atvaļinājumu. Konkrēti, īpašo atvaļinājumu piešķir šādos gadījumos:

— darbinieka laulību gadījumā: četras dienas,

— darbinieka dzīves vietas maiņas gadījumā: līdz divām dienām,

— laulātā nopietnas slimības gadījumā: līdz trim dienām,

— laulātā nāves gadījumā: četras dienas,

— augšupejošas līnijas radinieka nopietnas slimības gadījumā: līdz divām dienām,

— augšupejošas līnijas radinieka nāves gadījumā: divas dienas,

— bērna piedzimšanas vai laulību gadījumā: divas dienas,

— nopietnas bērna slimības gadījumā: līdz divām dienām,

— bērna nāves gadījumā: četras dienas.







3. iedaļa

BRAUCIENA LAIKS

7. pants

Iepriekš 1. iedaļā minētajam atvaļinājumam pieskaita brauciena laiku, kas noteikts, pamatojoties uz attālumu pa dzelzceļu starp aizbraukšanas vietu un darba vietu, un ko aprēķina šādi:

— 50 līdz 250 km: viena diena ceļojumam turp un atpakaļ,

— 251 līdz 600 km: divas dienas ceļojumam turp un atpakaļ,

— 601 līdz 900 km: trīs dienas ceļojumam turp un atpakaļ,

— 901 līdz 1 400 km: četras dienas ceļojumam turp un atpakaļ,

— 1 401 līdz 2 000km: piecas dienas ceļojumam turp un atpakaļ,

— vairāk nekā 2 000 km: sešas dienas ceļojumam turp un atpakaļ.

Pēc attiecīgās personas iesnieguma saņemšanas un pēc pierādījuma uzrādīšanas par to, ka ir neiespējami turp un atpakaļ ceļojumu veikt atļautajā laikā, var piešķirt īpašus izņēmumus.

Šajā pantā aizbraukšanas vieta attiecībā uz ikgadējo atvaļinājumu ir darbinieka izcelsmes vieta.

Iepriekšējie noteikumi attiecas uz darbiniekiem, kuru darba un izcelsmes vieta atrodas Eiropā. Ja darba un/vai izcelsmes vieta ir ārpus Eiropas, braukšanas laiku nosaka ar īpašu lēmumu, ņemot vērā konkrētās vajadzības.

Ja īpašais atvaļinājums tiek piešķirts, ievērojot iepriekš minēto 2. iedaļu, braukšanas laiku nosaka ar īpašu lēmumu, ņemot vērā konkrētās vajadzības.

▼M1

Ja uz darbinieku attiecas IV pielikuma 15. panta 2. punkta trešā daļa, braukšanas laiks, kas noteikts, pamatojoties uz attālumu pa dzelzceļu no izcelsmes vietas līdz darba vietai, ir šāds:

— līdz 900 km: viena diena ceļojumam turp un atpakaļ,

— vairāk nekā 900 km: divas dienas ceļojumam turp un atpakaļ.

▼B









IV PIELIKUMS

ATALGOJUMS UN IZDEVUMI

1. iedaļa

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Atalgojumu veido pamatalga, ģimenes pabalsti un citi pabalsti.

▼M1

2. pants

Darbinieku atalgojumu izsaka Beļģijas frankos. To izmaksā tās valsts valūtā, kurā darbinieks veic savus pienākumus.

Atalgojumu, ko izmaksā valūtā, kas nav Beļģijas franki, aprēķina, pamatojoties uz maiņas kursiem, ko piemēro atalgojumam, ievērojot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 63. pantu

▼B

3. pants

Ja darbinieka atalgojums ir izteikts Beļģijas frankos, to pēc obligātajiem atskaitījumiem, kas izklāstīti šajā nodarbināšanas kārtībā vai jebkuros izpildes noteikumos, vērtē pēc likmes, kas atkarībā no dzīves apstākļiem dažādās nodarbinātības vietās ir virs, zem vai vienāda ar 100 %.

Šos izvērtējumus nosaka Eiropas Kopienu Padome, kā paredzēts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 64. pantā un 65. panta 2. punktā.

▼M3

4. pants

Katrai pakāpei un līmenim nosaka ikmēneša pamatalgu, kā paredzēts šajā tabulā:







Pakāpes Līmenis 1 2 3 4 5 6 7 8 A 4 195 848 206 827 217 806 228 785 239 764 250 743 261 722 272 701 A 5 161 470 171 036 180 602 190 168 199 734 209 300 218 866 228 432 A 6 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 A 7 120 115 126 092 132 069 138 046 144 023 150 000 155 977 161 954 A 8 106 232 110 514 114 796 119 078 123 360 127 642 131 924 136 206 B 1 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 B 2 120 903 126 570 132 237 137 904 143 571 149 238 154 905 160 572 B 3 101 408 106 122 110 836 115 550 120 264 124 978 129 692 134 406 B 4 87 711 91 798 95 885 99 972 104 059 108 146 112 233 116 320 B 5 78 399 81 709 85 019 88 329 91 639 94 949 98 259 101 569 C 1 89 462 93 069 96 676 100 283 103 890 107 497 111 104 114 711 C 2 77 810 81 117 84 424 87 731 91 038 94 345 97 652 100 959 C 3 72 586 75 418 78 250 81 082 83 914 86 746 89 578 92 410 C 4 65 579 68 238 70 897 73 556 76 215 78 874 81 533 84 192 C 5 60 479 62 956 65 433 67 910 70 387 72 864 75 341 77 818 D 1 68 345 71 333 74 321 77 309 80 297 83 285 86 273 89 261 D 2 62 319 64 972 67 625 70 278 72 931 75 584 78 237 80 890 D 3 58 003 60 484 62 965 65 446 67 927 70 408 72 889 75 370 D 4 54 688 56 930 59 172 61 414 63 656 65 898 68 140 70 382

▼M3

4.a pants

Pēc analoģijas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 66.a pantu, ar kuru tīrajām algām, pensijām un darba pārtraukšanas pabalstiem piemēro īpašu pagaidu maksu, attiecina arī uz fonda darbiniekiem, direktoru un direktora vietnieku.

▼B

5. pants

Uz atalgojumu attiecas tādas pašas korekcijas kā tās, par kurām attiecībā uz Kopienu ierēdņu atalgojumu ir izlēmusi Eiropas Kopienu Padome. ►M1 ————— ◄







2. iedaļa

ĢIMENES PABALSTI

6. pants

▼M3

1. Mājsaimniecības pabalstu nosaka 5 % apmērā no pamatalgas, ievērojot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā noteikto minimumu.

▼B

2. Ģimenes pabalstu piešķir:

a) precētam darbiniekam,

b) darbiniekam, kurš ir atraitnis, šķīries, juridiski nošķīries vai neprecējies un kuram ir viens vai vairāki apgādājami bērni 7. panta 2. un 3. punkta nozīmē,

c) ar īpašu argumentētu direktora lēmumu, kas pieņemts, balstoties uz apstiprinošiem dokumentiem, darbiniekam, kurš, lai gan neatbilst a) un b) punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tomēr faktiski uzņemas atbildību par ģimeni.

3. Ja darbinieka laulātais strādā algotu darbu un saņem ikgadējos ienākumus, kas pirms nodokļu atskaitīšanas pārsniedz ►M1 C 3 pakāpes trešā līmeņa darbinieka gada pamatalgu, kas vērtēta pēc tās valsts likmes, kurā strādā viņa dzīvesbiedrs ◄ , darbinieks, kurš ir tiesīgs saņemt ģimenes pabalstu, to saņem vienīgi ar īpašu direktora lēmumu. Taču darbinieks ir tiesīgs saņemt pabalstu neatkarīgi no tā, vai precētam pārim ir viens vai vairāki apgādājami bērni.

4. Gadījumos, ja atbilstīgi 1. līdz 3. punktam gan vīrs, gan sieva, kuri abi strādā Fondā, ir tiesīgi saņemt ģimenes pabalstu, to izmaksā tikai tam, kuram ir lielāka pamatalga.

▼M3

5. Ja darbiniekam ir tiesības uz mājsaimniecības pabalstu vienīgi, pamatojoties uz 2. punkta b) apakšpunktu, un, ja personai, kura nav darbinieks, ar likumu vai tiesas vai kompetentas pārvaldes iestādes rīkojumu ir piešķirta aizbildniecība pār visiem viņa apgādājamajiem bērniem turpmāk minētā 7. panta 2. un 3. punkta nozīmē, šo mājsaimniecības pabalstu darbinieka vārdā izmaksā šai citai personai. Apgādājamu bērnu gadījumā, kuri ir sasnieguši pilngadību, šis noteikums ir uzskatāms par izpildītu, ja šādiem bērniem viņu ierastā dzīvesvieta ir pie otra vecāka.

Tomēr, ja darbinieka bērnus aprūpē vairākas personas, mājsaimniecības pabalstu sadala starp tām saskaņā ar viņu aprūpē esošo bērnu skaitu.

Ja persona, kura, pamatojoties uz iepriekšminēto, ir tiesīga saņemt mājsaimniecības pabalstu, kuru izmaksā darbinieka vārdā, ir arī tiesīga saņemt šo pabalstu, jo viņa ir fonda vai Eiropas Arodapmācības attīstības centra darbinieks vai Eiropas Kopienu amatpersona vai kāds cits ierēdnis, šī persona saņem vienīgi lielāko no šiem diviem pabalstiem.

▼B

7. pants

▼M3

1. Darbinieks, kuram ir viens vai vairāki apgādājami bērni, saskaņā ar 2. un 3. punktu saņem pabalstu, kura lielums vienāds ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā noteikto summu.

▼B

2. “Apgādājams bērns” ir likumīgs, īstais vai adoptēts darbinieka vai viņa laulātā bērns, kuru darbinieks faktiski uztur.

Tas pats attiecas uz bērnu, attiecībā uz kuru ir iesniegts adopcijas iesniegums un ir uzsākta adopcijas procedūra.

3. Pabalstu:

a) automātiski piešķir bērniem līdz 18 gadu vecumam;

b) pēc iesnieguma iesniegšanas un apstiprinoša pierādījuma uzrādīšanas piešķir darbiniekam par tiem bērniem vecumā no 18 līdz 26 gadiem, kuri iegūst izglītojošo vai arodapmācību.

4. Izņēmuma kārtā par apgādājamu bērnu ar īpaši argumentētu direktora lēmumu, kas balstās uz attaisnojošiem dokumentiem, var uzskatīt jebkuru personu, par kuras uzturēšanu darbinieks ir juridiski atbildīgs un kuras uzturēšanai ir vajadzīgi lieli izdevumi.

5. Pabalsta izmaksa par bērnu, kuram ir nopietna slimība vai kurš nespēj nopelnīt iztiku, turpinās visu šīs slimības vai nespējas laiku neatkarīgi no vecuma.

6. Par jebkuru vienu apgādājamu bērnu šā panta nozīmē izmaksā ne vairāk kā vienu apgādājamā bērna pabalstu, pat tad, ja darbinieka laulātais strādā kādā no Eiropas Kopienu institūcijām.

▼M3

7. Ja aizbildniecība pār apgādājamo bērnu 2. un 3. punkta nozīmē ar likumu vai tiesas vai kompetentas pārvaldes iestādes rīkojumu ir uzticēta kādai citai personai, šai personai darbinieka vārdā izmaksā apgādājamā bērna pabalstu.

▼B

8. pants

Darbinieks saņem izglītības pabalstu, kas vienāds ar faktiskajām izglītības izmaksām, kas viņam radušās un ►M3 maksimālo summu par katru apgādājamo bērnu, kā paredzēts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta pirmajā daļā ◄ iepriekšminētā 7. panta 2. punkta nozīmē, kurš regulāri dienas nodaļā apmeklē kādu izglītības iestādi.

Tiesības saņemt šo pabalstu ir ar tā mēneša pirmo dienu, kad bērns sāk apmeklēt sākumskolu, līdz tā mēneša beigām, kad bērns sasniedz divdesmit sešu gadu vecumu.

Pirmajā daļā noteikto maksimālo laikposmu divkāršo:

▼M1

— darbiniekam, kura darba vieta atrodas vismaz 50 kilometru attālumā no: — — Eiropas skolas, vai — izglītības iestādes, kurā mācības notiek viņa valodā un kuru bērns apmeklē obligātās izglītības dēļ, un kas attiecīgi pamatots ar pierādījumiem

▼B

— darbiniekam, kura darba vieta atrodas vismaz 50 km attālumā no augstākās izglītības iestādes valstī, kuras pilsonis viņš ir, vai kurā mācības notiek viņa valodā, ar noteikumu, ka bērns faktiski apmeklē augstāko izglītības iestādi, kas atrodas vismaz 50 km attālumā no darba vietas un darbinieks ir tiesīgs saņemt ekspatriācijas pabalstu; pēdējo nosacījumu nepiemēro, ja valstī, kuras pilsonis darbinieks ir, šādas iestādes nav.

▼M3

Ja aizbildniecība pār bērnu, par kuru izmaksā izglītības pabalstu, ar likumu vai tiesas vai kompetentas pārvaldes iestādes rīkojumu ir uzticēta kādai citai personai, šai personai darbinieka vārdā izmaksā izglītības pabalstu. Tādos gadījumos attālumu, kas ir vismaz 50 km, kas minēts iepriekšējā daļā, aprēķina no tās personas dzīvesvietas, kurai piešķirta aizbildniecība pār bērnu.

▼B

9. pants

1. Darbinieki, kas saņem šajā iedaļā minētos ģimenes balstus, deklarē līdzīga rakstura pabalstus, kas saņemti no citiem avotiem, šādus minētos pabalstus atskaita no pabalstiem, kuri izmaksāti, ievērojot 6., 7. un 8. pantu.

2. Apgādājamā bērna pabalstu var divkāršot ar īpašu argumentētu direktora lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz medicīniskiem dokumentiem, kas apliecina, ka attiecīgajam bērnam ir kāda garīga vai fiziska invaliditāte, kas no darbinieka prasa lielus izdevumus.

▼M1







2.a iedaļa

MĀCĪBU PABALSTS

▼M3

9.a pants

Ja, pamatojoties uz 6., 7. un 8. pantu, šādus ģimenes pabalstus izmaksā personai, kura nav darbinieks, šos pabalstus izmaksā tās valsts valūtā, kurā šī persona dzīvo, un vajadzības gadījumā aprēķina, par pamatu ņemot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā minētos maiņas kursus. Uz tiem attiecas šai valstij noteiktā vērtēšana, vai arī, ja vērtēšana nav noteikta, tad vērtē ar koeficientu 100.

9. pantu piemēro personai, kura saņem šādus ģimenes pabalstus.

▼M1

►M3 9.b ◄ pants

Darbiniekam, kuram fonda direktors saskaņā ar turpmāko darba līgumu noteikumu 20. panta trešajā daļā paredzēto apmācības un instrukciju shēmu ir uzticējis instruēšanu, var piešķirt pabalstu, kas vienāds ar 0,45 % no viņa ikmēneša pamatalgas par katru instruktāžas stundu, kuru viņš sniedzis ārpus parastā darba laika.

Šo pabalstu izmaksā kopā ar atalgojumu par vienu no mēnešiem, kas seko mēnesim, kurā instruktāža tika veikta

▼M3

9.c pants

Fiksēta lieluma pabalstu var izmaksāt C kategorijas darbiniekam, kurš strādā kā sekretāre — mašīnrakstītāja, stenogrāfiste, teleksa operators, mašīnrakstītāja, administratīvais sekretārs vai galvenais sekretārs.

Šī pabalsta lielums vienāds ar pabalstu, kas paredzēts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 4.a pantā.

▼B







3. iedaļa

EKSPATRIĀCIJAS PABALSTS

10. pants

►M1 1. ◄ Ekspatriācijas pabalstu, kas sastāda 16 % no kopējās summas, kuru veido pamatalga, mājsaimniecības pabalsts un apgādājamā bērna pabalsts, kurus darbinieks ir tiesīgs saņemt, izmaksā

a) darbiniekiem, — kuri nav un nekad nav bijuši tās valsts pilsoņi, kuras ►M1 ————— ◄ daļā atrodas vieta, kur viņi strādā, un — kuri piecus gadus, kas beidzās sešus mēnešus līdz viņu darbā stāšanās dienai nedzīvoja vai neveica savu galveno nodarbošanos šīs valsts Eiropas daļā. Šī noteikuma nolūkos neņem vērā apstākļus, kas rodas darba rezultātā, kas veikts kādas citas valsts vai kādas starptautiskās organizācijas labā;

b) kuri ir vai ir bijuši tās valsts pilsoņi, kuras teritorijā atrodas vieta, kurā viņi strādā, bet kuri 10 gadus, kas beidzas ar darbā stāšanās dienu, dzīvoja ārpus šīs valsts Eiropas daļas tādu iemeslu dēļ, kas nav dienesta pienākumu veikšana kādas valsts vai kādas starptautiskās organizācijas labā. Ekspatriācijas pabalsts ir vismaz 3 543 BEF mēnesī.

▼M1

2. Darbinieks, kurš nav un nekad nav bijis tās valsts pilsonis, kuras teritorijā viņš strādā, un kurš neatbilst 1. punktā minētajiem nosacījumiem, ir tiesīgs uz ārvalstnieka pabalstu, kas vienāds ar vienu ceturtdaļu no ekspatriācijas pabalsta.

3. 1. un 2. punkta nolūkā uz darbinieku, kurš laulību rezultātā ir automātiski ieguvis un nevar atteikties no tās valsts pilsonības, kuras teritorijā viņš vai viņa strādā, attiecas tādi paši noteikumi, kā uz darbinieku, uz kuru attiecas 1. panta a) punkta pirmajā iedaļā noteiktais.

▼B







4. iedaļa

IZDEVUMU ATLĪDZINĀŠANA







A.

Iekārtošanās pabalsts un pārcelšanās pabalsts

11. pants

1. Darbinieks, kurš pieņemts darbā uz noteiktu laiku, kas ir ne mazāks par vienu gadu, vai par kuru direktors uzskata, ka viņš pieņemts darbā uz ekvivalentu laiku, ja viņa līgums noslēgts uz nenoteiktu laiku, saņem 2. punktā paredzēto iekārtošanās pabalstu par visu paredzēto darba laiku, kas ir







— vismaz viens gads, bet mazāk par diviem gadiem: vienu trešo daļu no 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās likmes. — vismaz divi gadi, bet mazāk par trim gadiem: divas trešdaļas — trīs un vairāk gadu: trīs trešdaļas

2.

a) Darbinieks, kurš var pretendēt saņemt ekspatriācijas pabalstu vai kurš iesniedz pierādījumus tam, ka viņam jāmaina sava dzīvesvieta, lai ievērotu darba līgumu noteikumu 16. pantu, ir tiesīgs saņemt iekārtošanās pabalstu divu mēnešu pamatalgas apjomā, ja viņš drīkst saņemt mājsaimniecības pabalstu, vai viena mēneša pamatalgas apjomā, ja viņš nav tiesīgs saņemt šādu pabalstu. Gadījumos, ja Fondā strādājošie vīrs un sieva abi ir tiesīgi saņemt iekārtošanās pabalstu, to izmaksā tikai tam, kuram ir lielāka pamatalga. Iekārtošanās pabalstu izvērtē pēc likmes, kas noteikta vietai, kurā darbinieks strādā.

b) Tāda paša apjoma iekārtošanās pabalstu izmaksā jebkuram darbiniekam, kurš tiek pārcelts uz jaunu darba vietu un kuram tādējādi jāmaina sava dzīvesvieta, lai ievērotu darba līgumu noteikumu 16. pantu.

c) Iekārtošanās pabalstu aprēķina, ievērojot darbinieka ģimenes stāvokli un algu vai nu viņa darbā pieņemšanas laikā, vai pārbaudes laika beigās, ja ir noteikts pārbaudes laiks, vai arī datumā, kad notiek viņa pārcelšana uz jauno darba vietu. Iekārtošanās pabalstu izmaksā pēc tam, kad ir uzrādīti dokumenti, kas apliecina, ka darbinieks kopā ar savu ģimeni, ja viņš ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu, ir iekārtojies vietā, kurā viņš strādā.

d) Darbinieks, kurš ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu, un kurš ar savu ģimeni neiekārtojas vietā, kurā viņš strādā, saņem tikai pusi no pabalsta, kuru viņš citādi būtu tiesīgs saņemt, otru pusi samaksā tad, kad viņa ģimene ir iekārtojusies vietā, kurā viņš strādā, ar noteikumu, ka tas notiek 16. panta 4. punktā minētajos termiņos. Ja darbinieku pārceļ uz vietu, kur dzīvo viņa ģimene līdz brīdim, kamēr ģimene nav iekārtojusies vietā, kurā viņš strādā, viņš tādējādi nav tiesīgs saņemt iekārtošanās pabalstu.

e) Darbinieks, kurš saņēmis iekārtošanās pabalstu un kurš brīvprātīgi atstāj darbu fondā divu gadu laikā no dienas, kā viņš stājies darbā, pēc darba atstāšanas atlīdzina daļu no pabalsta proporcionāli atlikušajam šo divu gadu laikposmam.

f) Darbinieks, kurš saņēmis iekārtošanās pabalstu, paziņo par jebkuru līdzīga rakstura pabalstu, ko viņš no citiem avotiem ir saņēmis, šādus pabalstus atskaita no šajā pantā paredzētā pabalsta.

12. pants

1. Darbinieks, kas atbilst 11. panta 1. punkta prasībām, pēc darba pārtraukšanas ir tiesīgs saņemt pārcelšanās pabalstu, kas vienāds ar divu mēnešu pamatalgu, gadījumā, ja darbinieks ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu, vai, citos gadījumos- pabalstu, kas vienāds ar viena mēneša pamatalgu, ar noteikumu, ka viņš ir nostrādājis četrus gadus un nesaņem tamlīdzīgu pabalstu savā jaunajā darbā.

Gadījumos, ja Fondā strādājošie vīrs un sieva abi ir tiesīgi saņemt pārcelšanās pabalstu, to izmaksā tikai tam, kuram ir lielāka pamatalga.

Darbinieks, kurš nostrādājis vairāk nekā vienu gadu, bet mazāk nekā četrus gadus, saņem pārcelšanās pabalstu, kas proporcionāls viņa darba stāžam, neskaitot nepilnos gadus.

Šī laikposma aprēķināšanā netiek ņemti vērā bezalgas atvaļinājuma laikposmi.

Pārcelšanās pabalstu izvērtē pēc likmes, kas noteikta attiecībā uz pēdējo vietu, kur darbinieks strādāja.

2. Darbinieka nāves gadījumā pārcelšanās pabalstu izmaksā viņu pārdzīvojušajam laulātajam vai, ja nav tādas personas - apgādājamajiem iepriekš minētā 7. panta nozīmē pat tad, ja netiek izpildīta prasība par 1. punktā noteikto darba stāžu.

3. Pārcelšanās pabalstu aprēķina, ievērojot darbinieka ģimenes stāvokli un algu darba pārtraukšanas datumā.

4. Pārcelšanās pabalstu izmaksā pret pierādījumu, ka darbinieks un viņa ģimene vai, ja darbinieks ir miris, vienīgi viņa ģimene ir pārcēlusies uz vietu, kas atrodas ne mazāk kā 70 km attālumā no vietas, kur darbinieks strādāja.

Darbiniekam vai mirušā darbinieka ģimenei pārcelšanās jāveic trīs gadu laikā no viņa darba pārtraukšanas datuma.

Šo ierobežojumu nepiemēro attiecībā uz tām personām, kuras var pierādīt, ka tās nezināja par iepriekšminētajiem noteikumiem.

13. pants

Tomēr 11. pantā paredzētais iekārtošanās pabalsts un 12. pantā paredzētais pārcelšanās pabalsts ir vismaz:

— ►M3 37 000 BEF ◄ darbiniekam, kurš ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu, un

— ►M3 22 000 BEF ◄ darbiniekam, kurš nav tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu.







B.

Ceļa izdevumi

14. pants

1. Darbinieks ir tiesīgs saņemt atlīdzību par ceļa izdevumiem, kas radušies viņam pašam, viņa laulātajam un viņa apgādājamajām personām, kuras faktiski piedalās viņa mājsaimniecībā:

a) stājoties darbā - no vietas, kur viņš tika pieņemts darbā, līdz vietai, kurā viņš strādā;

b) darbu pārtraucot - no vietas, kur viņš strādā, uz turpmāk minētajā 3. punktā noteikto izcelsmes vietu.

Darbinieka nāves gadījumā viņa atraitne un apgādājamie ar tādiem pašiem nosacījumiem ir tiesīgi saņemt ceļa izdevumu atlīdzību.

Ceļa izdevumiem ir pieskaitāmas biļešu rezervēšanas, bagāžas pārvadāšanas izmaksas un, vajadzības gadījumā, arī viesnīcas izdevumi, kuri nenovēršami ir radušies.

2. Par atlīdzības aprēķināšanas pamatu pieņem:

— visīsāko un visekonomiskāko maršrutu pa dzelzceļu, kas savieno darba vietu ar darbinieka darbā pieņemšanas vai izcelsmes vietu,

— A un B kategorijas darbiniekiem maksu par braukšanu pirmajā klasē, pārējiem darbiniekiem maksu par braukšanu otrajā klasē,

— ja brauciens ilgst vismaz sešas stundas laikā no 22.00 līdz 07.00, pēc attiecīgās biļetes uzrādīšanas, guļamvagona vai kupejas izmaksas, kas nepārsniedz tūristu klases izmaksas.

Ja izmanto transporta līdzekli, kurš nav iepriekš minētais transporta līdzeklis, atlīdzību aprēķina, par pamatu ņemot izmaksas pa dzelzceļu attiecīgajā klasē, izņemot guļamvagonu. Ja šāda veida aprēķināšana ir neiespējama, ar īpašu direktora lēmumu nosaka atlīdzības noteikumus.

3. Darbiniekam, stājoties darbā, viņa izcelsmes vietu nosaka, ņemot vērā vietu, kur viņš tika pieņemts darbā, vai viņa interešu centru. Šādi noteikto izcelsmes vietu ar īpašu direktora lēmumu var izmainīt kamēr darbinieks strādā, vai arī tad, kad viņš aiziet no šī darba. Taču kamēr viņš strādā, šādu lēmumu pieņem vienīgi izņēmuma gadījumā un pēc pienācīga apstiprinoša pierādījuma uzrādīšanas no darbinieka puses.

Tomēr šādu izmaiņu rezultātā par darbinieka interešu centru nav atzīstama vieta, kas ir ārpus Eiropas Kopienu dalībvalstu vai Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma IV pielikumā uzskaitītajām valstīm un teritorijām.

15. pants

1. Darbinieks ir tiesīgs saņemt summu, kas ekvivalenta ceļa izdevumiem no vietas, kur viņš strādā, līdz savai izcelsmes vietai, kā minēts 14. pantā, par sevi, un ja viņš ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu, tad arī par savu laulāto un apgādājamajām personām 7. panta nozīmē:

— vienu reizi katrā kalendārajā gadā, ja attālums pa dzelzceļu no darba vietas līdz izcelsmes vietai ir lielāks par 50 km, bet mazāks par 725 km,

— divas reizes katrā kalendārajā gadā, ja attālums pa dzelzceļu no darba vietas līdz izcelsmes vietai ir 725 km vai vairāk,

šādi attālumi jāaprēķina saskaņā ar 14. panta 2. punktā minētajām metodēm.

Gadījumos, ja gan vīrs, gan sieva strādā Fondā, tad katram no viņiem ir tiesības par sevi un par apgādājamajām personām saņemt vienotas likmes maksu par ceļa izdevumiem saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem; katrs apgādājamais ir tiesīgs tikai uz vienu maksājumu. Maksājumu par apgādājamajiem bērniem nosaka pēc vīra vai sievas pieprasījuma pēc jebkura izcelsmes vietas.

Ja darbinieks stājas laulībā un šī iemesla dēļ tiek atzīts par tiesīgu saņemt mājsaimniecības pabalstu, ceļa izdevumus, kas izmaksājami laulātajam, aprēķina proporcionāli laikam no laulību noslēgšanas datuma līdz gada beigām.

Jebkura grozījuma dēļ, ar kuru tiek izmainīts aprēķina pamats, kas var rasties ģimenes stāvokļa izmaiņu dēļ pēc attiecīgo summu izmaksas datuma, neuzliek par pienākumu attiecīgajam darbiniekam atmaksāt saņemtās summas.

Ceļa izdevumus par bērniem vecumā no četriem līdz desmit gadiem aprēķina, par pamatu ņemot puscenu, aprēķināšanas nolūkā uzskatot, ka bērniem ceturtais vai desmitais gads beidzas tekošā gada 1. janvārī.

2. Vienotas likmes maksājumu aprēķina, A un B kategorijas darbiniekiem par pamatu ņemot pirmās klases dzelzceļa biļeti turp un atpakaļceļam, bet pārējiem darbiniekiem - otrās klases biļeti turp un atpakaļceļam.

▼M1

Tomēr, ja attālums braucienam turp un atpakaļ ir 800 km un vairāk, C un D kategoriju darbiniekiem maksājumu nosaka, pamatojoties uz pirmās klases biļetes izmaksām.

Ja attālums pa dzelzceļu no darba vietas līdz izcelsmes vietai pārsniedz 500 kilometrus un gadījumos, kad parastais maršruts ietver pārbraucienu pa jūru, attiecīgais darbinieks pēc biļešu uzrādīšanas ir tiesīgs uz tā ceļa izmaksu atlīdzināšanu, kas veikts ar lidmašīnu klasē, kura ierindojama tūdaļ aiz augstākās vai pirmās klases.

▼B

Ja šāda veida aprēķināšana ir neiespējama, ar īpašu direktora lēmumu nosaka maksājuma noteikumus.

3. Darbinieks, kura darbs jebkāda iemesla dēļ, izņemot nāves iestāšanos, kādā kalendārajā gadā ir pārtraukts, vai kurš daļu no gada atrodas bezalgas atvaļinājumā, ja viņš šajā gadā ir aktīvi nodarbināts Fondā mazāk nekā deviņus mēnešus, ir tiesīgs saņemt daļu no 1. punktā minētā maksājuma, ko aprēķina proporcionāli aktīvā darbā pavadītajam laikam.

4. Iepriekšējie noteikumi attiecas uz darbiniekiem, kuru darba un izcelsmes vieta atrodas Eiropā. Darbinieks, kura darba vieta un/vai izcelsmes vieta ir ārpus Eiropas, ir tiesīgs ►M3 par sevi, un ja viņš ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu, tad par savu sievu un citiem apgādājamajiem 7. panta nozīmē ◄ reizi katrā kalendārajā gadā, iesniedzot apstiprinošus dokumentus, saņemt atmaksu par ceļa izdevumiem uz viņa izcelsmes vietu vai atmaksu par ceļa izdevumiem uz kādu citu vietu, kuri nepārsniedz ceļa izdevumus uz viņa izcelsmes vietu.

▼M3

Taču ja viņa sieva un citi apgādājamie 7. panta 2. punkta nozīmē nedzīvo kopā ar darbinieku viņa darba atrašanās vietā, viņiem ir tiesības reizi katrā kalendārajā gadā, iesniedzot apliecinošus dokumentus, saņemt atlīdzību par ceļa izdevumiem no izcelsmes vietas uz darba vietu, vai atlīdzību par ceļa izdevumiem uz kādu citu vietu, kas nepārsniedz iepriekšējā brauciena izmaksas.

▼B

5. Vienīgi tie darbinieki, kuri Fondā strādā vismaz deviņus mēnešus, ir tiesīgi saņemt šajā pantā minēto maksājumu.







C.

Pārcelšanās izdevumi

16. pants

1. Darbinieks uz noteiktu laiku, kas ir ne mazāks par vienu gadu, vai arī, ja direktors uzskata, ka viņš ir pieņemts darbā uz ekvivalentu laiku, ja viņa darba līgums noslēgts uz nenoteiktu laiku, ir tiesīgs saņemt pārcelšanās izdevumu atlīdzību, kā turpmāk norādīts.

2. Izdevumus, kas radušies par mēbeļu un personīgo mantu pārvietošanu, ietverot apdrošināšanu pret parasto risku (salaušana, zādzība, ugunsgrēks), atlīdzina darbiniekam, kuram ir jāmaina sava dzīvesvieta, lai izpildītu nodarbināšanas kārtības 16. pantu, un kuram šie izdevumi nav atlīdzināti no kāda cita avota. Šādas atlīdzības summa nepārsniedz iepriekš apstiprinātā tāmē ietverto summu. Attiecīgajam Fonda departamentam iesniedz vismaz divas tāmes, un ja tās tiek uzskatītas par pārmērīgām, tas var izvēlēties kādu citu transporta uzņēmumu. Pēdējā gadījumā tiesības uz atlīdzību nepārsniedz šī uzņēmuma tāmes summu.

3. Darba pārtraukšanas vai darbinieka nāves gadījumā atlīdzina izdevumus, kas radušies, pārceļoties no vietas, kur viņš strādāja, uz viņa izcelsmes vietu.

Ja mirušais darbinieks bija neprecējies, izdevumus atlīdzina tiem, kas pilnvaroti tos saņemt.

4. Pārcelšanās notiek viena gada laikā pēc darbinieka pārbaudes laika beigām.

Pārtraucot darbu, pārcelšanās notiek trīs gadu laikā, kā paredzēts 12. panta 4. punkta otrajā daļā.

Pārcelšanās izdevumus, kas rodas pēc iepriekšminēto termiņu beigām, atlīdzina vienīgi ārkārtas gadījumos un ar īpašu direktora lēmumu.







D.

Dienas nauda

17. pants

1. Ja darbinieks sniedz pierādījumu tam, ka, lai izpildītu nodarbināšanas kārtības 16. panta prasības, viņam jāmaina sava dzīvesvieta, viņš 2. punktā minēto laiku ir tiesīgs saņemt šādu dienas naudu:

▼M3







Tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu Nav tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu no 1. līdz 15. dienai no 16. dienas no 1. līdz 15. dienai no 16. dienas Beļģijas franki par kalendāro dienu A4-A8 kategorija un B kategorija 1 817 824 1 232 644 Citas kategorijas 1 648 768 1 061 531

Dienas naudas lielumu izmaina atbilstīgi dienas naudai, kas izmaksājama Kopienu ierēdņiem, kā to noteikusi Padome.

▼B

Gadījumos, ja vīrs un sieva, kas strādā Fondā, abi ir tiesīgi saņemt dienas naudu, divās pirmajās slejās norādītās likmes piemēro vienīgi tam, kuram ir lielāka pamatalga. Otrai personai piemēro divās otrajās slejās norādītās likmes.

Iepriekšminētā skala atbilst Eiropas Kopienu Padomes noteiktajai ik reizi, kad atalgojumu pārskata, ievērojot Kopienu Civildienesta noteikumu 65. pantu.

2. Laikposms, par kuru izmaksā dienas naudu, ir šāds:

a) ja darbinieks nav tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu: 120 dienas;

b) ja darbinieks ir tiesīgs saņemt mājsaimniecības pabalstu: 180 dienas vai arī, ja darbiniekam ir noteikts sešu mēnešu pārbaudes laiks, tad šis laiks, kam pieskaitīts viens mēnesis;

▼M3

c) tomēr darbinieks, kurš pieņemts darbā uz noteiktu laiku, kas mazāks par vienu gadu, vai par kuru direktors uzskata, ka viņš pieņemts darbā uz ekvivalentu laiku, ja viņa darba līgums noslēgts uz nenoteiktu laiku, pēc tam, kad viņš ir sniedzis pierādījumus par to, ka viņš vairs nevar dzīvot savā iepriekšējā dzīves vietā, saņem dienas naudu uz visu darba līguma laiku, taču ne ilgāk par vienu gadu.

▼B

Gadījumā, ja vīrs un sieva, kas strādā Fondā, abi ir tiesīgi saņemt dienas naudu, laikposms, par kuru to piešķir saskaņā ar b) apakšpunktā noteikto, attiecas uz to personu, kurai ir lielāka pamatalga. Pārējām personām piemēro pārējās divās slejās norādītās likmes. Uz otru personu attiecas a) apakšpunktā noteiktais minētais laikposms.

Dienas naudu nekādā gadījumā nepiešķir pēc datuma, kurā darbinieks pārceļas, lai izpildītu darba līgumu noteikumu 16. panta prasības.

3. Jebkurā laikposmā, kad darbinieks saņem 18. pantā darbiniekiem komandējumā paredzēto dienas naudu, uz pusi tiek samazināta 1. punktā minētā dienas nauda.







E.

Komandējuma izdevumi

18. pants

1. Darbinieks, kurš ir komandējumā un kuram ir atbilstīga komandējuma apliecība, ir tiesīgs saņemt ceļa izdevumu atlīdzību un dienas naudu saskaņā ar šādiem noteikumiem.

2. Komandējuma apliecībā ir norādīts iespējamais komandējuma ilgums, pamatojoties uz kuru aprēķina jebkuru avansu, kuru darbinieks var saņemt pret dienas naudu. Izņemot gadījumu, ja ir pieņemts īpašs lēmums, avansu nemaksā, ja paredzēts, ka komandējuma dēļ darbinieka prombūtne nepārsniedz 24 stundas un to veic valstī, kas lieto to pašu valūtu, kuru izmanto vietā, kurā darbinieks strādā.

19. pants

1. Ceļa izdevumi darbiniekiem, kas atrodas komandējumā ietver dzelzceļa izmaksas, A un B kategorijas darbiniekiem ceļojot pa visīsāko maršrutu pirmajā klasē, bet pārējiem darbiniekiem, ceļojot otrajā klasē.

Ja turp un atpakaļ ceļojums ir 800 km vai to pārsniedz, attiecībā uz iepriekš minētajiem izdevumiem C un D kategorijas darbinieki ir tiesīgi saņemt atlīdzību par pirmās klases dzelzceļa biļeti.

Ar direktora lēmumu C un D kategorijas darbinieki, kuri ir komandējumā, un kuru turp un atpakaļ brauciens nepārsniedz 800 km, ir tiesīgi saņemt atlīdzību par pirmās klases dzelzceļa biļeti, ja viņi pavada administratīvās padomes locekli, direktoru vai darbinieku, kurš ceļo pirmajā klasē.

Ceļa izdevumiem pieskaitāmas:

— biļešu rezervēšanas un vajadzīgās bagāžas pārvadāšanas izmaksas;

— īpašiem ātrvilcieniem paredzētie papildinājumi (maksu par kuriem atlīdzina pēc īpašu biļešu uzrādīšanas, ja tās tiek izsniegtas);

— papildinājumi guļamvagonos (maksu par kuriem atlīdzina pēc guļamvagonu biļešu uzrādīšanas), ja brauciens ilgst vismaz sešas stundas naktī laikā no 22.00 līdz 07.00: — — divvietīgajā guļamvagonā; — ja vilcienam nav šādas kategorijas guļamvagona, atlīdzība ar direktora piekrišanu atbilst tieši pirms tās esošajai kategorijai vai vienvietīgā guļamvagona kategorijai, ja tā ir vienīgā pieejamā guļamvagona kategorija.

2. Darbinieki drīkst izmantot gaisa transportu. Tādā gadījumā atlīdzību veic, uzrādot tās klases biļetes, kura ir ►M1 augstākās klases vai ◄ zem pirmās klases.

Darbinieki, kuri pavada administratīvās valdes locekli vai direktoru attiecīgajā komandējumā, ar direktora lēmumu pēc biļešu uzrādīšanas var saņemt atlīdzību par brauciena izdevumiem tādā pašā klasē, kādu izmanto šis loceklis vai direktors.

Saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VII pielikuma 12. panta 2. punkta otrajā daļā, darbinieki, kuri atrodas komandējumā īpaši nogurdinošos apstākļos, var ar direktora lēmumu pēc biļešu uzrādīšanas saņemt atlīdzību par ceļojuma izmaksām izmantotajā klasē.

Ar īpašu direktora lēmumu darbinieki drīkst ņemt līdzi bagāžu, kas pārsniedz bezmaksas apjomu.

3. Katrā atsevišķā gadījumā ceļojumiem pa jūru ceļošanas klasi nosaka direktors. Darbinieki, kuri ceļo pa jūru, 20. pantā paredzētās dienas naudas vietā saņem pabalstu 225 BEF apjomā par katrām 24 ceļojuma stundām.

4. Darbinieks attiecīgajā komandējumā drīkst izmantot savu personīgo automašīnu, ar noteikumu, ka tādējādi nepagarinās komandējuma ilgums.

Šajā gadījumā ceļa izdevumu atlīdzību aprēķina, par pamatu ņemot 1. punktā noteikto.

Gadījumā, ja darbinieks regulāri ir komandējumā īpašos apstākļos, direktors dzelzceļa maksu atlīdzināšanas vietā var nolemt piešķirt viņam uzturnaudu par katru apgūto kilometru, ja sabiedriskā transporta lietošana un ceļa izdevumu atlīdzība parasti ir par pamatu noteiktiem trūkumiem.

Darbinieks, kurš drīkst izmantot savu personīgo automašīnu, pilnībā atbild par jebkuriem negadījumiem ar viņa automašīnu vai attiecībā uz trešām personām, viņa rīcībā jābūt apdrošināšanas polisei, kas nodrošina civiltiesiskās atbildības segumu par tādu summu, kādu direktors uzskata par adekvātu.

20. pants

1.

a) Dienas naudu darbiniekiem, kas atrodas komandējumā, izmaksā pēc šādas likmes:



I A + B kategorija II C + D kategorija Beļģija 2 335 2 160 Dānija 2 865 2 650 Vācija 3 205 2 965 Grieķija 1 650 1 525 Francija 2 990 2 765 Īrija 3 060 2 830 Itālija 2 570 2 380 Luksemburga 2 500 2 315 Nīderlande 3