2007D0365 — LV — 28.08.2010 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B KOMISIJAS LĒMUMS (2007. gada 25. maijs) par ārkārtas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai novērstu Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) ievešanu un izplatīšanos Kopienā (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2161) (2007/365/EK) (OV L 139, 31.5.2007, p.24)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 25. maijs)

par ārkārtas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai novērstu Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) ievešanu un izplatīšanos Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2161)

(2007/365/EK)







EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā ( 1 ), un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta trešo teikumu, tā kā: (1) Atbilstīgi Direktīvai 2000/29/EK, ja dalībvalsts uzskata, ka draud tādu kaitīgu organismu ievešana vai izplatīšanās tās teritorijā, kas nav iekļauti minētās direktīvas I vai II pielikumā, tā uz laiku var noteikt papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātos pret šādu apdraudējumu. (2) Ibērijas pussalas dienvidos konstatēja organismu Rhynchophorus ferrugineus (Olivier), un tāpēc Spānija 2006. gada 27. jūnijā informēja pārējās dalībvalstis un Komisiju par to, ka 2006. gada 6. jūnijā tā ir pieņēmusi papildu valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātos pret iespējamo konkrētā kaitīgā organisma ievešanu un izplatīšanos Spānijas teritorijā. (3) Organisms Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) nav minēts Direktīvas 2000/29/EK I vai II pielikumā. Tomēr ziņojumā par kaitēkļu radītā riska novērtējumu, kura pamatā ir ierobežota pieejamā zinātniskā informācija, atzīts, ka šis organisms izraisa nopietnus koku bojājumus, tostarp ievērojamu noteiktu tādu augu sugu mirstību, kas pieder pie palmu dzimtas, un ka tas ietekmē tikai augus, kuru stumbra diametrs pie pamata ir lielāks par 5 cm (“uzņēmīgi augi”). Uzņēmīgie augi pašlaik ir sastopami daudzviet Eiropā, galvenokārt tās dienvidos, kur tos stāda lielās platībās dekoratīviem mērķiem un kur tiem ir liela ekoloģiska nozīme. (4) Tāpēc ir jāveic ārkārtas pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu konkrētā kaitīgā organisma ievešanu un izplatīšanos Kopienā. (5) Šie ārkārtas pasākumi ir jāpiemēro konkrētā kaitīgā organisma ievešanai un izplatībai, to apgabalu norobežošanai Kopienā, kuros konkrētais kaitīgais organisms ir sastopams, uzņēmīgu augu importam, ražošanai, pārvietošanai un kontrolei Kopienā. Ir jāveic apsekojumi, kas vajadzīgi, lai konstatētu konkrētā kaitīgā organisma esību vai ilgstošu neesību palmu dzimtas augos dalībvalstīs un lai savāktu vairāk zinātniskās informācijas par augu uzņēmību. (6) Ir lietderīgi līdz 2008. gada 31. martam veikt regulāru šo pasākumu rezultātu novērtējumu, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta pirmā veģetācijas perioda laikā pēc ārkārtas pasākumu pieņemšanas. (7) Lai izpildītu šā lēmuma prasības, dalībvalstis vajadzības gadījumā pielāgo savus tiesību aktus. (8) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.







1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

a) “konkrētais kaitīgais organisms” ir Rhynchophorus ferrugineus (Olivier);

▼M2

b) “uzņēmīgi augi” ir Areca catechu, Arecastrum romanzoffianum (Cham) Becc, Arenga pinnata, Borassus flabellifer, Brahea armata, Butia capitata, Calamus merillii, Caryota maxima, Caryota cumingii, Chamaerops humilis, Cocos nucifera, Corypha gebanga, Corypha elata, Elaeis guineensis, Howea forsteriana, Jubea chilensis, Livistona australis, Livistona decipiens, Metroxylon sagu, Oreodoxa regia, Phoenix canariensis, Phoenix dactylifera, Phoenix theophrasti, Phoenix sylvestris, Sabal umbraculifera, Trachycarpus fortunei un Washingtonia spp. ģints augi, kuru stumbra diametrs pie pamatnes ir lielāks par 5 cm un kuri nav augļi vai sēklas;

▼B

c) “audzēšanas vieta” ir audzēšanas vieta, kas noteikta Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starptautiskajos fitosanitāro pasākumu standartos Nr. 5 ( 2 ).

2. pants

Ārkārtas pasākumi aizsardzībai pret konkrēto kaitīgo organismu

Konkrētā kaitīgā organisma ievešana un izplatīšana Kopienā tiek aizliegta.

3. pants

Uzņēmīgu augu ievešana

Uzņēmīgus augus Kopienā drīkst ievest tikai tad, ja:

a) tie atbilst īpašajām ievešanas prasībām, kas minētas I pielikuma 1. punktā;

b) ievedot tos Kopienā, konkrētā kaitīgā organisma esību pārbauda atbildīgā valsts iestāde atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK 13.a panta 1. punkta prasībām un nekonstatē minētā organisma klātbūtnes pazīmes.

4. pants

Uzņēmīgo augu pārvietošana Kopienā

Visus uzņēmīgos Kopienas izcelsmes vai saskaņā ar 3. pantu Kopienā importētos augus drīkst pārvietot Kopienā tikai tad, ja tie atbilst I pielikuma 2. punkta nosacījumiem.

▼M2

5. pants

Apsekojumi un paziņošana

1. Dalībvalstis ik gadu veic oficiālus apsekojumus, lai attiecīgajā gadījumā konstatētu konkrēto organismu vai pierādījumus par Palmae dzimtas augu inficēšanu ar konkrēto kaitīgo organismu to teritorijā.

Neskarot Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 2. punktu, minēto apsekojumu rezultātus ik gadu līdz 28. februārim paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Dalībvalstis, kurās konstatēts konkrētais kaitīgais organisms, minētajam paziņojumam pievieno:

a) saskaņā ar 6. panta 1. punktu pieņemtā rīcības plāna atjauninātu redakciju;

b) norobežoto zonu atjauninātu sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 6. panta 1. punktu, ieskaitot šo zonu atjauninātu aprakstu un informāciju par to atrašanos (arī kartes).

2. Dalībvalstis nodrošina, ka par visiem gadījumiem, kad ir aizdomas par konkrētā organisma parādīšanos vai tā faktisku esību kādā dalībvalsts teritorijas zonā, tās nekavējoties paziņo attiecīgās dalībvalsts atbildīgajai iestādei.

3. Neskarot Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 2. punktu, dalībvalstis visos gadījumos piecu dienu laikā un rakstiski paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par konkrētā organisma faktisku parādīšanos kādā dalībvalsts teritorijas zonā, kurā iepriekš tā esība nav bijusi konstatēta.

6. pants

Izskaušanas pasākumi, norobežotās zonas un rīcības plāni

1. Ja konkrētā organisma esību dalībvalsts teritorijā apstiprina 5. panta 1. punktā minēto apsekojumu rezultāti vai 5. panta 2. punktā minētais paziņojums vai informācija no jebkura cita avota, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties:

a) nosaka norobežotas zonas saskaņā ar II pielikuma 1. punktu;

b) minētajā norobežotajā zonā saskaņā ar II pielikuma 3. punktu izstrādā un īsteno rīcības plānu, ietverot tajā visus valsts pasākumus saskaņā ar II pielikuma 2. punktu.

2. Ja dalībvalsts nosaka norobežoto zonu un saskaņā ar šā panta 1. punktu izstrādā rīcības plānu, tā saskaņā ar 5. panta 3. punktu viena mēneša laikā no paziņojuma dienas par to paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Šajā paziņojumā iekļauj norobežotās zonas aprakstu, karti un minēto rīcības plānu.

3. Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punkta b) apakšpunktā minēto rīcības plānu un tehniskos pasākumus īsteno tehniski kvalificēti un pienācīgi pilnvaroti valsts ierēdņi un/vai kvalificēti pārstāvji vai komersanti, vai vismaz tiešā atbildīgo valsts iestāžu pārraudzībā.

4. Dalībvalstis var atkāpties no pienākuma noteikt 1. punkta a) apakšpunktā norobežoto zonu, ja 5. panta 1. punktā minētie apsekojumi, 5. panta 2. punktā minētie paziņojumi vai informācija no jebkura cita avota apstiprina, ka:

a) noteikta vienīgi tādu augu invāzija 10 km rādiusā no invazīvajiem augiem, kuri pieder pie viena uzņēmīgo augu sūtījuma, un šajā zonā konkrētais organisms iepriekš nav bijis konstatēts;

b) minētais sūtījums attiecīgajā zonā tika ievests mazāk nekā pirms 5 mēnešiem un tas pirms ievešanas jau ir bijis invazīvs; kā arī,

c) ņemot vērā atzītus zinātniskos principus, minētā organisma bioloģiju, invāzijas pakāpi, gadalaiku un uzņēmīgo augu izplatības īpatnības attiecīgajā dalībvalstī, konkrētā organisma izplatīšanās risks nav bijis kopš invazīvā sūtījuma ievešanas attiecīgajā zonā.

Šādos gadījumos dalībvalstis saskaņā ar II pielikuma 3. punktu izstrādā rīcības plānu, taču tās var pieņemt lēmumu nenoteikt norobežoto zonu un II pielikuma 3. punktā minētos valsts pasākumus, kas vērsti tikai uz invazīvā materiāla iznīcināšanu, vismaz 10 km rādiusā ap invadēto zonu veicot pastiprinātu apsekošanas programmu un izsekojot attiecīgo augu materiālu.

▼B

7. pants

Atbilstība

Pasākumus, ko dalībvalstis pieņēmušas, lai aizsargātos pret konkrētā kaitīgā organisma ievešanu un izplatīšanos, vajadzības gadījumā groza tā, lai nodrošinātu to atbilstību šā lēmuma prasībām. Dalībvalstis par šiem pasākumiem nekavējoties informē Komisiju.

8. pants

Pārskatīšana

Šo lēmumu pārskata vēlākais līdz 2008. gada 31. martam.

9. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









I PIELIKUMS

Šā lēmuma 3. un 4. pantā minētie ārkārtas pasākumi

1. Īpašās ievešanas prasības

Neierobežojot Direktīvas 2000/29/EK III pielikuma A daļas 17. pozīcijā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 37. pozīcijā uzskaitītos noteikumus, uzņēmīgiem trešo valstu izcelsmes augiem pievieno šīs direktīvas 13. panta 1. punktā minēto sertifikātu, kura iedaļā “Papildu apliecinājums” norāda, ka uzņēmīgie augi, tostarp tie, ka iegūti dabiskajās dzīvotnēs:

a) visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kurā konkrētais kaitīgais organisms nav konstatēts; vai

b) visā to dzīves ciklā ir audzēti no kaitēkļiem brīvā apgabalā, kuru valsts augu aizsardzības dienests izcelsmes valstī izveidojis saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem; sertifikāta iedaļā “Izcelsmes vieta” norāda no kaitēkļiem brīvā apgabala nosaukumu; vai

c) vismaz vienu gadu pirms izvešanas ir audzēti audzēšanas vietā: i) kuru valsts augu aizsardzības dienests izcelsmes valstī ir reģistrējis un pārraudzījis; ii) kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret minētā organisma ievešanu vai kurā tika piemērota atbilstoša profilaktiska apstrāde; un iii) kurā, veicot atbilstīgas pārbaudes vismaz reizi trijos mēnešos un tieši pirms izvešanas, nav konstatētas konkrētā kaitīgā organisma klātbūtnes pazīmes.

2. Pārvietošanas nosacījumi

Uzņēmīgus augus, kuru izcelsme ir Kopienā vai kuri Kopienā ievesti saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu, pārvietot Kopienā drīkst tikai tad, ja tiem pievieno auga pasi, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Komisijas Direktīvas 92/105/EEK ( 3 ) noteikumiem, un kuri ir audzēti:

a) visā to dzīves ciklā dalībvalstī vai trešajā valstī, kurā konkrētais kaitīgais organisms nav konstatēts; vai

b) visā augu dzīves ciklā to audzēšanas vieta ir atradusies no kaitēkļiem brīvā apgabalā, kuru atbildīgās valsts iestādes dalībvalstī vai valsts augu aizsardzības dienests trešā valstī ir noteicis saskaņā ar atbilstīgiem starptautiskiem fitosanitāro pasākumu standartiem; vai

c) audzēšanas vietā dalībvalstī divus gadus pirms pārvietošanas, kuras laikā: i) augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret konkrētā kaitīgā organisma ievešanu vai kurā tika piemērota atbilstoša profilaktiska apstrāde; un ii) kurā netika konstatētas konkrētā kaitīgā organisma klātbūtnes pazīmes, veicot valsts pārbaudes vismaz reizi trijos mēnešos;

vai

▼M2

d) ja tie ir ievesti saskaņā ar šā pielikuma 1. punkta c) apakšpunktu, pēc to ievešanas Savienībā ir audzēti audzēšanas vietā dalībvalstī vismaz vienu gadu ilgā periodā pirms to pārvietošanas, kuras laikā: i) uzņēmīgie augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret konkrētā organisma ievešanu vai izplatīšanos; un ii) kurā netika konstatētas minētā organisma klātbūtnes pazīmes, veicot valsts pārbaudes vismaz vienu reizi trijos mēnešos.

▼B









II PIELIKUMS

Šā lēmuma 6. pantā minētie ārkārtas pasākumi

1. Norobežoto zonu noteikšana

a) Norobežotās zonas, kas minētas 6. pantā, sastāv no šādām daļām: i) invadētā zona, kurā konstatēts minētais organisms un kura aptver visus augus ar minētā organisma izraisītajiem simptomiem un, attiecīgā gadījumā, visus augus, kas iestādīti vienā reizē; ii) buferzona, kura apjož invadēto zonu un ir vismaz 10 km plata. Ja vairākas buferzonas pārklājas vai atrodas ģeogrāfiski tuvu, izveido plašāku norobežoto zonu, kura aptver attiecīgās norobežotās zonas un zonas starp tām.

b) Šīs daļas a) punktā minēto zonu robežu precīza noteikšana pamatojas uz atzītiem zinātniskiem principiem, minētā organisma bioloģiju, invāzijas pakāpi, gadalaiku un augu izplatības īpatnībām attiecīgajā dalībvalstī.

c) Ja organismu konstatē ārpus invadētās zonas, attiecīgi maina norobežotajām zonām noteiktās robežas.

d) Ja, pamatojoties uz 5. panta 1. punktā minētajiem ikgadējiem apsekojumiem, norobežotajā zonā minētais organisms nav konstatēts trīs gadus, šī zona vairs nepastāv, un šā pielikuma 2. punktā paredzētie pasākumi vairs nav vajadzīgi.

▼M2

2. Pasākumi norobežotajās zonās

Valsts pasākumi, kas jāveic norobežotajās zonās, kā minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir šādi:

a) atbilstoši pasākumi, kuru mērķis ir izskaust konkrēto organismu, tostarp: i) iznīcināšana vai attiecīgā gadījumā pilnīga mehāniska invazīvā uzņēmīgā auga sanācija; ii) pasākumi, lai novērstu konkrētā organisma jebkādu izplatīšanos iznīcināšanas vai sanācijas laikā, izmantojot ķīmisku apstrādi tiešā tuvumā; iii) invadēto uzņēmīgo augu piemērota apstrāde; iv) attiecīgā gadījumā veicot invadēto zonu masīvu feronomu slazdošanu; v) attiecīgā gadījumā uzņēmīgus augus aizstājot ar neuzņēmīgiem augiem; vi) un citi pasākumi, kuri var veicināt konkrētā organisma izskaušanu;

b) konkrētā organisma intensīvas uzraudzības pasākumi, izmantojot atbilstīgas pārbaudes un metodes, ieskaitot feronomu slazdošanu vismazāk invadētajās zonās;

c) vajadzības gadījumā īpaši pasākumi, lai aplūkotu visas īpatnības vai sarežģījumus, kas pamatoti varētu būt sagaidāmi, lai novērstu, aizkavētu vai novilcinātu darbību īstenošanu, īpaši tādu, kas saistītas ar pieejamību visiem tādiem uzņēmīgiem augiem un to pienācīgu izskaušanu, kuri ir invadēti vai ir aizdomas par šo augu invāziju neatkarīgi no to atrašanās vietas, esības valsts vai privātā īpašumā vai personas vai iestādes, kuras īpašumā tie ir.

3. Rīcības plānu izstrāde un īstenošana

Rīcības plānā, kas minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, iekļauj sīku to valsts pasākumu aprakstu, kurus attiecīgā dalībvalsts ir veikusi vai plāno veikt, lai izskaustu konkrēto organismu. Tajā iekļauj katra pasākuma īstenošanas grafiku. Rīcības plānā jāņem vērā Starptautiskais fitosanitāro pasākumu standarts Nr. 9 ( 4 ), un tam jābalstās uz integrētu pieeju saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Starptautiskajā fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 14 ( 5 ).

Pēdējos trīs gados veikto ikgadējo apsekojumu rezultāti liecina, ka 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās norobežotajās zonās konkrētā kaitīgā organisma izskaušana viena papildu gada laikā nav iespējama, un rīcības plānā, un to īstenojot, vispirms uzmanība jāpievērš konkrētā kaitīgā organisma izplatīšanās apturēšanai un mazināšanai invadētajā zonā, vienlaikus nosakot, ka tā izskaušana ir ilgtermiņa mērķis

Rīcības plānā jāparedz vismaz 2. punktā minēto pasākumu īstenošana. Attiecībā uz 2. punkta a) apakšpunktu rīcības plānā jāaplūko visi tajā uzskaitītie pasākumi un jāizklāsta īstenojamo pasākumu izvēles iemesli, aprakstot situāciju, zinātniskos datus, kā arī minēto pasākumu atlases kritērijus.