02021H2279 — LV — 30.12.2021 — 000.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm





Labota ar:









▼B

▼C1

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2021/2279

(2021. gada 15. decembris)

par vidiskās pēdas metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai un uzrādīšanai







1. MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

1.1. Šis ieteikums veicina vidiskās pēdas metožu izmantošanu attiecīgajās politikas nostādnēs un shēmās, kas saistītas ar visu veidu produktu (gan preču, gan pakalpojumu) un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu un/vai uzrādīšanu.

1.2. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un privātām un publiskām organizācijām, kas mēra vai plāno mērīt sava produkta vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu un/vai informāciju par aprites cikla vidisko sniegumu uzrāda vai plāno uzrādīt kādai privātai, publiskai un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajai personai ES.

1.3. Šis ieteikums neattiecas uz tādu obligātu ES tiesību aktu īstenošanu, kuri paredz īpašu metodiku produktu vai organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma aprēķināšanai. Tomēr uz šo ieteikumu var atsaukties ES tiesību aktos vai politikā kā uz metodi produktu vai organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma aprēķināšanai.

2. DEFINĪCIJAS

Šajā ieteikumā piemēro turpmāk minētās definīcijas.

a) Produkta vidiskās pēdas (turpmāk PVP) metode – vispārīga metode, ar ko mēra un uzrāda produkta potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi, kā noteikts I pielikumā.

b) Organizācijas vidiskās pēdas (turpmāk “OVP”) metode – vispārīga metode, ar ko mēra un uzrāda organizācijas potenciālo aprites cikla ietekmi uz vidi, kā noteikts III pielikumā.

c) Produkta vidiskā pēda – rezultāts produkta vidiskās pēdas izpētei uz produkta vidiskās pēdas metodes pamata.

d) Organizācijas vidiskā pēda – rezultāts organizācijas vidiskās pēdas izpētei uz organizācijas vidiskās pēdas metodes pamata.

e) Produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi (turpmāk “PVPKN”) – uz aprites ciklu balstīti tādi noteikumi par konkrētu produktu kategoriju, kas papildina PVP pētījumu vispārējos metodiskos norādījumus, nodrošinot papildu specifikāciju konkrētas produktu kategorijas līmenī. Ja pastāv PVPKN, tas būtu jāizmanto pie konkrētās produktu kategorijas piederoša produkta vidiskās pēdas aprēķināšanai.

f) Organizācijas vidiskās pēdas nozares noteikumi (turpmāk “OVPNN”) – uz aprites ciklu balstīti tādi noteikumi par konkrētu nozari, kuri papildina OVP pētījumu vispārējos metodiskos norādījumus, nodrošinot papildu specifikācijas konkrētas nozares līmenī. Ja pastāv OVPNN, tas būtu jāizmanto pie konkrētās nozares piederošas organizācijas vidiskās pēdas aprēķināšanai.

g) Aprites cikla vidiskais sniegums – potenciālā vidiskā snieguma kvantitatīvs mērījums, kurā ņemti vērā produkta vai organizācijas visi attiecīgā aprites cikla posmi no piegādes ķēdes viedokļa.

h) Aprites cikla vidiskā snieguma uzrādīšana – informācijas par aprites cikla vidisko sniegumu izpaušana, arī darījumdarbības partneriem, ieguldītājiem, publiskām iestādēm vai patērētājiem.

i) Organizācija – uzņēmējsabiedrība, korporācija, uzņēmums, iestāde vai kāda to daļa vai apvienība, kas ir vai nav reģistrēta, kas ir publiska vai privāta un kam ir noteiktas funkcijas un atsevišķa vadība.

j) Shēma – ienesīga vai bezpeļņas iniciatīva, ko uzņemas privāti uzņēmumi vai to apvienība, publiskā un privātā sektora partnerība, valstiskas vai nevalstiskas organizācijas un kas prasa aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu.

k) Nozares apvienība – organizācija, kas pārstāv privātus uzņēmumus, kuri ir attiecīgās organizācijas locekļi, vai privātus uzņēmumus, kas pieder pie nozares vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī.

l) Finanšu kopiena – visi dalībnieki, kas sniedz finanšu pakalpojumus (to vidū finansiālas konsultācijas), arī bankas, ieguldītāji un apdrošināšanas sabiedrības.

3. PVP UN OVP METOŽU IZMANTOŠANA DALĪBVALSTU POLITIKĀ

Dalībvalstīm būtu jārīkojas šādi.

3.1. Jāizmanto PVP metode vai OVP metode un saistītie PVPKN un OVPNN brīvprātīgā politikā, kas saistīta ar produktu vai attiecīgi organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu, vienlaikus nodrošinot, ka šāda politika nerada šķēršļus brīvai preču apritei ES.

3.2. Tāda informācija vai apgalvojumi par aprites cikla vidisko sniegumu, kuru iegūšanai ir izmantota PVP metode vai OVP metode un saistītie PVPKN un OVPNN, jāatzīst par derīgiem attiecīgās valstu shēmās, kurās iesaistīta produktu vai organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšana vai uzrādīšana.

3.3. Pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām, jāveic pasākumi, lai palielinātu augsti kvalitatīvu aprites cikla datu pieejamību, ieviešot darbības, lai izstrādātu, pārskatītu un darītu pieejamas valsts datubāzes, un veicinot esošo valsts datubāzu aizpildīšanu. Jānodrošina saskaņotība starp dažādajām datubāzēm.

3.4. Jāatbalsta Komisijas centieni augstas kvalitātes VP prasībām atbilstošu datu kopu pieejamības jomā.

3.5. Jāsniedz palīdzība un jānodrošina instrumenti MVU, lai tie varētu izmērīt, novērtēt un uzlabot savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu, pamatojoties uz PVP vai OVP metodi, uz PVPKN un OVPNN. To darot, iestādēm būtu jāizvairās no esošo rīku dublēšanās, ja tie ir atbilstoši mērķim.

3.6. Jāveicina attiecīgi OVP metodes un saistīto OVPNN izmantošana publisku organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai.

3.7. Jāveicina un jāatbalsta PVP un OVP metožu izmantošana starptautiskā līmenī, arī daudzpusējos forumos vai saistībā ar shēmām aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai. To darot, iestādēm būtu jāapsver iespēja sniegt palīdzību un nodrošināt rīkus MVU ES partnervalstīs jebkādu to ražoto starppatēriņa preču vai pusfabrikātu aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai un uzlabošanai.

4. PVP UN OVP METOŽU IZMANTOŠANA UZŅĒMUMOS UN CITĀS PRIVĀTĀS ORGANIZĀCIJĀS

Uzņēmumiem un citām privātām organizācijām, kas nolemj savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu mērīt vai uzrādīt, būtu:

4.1. Jāizmanto PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN un OVPNN savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai.

4.2. Jāsniedz ieguldījums publisko datubāzu pārskatīšanā un to aizpildīšanā ar augstas kvalitātes aprites cikla datiem saskaņā ar prasībām par vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām. Jāatbalsta Komisijas centieni augstas kvalitātes VP prasībām atbilstošu datu kopu pieejamības jomā.

4.3. Jāapsver iespēja atbalstīt uzņēmumus, jo īpaši MVU, to piegādes ķēdēs, lai tie sniegtu uz PVP un OVP vai PVPKN un OVPNN balstītu informāciju un uzlabotu savu organizāciju un produktu aprites cikla vidisko sniegumu.

Nozares apvienībām būtu jārīkojas šādi.

4.4. Jāveicina PVP metodes un OVP metodes, un saistīto PVPKN un OVPNN izmantošana to dalībnieku vidū.

4.5. Jāsniedz ieguldījums publisko datubāzu pārskatīšanā un to aizpildīšanā ar augstas kvalitātes aprites cikla datiem saskaņā ar prasībām par vidiskajai pēdai atbilstošām datu kopām. Jāatbalsta Komisijas centieni augstas kvalitātes VP prasībām atbilstošu datu kopu pieejamības jomā.

4.6. Jānodrošina vienkāršoti aprēķina rīki un zināšanas dalībniekiem, kas ir MVU, lai tie varētu aprēķināt savu produktu vai organizācijas aprites cikla vidisko sniegumu, balstoties uz PVP metodi vai OVP metodi un saistītajiem PVPKN un OVPNN.

4.7. Jāveicina un jāatbalsta PVP un OVP metožu izmantošana starptautiskā līmenī, arī daudzpusējos forumos vai saistībā ar shēmām aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai.

5. PVP UN OVP METOŽU UN SAISTĪTO PVPKN UN OVPNN IZMANTOŠANA SHĒMĀS, KAS SAISTĪTAS AR APRITES CIKLA VIDISKĀ SNIEGUMA MĒRĪŠANU VAI UZRĀDĪŠANU

5.1. Shēmās, kas saistītas ar aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanu vai uzrādīšanu, kā atsauces metode produktu un organizāciju aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai būtu jāizmanto PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN/OVPNN.

6. PVP UN OVP METOŽU UN SAISTĪTO PVPKN UN OVPNN IZMANTOŠANA FINANŠU KOPIENĀ

Finanšu kopienas locekļiem attiecīgos gadījumos būtu jārīkojas šādi.

6.1. Jāveicina aprites cikla vidiskā snieguma informācijas, kas aprēķināta, pamatojoties uz PVP vai OVP metodi un saistītajiem PVPKN un OVPNN, izmantošana ar aprites cikla vidisko sniegumu saistītā finansiālā riska novērtēšanā.

6.2. Jāveicina uz OVP pētījumiem balstītas informācijas izmantošana novērtējumā par ilgtspējas indeksu vides komponenta veiktspējas līmeņiem.

6.3. Jāveicina un jāatbalsta PVP un OVP metožu izmantošana starptautiskā līmenī, arī daudzpusējos forumos vai saistībā ar shēmām aprites cikla vidiskā snieguma mērīšanai vai uzrādīšanai.

7. VERIFIKĀCIJA

7.1. Ja PVP un OVP pētījumus dara zināmus trešām personām, pētījumi būtu jāverificē saskaņā ar PVP un OVP metožu prasībām un visām konkrētajām norādēm, kas sniegtas PVPKN un OVPNN.

8. ZIŅOŠANA PAR IETEIKUMA ĪSTENOŠANU

8.1. Dalībvalstis tiek aicinātas reizi gadā informēt Komisiju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šo ieteikumu. Pirmoreiz informācija būtu jānosūta vienu gadu pēc šā ieteikuma pieņemšanas. Nosūtītajā informācijā būtu jāietver šādas ziņas:

a) kā PVP metode un OVP metode, un saistītie PVPKN/OVPNN tiek izmantoti politikas iniciatīvā(-ās);

b) iniciatīvas aptverto produktu un organizāciju skaits;

c) stimuli, kas saistīti ar aprites cikla vidisko sniegumu;

d) iniciatīvas, kas saistītas ar augsti kvalitatīvu aprites cikla datu izstrādi;

e) kāda palīdzība sniegta MVU aprites cikla vides informācijas sniegšanā un to aprites cikla vidiskā snieguma uzlabošanā;

f) iespējamās problēmas vai trūkumi, kas identificēti metožu izmantošanā.

9. IEPRIEKŠĒJĀ IETEIKUMA ATCELŠANA

Ar šo atceļ Komisijas Ieteikumu 2013/179/ES. Atsauces uz atcelto ieteikumu uzskata par atsaucēm uz šo ieteikumu.









I PIELIKUMS

Produktu vidiskās pēdas metode

Saīsinājumi Definīcijas Saistība ar citām metodēm un standartiem 1. Produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi (PVPKN) 1.1. Pieeja un iespējamo piemērošanas jomu piemēri 2. Vispārīgi apsvērumi par produktu vidiskās pēdas (PVP) pētījumiem 2.1. Kā izmantot šo metodi 2.2. Produktu vidiskās pēdas pētījumu principi 2.3. Produktu vidiskās pēdas pētījuma posmi 3. Produkta vidiskās pēdas pētījuma mērķa(-u) un darbības jomas definēšana 3.1. Mērķa definēšana 3.2. Darbības jomas definēšana 3.2.1 Funkcionālā vienība un atsauces plūsma 3.2.2. Sistēmas robeža 3.2.3. Vidiskās pēdas ietekmes kategorijas 3.2.4. PVP iekļaujamā papildu informācija 3.2.5. Pieņēmumi/ierobežojumi 4. Aprites cikla inventarizācijas pārskats 4.1. Atbilstības izvērtēšanas posms 4.2. Aprites cikla posmi 4.2.1. Izejvielu ieguve un priekšapstrāde 4.2.2. Ražošana 4.2.3. Izplatīšana 4.2.4. Izmantošana 4.2.5. Aprites cikla beigas (ietverot produkta atgūšanu un reciklēšanu) 4.3. Aprites cikla inventarizācijas pārskata nomenklatūra 4.4. Modelēšanas prasības 4.4.1. Lauksaimnieciskā ražošana 4.4.2. Elektrības izmantošana 4.4.3. Transports un loģistika 4.4.4. Ražošanas līdzekļi — infrastruktūra un aprīkojums 4.4.5. Uzglabāšana izplatīšanas centrā vai mazumtirdzniecības vietā 4.4.6. Paraugu ņemšanas procedūra 4.4.7. Modelēšanas prasības izmantošanas posmam 4.4.8. Reciklētais saturs un aprites cikla beigu modelēšana 4.4.9. Pagarināts produkta kalpošanas laiks 4.4.10 Siltumnīcefekta gāzu emisijas un to piesaiste 4.4.11 Izlīdzināšanas vienības 4.5 Daudzfunkcionālu procesu apstrāde 4.5.1 Sadale dzīvnieku audzēšanā 4.6 Datu vākšanas prasības un kvalitātes prasības 4.6.1 Uzņēmumam raksturīgi dati 4.6.2 Sekundārie dati 4.6.3 Izmantojamās datu kopas 4.6.4 Izslēgšana 4.6.5 Datu kvalitātes prasības 5. Vidiskās pēdas ietekmes novērtējums 5.1. Klasificēšana un raksturošana 5.1.1 Klasificēšana 5.1.2 Raksturošana 5.2. Normalizēšana un svēršana 5.2.1 Vidiskās pēdas ietekmes novērtējuma rezultātu normalizēšana 5.2.2 Vidiskās pēdas ietekmes novērtējuma rezultātu svēršana 6. Produktu vidiskās pēdas rezultātu interpretēšana 6.1. Ievads 6.2. Produktu vidiskās pēdas modeļa stabilitātes novērtējums 6.3. Karsto punktu identificēšana — visbūtiskākās ietekmes kategorijas, aprites cikla posmi, procesi un vienkāršās plūsmas 6.3.1 Procedūra visbūtiskāko ietekmes kategoriju noteikšanai 6.3.2 Procedūra visbūtiskāko aprites cikla posmu noteikšanai 6.3.3 Procedūra visbūtiskāko procesu noteikšanai 6.3.4 Procedūra visbūtiskāko vienkāršo plūsmu noteikšanai 6.3.5 Rīcība negatīvu skaitļu gadījumā 6.3.6 Prasību kopsavilkums 6.3.7 Piemērs 6.4. Secinājumi un ieteikumi 7. Produktu vidiskās pēdas ziņojumi 7.1. Ievads 7.1.1. Kopsavilkums 7.1.2. Apkopota VP atbilstoša datu kopa 7.1.3. Ziņojuma pamatdaļa 7.1.4. Validācijas paziņojums 7.1.5. Pielikumi 7.1.6. Konfidenciāls ziņojums 8. PVP pētījumu, ziņojumu un saziņas līdzekļu verifikācija un validācija 8.1. Verifikācijas darbības jomas noteikšana 8.2. Verifikācijas procedūra 8.3. Verificētājs(-i) 8.3.1. Minimālās prasības verificētājam(-iem) 8.3.2. Vadošā verificētāja loma verifikācijas grupā 8.4. Verifikācijas un validācijas prasības 8.4.1 Minimālās prasības PVP pētījuma verificēšanai un validēšanai 8.4.2 Verifikācijas un validācijas paņēmieni 8.4.3 Datu konfidencialitāte 8.5 Verificēšanas/validēšanas procesa iznākumi 8.5.1 Verifikācijas un validācijas ziņojuma saturs 8.5.2 Validācijas paziņojuma saturs 8.5.3 Verifikācijas un validācijas ziņojuma un validācijas paziņojuma derīgums Atsauces Attēlu saraksts Tabulu saraksts

Saīsinājumi

ADEME Agede l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie

AF sadales koeficients

AR sadales attiecība

B2B uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem

B2C uzņēmumu darījumi ar patērētājiem

BoC komponentu saraksts

BoM materiālu komplekts

BP paraugprakse

BSI British Standards Institution

RF raksturojošais faktors

CFC hlorfluorogļūdeņraži

CFF aprites pēdas formula

CPA produktu klasifikācija pēc darbības

IC izplatīšanas centrs

DMI sausnas uzņemšana

DVM datu vajadzību matrica

DKN datu kvalitātes novērtējums

EK Eiropas Komisija

VP vidiskā pēda

IV ietekme uz vidi

EMAS vides vadības un audita sistēma

EMS vidiskās pārvaldības sistēmas

EoL aprites cikla beigas

PVD produktu vidiskā deklarācija

FV funkcionālā vienība

GE bruto enerģijas uzņemšana

SEG siltumnīcefekta gāze

GR ģeogrāfiskā reprezentativitāte

GRI Globālās ziņošanas iniciatīva

GWP globālās sasilšanas potenciāls

ILCD Starptautiskā aprites cikla datu atsauces sistēma

ILCD-EL Starptautiskā aprites cikla datu atsauces sistēma — sākuma līmenis

IPCC Klimata pārmaiņu starpvaldību padome

ISIC Starptautiskā standartizētā visu ekonomiskās darbības veidu klasifikācija

ISO Starptautiskā Standartizācijas organizācija

IUCN Starptautiskā Dabas un dabas resursu aizsardzības savienība

JRC Kopīgais pētniecības centrs

ACN aprites cikla novērtējums

LCDN Aprites cikla datu tīkls

ACIP aprites cikla inventarizācijas pārskats

ACIN aprites cikla ietekmes novērtējums

LCT aprites cikla domāšana

LT kalpošanas laiks

NACE Nomenclature Générale des Activités Economiques dans les Communautés Européennes

NDA informācijas neizpaušanas līgums

NVO nevalstiska organizācija

NMGOS nemetāna gaistošie organiskie savienojumi

OVPNN organizāciju vidiskās pēdas nozaru noteikumi

P precizitāte

PAS publiski pieejama specifikācija

PKN produktu kategoriju noteikumi

PVP produkta vidiskā pēda

PVPKN produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi

PVP-RP reprezentatīvā produkta PVP pētījums

AP atsauces plūsma

RP reprezentatīvais produkts

SR sistēmas robeža

SMRS ilgtspējas mērīšanas un paziņošanas sistēma

SS atbalsta pētījums

TeR tehnoloģiskā reprezentativitāte

TiR laika reprezentativitāte

TS tehniskais sekretariāts

UNEP Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma

UUID globāli unikāls identifikators

WBCSD Pasaules Uzņēmēju padome ilgtspējīgai attīstībai

WRI Pasaules Resursu institūts

Terminoloģija — vajadzības izteiksme, vajadzības izteiksmes vēlējuma paveids, “var”

Šajā I pielikumā prasību, ieteikumu un pieļaujamo iespēju, kādas uzņēmumi var izvēlēties, apzīmēšanai izmantota precīza terminoloģija.

Vajadzības izteiksmi lieto, lai norādītu to, kas nepieciešams, lai PVP pētījums atbilstu šai metodei.

Vajadzības izteiksmes vēlējuma paveidu izmanto drīzāk ieteikuma, nevis prasības izteikšanai. Pētījuma veicējam jāpamato visas atkāpes no vajadzības izteiksmes vēlējuma paveida ieteikumiem un tās jādara pārredzamas.

Vārdu “var” izmanto pieļaujamas iespējas izteikšanai.

Definīcijas

“Darbības dati” ir ar procesiem saistītā informācija aprites cikla inventarizācijas pārskatu (ACIP) modelēšanā. Procesa ķēžu apkopotos ACIP rezultātus, kas reprezentē kāda procesa darbības, katru atsevišķi reizina ar attiecīgajiem darbības datiem ( 1 ) un pēc tam apvieno, lai iegūtu ar konkrēto procesu saistīto vidisko pēdu.

Darbības datu piemēri ir izlietotās elektroenerģijas kilovatstundu skaits, izmantotās degvielas daudzums, procesa rezultāts (piemēram, atkritumi), aprīkojuma ekspluatācijas stundu skaits, veiktais attālums, ēkas platība u. tml.

“Saliktās plūsmas” sinonīms.

“Acidifikācija” ir VP ietekmes kategorija, kurā aplūko skābinošu vielu radīto ietekmi uz vidi. Gāzu mineralizācijas rezultātā NOx, NH3 un SOx emisijas atbrīvo ūdeņraža jonus (H+). Protoni sekmē augšņu un ūdens acidifikāciju, ja tos atbrīvo zonās ar zemu buferkapacitāti, rezultātā radot mežu platības samazināšanos un ezeru paskābināšanos.

“Papildu vides informācija” ir vides informācija, kas neietilpst VP ietekmes kategorijās un ko aprēķina un uzrāda kopā ar PVP rezultātiem.

“Papildu tehniskā informācija” ir ar vidi nesaistīta informācija, ko aprēķina un uzrāda kopā ar PVP rezultātiem.

“Apkopota datu kopa” ir produktu sistēmas pilns vai daļējs aprites cikls, kur papildus vienkāršajām plūsmām (un, iespējams, nebūtiskiem atkritumu plūsmu un radioaktīvo atkritumu daudzumiem) ielaides/izlaides sarakstā uzrāda tikai procesa produktu(-us) kā atsauces plūsmu(-as), bet ne citas preces vai pakalpojumus.

Apkopotas datu kopas dēvē arī par “ACIP rezultātu” datu kopām. Apkopota datu kopa var būt apkopota horizontāli un/vai vertikāli.

“Sadale” ir pieeja daudzfunkcionalitātes problēmu risināšanai. Tā attiecas uz “procesa vai produkta sistēmas ielaides vai izlaides plūsmu sadalīšanu starp pētāmo produktu sistēmu un vienu vai vairākām citām produktu sistēmām”.

“Lietojumam raksturīgs” ir materiāla konkrētā lietojuma vispārīgs aspekts. Piemēram, PET vidējais reciklēšanas rādītājs pudelēm.

“Attiecināms” norāda uz modelēšanu, kas balstīta uz procesu un paredzēta vidusmēra apstākļu statiska attēlojuma nodrošināšanai, neņemot vērā tirgus veicinātu ietekmi.

“Vidusmēra dati” ir konkrētu datu uz produkcijas pamata svērtais vidējais rādītājs.

“Fona procesi” ir produkta aprites cikla procesi, attiecībā uz kuriem nav iespējams tieši piekļūt informācijai. Piemēram, vairākums augšpusējo procesu aprites ciklā un parasti visi turpmāk lejpusējā posmā notiekošie procesi tiks uzskatīti par fona procesu daļu.

“Etalons” ir standarts vai atsauces punkts, attiecībā pret kuru var veikt jebkādu salīdzinājumu. PVP kontekstā termins “etalons” attiecas uz ES tirgū pārdotā reprezentatīvā produkta vidējo vidisko sniegumu.

“Materiālu komplekts” — “materiālu komplekts” jeb “produkta struktūra” (dažkārt dēvē par “materiāla komplektu”, BOM vai “saistīto sarakstu”) ir saraksts ar izejmateriāliem, apakškonstrukcijām, starpkonstrukcijām, apakškomponentiem un to daļām un daudzumiem, kas vajadzīgi PVP pētījuma darbības jomā ietilpstošā produkta ražošanai. Dažās nozarēs tas ir ekvivalents “komponentu komplektam”.

“Uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem” (B2B) — raksturo darījumus starp uzņēmumiem, piemēram, starp ražotāju un vairumtirgotāju vai starp vairumtirgotāju un mazumtirgotāju.

Uzņēmumu darījumi ar patērētājiem (B2C) — raksturo darījumus starp uzņēmumu un patērētājiem, piemēram, starp mazumtirgotājiem un patērētājiem.

“Raksturošana” attiecas uz katra klasificētā ielaides/izlaides ieguldījuma attiecīgajās VP ietekmes kategorijās daudzuma aprēķināšanu un šo ieguldījumu apkopošanu katrā kategorijā.

Šim nolūkam inventarizācijas dati lineāri jāreizina ar katras attiecīgās vielas un VP ietekmes kategorijas raksturojošiem faktoriem. Piemēram, saistībā ar VP ietekmes kategoriju “klimata pārmaiņas” par standartvielu izvēlas CO2, bet kg CO2 ekvivalentus izvēlas par atsauces vienību.

“Raksturojošs faktors” ir faktors, ko atvasina no raksturojuma modeļa, kuru izmanto noteikta aprites cikla inventarizācijas pārskata rezultāta pārvēršanai par parastu VP ietekmes kategorijas rādītāja vienību.

“Klasifikācija” ir aprites cikla inventarizācijas pārskatā uzskaitītās materiālu/enerģijas ielaides/izlaides attiecināšana uz VP ietekmes kategorijām atbilstoši katras vielas spējai sniegt ieguldījumu katrā no aplūkotajām VP ietekmes kategorijām.

“Klimata pārmaiņas” ir VP kategorija, kurā ņemta vērā visa ielaide un izlaide, kas rada siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas. Sekas ir paaugstināta vidējā pasaules temperatūra un pēkšņas reģionālas klimatiskas pārmaiņas.

“Līdzfunkcija” ir jebkura no divām vai vairākām funkcijām, ko iegūst no viena vienības procesa vai produktu sistēmas.

“VP pētījuma pasūtītājs” ir organizācija (vai organizāciju grupa), piemēram, komercuzņēmums vai bezpeļņas organizācija, kas finansē VP pētījumu saskaņā ar PVP metodi un attiecīgo PVPKN, ja tas ir pieejams.

“Uzņēmumam raksturīgi dati” ir tieši izmērīti vai apkopoti dati no viena vai vairākiem objektiem (vietai raksturīgi dati), kas ir reprezentatīvi attiecībā uz uzņēmuma darbībām (terminu “uzņēmums” lieto kā termina “organizācija” sinonīmu). Sinonīms terminam “primārie dati”. Lai noteiktu reprezentativitātes līmeni, var piemērot paraugu ņemšanas procedūru.

“Uzņēmumam raksturīga datu kopa” ir datu kopa (iedalīta sīkāk vai apkopota), ko apvieno ar uzņēmumam raksturīgiem datiem. Vairākumā gadījumu darbības dati ir uzņēmumam raksturīgi, savukārt tiem pamatā esošie apakšprocesi ir datu kopas, kas iegūtas no fona datubāzēm.

“Salīdzinošs apgalvojums” ir vidisks apgalvojums par viena produkta pārākumu vai vienlīdzīgumu, salīdzinot ar konkurējošu produktu, kas veic tādu pašu funkciju (ieskaitot produktu kategorijas etalonu).

“Salīdzinājums” ir (grafisks vai citāds) divu vai vairāku produktu salīdzinājums, ko veic, pamatojoties uz PVP pētījuma rezultātiem un pamatojošajiem PVPKN un neietverot salīdzinošu apgalvojumu.

“Patērētājs” ir individuāls plašas sabiedrības loceklis, kurš pērk vai izmanto preces, īpašumu vai pakalpojumus privātiem mērķiem.

“Līdzprodukts” ir jebkurš no diviem vai vairākiem produktiem, ko iegūst no viena vienības procesa vai produktu sistēmas.

“No šūpuļa līdz vārtiem” ir produktu piegādes ķēdes daļas no izejvielu ieguves (“šūpuļa”) līdz ražotāja “vārtiem”. Piegādes ķēdes izplatīšanas, glabāšanas, izmantošanas un aprites cikla beigu posmi ir izlaisti.

“No šūpuļa līdz kapam” ir produkta aprites cikls, kurā iekļauj izejvielu ieguves, apstrādes, izplatīšanas, glabāšanas, izmantošanas un likvidēšanas vai reciklēšanas posmus. Vērā tiek ņemtas visu aprites cikla posmu būtiskās ielaides un izlaides.

“Kritiska pārskatīšana” ir process, kas paredzēts, lai nodrošinātu konsekvenci starp PVPKN un PVP metodes principiem un prasībām.

“Datu kvalitāte” ir datu īpašības, kas attiecas uz to spēju izpildīt noteiktās prasības. Datu kvalitāte attiecas uz dažādiem aspektiem, piemēram, tehnoloģisko, ģeogrāfisko un laika piesaistes reprezentativitāti, kā arī uz inventarizācijas datu pilnīgumu un precizitāti.

“Datu kvalitātes novērtējums” (DKN) ir daļēji kvantitatīvs datu kopas kvalitātes kritēriju novērtējums, kura pamatā ir tehnoloģiskā reprezentativitāte, ģeogrāfiskā reprezentativitāte, laika piesaistes reprezentativitāte un precizitāte. Datu kvalitāti uzskata par dokumentētās datu kopas kvalitāti.

“Kavētas emisijas” ir emisijas, kas tiek izlaistas laika gaitā, piemēram, ilgās izmantošanas vai galīgās likvidēšanas posmos, attiecībā pret vienreizēju emisiju laikā t.

“Tiešas vienkāršas plūsmas” (dēvētas arī par “vienkāršām plūsmām”) ir visas izlaides emisijas un ielaides resursu izmantojumi, kas tieši rodas saistībā ar procesu. Piemēri ir emisijas no ķīmiska procesa vai fugitīvās emisijas no katla, kas atrodas tieši objektā.

“Tieša zemes izmantošanas maiņa” (dLUC) ir viena zemes izmantošanas veida tāda pārveidošana citā veidā, kas notiek konkrētā zemes platībā un neizraisa izmaiņas citā sistēmā.

“Tieši attiecināms” attiecas uz procesu, darbību vai ietekmi, kas rodas definētajās sistēmas robežās.

“Sīkāka iedalīšana” ir process, kurā apkopotu datu kopu sadala mazākās vienības procesa datu kopās (horizontālās vai vertikālās). Sīkāka iedalīšana var palīdzēt padarīt datus specifiskākus. Sīkākas iedalīšanas process nekādā gadījumā nedrīkstētu sagrozīt vai apdraudēt sākotnējās apkopotās datu kopas kvalitāti un konsekvenci.

“Lejpusējs” — notiekošs produktu piegādes ķēdē pēc atsauces punkta.

“Ekotoksiskums” (saldūdens) ir VP ietekmes kategorija, kas risina jautājumus par tādu toksisku ietekmi uz ekosistēmu, kas ir kaitīga atsevišķām sugām un maina šīs ekosistēmas struktūru un funkciju. Ekotoksiskums ir ekosistēmas veselību tieši ietekmējošu vielu izmešu izraisītu dažādu toksikoloģisku mehānismu daudzveidīgas iedarbības rezultāts.

“VP informācijas sniegšanas mehānismi” ir visi iespējamie veidi, ko var izmantot, lai VP pētījuma rezultātus uzrādītu ieinteresētajām personām (piemēram, etiķetes, produktu vidiskās deklarācijas, zaļie apgalvojumi, tīmekļa vietnes, infografika utt.).

“VP atbilstoša datu kopa” ir datu kopa, kas izstrādāta atbilstoši VP prasībām, kuras regulāri atjaunina JRC ĢD ( 2 ).

“Elektroenerģijas izsekošana” ( 3 ) ir process, kurā elektroenerģijas ražošanas atribūtus attiecina uz elektroenerģijas patēriņu.

“Vienkāršas plūsmas” — aprites cikla inventarizācijas pārskatā vienkāršas plūsmas ietver “pētāmajā sistēmā ievadīto materiālu vai enerģiju, kas iegūta no vides, iepriekš cilvēkam to nepārveidojot, vai no pētāmās sistēmas izejošu materiālu vai enerģiju, kas tiek izvadīta vidē, cilvēkam to pēc tam nepārveidojot”.

Vienkāršas plūsmas ietver, piemēram, resursus, kas ņemti no dabas, vai emisijas gaisā, ūdenī, augsnē, kas ir tieši saistītas ar VP ietekmes kategoriju raksturojošiem faktoriem.

“Vides aspekts” ir organizācijas darbību, produktu vai pakalpojumu elements, kas mijiedarbojas ar vidi vai var mijiedarboties ar to.

“Vidiskās pēdas (VP) ietekmes novērtējums” ir PVP analīzes posms, kura mērķis ir izprast un novērtēt produktu sistēmas iespējamās ietekmes uz vidi lielumu un nozīmi visā produkta aprites ciklā. Ietekmes novērtējuma metodes nodrošina vienkāršu plūsmu ietekmi raksturojošos faktorus, lai apkopotu to ietekmi un iegūtu viduspunkta rādītāju ierobežotu skaitu.

“Vidiskās pēdas (VP) ietekmes novērtējuma metode” ir protokols aprites cikla inventarizācijas pārskata datu pārvēršanai par kvantitatīviem ieguldījumiem aplūkojamajā ietekmē uz vidi.

“Vidiskās pēdas (VP) ietekmes kategorija” ir resursu izmantošanas vai ietekmes uz vidi klase, ar kuru ir saistīti aprites cikla inventarizācijas pārskata dati.

“Vidiskās pēdas (VP) ietekmes kategorijas rādītājs” ir izmērāms VP ietekmes kategorijas attēlojums.

“Ietekme uz vidi” ir jebkādas negatīvas vai pozitīvas vides pārmaiņas, ko pilnīgi vai daļēji izraisa organizācijas darbības, produkti vai pakalpojumi.

“Vides mehānisms” ir konkrētas VP ietekmes kategorijas fizisku, ķīmisku un bioloģisku procesu sistēma, kas sasaista aprites cikla inventarizācijas pārskata rezultātus ar VP ietekmes kategorijas rādītājiem.

“Eitrofikācija” ir VP ietekmes kategorija, kas saistīta ar tādām barības vielām (galvenokārt slāpekli un fosforu) no novadītajiem notekūdeņiem un mēslotām lauksaimniecības zemēm, kuras veicina aļģu un citas veģetācijas augšanu ūdenī.

Organisko vielu sadalīšanās patērē skābekli, un tās rezultātā rodas skābekļa deficīts un — atsevišķos gadījumos — zivju bojāeja. Eitrofikācija emitētās vielas daudzumu pārvērš par kopēju mērvienību, ko izsaka kā atmirušās biomasas noārdīšanai nepieciešamo skābekļa daudzumu.

Lai novērtētu eitrofikācijas radīto ietekmi, izmanto trīs VP ietekmes kategorijas: eitrofikācija — sauszemes; eitrofikācija — saldūdens; eitrofikācija — jūras.

“Ārējā saziņa” ir saziņa ar jebkuru ieinteresēto personu, kas nav pētījuma pasūtītājs vai izpildītājs.

“Ekstrapolēti dati” ir dati no konkrēta procesa, ko izmanto tāda līdzīga procesa atainošanai, par kuru dati nav pieejami, pieņemot, ka tas ir pamatoti reprezentatīvs.

“Plūsmas diagramma” ir novērtējamā produkta aprites cikla vienā vai vairākos procesos notiekošu plūsmu shematisks attēlojums.

“Priekšplāna vienkāršās plūsmas” ir tiešās vienkāršās plūsmas (emisijas un resursi), attiecībā uz kurām ir pieejama piekļuve primārajiem datiem (vai uzņēmumam raksturīgai informācijai).

“Priekšplāna procesi” ir produkta aprites cikla procesi, attiecībā uz kuriem ir pieejama tieša piekļuve informācijai. Piemēram, ražotāja objekts un citi ražotāja vai tā darbuzņēmēju izmantoti procesi (piemēram, preču pārvadāšana, centrālā biroja pakalpojumi u. c.).

“Funkcionāla vienība” definē vērtējamā produkta nodrošinātās(-o) funkcijas(-u) un/vai pakalpojuma(-u) kvalitatīvos un kvantitatīvos aspektus. Funkcionālās vienības definīcija atbild uz jautājumiem “kas?”, “cik daudz?”, “cik labi?” un “cik ilgi?”.

“No vārtiem līdz vārtiem” — produkta daļēja piegādes ķēde, kas aptver tikai konkrētas organizācijas vai ražotnes ietvaros notiekošus procesus, kurus veic ar produktu.

“No vārtiem līdz kapam” — produkta daļēja piegādes ķēde, kas ietver tikai izplatīšanas, glabāšanas, izmantošanas un likvidēšanas vai reciklēšanas posmus.

“Globālās sasilšanas potenciāls” (GWP) — indekss, ar ko mēra izvēlētā laika posmā uzkrājušās konkrētas vielas vienības masas radiatīvo forsējumu. To izsaka ar standartvielu (piemēram, CO2 ekvivalenta vienībām) un noteiktu laika posmu (piemēram, GWP 20, GWP 100, GWP 500 attiecīgi 20, 100 un 500 gadiem).

Apvienojot informāciju gan par radioaktīvo forsējumu (enerģijas plūsmu, ko rada vielas emisija), gan par laiku, cik ilgi tas paliek atmosfērā, GWP sniedz mērījumu par vielas spēju ietekmēt globālo virsmas-gaisa vidējo temperatūru un tāpēc attiecīgi ietekmēt dažādus klimata parametrus un to sekas, piemēram, vētru biežumu un intensitāti, lietavu intensitāti un plūdu biežumu, utt.

“Horizontālā vidējošana” ir darbība, kurā apkopo vairākas vienību procesa datu kopas vai apkopotas procesa datu kopas un kurā katra no tām sniedz vienādu atsauces plūsmu, lai radītu jaunu procesa datu kopu.

“Toksicitāte cilvēkiem — vēzis” ir VP ietekmes kategorija, kas izskaidro tādu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību, kuru izraisa toksisku vielu uzņemšana, tās ieelpojot no gaisa, norijot pārtiku/ūdeni, tām iekļūstot caur ādu, ciktāl šī ietekme ir saistīta ar vēzi.

“Toksicitāte cilvēkiem — nesaistīta ar vēzi” ir VP ietekmes kategorija, kas izskaidro tādu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību, kuru izraisa toksisku vielu uzņemšana, tās ieelpojot no gaisa, norijot pārtiku/ūdeni, tām iekļūstot caur ādu, ciktāl šī ietekme ir saistīta ar vēzi neradošām sekām, kuras neizraisa suspendētās daļiņas / ieelpotās neorganiskas vielas vai jonizējošais starojums.

“Neatkarīgs ārējais eksperts” ir kompetenta persona, kuru nenodarbina uz pilnu slodzi vai nepilnu slodzi VP pētījuma pasūtītājs vai VP metodes izmantotājs un kura nav iesaistīta VP pētījuma darbības jomas noteikšanā vai tā veikšanā.

“Netieša zemes izmantošanas maiņa” (iLUC) — tā rodas, ja noteiktas zemes izmantošanas pieprasījums izraisa izmaiņas ārpus sistēmas robežām, t. i., citā zemes izmantošanas veidā. Šo netiešo ietekmi var novērtēt, galvenokārt izmantojot zemes pieprasījuma ekonomisko modelēšanu vai modelējot darbību pārvietošanu globālā mērogā.

“Ielaides plūsmas” produkts, materiāls vai enerģijas plūsma, kas ieiet vienības procesā. Pie produktiem un materiāliem pieder izejvielas, starpprodukti un līdzprodukti.

“Starpprodukts” ir vienības procesa izlaide, kas, savukārt, ir ielaide citiem vienības procesiem, kuriem sistēmā nepieciešama tālāka pārveide. Starpprodukts ir produkts, kam nepieciešama tālāka apstrāde, pirms to var aizzīmogot galapatērētājam.

“Jonizējošais starojums, cilvēku veselība” ir VP ietekmes kategorija, kas izskaidro radioaktīvu noplūžu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību.

“Zemes izmantošana” ir VP ietekmes kategorija, kas ir saistīta ar zemes teritorijas izmantošanu (aizņemšanu) un pārveidošanu (pārvēršanu), piemēram, lauksaimniecības, mežsaimniecības, ceļu, dzīvojamo ēku celtniecības, kalnrūpniecības u. c. rezultātā.

Zemes aizņemšanā ņem vērā zemes izmantošanas sekas, iesaistītās platības lielumu un tās aizņemšanas ilgumu (augsnes kvalitātes izmaiņas reizinot ar platību un ilgumu). Zemes pārveidošanā ņem vērā zemes īpašību izmaiņu lielumu un skarto platību (augsnes kvalitātes izmaiņas reizinot ar platību).

“Vadošais verificētājs” ir persona, kura piedalās verifikācijas grupā un kurai, salīdzinot ar pārējiem verificētājiem grupā, ir papildu pienākumi.

“Aprites cikls” ir secīgi un savstarpēji saistīti produkta sistēmas posmi, sākot ar izejvielu ieguvi vai ražošanu no dabas resursiem un beidzot ar galīgu likvidēšanu.

“Aprites cikla pieeja” — tā ņem vērā ar produktu saistīto resursu plūsmu un atbalsta videi darbību spektru, raugoties no piegādes ķēdes viedokļa, ietverot visus posmus, sākot ar izejvielu ieguvi apstrādes ceļā, izplatīšanu, izmantošanu un aprites cikla beigu procesiem, kā arī visu attiecīgo ietekmi uz vidi (nevis pievēršoties vienam jautājumam).

“Aprites cikla novērtējums”(ACN) ir produkta sistēmas ielaides, izlaides un iespējamās ietekmes uz vidi visā tā aprites ciklā apkopošana un novērtēšana.

“Aprites cikla ietekmes novērtējums”(ACIN) — aprites cikla novērtējuma posms, kura mērķis ir izprast un novērtēt sistēmas iespējamās ietekmes uz vidi lielumu un nozīmi visā aprites ciklā.

Izmantotās ACIN metodes nodrošina vienkāršu plūsmu ietekmi raksturojošos faktorus, lai to ietekmi apkopotu līdz ierobežotam viduspunkta un/vai kaitējuma rādītāju skaitam.

“Aprites cikla inventarizācijas pārskats”(ACIP) ir vienkāršo plūsmu, atkritumu plūsmu un produkta plūsmu apmaiņas kombinētais kopums ACIP datu kopā.

“Aprites cikla inventarizācijas pārskata (ACIP) datu kopa” ir dokuments vai datne ar konkrēta produkta vai cita references elementa (piemēram, objekta, procesa) aprites cikla informāciju, kas ietver aprakstošus metadatus un kvantitatīvu aprites cikla inventarizācijas pārskatu. ACIP datu kopa varētu būt vienības procesu datu kopa, daļēji apkopota vai apkopota datu kopa.

“Noslodze” ir faktiskās kravas attiecība pret pilnu kravu vai tilpību (piemēram, masa vai tilpums), kādu transportlīdzeklis ved vienā braucienā.

“Materiālam raksturīgs” — materiāla vispārīgs aspekts. Piemēram, polietilēntereftalāta (PET) reciklēšanas rādītājs.

“Daudzfunkcionalitāte” — ja process vai objekts nodrošina vairāk nekā vienu funkciju, t. i., sniedz vairākas preces un/vai pakalpojumus (“līdzproduktus”), tad tas ir “daudzfunkcionāls”. Šādās situācijās visas ar attiecīgo procesu saistītās ielaides un emisijas tiks sadalītas starp interesējošo produktu un pārējiem līdzproduktiem atbilstoši skaidri noteiktām procedūrām.

“Saliktās (jeb kompleksās) plūsmas” — aprites cikla inventarizācijas pārskatā pie saliktām plūsmām pieder visas sistēmā esošās ielaides (piemēram, elektrība, materiāli, transporta procesi) un izlaides (piemēram, atkritumi, blakusprodukti), kam vajadzīga tālāka modelēšana, lai tos pārveidotu par vienkāršām plūsmām.

“Darbības datu” sinonīms.

“Normalizēšana” ir posms, kuru veic pēc raksturojuma posma un kurā aprites cikla ietekmes novērtējuma rezultātus dala ar normalizācijas koeficientiem, kas attēlo atsauces vienības (piemēram, visas valsts vai vidusmēra iedzīvotāja) kopējo pārskatu.

Normalizēti aprites cikla ietekmes rezultāti izsaka analizētās sistēmas ietekmes attiecīgās daļas kā kopēju ieguldījumu katrā ietekmes kategorijā uz atsauces vienību.

Attēlojot dažādu ietekmes jomu normalizētos aprites cikla ietekmes novērtējuma rezultātus blakus, kļūst redzams, kuras ietekmes kategorijas analizētā sistēma ietekmē visvairāk un kuras — vismazāk.

Normalizētie aprites cikla ietekmes novērtējuma rezultāti atspoguļo tikai analizētās sistēmas ieguldījumu kopējā ietekmes potenciālā, nevis attiecīgās kopējās ietekmes smagumu/nozīmīgumu. Normalizēti rezultāti ir bezdimensiju, bet nav summāri.

Organizāciju vidiskās pēdas nozaru noteikumi (OVPNN) – īpaši nozares noteikumi, kas pamatojas uz aprites ciklu, kuri papildina OVP pētījumu vispārīgos metodoloģiskos norādījumus, sniedzot papildu specifikāciju konkrētas nozares līmenī.

OVPNN palīdz vērst OVP pētījuma galveno uzmanību uz tiem aspektiem un parametriem, kuri ir vissvarīgākie, un tādējādi palīdz palielināt rezultātu būtiskumu, reproducējamību un konsekvenci, samazinot izmaksas salīdzinājumā ar pētījumu, kas balstīts uz OVP metodes visaptverošajām prasībām. Par šai metodei atbilstošiem atzīst tikai tādus OVPNN, ko izstrādājusi Eiropas Komisija vai kas izstrādāti sadarbībā ar Eiropas Komisiju, vai ko pieņēmusi Komisija, vai kas pieņemti kā ES akti.

“Izlaides plūsmas” ir no vienības procesa izejošs produkts, materiāls vai enerģijas plūsma. Pie produktiem un materiāliem pieder izejvielas, starpprodukti, līdzprodukti un noplūdes. Uzskata, ka izlaides plūsmas ietver arī vienkāršās plūsmas.

“Ozona noārdīšanās” ir VP ietekmes kategorija, kas izskaidro stratosfēras ozona noārdīšanos, kuru izraisa ozonu noārdošu vielu emisijas, piemēram, ilgizturīgas hloru un bromu saturošas gāzes (piemēram, hlorfluorogļūdeņraži (CFC), hlorfluorogļūdeņraži (HCFC), haloni).

“Daļēji sīkāk iedalīta datu kopa” ir ACIP ietilpstoša datu kopa, kas ietver vienkāršās plūsmas un darbības datus un kas sniedz pilnīgu apkopotu ACIP datu kopu, kad to apvieno ar to papildinošajām pamatā esošajām datu kopām.

“Daļēji sīkāk iedalīta datu kopa 1. līmenī” — daļēji sīkāk iedalīta datu kopa 1. līmenī ietver vienkāršās plūsmas un darbības datus par vienu līmeni lejup piegādes ķēdē, savukārt visas papildinošās pamatā esošās datu kopas ir to apkopotā formā.

1. attēls.

Daļēji sīkāk iedalīta datu kopa 1. līmenī. Piemērs.

“Suspendētās daļiņas” ir VP ietekmes kategorija, kas izskaidro negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību, kuru izraisa suspendēto daļiņu (PM) un to pirmdaļiņu (NOx, SOx, NH3) emisijas.

“PVPKN atbalsta pētījums” ir PVP pētījums, kas balstīts uz PVPKN projektu. To izmanto, lai apstiprinātu lēmumus, kas pieņemti PVPKN projektā pirms galīgā PVPKN izlaišanas.

“PVP profils” ir skaitliski izteikti PVP pētījuma rezultāti. Tas ietver ietekmes skaitlisku noteikšanu dažādajām ietekmes kategorijām un papildu vides informāciju, ko uzskata par nepieciešamu paziņot.

“PVP ziņojums” ir dokuments, kurā sniegts PVP pētījuma rezultātu kopsavilkums.

“Reprezentatīvā produkta PVP pētījums” (PEF-RP) ir PVP pētījums, ko veic reprezentatīvajam(-iem) produktam(-iem) un kas paredzēts, lai apzinātu visbūtiskākos aprites cikla posmus, procesus, vienkāršās plūsmas, ietekmes kategorijas un jebkādas citas būtiskas prasības, kuras vajadzīgas, lai definētu etalonu produkta kategorijai/apakškategorijām PVPKN darbības jomā.

“PVP pētījums” — termins, ko lieto, lai apzīmētu visas darbības, kuras vajadzīgas, lai aprēķinātu PVP rezultātus. Tas ietver modelēšanu, datu vākšanu un rezultātu analīzi. PVP pētījuma rezultāti ir pamats PVP ziņojumu sagatavošanai.

“Ozona fotoķīmiska veidošanās” ir VP ietekmes kategorija, kas izskaidro tādu ozona veidošanos troposfēras piezemes līmenī, kuru izraisa gaistošo organisko savienojumu (GOS) un oglekļa monoksīda (CO) fotoķīmiska oksidēšanās slāpekļa oksīdu (NOx) un saules gaismas klātbūtnē.

Piezemes līmeņa troposfēras ozona augsta koncentrācija ir kaitīga veģetācijai, cilvēku elpceļiem un mākslīgiem materiāliem, jo tā izraisa reakciju ar organiskām vielām.

“Populācija” ir galīgs vai bezgalīgs indivīdu (ne obligāti dzīvu) apkopojums, par ko veic statistiku pētījumu.

“Primārie dati” ir dati no konkrētiem procesiem PVP metodes lietotāja vai PVPKN lietotāja piegādes ķēdē.

Šādi dati var būt darbības dati vai priekšplāna vienkāršās plūsmas (aprites cikla inventarizācijas pārskats). Primārie dati ir vietai raksturīgi, uzņēmumam raksturīgi (ja ir vairākas vietas vienam un tam pašam produktam) vai piegādes ķēdei raksturīgi.

Primāros datus var iegūt no skaitītājiem, pirkumu uzskaites ierakstiem, komunālo pakalpojumu rēķiniem, inženiertehniskajiem modeļiem, tiešās uzraudzības, materiālu/produktu bilancēm, stehiometrijas vai izmantojot citas metodes datu iegūšanai no konkrētiem procesiem PVP metodes lietotāja vai PVPKN lietotāja vērtību ķēdē.

Šajā metodē primārie dati ir sinonīms “uzņēmumam raksturīgiem datiem” vai “piegādes ķēdei raksturīgiem datiem”.

“Produkts” ir jebkura prece vai pakalpojums.

“Produktu kategorija” ir produktu (vai pakalpojumu) grupa, kas var pildīt līdzvērtīgas funkcijas.

“Produktu kategoriju noteikumi”(PKN) ir īpašu noteikumu, prasību un norādījumu kopums, kas paredzēts III tipa vides deklarāciju izstrādāšanai vienai vai vairākām produktu kategorijām.

“Produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi”(PVPKN) ir produktu kategorijai raksturīgi noteikumi, kas izstrādāti uz aprites cikla bāzes un papildina PVP pētījumu vispārīgās metodoloģiskās norādes, sniedzot sīkāku specifikāciju konkrētai produktu kategorijai.

PVPKN palīdz vērst PVP pētījuma galveno uzmanību uz tiem aspektiem un parametriem, kuri ir vissvarīgākie, un tādējādi palielina rezultātu būtiskumu, reproducējamību un konsekvenci, samazinot izmaksas, salīdzinājumā ar pētījumu, kas balstīts uz PVP metodes visaptverošajām prasībām.

Par šai metodei atbilstošiem atzīst tikai tādus PVPKN, ko izstrādājusi Eiropas Komisija vai kas izstrādāti sadarbībā ar Eiropas Komisiju, vai ko pieņēmusi Komisija, vai kas pieņemti kā ES akti.

“Produktu plūsma” ir no citas produktu sistēmas ienākoši vai uz to aizejoši produkti.

“Produktu sistēma” ir tādu vienības procesu kopums, kuriem ir vienkāršas un produktu plūsmas un kuri veic vienu vai vairākas definētas funkcijas, kas modelē produkta aprites ciklu.

“Izejviela” ir primārs vai sekundārs materiāls, ko izmanto produkta ražošanai.

“Atsauces plūsma” ir tādu procesu izlaides mērījums konkrētā produktu sistēmā, kādi nepieciešami, lai izpildītu funkciju, ko izsaka ar funkcionālo vienību.

“Atjaunošana” ir process, kurā komponentus atjauno funkcionālā un/vai apmierinošā stāvoklī salīdzinājumā ar sākotnējo specifikāciju (nodrošinot to pašu funkciju), izmantojot tādas metodes kā virsmas atjaunošana, pārkrāsošana utt. Atjaunoti produkti var būt testēti un verificēti, lai tie pienācīgi darbotos.

“Noplūdes” ir emisijas gaisā un novadīšana ūdenī un augsnē.

“Reprezentatīvs produkts”(modelis) var būt reāls vai virtuāls (neesošs) produkts. Virtuālais produkts būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vidējiem pēc Eiropas tirgū veiktās pārdošanas svērtiem raksturlielumiem visām esošajām tehnoloģijām/materiāliem, uz kuriem attiecas produktu kategorija vai apakškategorija.

Pamatotos gadījumos var izmantot citus svēruma kopumus, piemēram, vidējo svērto, kas balstīts uz masu (materiāla tonnām), vai vidējo svērto, kas balstīts uz produkta vienībām (gabaliem).

“Reprezentatīvs paraugs” — reprezentatīvs paraugs attiecībā uz vienu vai vairākiem mainīgajiem lielumiem ir paraugs, kurā šo mainīgo lielumu sadalījums ir tieši tāds pats (vai līdzīgs) kā populācijā, kurā paraugs ir apakškopa.

“Resursu izmantojums, fosilie” — VP ietekmes kategorija, kas aplūko neatjaunojamo fosilo dabas resursu (piemēram, dabasgāzes, ogļu, naftas) izmantojumu.

“Resursu izmantojums, minerāli un metāli” — VP ietekmes kategorija, kas aplūko neatjaunojamo abiotisko dabas resursu (minerālu un metālu) izmantojumu.

“Pārskatīšana” ir procedūra, kas paredzēta, lai nodrošinātu, ka PVPKN izstrādes vai pārskatīšanas process tiek veikts saskaņā ar prasībām, kas paredzētas PVP metodē un II pielikuma A daļā.

“Pārskatīšanas ziņojums” ir pārskatīšanas procesa dokumentācija, kurā ietverts pārskatīšanas paziņojums, visa būtiskā informācija par pārskatīšanas procesu, sīkas pārskatītāja(-u) piezīmes un atbilstošās atbildes, un rezultāts. Dokumentu ar elektronisko parakstu vai ar roku paraksta pārskatītājs (vai vadošais pārskatītājs, ja ir iesaistīta pārskatītāju grupa).

“Pārskatīšanas grupa” ir tādu ekspertu (pārskatītāju) grupa, kuri pārskata PVPKN.

“Pārskatītājs” ir neatkarīgs ārējs eksperts, kurš veic PVPKN pārskatīšanu un, iespējams, piedalās pārskatītāju grupā.

“Paraugs” ir apakškopa, kas ietver lielākas populācijas iezīmes. Paraugus izmanto statistiskajā testēšanā, kad populācijas apmērs ir pārāk liels, lai testā iekļautu visus iespējamos locekļus vai novērojumus. Paraugam būtu jāatspoguļo visa populācija, nevis jādod priekšroka konkrētai iezīmei.

“Sekundārie dati” ir dati, kas nav ņemti no konkrēta procesa PVP pētījuma veicēja uzņēmuma piegādes ķēdē.

Tas attiecas uz datiem, ko uzņēmums nav tieši vācis, izmērījis vai aplēsis, bet kas iegūti no trešās personas ACIP datubāzes vai citiem avotiem.

Sekundārie dati ietver nozares vidējos datus (piemēram, no publicētiem ražošanas datiem, valdības statistikas un nozares apvienībām), literatūras pētījumus, inženiertehniskos pētījumus un patentus, to pamatā var būt arī finanšu dati, un tie var ietvert aizstājējdatus un citus vispārīgus datus.

Primāros datus, kam veic horizontālu apkopošanu, uzskata par sekundāriem datiem.

“Jutīguma analīze” ir sistemātiskas procedūras, kas paredzētas, lai novērtētu saistībā ar metodēm un datiem izdarīto izvēļu ietekmi uz PVP pētījuma rezultātu.

“Vietai raksturīgi dati” ir tieši izmērīti vai savākti dati no viena objekta (ražotnes).

Sinonīms terminam “primārie dati”.

“Vienots kopējais rādītājs” ir visu vides ietekmes kategoriju svērto VP rezultātu summa.

“Konkrēti dati” ir tieši izmērīti vai savākti dati, kas atspoguļo darbības konkrētā objektā vai objektu kopumā.

Sinonīms terminam “primārie dati”.

“Apakšiedalījums” — apakšiedalījums attiecas uz daudzfunkcionālu procesu vai objektu sadalīšanu ar mērķi nošķirt ielaides plūsmas, kas ir tieši saistītas ar katru procesa vai objekta izlaidi. Šo procesu izvērtē, lai noskaidrotu, vai ir iespējams veikt apakšiedalījumu. Ja apakšiedalījums ir iespējams, inventarizācijas dati būtu jāvāc tikai par tiem vienības procesiem, kas tieši attiecināmi uz konkrētajiem produktiem/pakalpojumiem.

“Apakšpopulācija” ir jebkurš galīgs vai bezgalīgs indivīdu (ne obligāti dzīvu) kopums, par kuru veic statistisku pētījumu, kas veido viendabīgu visas populācijas apakškopu.

Sinonīms terminam “strata”.

“Apakšprocesi” ir procesi, ko izmanto, lai atspoguļotu 1. līmeņa procesu darbības (= struktūrblokus). Apakšprocesus var uzrādīt to (daļēji) apkopotā formā (sk. 1. attēlu).

“Apakšparaugs” ir apakšpopulācijas paraugs.

“Piegādes ķēde” ir visas augšpusējās un lejpusējās darbības, kas saistītas ar PVP metodes lietotāja darbībām, to vidū pārdoto produktu izmantošana, ko īsteno patērētāji, un pārdoto produktu apstrāde to aprites cikla beigās pēc tam, kad patērētāji ir beiguši tos lietot.

“Piegādes ķēdei raksturīgs” — attiecas uz uzņēmumam raksturīgās piegādes ķēdes konkrētu aspektu. Piemēram, konkrēta uzņēmuma radītais alumīnija reciklētais saturs.

“Sistēmas robeža” — pētījumā iekļautu vai neiekļautu aspektu definēšana. Piemēram, “no šūpuļa līdz kapam” VP analīzē sistēmas robeža iekļauj visas darbības, sākot no izejvielu ieguves, ietverot apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu un izmantošanu un beidzot ar likvidēšanas vai reciklēšanas posmu.

“Sistēmas robežu shēma” ir PVP pētījumam noteiktās sistēmas robežas grafisks attēlojums.

“Oglekļa pagaidu uzglabāšana” notiek tad, kad kāds produkts samazina siltumnīcefekta gāzes atmosfērā jeb rada negatīvas emisijas, uz ierobežotu laiku izvadot un uzglabājot oglekli.

“III tipa vides deklarācija” ir vides deklarācija, kas sniedz skaitliski izteiktus vides datus, izmantojot iepriekš noteiktus parametrus un — attiecīgā gadījumā — papildu vides informāciju.

“Nenoteiktības analīze” ir procedūra, kas paredzēta datu nestabilitātes un izvēles nenoteiktības dēļ PVP pētījuma rezultātos ieviesušās nenoteiktības novērtēšanai.

“Vienības process” ir vismazākais ACIP aplūkotais elements, attiecībā uz kuru ielaides un izlaides dati ir izteikti skaitliski.

“Vienības process, melnā kaste” ir procesu ķēde vai ražotnes līmeņa vienības process. Aptver horizontāli svērtus vienības procesus dažādās vietās. Ietver arī daudzfunkcionālus vienības procesus, kur dažādajiem līdzproduktiem piemēro dažādus apstrādes posmus melnajā kastē, tādējādi radot sadales problēmas šai datu kopai ( 4 ).

“Vienības process, atsevišķa darbība” ir vienības darbības tipa vienības process, ko nevar iedalīt sīkāk. Aptver vienības darbības tipa daudzfunkcionālus procesus ( 5 ).

“Augšpusējs” — notiekošs iegādāto preču/pakalpojumu piegādes ķēdē pirms ieiešanas sistēmas robežās.

“PVPKN lietotājs” ir ieinteresētā persona, kas sagatavo PVP pētījumu, pamatojoties uz PVPKN.

“PVP metodes lietotājs” ir ieinteresētā persona, kas sagatavo PVP pētījumu, pamatojoties uz PVP metodi.

“PVP rezultātu lietotājs” ir ieinteresētā persona, kas izmanto PVP rezultātus jebkādam iekšējam vai ārējam nolūkam.

“Validācija” ir vidiskās pēdas verificētāja apstiprinājums, ka PVP pētījumā, PVP ziņojumā un informācijas sniegšanas mehānismos iekļautā informācija un dati ir uzticami, ticami un pareizi.

“Validācijas paziņojums” ir secinājumu dokuments, kurā apkopoti verificētāja vai verifikācijas grupas secinājumi par VP pētījumu. Šis dokuments ir obligāts, un to elektroniski vai ar roku paraksta verificētājs vai vadošais verificētājs (ja ir iesaistīta verifikācijas grupa).

“Verifikācija” ir atbilstības novērtēšanas process, ko veic vidiskās pēdas verificētājs, lai apliecinātu, vai PVP pētījums veikts saskaņā ar I pielikumu.

“Verifikācijas ziņojums” ir verifikācijas procesa un konstatējumu dokumentācija, kurā ietvertas sīkas verificētāja(-u) piezīmes, kā arī atbilstošās atbildes. Šis dokuments ir obligāts, bet tas var būt konfidenciāls. Dokumentu elektroniski vai ar roku paraksta verificētājs vai vadošais verificētājs (ja ir iesaistīta verifikācijas grupa).

“Verifikācijas grupa” ir tādu verificētāju grupa, kuri verificē VP pētījumu, VP ziņojumu un VP informācijas sniegšanas mehānismus.

“Verificētājs” ir neatkarīgs ārējs eksperts, kurš veic VP pētījuma verificēšanu un, iespējams,piedalās verifikācijas grupā.

“Vertikālā apkopošana” — tehniskā vai inženiertehniskā apkopošana ir tādu vienības procesu vertikālā apkopošana, kas ir tieši saistīti vienā objektu vai procesu ķēdē. Vertikālā apkopošana ietver vienības procesa datu kopu (vai apkopotu procesa datu kopu) apvienošanu, tās sasaistot ar plūsmu.

“Atkritumi” ir vielas vai priekšmeti, no kuriem to turētājs grasās atbrīvoties (vai no kuriem viņam ir jāatbrīvojas).

“Ūdens izmantojums” ir VP ietekmes kategorija, kura atspoguļo relatīvo pieejamo ūdeni, kas palicis katrā sateces baseina teritorijā pēc tam, kad ir apmierināts cilvēku un ūdens ekosistēmu pieprasījums pēc tā. Ar to novērtē iespējamo ūdens trūkumu cilvēkiem vai ekosistēmām, pamatojoties uz šādu pieņēmumu: jo mazāk ūdens pieejams katrā teritorijā, jo lielāka varbūtība, ka vēl vienam lietotājam tā trūks.

“Svērums” ir posms, kas pamato analīzes rezultātu interpretēšanu un paziņošanu. PVP rezultātus reizina ar tādu svēruma koeficientu kopumu (izteiktu procentos), kas atspoguļo aplūkoto ietekmes kategoriju apzināto relatīvo nozīmīgumu. Svērtos VP rezultātus var tieši salīdzināt starp ietekmes kategorijām, kā arī sasummēt pa ietekmes kategorijām, lai iegūtu vienotu kopējo rādītāju.

Saistība ar citām metodēm un standartiem

Katra PVP metodē norādītā prasība ir izstrādāta, ņemot vērā līdzīgu, vispārpieņemtu produktu ietekmes uz vidi uzskaites metožu un vadlīniju ieteikumus.

Jo īpaši tika ņemtas vērā šādas metodoloģiskās vadlīnijas:

ISO standarti, jo īpaši:

(a) EN ISO 14040:2006 Vides pārvaldība. Aprites cikla novērtēšana. Principi un vērtējamā sistēma;

(b) EN ISO 14044:2006:Vides pārvaldība. Aprites cikla novērtēšana. Prasības un vadlīnijas;

(c) EN ISO 14067:2018 Siltumnīcefekta gāzes. Produktu oglekļa pēda. Kvantitatīvās noteikšanas prasības un vadlīnijas;

(d) ISO 14046:2014 Vides pārvaldība. Ūdens pēda. Principi, prasības un vadlīnijas;

(e) EN ISO 14020:2001 Vides marķējumi un deklarācijas. Vispārīgie principi;

(f) EN ISO 14021:2016 Vides marķējumi un deklarācijas. Prasības vides pašdeklarēšanai (II tipa vides marķēšana);

(g) EN ISO 14025:2010 Vides marķējumi un deklarācijas. III tipa vides deklarācijas. Principi un procedūras;

(h) ISO 14050:2020 Vides pārvaldība. Vārdnīca;

(i) CEN ISO/TS 14071:2016 Vides pārvaldība. Aprites cikla novērtēšana. Kritiskās pārskatīšanas procesi un pārskatītāja kompetences: prasības un vadlīnijas, kas papildina EN ISO 14044:2006;

(j) ISO 17024:2012 Atbilstības novērtēšana. Prasības struktūrām, kas nodrošina personu sertifikāciju.

(k) PVP rokasgrāmata, pielikums Komisijas Ieteikumam 2013/179/ES par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu [vidiskā snieguma] mērīšanai un uzrādīšanai (2013. gada aprīlis);

(l) ILCD (Starptautiskās aprites cikla datu atsauces sistēmas) rokasgrāmata ( 6 ), ko izstrādājis EK Kopīgais pētniecības centrs;

(m) Ekoloģiskās pēdas standarti ( 7 );

(n) Siltumnīcefekta gāzu protokols — Produktu aprites cikla uzskaites un ziņošanas standarts ( 8 ) (Pasaules Resursu institūts (WRI) / Pasaules Uzņēmēju padome ilgtspējīgai attīstībai (WBCSD));

(o) BP X30-323-0:2015 General principles for an environmental communication on mass market products (Vispārīgi principi vidiskajai saziņai par plašpatēriņa tirgus produktiem) (Agence de la transition écologique, ADEME) ( 9 );

(p) PAS 2050:2011 Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services (Specifikācija preču un pakalpojumu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju novērtēšanai) (Lielbritānijas Standartu institūts — BSI);

(q) ENVIFOOD protokols ( 10 ).

(r) FAO:2016. Environmental performance of animal feeds supply chains: Guidelines for assessment. LEAP partnerība.

Sīks apraksts par lielāko daļu analizēto metožu un analīzes rezultātu ir pieejams dokumentā “Analysis of Existing Environmental Footprint methodologies for Products and Organisations: Recommendations, Rationale, and Alignment” ( 11 ).

1. Produktu vidiskās pēdas kategoriju noteikumi (PVPKN)

PVPKN galvenais mērķis ir noteikt saskaņotu un konkrētu noteikumu kopumu pie tvērumā ietilpstošas produktu kategorijas piederošu produktu attiecīgās vides informācijas aprēķināšanai. Viens no svarīgiem mērķiem ir koncentrēties uz to, kas ir vissvarīgākais konkrētai produktu kategorijai, lai PVP pētījumus padarītu vienkāršākus, ātrākus un lētākus.

Vienlīdz svarīgs mērķis ir nodrošināt iespēju sagatavot salīdzinājumus un salīdzinošus apgalvojumus visos gadījumos, kad tas ir pamatoti, atbilstoši un piemēroti. Salīdzinājumi un salīdzinoši apgalvojumi ir pieļaujami tikai tad, ja PVP pētījumus veic saskaņā ar PVPKN. Visus PVP pētījumus veic atbilstoši PVPKN, ja par darbības jomā ietilpstošo produktu ir pieejams PVPKN.

Prasības PVPKN izstrādei ir norādītas II pielikuma A daļā. PVPKN var sīkāk precizēt prasības, kas noteiktas PVP metodē, un iekļaut jaunas prasības, ja PVP metode pieļauj vairāk nekā vienu izvēli. Mērķis ir nodrošināt to, lai PVPKN tiktu izstrādāti saskaņā ar PVP metodi un sniegtu specifikācijas, kas vajadzīgas, lai panāktu PVP pētījumu salīdzināmību, palielinātu reproducējamību, konsekvenci, būtiskumu, nozīmīgumu un efektivitāti.

Ciktāl iespējams un atzīstot dažādos piemērošanas kontekstus, PVPKN būtu jāatbilst esošajiem attiecīgajiem starptautiskajiem produktu kategoriju noteikumiem (PKN). Ja ir pieejami citi PKN no citām shēmām, tie ir jāuzskaita un jāizvērtē. Tos var izmantot par pamatu PVPKN izstrādei atbilstoši II pielikumā paredzētajām prasībām.

1.1. Pieeja un iespējamo piemērošanas jomu piemēri

PVP metodē paredzētie noteikumi ļauj praktiskajiem speciālistiem veikt PVP pētījumus, kas ir vairāk reproducējami, konsekventi, stabili, verificējami un salīdzināmi. PVP pētījumu rezultāti ir pamats VP informācijas sniegšanai, un tos var izmantot dažādās iespējamās piemērošanas jomās.

Ja par attiecīgo(-ajiem) produktu(-iem) nav esoša PVPKN, PVP pētījumu piemērošanas jomas ir šādas:

1) iekšējās piemērošanas jomas: a) procesu optimizēšana visā produkta aprites ciklā; b) vides pārvaldības atbalstīšana; c) vides “karsto punktu” apzināšana; d) atbalsts produktu projektēšanai, samazinot ietekmi uz vidi visā aprites ciklā; e) vidiskā snieguma uzlabošana un izsekošana;

2) ārējās piemērošanas jomas (piemēram, uzņēmumu darījumos ar uzņēmumiem (B2B), uzņēmumu darījumos ar patērētājiem (B2C)): a) politikas, kurā ir atsauce uz PVP, piemērošana vai ievērošana; b) atbildēšana uz klientu un patērētāju prasībām; c) tirgvedība; d) sadarbība piegādes ķēdēs ar mērķi optimizēt produktu visā aprites ciklā; e) piedalīšanās trešo personu shēmās, kas saistītas ar vidiskiem apgalvojumiem vai piešķir pamanāmību produktiem, aprēķinot un uzrādot to aprites cikla vidisko sniegumu. To PVP pētījumu piemērošanas jomas, kurus veic atbilstoši esošajam PVPKN par darbības jomā ietilpstošo produktu, papildus iepriekš uzskaitītajām ir šādas: — salīdzinājumi un salīdzinoši apgalvojumi (t. i., apgalvojumi par vispārējo pārākumu vai līdzvērtību attiecībā uz viena produkta vidisko sniegumu salīdzinājumā ar citu produktu (pamatojoties uz EN ISO 14040:2006)), pamatojoties uz PVP pētījumiem; — salīdzināšana vai salīdzinoši apgalvojumi attiecībā pret produktu kategorijas etalonu, pēc tam veicot citu produktu klasificēšanu atbilstoši to sniegumam attiecībā pret etalonu; — produktu grupai kopīgas būtiskas ietekmes uz vidi apzināšana; — labas reputācijas vairošanas shēmas, kas padara pamanāmākus produktus, kuriem tiek aprēķināts aprites cikla vidiskais sniegums; — zaļais iepirkums (publiskais un korporatīvais).

2. Vispārīgi apsvērumi par produktu vidiskās pēdas (PVP) pētījumiem

2.1. Kā izmantot šo metodi

Šī metode nodrošina noteikumus, kas nepieciešami PVP pētījuma veikšanai, un tā ir sakārtota noteiktā secībā atbilstoši metodoloģiskajiem posmiem, kuri jāveic, aprēķinot PVP.

Attiecīgā gadījumā iedaļas sākas ar metodoloģiskā posma vispārīgu aprakstu, sniedzot arī nepieciešamo apsvērumu pārskatu un pamatojošus piemērus.

Ja ir norādītas papildu prasības PVPKN izstrādei, tās ir pieejamas II pielikumā.

2.2. Produktu vidiskās pēdas pētījumu principi

Lai veiktu PVP pētījumu, jāizpilda šādas divas prasības:

i) materiālu komplekts (BoM) konkrēti attiecas uz darbības jomā ietilpstošo produktu;

ii) ražošanas procesu modelēšanu veic, pamatojoties uz uzņēmumam raksturīgiem datiem (piemēram, enerģija, kas vajadzīga, lai sakomplektētu darbības jomā ietilpstošā produkta materiālus/komponentus).

Piezīme. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas ražo vairāk nekā vienu produktu, izmantotie darbības dati (to vidū BoM) ir raksturīgi attiecīgajam pētāmajam produktam.

Lai veiktu konsekventus, stabilus un reproducējamus PVP pētījumus, stingri ievēro galvenos analītiskos principus. Šie principi sniedz vispārējus norādījumus par to, kā piemērot PVP metodi. Tie tiek ņemti vērā attiecībā uz katru PVP pētījumu posmu — no mērķu un darbības jomas definēšanai līdz datu vākšanai, ietekmes novērtējumam, ziņošanai un pētījuma rezultātu pārbaudei.

Veicot PVP pētījumu, šīs metodes lietotājiem jāievēro turpmāk izklāstītie principi.

(1) Būtiskums

Visas izmantotās metodes un dati, kurus vāc PVP apjoma noteikšanai, ir pēc iespējas būtiskāki attiecībā uz pētījumu.

(2) Pilnīgums

Nosakot PVP apjomu, ietver visas videi būtiskās materiālu/enerģijas plūsmas un citas atbalsta videi darbības, kā tas nepieciešams definēto sistēmas robežu, datu prasību un izmantoto ietekmes novērtēšanas metožu ievērošanai.

(3) Konsekvence

Visos PVP pētījuma posmos stingri ievēro atbilstību šai metodei, lai nodrošinātu iekšējo konsekvenci un salīdzināmību.

(4) Precizitāte

Pieliek visas pamatotās pūles, lai samazinātu produktu sistēmas modelēšanas un rezultātu paziņošanas nenoteiktības.

(5) Pārredzamība

PVP informāciju atklāj tā, lai tā attiecīgajiem lietotājiem sniegtu lēmumu pieņemšanai nepieciešamo bāzi un ieinteresētajām personām ļautu novērtēt tā stabilitāti un uzticamību.

2.3. Produktu vidiskās pēdas pētījuma posmi

Veicot PVP pētījumu saskaņā ar šo metodi, izpilda vairākus posmus, t. i., mērķa definēšanu, darbības jomas definēšanu, aprites cikla inventarizācijas pārskata (ACIP) sagatavošanu, aprites cikla ietekmes novērtējuma (ACIN) veikšanu, PVP rezultātu interpretēšanu un PVP paziņošanu — sk. 2. attēlu.

2. attēls.

Produkta vidiskās pēdas pētījuma posmi.

Mērķa definēšanas posmā nosaka pētījuma mērķus, proti, paredzēto piemērošanas veidu, pētījuma veikšanas iemeslus un paredzēto mērķauditoriju. Darbības jomas definēšanas posmā izdara galvenās metodoloģiskās izvēles, piemēram, precīzi definē funkcionālo vienību, nosaka sistēmas robežu, atlasa papildu vides un tehnisko informāciju un nosaka galvenos pieņēmumus un ierobežojumus.

ACIP posms ietver datu vākšanas procedūru un aprēķina procedūru pētāmās sistēmas ielaides un izlaides daudzuma noteikšanai. Ielaide un izlaide attiecas uz enerģiju, izejvielām un citu fizisku ielaidi, produktiem, līdzproduktiem un atkritumiem, un emisijām gaisā/ūdenī/augsnē. Datu vākšana attiecas uz priekšplāna procesiem un fona procesiem. Datus norāda attiecībā pret procesa vienībām un funkcionālo vienību. ACIP ir iteratīvs process. Faktiski, vācot datus un vairāk uzzinot par sistēmu, var identificēt jaunas datu prasības vai ierobežojumus, kas prasa veikt izmaiņas datu vākšanas procedūrās, lai joprojām tiktu sasniegti pētījuma mērķi.

Ietekmes novērtējuma posmā ACIP rezultāti tiek saistīti ar ietekmes uz vidi kategorijām un rādītājiem. Tas tiek darīts, izmantojot ACIN metodes, ar kurām emisijas vispirms klasificē ietekmes kategorijās un tad tās raksturo kā parastas vienības (piemēram, gan CO2, gan CH4 emisijas izsaka CO2 ekvivalenta emisijās, izmantojot to globālās sasilšanas potenciālu). Ietekmes kategoriju piemēri ir klimata pārmaiņas, acidifikācija vai resursu izmantojums.

Interpretācijas posmā ACIP un ACIN rezultātus interpretē saskaņā ar noteikto mērķi un darbības jomu. Šajā posmā identificē visbūtiskākās ietekmes kategorijas, aprites cikla posmus, procesus un vienkāršās plūsmas. Pamatojoties uz analītiskajiem rezultātiem, var izdarīt secinājumus un sniegt ieteikumus. Šis posms ietver arī ziņošanas posmu, kas paredzēts, lai PVP pētījuma rezultātu kopsavilkumu sniegtu PVP ziņojumā.

Visbeidzot, verifikācijas posmā veic atbilstības novērtēšanas procesu, lai pārbaudītu, vai PVP pētījums veikts saskaņā ar šo PVP metodi. Verifikācija ir obligāta ikreiz, kad PVP pētījumu vai daļu tajā ietvertās informācijas izmanto jebkāda veida ārējai saziņai.

3. Produkta vidiskās pēdas pētījuma mērķa(-u) un darbības jomas definēšana

3.1. Mērķa definēšana

Mērķa definēšana ir PVP pētījuma pirmais solis, kas nosaka pētījuma vispārīgo kontekstu. Skaidras mērķu definēšanas nolūks ir nodrošināt, lai būtu saskaņoti mērķi, metodes, rezultāti un paredzētās piemērošanas jomas, kā arī būtu kopīgs redzējums, kas virzītu dalībniekus pētījumā.

Lēmums izmantot PVP metodi nozīmē, ka PVP metodē paredzēto konkrēto prasību dēļ daži mērķa definēšanas aspekti tiks izlemti iepriekš.

Definējot mērķus, ir svarīgi noskaidrot pētījuma paredzētās piemērošanas jomas un pētījuma analītiskā dziļuma un rūpīguma pakāpi. To atspoguļo noteiktajos pētījuma ierobežojumos (darbības jomas definēšanas posms).

PVP pētījuma mērķa definīcijā iekļauj šādus aspektus:

1. Paredzētā(-ās) piemērošanas joma(-as);

2. Pētījuma veikšanas iemesli un lēmuma konteksts;

3. Mērķauditorija;

4. Pētījuma pasūtītājs;

5. Verificētāja identitāte.







1. tabula. Mērķa definīcijas piemērs. T-krekla produkta vidiskā pēda. Aspekti Konkrēta informācija Paredzētā(-as) piemērošanas joma(-as) Informācijas par produktu sniegšana klientam Pētījuma veikšanas iemesli un lēmuma konteksts Reaģēšana uz klienta lūgumu Mērķauditorija Ārēju tehnisku ekspertu auditorija, saziņa starp uzņēmumiem Verificētājs Neatkarīgais ārējais verificētājs: Y Pētījuma pasūtītājs SIA “G uzņēmums”

3.2. Darbības jomas definēšana

PVP pētījuma darbības jomā sīki apraksta izvērtējamo sistēmu un tehniskās specifikācijas.

Darbības jomas definīcija atbilst definētajiem pētījuma mērķiem un ietver šādus aspektus (sīkāku aprakstu sk. turpmākajās iedaļās):

1. Funkcionālā vienība un atsauces plūsma;

2. Sistēmas robeža;

3. VP ietekmes kategorijas ( 12 );

4. Iekļaujamā papildu informācija;

5. Pieņēmumi/ierobežojumi.

3.2.1 Funkcionālā vienība un atsauces plūsma

Funkcionālā vienība (FV) ir skaitliski izteikts produkta sistēmas sniegums, kas izmantojams kā atsauces vienība. Funkcionālā vienība kvalitatīvi un kvantitatīvi apraksta produkta funkciju(-as) un darbības jomā ietilpstošā produkta ilgumu.

Atsauces plūsma ir produktu daudzums, kas vajadzīgs definētās funkcijas nodrošināšanai. Visas citas ielaides un izlaides plūsmas analīzē ar to ir kvantitatīvi saistītas. Produktu skaits, kas vajadzīgs, lai izpildītu produkta kalpošanas laiku, vienmēr būtu jānoapaļo uz augšu, ja vien nav pamatota iemesla to nedarīt. Atsauces plūsmu var izteikt tiešā saistībā ar FV vai vairāk uz produktu vērstā veidā.

PVP metodes lietotāji definē FV un atsauces plūsmu PVP pētījumam. Tie arī apraksta, uz kuriem produkta aspektiem FV neattiecas, un pamato, kāpēc (piemēram, jo tie nav skaitliski izsakāmi vai tiem ir raksturīga subjektivitāte).

PVP pētījuma FV definē pēc šādiem aspektiem:

i) nodrošinātā(-ās) funkcija(-as)/pakalpojums(-i): “kas?”;

ii) funkcijas vai pakalpojuma apmērs: “cik daudz?”;

iii) paredzamais kvalitātes līmenis: “cik labi?”;

iv) produkta ilgums / kalpošanas laiks: “cik ilgi?”.

Ja uz pārtikas produktu iepakojuma ir norādīts glabāšanas laiks (norādīts kā, piemēram, “derīguma termiņš” vai “izlietot līdz [datums]”) (piemēram, mēnešu skaits), tad pārtikas zudumus glabāšanas, mazumtirdzniecības un patēriņa posmos izsaka skaitliski. Ja iepakojuma veids ietekmē glabāšanas laiku, to ņem vērā. Tas ir būtiski attiecībā uz FV aspektu “cik ilgi?”.

Ja pastāv piemērojami standarti, tos izmanto un uz tiem atsaucas PVP pētījumā, kad definē FV. Vienmēr izmanto starptautisko mērvienību sistēmu (SI), kas ir vispārzināma kā metriskā sistēma.

1. piemērs

Definē dekoratīvās krāsas FV: funkcionālā vienība ir aizsargāt un izdekorēt 1 m2 substrāta 50 gadus noteiktā kvalitātes līmenī (vismaz 98 % necaurspīdība).

Kas: substrāta izdekorēšana un aizsargāšana;

cik daudz: 1 m2 substrāta pārklājums;

cik labi: ar vismaz 98 % necaurspīdību;

cik ilgi: 50 gadus (ēkas kalpošanas laiks).

Atsauces plūsma: produkta daudzums, kas vajadzīgs, lai izpildītu definēto funkciju, mērot krāsas kg.

2. piemērs

Definē lolojumdzīvnieku barības FV un atsauces plūsmu.

Kas: nodrošināt ieteicamo ikdienas metabolizējamās enerģijas (kcal ME) devas uzņemšanu (“diennakts deva”) ar gatavo lolojumdzīvnieku pārtiku kaķim vai sunim

Cik daudz: diennakts deva

Cik labi: lai apmierinātu vidusmēra kaķa vai suņa ikdienas prasības pēc kalorijām un uzturvielām (“vidusmēra” attiecas uz lolojumdzīvnieka svaru — 4 kg kaķim un 15 kg sunim)

Cik ilgi: viena diena, kurā gatavo lolojumdzīvnieku pārtiku pasniedz kaķim vai sunim.

Atsauces plūsma: produkta daudzums, kas vajadzīgs, lai izpildītu definēto funkciju, mērot gramos (g) dienā.

Starpproduktiem FV ir sarežģītāk definēt, jo bieži tā var pildīt vairākas funkcijas un viss produkta aprites cikla nav zināms. Tāpēc būtu jāizmanto deklarēta vienība, piemēram, masa (kilogrami) vai tilpums (kubikmetri). Šādā gadījumā atsauces plūsma var atbilst FV.

3.2.2. Sistēmas robeža

Sistēmas robeža nosaka, kuras produkta aprites cikla daļas un kuri saistītie aprites cikla posmi un procesi pieder pie analizētās sistēmas (proti, ir vajadzīgi tās funkcijas veikšanai, kā definēts ar FV), izņemot procesus, kas izslēgti, pamatojoties uz izslēgšanas noteikumu (sk. 4.6.4. iedaļu). Jebkuras izslēgšanas iemeslu un iespējamo nozīmīgumu pamato un dokumentē.

Sistēmas robežu definē pēc vispārējas piegādes ķēdes loģikas, ietverot visus posmus — izejvielu ieguvi un priekšapstrādi, pamatprodukta ražošanu, produkta izplatīšanu un glabāšanu, izmantošanas posmu un produkta apstrādi tā kalpošanas laika beigās (attiecīgā gadījumā; sk. 4.2. iedaļu). Vismaz priekšplāna sistēmas līdzproduktus, blakusproduktus un atkritumu plūsmas skaidri identificē.

Sistēmas robežu shēma

Sistēmas robežu shēma (jeb plūsmas diagramma) ir analizētās sistēmas shematisks attēlojums. Tā skaidri parāda darbības vai procesus, kas ir iekļauti analīzē, un darbības vai procesus, kas ir izslēgti no analīzes. PVP metodes lietotājs skaidri norāda, kur uzņēmumam raksturīgie dati tiks izmantoti.

Darbību un/vai procesu nosaukumus sistēmas shēmā un PVP ziņojumā saskaņo. Sistēmas shēmu iekļauj darbības jomas definīcijā un PVP ziņojumā.

3.2.3. Vidiskās pēdas ietekmes kategorijas

ACIN mērķis ir sagrupēt un apkopot ACIP datus pēc to attiecīgā ieguldījuma katrā VP ietekmes kategorijā. VP ietekmes kategoriju atlase ietver būtisku vides jautājumu plašu klāstu, kas saistīts ar interesējošo produkta piegādes ķēdi, ievērojot vispārējās pilnīguma prasības attiecībā uz PVP pētījumiem.

VP ietekmes kategorijas ( 13 ) ir konkrētas ietekmes kategorijas, ko aplūko PVP pētījumā, un tās veido VP ietekmes novērtējuma metodi. Lai skaitliski izteiktu vides mehānismu starp ACIP (t. i., ielaidi (piemēram, resursiem) un emisijām, kas saistītas ar produkta aprites ciklu) un katras VP ietekmes kategorijas rādītāju, izmanto raksturošanas modeļus.

2. tabulā ir sniegts VP ietekmes kategoriju un saistīto novērtēšanas metožu noklusējuma saraksts. PVP pētījumam izmanto visas VP ietekmes kategorijas bez izņēmuma. Pilns izmantojamo RF saraksts ir sniegts VP atsauces paketē ( 14 ).







2. tabula. VP ietekmes kategorijas ar attiecīgajiem ietekmes kategoriju rādītājiem un raksturošanas modeļiem. VP ietekmes kategorija Ietekmes kategorijas rādītājs Mērvienība Raksturošanas modelis Stabilitāte Klimata pārmaiņas, kopā (1) Globālās sasilšanas potenciāls (GWP100) kg CO2 eq Berna modelis — Globālās sasilšanas potenciāli (GWP) 100 gadu laikā (pamatojoties uz IPCC 2013). I Ozona noārdīšanās Ozona noārdīšanas potenciāls (ODP) kg CFC-11 eq EDIP modelis, kas izstrādāts, izmantojot Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) noteikto ODP bezgalīgā laika posmā (PMO 2014 + integrācijas) I Toksicitāte cilvēkiem, vēzi izraisoša Salīdzinošā toksiskā vienība cilvēkiem (CTUh) CTUh Pamatojoties uz USEtox2.1 modeli (Fantke et al. 2017), kas pielāgots tāpat kā Saouter et al., 2018 III Toksicitāte cilvēkiem, vēzi neizraisoša Salīdzinošā toksiskā vienība cilvēkiem (CTUh) CTUh Pamatojoties uz USEtox2.1 modeli (Fantke et al. 2017), kas pielāgots tāpat kā Saouter et al., 2018 III Suspendētās daļiņas Ietekme uz cilvēku veselību Saslimstība PM modelis (Fantke et al., 2016, paredzēts UNEP 2016) I Jonizējošais starojums, cilvēku veselība Iedarbības uz cilvēku efektivitāte attiecībā pret U235 kBq U235 eq ietekmes uz cilvēku veselību modelis, ko izstrādājis Dreicer et al. 1995 (Frischknecht et al., 2000) II Ozona fotoķīmiskā veidošanās, cilvēku veselība Troposfēriskās ozona koncentrācijas palielinājums kg NMGOSeq LOTOS-EUROS modelis (Van Zelm et al., 2008), kā tas piemērots ReCiPe 2008 II Acidifikācija Uzkrātā pārsniegšana (AE) mol H+ eq Uzkrātā pārsniegšana (Seppälä et al. 2006, Posch et al., 2008) II Eitrofikācija, sauszemes Uzkrātā pārsniegšana (AE) mol N eq Uzkrātā pārsniegšana (Seppälä et al. 2006, Posch et al., 2008) II Eitrofikācija, saldūdens Saldūdens beigu nodalījumu sasniedzošo barības vielu frakcija (P) kg P eq EUTREND modelis (Struijs et al., 2009), kā piemērots ReCiPe II Eitrofikācija, jūras Jūras beigu nodalījumu sasniedzošo barības vielu frakcija (N) kg N eq EUTREND modelis (Struijs et al., 2009), kā piemērots ReCiPe II Ekotoksiskums, saldūdens Salīdzinošā toksiskā vienība ekosistēmām (CTU e) CTUe Pamatojoties uz USEtox2.1 modeli (Fantke et al. 2017), kas pielāgots tāpat kā Saouter et al., 2018 III Zemes izmantošana (2) Augsnes kvalitātes indekss (3) Bezizmēra (pt) Augsnes kvalitātes indekss, pamatojoties uz LANCA modeli (De Laurentiis et al. 2019) un uz LANCA CF versiju 2.5 (Horn and Maier, 2018) III Ūdens izmantošana Nepietiekamības lietotājiem potenciāls (uz nepietiekamības pamata svērts ūdens patēriņš) m3 trūkstošā ūdens ekvivalenta Pieejamā atlikušā ūdens (AWARE) modelis (Boulay et al., 2018; UNEP 2016) III Resursu izmantošana, minerāli un metāli Abiotisko resursu noplicināšanās (ADP galīgās rezerves) kg Sb eq van Oers et al., 2002, kā noteikts CML 2002 metodē, v.4.8 III Resursu izmantošana, fosilie Abiotisko resursu noplicināšanās —fosilais kurināmais (ADP — fosilais kurināmais) (4) MJ van Oers et al., 2002, kā noteikts CML 2002 metodē, v.4.8 III ( 1 ) Rādītājs “Klimata pārmaiņas, kopā” ir šādu trīs apakšrādītāju apvienojums: klimata pārmaiņas — pārmaiņas, fosilie; klimata pārmaiņas — pārmaiņas, biogēnie; Klimata pārmaiņas — zemes izmantošana un zemes izmantošanas maiņa. Šie apakšrādītāji ir sīkāk aprakstīti I pielikuma 4.4.10. iedaļā. Apakškategorijas “Klimata pārmaiņas — fosilie”, “Klimata pārmaiņas — biogēnie” un “Klimata pārmaiņas — zemes izmantošana un zemes izmantošanas maiņa” paziņo atsevišķi, ja tās katra sniedz vairāk nekā 5 % klimata pārmaiņu kopējā rādītājā. ( 2 ) Attiecas uz aizņemšanu un pārveidošanu. ( 3 ) Šis indekss ir rezultāts, ko iegūst, kad JRC apkopo četrus rādītājus (biotiskā ražošana, erozijas noturība, mehāniskā filtrācija un pazemes ūdeņu papildināšanās), kurus nodrošina LANCA modelis zemes izmantošanas izraisītās ietekmes novērtēšanai, kā ziņots De Laurentiis et al., 2019. ( 4 ) VP plūsmas sarakstā un šā ieteikuma nolūkos enerģijas nesēju sarakstā ir iekļauts urāns, un to mēra MJ.

Plašāka informācija par ietekmes novērtējuma aprēķiniem ir sniegta šā pielikuma 5. iedaļā.

3.2.4. PVP iekļaujamā papildu informācija

Produkta attiecīgā potenciālā ietekme uz vidi var pārsniegt VP ietekmes kategorijas. Ir svarīgi, kad vien tas ir pamatoti, to paziņot kā papildu vides informāciju.

Tāpat var būt nepieciešams ņemt vērā darbības jomā ietilpstošā produkta attiecīgos tehniskos aspektus un/vai fiziskās īpašības. Šos aspektus paziņo kā papildu tehnisko informāciju.

3.2.4.1. Papildu vides informācija

Papildu vides informācija:

(a) saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, piemēram, Negodīgas komercprakses direktīvu (UCPD) ( 15 ) un ar to saistītajiem norādījumiem;

(b) ir būtiska konkrētajam produktam vai produktu kategorijai;

(c) papildina VP ietekmes kategorijas — papildu vides informācija neatspoguļo tās pašas vai līdzīgas VP ietekmes kategorijas, neaizstāj VP ietekmes kategoriju raksturošanas modeļus un neuzrāda jaunu VP ietekmes kategorijām pievienotu raksturojošo faktoru (RF) rezultātus.

Par šīs papildu informācijas pamatojošajiem modeļiem un attiecīgajiem rādītājiem sniedz skaidras atsauces, un tos dokumentē. Piemēram, zemes izmantošanas maiņas izraisīta ietekme uz bioloģisko daudzveidību var rasties saistībā ar konkrētu ražotni vai darbību. Šim nolūkam var būt nepieciešams piemērot papildu ietekmes kategorijas, kas nav iekļautas VP ietekmes kategorijās, vai pat var būt nepieciešami papildu kvalitatīvie apraksti, ja ietekmi nevar kvantitatīvi sasaistīt ar produktu piegādes ķēdi. Šādas papildu metodes būtu jāuzskata par tādām, kas papildina VP ietekmes kategorijas.

Papildu vides informācija ir saistīta tikai ar vides aspektiem. Informācija un instrukcijas, piemēram, produktu drošības lapas, kas nav saistītas ar produkta vidisko sniegumu, nav daļa no papildu vides informācijas.

Papildu vides informācija var ietvert:

(a) informāciju par vietējo / vietai raksturīgo ietekmi;

(b) izlīdzināšanas vienības;

(c) vides rādītājus vai produktatbildības rādītājus (piemēram, saskaņā ar Globālās ziņošanas iniciatīvu (GRI));

(d) “no vārtiem līdz vārtiem” novērtējumiem — IUCN (Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības) Sarkanajā grāmatā iekļauto sugu un valsts dabas aizsardzības sarakstā iekļauto sugu, kuru biotopi atrodas darbības skartajās zonās, skaitu, norādot pēc izzušanas riska līmeņa;

(e) aprakstu par darbību, produktu un pakalpojumu būtisku ietekmi uz bioloģisko daudzveidību aizsargājamās teritorijās un ārpus aizsargājamām teritorijām esošās lielas bioloģiskās daudzveidības vērtības teritorijās;

(f) trokšņa ietekmi;

(g) citu vides informāciju, ko uzskata par būtisku PVP pētījuma darbības jomā.

Bioloģiskā daudzveidība

PVP metode neietver nevienu ietekmes kategoriju, kuras nosaukums ir “bioloģiskā daudzveidība”, un patlaban nav starptautiskas vienprātības par ACIN metodi, kas aptvertu minēto ietekmi. Tomēr PVP metode ietver vismaz astoņas ietekmes kategorijas, kas ietekmē bioloģisko daudzveidību (t. i., klimata pārmaiņas, eitrofikācija (ūdens — saldūdens), eitrofikācija (ūdens — jūras), eitrofikācija (sauszemes), acidifikācija, ūdens izmantošana, zemes izmantošana, ekotoksiskums — saldūdens).

Ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības lielo nozīmīgumu daudzām produktu grupām, katrā PVP pētījumā paskaidro, vai bioloģiskā daudzveidība ir būtiska darbības jomā ietilpstošajam produktam. Ja tā ir, tad PVP metodes lietotājs papildu vides informācijā iekļauj bioloģiskās daudzveidības rādītājus.

Lai aptvertu bioloģisko daudzveidību, var izmantot šādus variantus:

(a) (novērsto) ietekmi uz bioloģisko daudzveidību izsaka kā procentuālo daļu no materiāla, kas nāk no ekosistēmām, kuras pārvaldītas, lai saglabātu vai uzlabotu apstākļus bioloģiskajai daudzveidībai, kā apliecināts ar bioloģiskās daudzveidības līmeņu un ieguvumu vai zaudējumu regulāru monitoringu un ziņošanu (piemēram, traucējumu izraisīts sugu daudzveidības zudums mazāks par 15 % — PVP pētījumos var noteikt savu zuduma līmeni, ja to var pārliecinoši pierādīt un ja tas nav pretrunā attiecīgam esošam PVPKN). Novērtējumā būtu jānorāda materiāli, kuru cikls beidzas galaproduktos, un materiāli, kas izmantoti ražošanas procesā. Piemēram, ogles, ko izmanto tērauda ražošanas procesos, vai soja, ko izmanto piena govju barošanai, u. tml.;

(b) papildus paziņo to materiālu procentuālo daļu, par kuriem nav atrodama pārraudzības ķēdes vai izsekojamības informācija;

(c) kā aizstājēju izmanto sertifikācijas sistēmu. PVP metodes lietotājam būtu jānosaka, kuras sertifikācijas shēmas sniedz pietiekamus pierādījumus, lai nodrošinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, un jāapraksta izmantotie kritēriji.

PVP metodes lietotājs var izvēlēties citus būtiskus rādītājus, lai aptvertu produkta ietekmi uz bioloģisko daudzveidību. PVP pētījums motivē izvēli, un tajā apraksta izvēlēto metodoloģiju.

3.2.4.2. Papildu tehniskā informācija

Papildu tehniskā informācija var ietvert šādu informāciju (neizsmeļošs uzskaitījums):

(a) materiālu komplekta dati;

(b) atgriezeniska demontāža, montāžas vieglums, labojamība un cita ar aprites ekonomiku saistīta informācija;

(c) informācija par bīstamu vielu izmantošanu;

(d) informācija par bīstamu/nebīstamu atkritumu likvidēšanu;

(e) informācija par enerģijas patēriņu;

(f) tehniskie parametri, piemēram, šādu materiālu izmantojums: atjaunojamā enerģija attiecībā pret neatjaunojamo enerģiju; atjaunojamie kurināmā veidi attiecībā pret neatjaunojamiem kurināmā veidiem; sekundārie materiāli; saldūdens resursi;

(g) kopējais atkritumu svars pēc to veida un likvidēšanas metodes;

(h) tādu transportēto, importēto, eksportēto vai pārstrādāto atkritumu svars, kurus uzskata par bīstamiem saskaņā ar Bāzeles Konvencijas ( 16 ) I, II, III, un VIII pielikumu, un starptautiski nosūtīto atkritumu procentuālais daudzums;

(i) informācija un dati saistībā ar produkta funkcionālo vienību un tehnisko sniegumu;

(j) informācija par bionoārdāmību un kompostējamību.

Ja darbības jomā ietilpstošais produkts ir starpprodukts, papildu tehniskajā informācijā iekļauj šādas ziņas:

(a) biogēnā oglekļa saturs pie rūpnīcas vārtiem (fiziskais saturs un iedalītais saturs);

(b) reciklētais saturs (R1);

(c) attiecīgā gadījumā — rezultāti ar lietojumam raksturīgām aprites pēdas formulas (CFF) A vērtībām.

3.2.5. Pieņēmumi/ierobežojumi

PVP pētījumos var rasties vairāki analīzes veikšanas ierobežojumi, tāpēc jāizdara pieņēmumi. Par visiem ierobežojumiem (piemēram, trūkstošiem datiem) un pieņēmumiem sniedz pārredzamu ziņojumu.

4. Aprites cikla inventarizācijas pārskats

Sagatavo inventarizācijas pārskatu par visu materiālu, enerģijas un atkritumu ielaidi, izlaidi un emisijām gaisā, ūdenī un augsnē par produktu piegādes ķēdi, un šo pārskatu izmanto par pamatu PVP modelēšanai.

Detalizētas datu prasības un kvalitātes prasības ir aprakstītas 4.6. iedaļā.

Aprites cikla inventarizācijas pārskatā izmanto šādu plūsmu klasifikāciju:

1) vienkāršās plūsmas;

2) saliktās (jeb kompleksās) plūsmas (piemēram, produktu vai atkritumu plūsmas).

PVP pētījumā visas saliktās plūsmas ACIP modelē līdz vienkāršo plūsmu līmenim papildus produktu plūsmai attiecībā uz darbības jomā ietilpstošo produktu. Piemēram, atkritumu plūsmas ne tikai iekļauj pētījumā kā sadzīves atkritumu vai bīstamo atkritumu kg, bet arī modelē līdz posmam, kurā cieto atkritumu pārstrādes radītās emisijas nokļūst ūdenī, gaisā un augsnē. Tāpēc ACIP modelēšana ir pilnīga tikai tad, ja visas saliktās plūsmas ir izteiktas kā vienkāršās plūsmas. Tādējādi PVP pētījuma ACIP datu kopa papildus produktu plūsmai attiecībā uz darbības jomā ietilpstošo produktu ietver tikai vienkāršās plūsmas.

4.1. Atbilstības izvērtēšanas posms

Var īstenot ACIP sākotnējo atbilstības izvērtēšanu — “atbilstības izvērtēšanas posmu” —, jo tas palīdz mērķorientēt datu vākšanas darbības un datu kvalitātes prioritātes. Atbilstības izvērtēšanas posmā iekļauj ACIN posmu, un tā rezultātā veic turpmākus, iteratīvus uzlabojumus darbības jomā ietilpstošā produkta aprites cikla modelī, jo kļūst pieejams vairāk informācijas. Atbilstības izvērtēšanas posmā nav pieļaujama izslēgšana un var izmantot tūlītēji pieejamus primāros vai sekundāros datus, kas, ciktāl iespējams, atbilst datu kvalitātes prasībām (kā definēts 4.6. iedaļā). Kad atbilstības izvērtēšana ir pabeigta, var pielāgot sākotnējos darbības jomas iestatījumus.

4.2. Aprites cikla posmi

Noklusējuma aprites cikla posmi PVP pētījumā ir vismaz šādi:

1) izejvielu ieguve un priekšapstrāde (iekļaujot detaļu un komponentu ražošanu);

2) ražošana (galvenā produkta ražošana);

3) izplatīšana (produkta izplatīšana un uzglabāšana);

4) izmantošana;

5) aprites cikla beigas (ietverot produkta atgūšanu vai reciklēšanu).

Ja jebkuram no šiem noklusējuma posmiem izmanto atšķirīgu nosaukumu, lietotājs norāda, kuram noklusējumam posmam tas atbilst.

Ja ir pamatots iemesls tā darīt, PVP metodes lietotājs var nolemt sadalīt vai pievienot aprites cikla posmus. Šādas rīcības iemeslu(-us) izklāsta PVP ziņojumā. Piemēram, aprites cikla posmu “Izejvielu ieguve un priekšapstrāde” var sadalīt posmos “Izejvielu ieguve”, “Priekšapstrāde” un “Izejvielu piegādātāju transports”.

Starpproduktiem izslēdz šādus aprites cikla posmus:

1) izplatīšana (ir pieļaujami pamatoti izņēmumi);

2) izmantošana;

3) aprites cikla beigas (ietverot produkta atgūšanu/reciklēšanu).

4.2.1. Izejvielu ieguve un priekšapstrāde

Šis aprites cikla posms sākas, kad resursus iegūst no dabas, un beidzas, kad produkta sastāvdaļas nogādā (“caur vārtiem”) produkta ražošanas objektā. Procesi, kas var rasties šajā posmā, ir, piemēram, šādi:

1) resursu ieguve;

2) visas darbības jomā ietilpstošā produkta materiālu ielaides priekšapstrāde, ietverot reciklējamus materiālus;

3) lauksaimniecības un mežsaimniecības darbības;

4) transportēšana ieguves un priekšapstrādes objekta robežās un starp šiem objektiem, kā arī uz ražošanas objektu.

Iepakojuma ražošanu modelē aprites cikla posmā “Izejvielu ieguve un priekšapstrāde”.

4.2.2. Ražošana

Ražošanas posms sākas, kad produkta sastāvdaļas ieved ražošanas objektā, un beidzas, kad gatavo produktu izved no ražošanas objekta. Ar ražošanu saistītu darbību piemēri ir šādi:

1) ķīmiska apstrāde;

2) ražošana;

3) pusfabrikātu transportēšana starp ražošanas procesiem;

4) materiāla sastāvdaļu montāža.

Ražošanas laikā izmantoto produktu atkritumus iekļauj modelēšanā attiecībā uz ražošanas posmu. Šādiem atkritumiem piemēro aprites pēdas formulu (4.4.8. iedaļa).

4.2.3. Izplatīšana

Produktus izplata lietotājiem un var uzglabāt dažādos piegādes ķēdes punktos. Izplatīšanas posms ietver transportēšanu no rūpnīcas “vārtiem” līdz noliktavai / mazumtirdzniecības vietai, uzglabāšanu noliktavā / mazumtirdzniecības vietā un transportēšanu no noliktavas / mazumtirdzniecības vietas uz patērētāja mājām.

Iekļaujamo procesu piemēri:

1) noliktavas apgaismojumam un apkurei vajadzīgās enerģijas ielaide;

2) aukstumaģentu izmantošana noliktavās un transportlīdzekļos;

3) transportlīdzekļu degvielas patēriņš;

4) ceļi un kravas automobiļi.

Izplatīšanā un uzglabāšanā izmantoto produktu atkritumus iekļauj modelēšanā. Šādiem atkritumiem piemēro aprites pēdas formulu (4.4.8. iedaļa), un rezultātus ņem vērā izplatīšanas posmā.

Noklusējuma zudumu likmes katram produktu veidam izplatīšanas laikā un pie patērētāja ir norādītas II pielikuma F daļā, un tās izmanto, ja nav pieejama konkrēta informācija. Sadales noteikumi par enerģijas patēriņu uzglabāšanas laikā ir izklāstīti 4.4.5. iedaļā. Attiecībā uz transportēšanu sk. 4.4.3 iedaļu.

4.2.4. Izmantošana

Izmantošanas posms apraksta, kā galalietotājs (piemēram, patērētājs) varētu izmantot produktu. Šis posms sākas brīdī, kad galalietotājs lieto produktu, un ilgst līdz brīdim, kad to izved no lietošanas vietas un kad tas ienāk aprites cikla beigu (EoL) posmā (piemēram, reciklēšana vai galīgā pārstrāde).

Izmantošanas posms ietver visas darbības un produktus, kas vajadzīgi produkta pienācīgai lietošanai (t. i., lai nodrošinātu, ka tas pilda tā sākotnējo funkciju visā tā kalpošanas laikā). Izmantošanas posmā neiekļauj atkritumus, kas rodas, lietojot produktu, piemēram, pārtikas atkritumus un primāro iepakojumu vai pašu produktu, tiklīdz tas vairs nav vajadzīgs, — tie ir daļa no produkta EoL posma.

Daži piemēri: krāna ūdens nodrošināšana, vārot makaronus; apkopei, remontam vai atjaunošanai vajadzīgo materiālu ražošana un izplatīšana un to atkritumi (piemēram, rezerves detaļas, kas vajadzīgas produkta remontam, dzesētāja ražošana un atkritumu apsaimniekošana zudumu dēļ). Kafijas kapsulu EoL, kafijas pagatavošanas atlikumi un maltās kafijas iepakojums pieder pie aprites cikla beigu posma.

Dažos gadījumos darbības jomā ietilpstošā produkta pienācīgai izmantošanai ir vajadzīgi daži produkti, un tos izmanto tādā veidā, ka tie kļūst fiziski integrēti; šādā gadījumā šo produktu atkritumu apsaimniekošana pieder pie darbības jomā ietilpstošā produkta EoL. Piemēram, ja darbības jomā ietilpstošais produkts ir mazgāšanas līdzeklis, pēc mazgāšanas līdzekļa lietošanas radušos notekūdeņu attīrīšana pieder pie aprites cikla beigu posma.

Izmantošanas scenārijā jānorāda arī tas, vai analizētā produkta izmantošana varētu vai nevarētu radīt pārmaiņas sistēmās, kurās tos izmanto.

Var būt nepieciešams ņemt vērā šādus tehniskās informācijas par izmantošanas scenāriju avotus:

1) tirgus pētījumi vai citi tirgus dati;

2) publicēti starptautiski standarti, kas paredz norādījumus un prasības produkta izmantošanas posma scenāriju un darbmūža scenāriju (t. i., aplēses) izstrādāšanai;

3) publicēti valsts norādījumi par produkta izmantošanas posma scenāriju un darbmūža scenāriju (t. i., aplēses) izstrādāšanu;

4) publicēti rūpniecības nozares norādījumi par produkta izmantošanas posma scenāriju un darbmūža scenāriju (t. i., aplēses) izstrādāšanu.

Ražotāja ieteiktā metode, kas jāpiemēro izmantošanas posmā (piemēram, gatavošana cepeškrāsnī noteiktu laiku un noteiktā temperatūrā), būtu jāizmanto par produkta izmantošanas posma noteikšanas pamatu. Tomēr faktiskais izmantošanas modelis var atšķirties no ieteicamajiem, un tas būtu jāizmanto, ja šāda informācija ir pieejama un dokumentēta.

Noklusējuma zudumu likmes katram produktu veidam izplatīšanas laikā un pie patērētāja ir norādītas II pielikuma F daļā, un tās izmanto, ja nav pieejama konkrēta informācija.

Izmantošanas posmā neiekļauj turpmāk aprakstītos procesus.

1) Ja produkts tiek izmantots atkārtoti (sk. arī 4.4.9.2. iedaļu), neiekļauj procesus, kas vajadzīgi, lai savāktu produktu un to sagatavotu jaunajam izmantošanas ciklam (piemēram, ietekme, ko rada atkārtoti izmantojamu pudeļu savākšana un izmazgāšana). Šie procesi ir iekļauti EoL posmā, ja produkts tiek atkārtoti izmantots kā produkts ar atšķirīgām specifikācijām (sīkāku informāciju sk. 4.4.9. iedaļā). Ja produkta kalpošanas laiks tiek pagarināts līdz kalpošanas laikam, kāds ir produktam ar sākotnējām produkta specifikācijām (nodrošinot to pašu funkciju), šos procesus iekļauj FV un atsauces plūsmā.

2) Transportēšanu no mazumtirdzniecības vietas līdz patērētāja mājām neiekļauj izmantošanas posmā, bet iekļauj izplatīšanas posmā.

3) Transportēšanu līdz EoL neiekļauj izmantošanas posmā, bet iekļauj aprites cikla beigu posmā.

Izmantošanas posmā izmantoto produktu atkritumus iekļauj modelēšanā izmantošanas posmam. Šādiem atkritumiem piemēro aprites pēdas formulu (4.4.8. iedaļa).

PVP ziņojumā dokumentē šim posmam izmantotās metodes un pieņēmumus. Dokumentē visus būtiskos pieņēmumus par izmantošanas posmu.

Tehniskās specifikācijas izmantošanas posma modelēšanai ir pieejamas 4.4.7. iedaļā.

4.2.5. Aprites cikla beigas (ietverot produkta atgūšanu un reciklēšanu)

Aprites cikla beigu posms sākas, kad lietotājs izmet darbības jomā ietilpstošo produktu un iepakojumu, un beidzas, kad šo produktu atgriež dabā kā atkritumus vai tas ieplūst cita produkta aprites ciklā (t. i., kā reciklēta ielaide). Parasti tas ietver darbības jomā ietilpstošā produkta atkritumus, piemēram, pārtikas atkritumus un primāro iepakojumu.

Atkritumus, kas rodas ražošanas, izplatīšanas, mazumtirdzniecības, izmantošanas posmā vai pēc izmantošanas, iekļauj produkta aprites ciklā un modelē aprites cikla posmā, kad tie rodas.

Aprites cikla beigu posmu modelē, izmantojot aprites pēdas formulu un 4.4.8. iedaļā izklāstītās prasības. PVP metodes lietotājs iekļauj visus EoL procesus, kas piemērojami darbības jomā ietilpstošajam produktam. Šajā aprites cikla posmā iekļaujamie procesi ir, piemēram, šādi:

1) darbības jomā ietilpstošā produkta un tā iepakojuma savākšana un transportēšana uz aprites cikla beigu pārstrādes objektiem;

2) sastāvdaļu demontāža;

3) sasmalcināšana un šķirošana;

4) notekūdeņi no izmantotajiem produktiem, kas izšķīduši ūdenī vai kopā ar ūdeni (piemēram, mazgāšanas līdzekļi, dušas želejas u. tml.);

5) pārvēršana par reciklētu materiālu;

6) kompostēšana vai citas organisko atkritumu pārstrādes metodes;

7) smago pelnu sadedzināšana un likvidēšana;

8) atkritumu apglabāšana poligonā un poligonu darbība un uzturēšana.

Attiecībā uz starpproduktiem darbības jomā ietilpstošā produkta EoL neiekļauj.

4.3. Aprites cikla inventarizācijas pārskata nomenklatūra

ACIP dati atbilst VP prasībām.

— Attiecībā uz visām vienkāršajām plūsmām nomenklatūru saskaņo ar VP atsauces paketes jaunāko versiju, kas pieejama VP izstrādātāja lapā ( 17 ).

— ILCD rokasgrāmata. Nomenklatūra un citas konvencijas” ( Attiecībā uz procesa datu kopām un produktu plūsmu nomenklatūra atbilst publikācijai “rokasgrāmata. Nomenklatūra un citas konvencijas” ( 18 ).

4.4. Modelēšanas prasības

Šajā iedaļā ir sniegti detalizēti norādījumi un izklāstītas prasības par to, kā modelēt konkrētus aprites cikla posmus, procesus un citus produkta aprites cikla aspektus, lai sagatavotu ACIP. Aptvertie aspekti ir šādi:

(a) lauksaimnieciskā ražošana;

(b) elektrības izmantošana;

(c) transports un loģistika;

(d) ražošanas līdzekļi (infrastruktūra un aprīkojums);

(e) uzglabāšana izplatīšanas centrā vai mazumtirdzniecības vietā;

(f) paraugu ņemšanas procedūra;

(g) izmantošanas posms;

(h) aprites cikla beigu modelēšana;

(i) pagarināts produkta kalpošanas laiks;

(j) iepakošana;

(k) SEG emisijas un piesaiste;

(l) izlīdzināšanas vienības;

(m) daudzfunkcionālu procesu apstrāde;

(n) datu vākšanas prasības un kvalitātes prasības;

(o) izslēgšana.

4.4.1. Lauksaimnieciskā ražošana

4.4.1.1. Daudzfunkcionālu procesu apstrāde

Ievēro LEAP pamatnostādnēs izklāstītos noteikumus ( 19 ).

4.4.1.2. Raksturīgi kultūraugu tipa un valsts, reģiona vai klimata dati

Izmanto raksturīgus kultūraugu tipa un valsts/reģiona/klimata datus par ražu, ūdens un zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu, mēslošanas līdzekļu (mākslīgo un organisko) apjomu (N, P apjoms) un pesticīdu apjomu (par katru aktīvo vielu) uz hektāru gadā.

4.4.1.3. Datu vidējošana

Datus par audzēšanu vāc par laikposmu, kas ir pietiekami ilgs, lai veiktu vidusmēra novērtējumu par ACIP saistībā ar ielaidi un izlaidi kultūraugu audzēšanai, un kas kompensēs sezonālu atšķirību izraisītas svārstības. To veic, kā aprakstīts LEAP pamatnostādnēs un turpmāk šajā tekstā.

(a) Viengadīgiem kultūraugiem izmanto novērtējuma periodu, kas ir vismaz trīs gadi (lai izlīdzinātu kultūraugu ražas atšķirības, kas saistītas ar augšanas apstākļu svārstībām gadu gaitā, piemēram, klimatu, kaitēkļiem, slimībām utt.). Ja dati par trīs gadu periodu nav pieejami, t. i., jo ir sākta jauna ražošanas sistēma (piemēram, jauna siltumnīca, no jauna attīrīta zeme, pārorientēšanās uz citu kultūru), novērtējumu var veikt par īsāku periodu, bet tas nedrīkst būt īsāks par vienu gadu. Siltumnīcās audzētus kultūraugus vai augus uzskata par viengadīgiem kultūraugiem/augiem, ja vien to augšanas cikls nav ievērojami īsāks par vienu gadu un tajā pašā gadā secīgi neaudzē citu kultūru. Tomātus, papriku un citus kultūraugus, ko audzē un ievāc ilgākā periodā gada laikā, uzskata par viengadīgiem kultūraugiem.

(b) Attiecībā uz daudzgadīgiem augiem (ietverot visus augus un daudzgadīgo augu ēdamās daļas) pieņem, ka situācija nemainās (t. i., ja pētāmajā laika periodā ir proporcionāli pārstāvēti visi attīstības posmi), un ielaides un izlaides aplēšanai izmanto trīs gadu periodu.

(c) Ja augšanas cikla dažādie posmi ir dažāda ilguma, veic korekciju, pie dažādiem attīstības posmiem iedalītās kultūraugu platības pielāgojot proporcionāli kultūraugu platībām, kādas ir paredzamas teorētiskā nemainīgā situācijā. Šādu korekciju piemērošanu paskaidro un reģistrē PVP ziņojumā. Daudzgadīgo augu un kultūraugu ACIP neveic, līdz ražošanas sistēma faktiski rada izlaidi.

(d) Par kultūraugiem, ko audzē un novāc laika periodā, kas ir īsāks par vienu gadu (piemēram, lapu salātiem, ko saražo divos līdz četros mēnešos), datus vāc attiecībā uz konkrēto laikposmu atsevišķa kultūrauga saražošanai no vismaz trim pēdējiem secīgajiem cikliem. Vidējošanu par trīs gadiem vislabāk var veikt, vispirms savācot gada datus un aprēķinot ACIP gadā un tad nosakot trīs gadu vidējo rādītāju.

4.4.1.4. Pesticīdi

Pesticīdu emisijas modelē kā konkrētas aktīvās sastāvdaļas. USEtox aprites cikla ietekmes novērtējuma metodē ir integrēts multivides aprites modelis, kas simulē pesticīdu apriti, sākot no dažādajiem emisiju nodalījumiem. Tāpēc ACIP modelēšanā ir vajadzīgas noklusējuma emisiju frakcijas uz vides emisiju nodalījumiem. Laukam uzklātos pesticīdus modelē kā tādus, kas 90 % apmērā emitēti lauksaimniecības zemes nodalījumā, 9 % apmērā emitēti gaisā un 1 % apmērā emitēti ūdenī (pamatojoties uz speciālistu spriedumu un ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus). Ja ir pieejami konkrētāki dati, var izmantot tos.

4.4.1.5. Mēslošanas līdzekļi

Mēslošanas līdzekļu (un kūtsmēslu) emisijas diferencē pēc mēslošanas līdzekļa veida, aptverot vismaz:

(a) NH3 emisijas gaisā (no mēslošanas līdzekļa N izmantošanas);

(b) N2O emisijas gaisā (tiešās un netiešās) (no mēslošanas līdzekļa N izmantošanas);

(c) CO2 emisijas gaisā (no kaļķa, urīnvielas un urīnvielas savienojumu izmantošanas);

(d) NO3 emisijas ūdenī, nekonkretizētas (noplūdes no mēslošanas līdzekļa N izmantošanas);

(e) PO4 emisijas ūdenī, nekonkretizētas vai saldūdenī (šķīstošā fosfāta noplūdes un notece no mēslošanas līdzekļa P izmantošanas);

(f) P emisijas ūdenī, nekonkretizētas vai saldūdenī (augsnes daļiņas, kas satur fosforu, no mēslošanas līdzekļa P izmantošanas).

Ietekmes novērtējuma modelis saldūdens eitrofikācijai sākas, i) kad P atstāj lauksaimniecības lauku (notece) vai ii) no kūtsmēslu vai mēslošanas līdzekļa uzklāšanas lauksaimniecības laukam.

ACIP modelēšanā bieži uzskata, ka lauksaimniecības lauks (augsne) pieder pie tehnosfēras un tādējādi ir iekļauts ACIP modelī. Tas atbilst i) pieejai, saskaņā ar kuru ietekmes novērtēšanas modelis sākas pēc noteces, t. i., kad P atstāj lauksaimniecības lauku. Tāpēc VP kontekstā ACIP būtu jāmodelē kā ūdenī emitētais P daudzums pēc noteces, un izmanto emisiju nodalījumu “ūdens”.

Ja šis daudzums nav pieejams, ACIP var modelēt kā uz lauksaimniecības zemes uzklātā (izmantojot kūtsmēslus vai mēslošanas līdzekļus) P daudzumu, un izmanto emisiju nodalījumu “augsne”. Šādā gadījumā notece ūdenī no augsnes ir daļa no ietekmes novērtējuma metodes, un to iekļauj RF attiecībā uz augsni.

Ietekmes novērtējums par jūras eitrofikāciju sākas pēc tam, kad N atstāj lauku (augsni). Tāpēc N emisijas augsnē nemodelē. To emisiju daudzumu, kuru aprites cikls beidzas dažādajos gaisa un ūdens nodalījumos, modelē ACIP par katru uz lauka uzklāto mēslošanas līdzekļu daudzumu.

N emisijas aprēķina no lauksaimnieka lietotā slāpekļa uz lauka, neņemot vērā ārējus avotus (piemēram, lietusūdens nosēdumus). Emisijas faktoru skaitu VP kontekstā nosaka pēc vienkāršotas metodes. N mēslošanas līdzekļiem izmanto IPCC (2006) 2-4. tabulā norādītos 1. līmeņa emisijas faktorus, kas reproducēti 3. tabulā, ja vien nav pieejami labāki dati. Ja ir pieejami labāki dati, PVP pētījumā var izmantot aptverošāku slāpekļa lauka modeli ar nosacījumu, ka i) tas aptver vismaz iepriekš prasītās emisijas, ii) N ir līdzsvarots ielaidē un izlaidē, iii) tas ir pārredzami aprakstīts.







3. tabula. IPCC (2006) 1. līmeņa emisijas faktori (pārveidoti). Jāņem vērā, ka šīs vērtības neizmanto, lai salīdzinātu dažādus sintētisko mēslošanas līdzekļu veidus. Emisija Nodalījums Piemērojamā vērtība N2O (sintētiskie mēslošanas līdzekļi un kūtsmēsli; tiešās un netiešās) Gaiss 0,022 kg N2O / kg lietotā N mēslošanas līdzekļa NH3 (sintētiskie mēslošanas līdzekļi) Gaiss kg NH3 = kg N * FracGASF = 1 * 0,1 * (17/14) = 0,12 kg NH3 / kg lietotā N mēslošanas līdzekļa NH3 (kūtsmēsli) Gaiss kg NH3 = kg N *FracGASF = 1 * 0,2 * (17/14) = 0,24 kg NH3 / kg lietoto N kūtsmēslu NO3 - (sintētiskie mēslošanas līdzekļi un kūtsmēsli) Ūdens kg NO3 - = kg N*FracLEACH = 1 * 0,3 * (62/14) = 1,33 kg NO3 - / kg lietotā N FracGASF: augsnē lietotā N sintētiskā mēslošanas līdzekļa frakcija, kas izgaro kā NH3 un NOx. FracLEACH: sintētiskā mēslošanas līdzekļa un kūtsmēslu frakcija, kas tiek zaudēta, tai noplūstot un notekot kā NO3-.

Iepriekš aprakstītajam slāpekļa lauka modelim ir ierobežojumi, tāpēc PVP pētījumā, kura darbības jomā iekļauta lauksaimnieciskā modelēšana, var testēt turpmāk norādīto alternatīvo metodi un rezultātus var paziņot PVP ziņojuma pielikumā.

N atlikumu aprēķina, izmantojot 4. tabulā sniegtos parametrus un turpmāk norādīto formulu. Kopējo NO3 -N emisiju ūdenī uzskata par mainīgu lielumu, un tās kopējo inventarizāciju aprēķina šādi:

“kopējā NO 3 - N emisija ūdenī” = “NO 3 - bāzes zudums” + “papildu NO 3 - N emisijas ūdenī”, kur

“papildu NO 3 - N emisijas ūdenī” = “N ielaide ar visiem mēslošanas līdzekļiem” + “N 2 fiksācija ar kultūraugiem” – “N piesaiste ar ražu” – “NH 3 emisijas gaisā” – “N 2 O emisijas gaisā” – “N 2 emisijas