2007R0041 — LV — 24.12.2007 — 002.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 41/2007

(2006. gada 21. decembris),

ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 1 ) un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei ( 2 ), un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus ( 3 ), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai ( 4 ), un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē ( 5 ), un jo īpaši tās 5. un 6. pantu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī ( 6 ), un jo īpaši tās 4. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgspējīgas zvejas darbības, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejas veidiem vai zvejas veidu grupām. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās regulas 20. pantā. (3) Lai nodrošinātu KPN un kvotu faktisku pārvaldību, jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem veic zvejas darbības. (4) Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu. (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. (6) Zvejas iespējas jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju ( 7 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības ( 8 ), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju ( 9 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā ( 10 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai ( 11 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1994. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā ( 12 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām ( 13 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 14 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā ( 15 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 973/2001 (2001. gada 14. maijs), ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai ( 16 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos ( 17 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem ( 18 ), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām ( 19 ), Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā ( 20 ), Regulu (EK) Nr. 811/2004, Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2015/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem ( 21 ). (7) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, jāturpina piemērot pagaidu sistēma, lai pārvaldītu anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā. (8) Būtu jāatceļ Komisijas Regula (EK) Nr. 1116/2006 (2006. gada 20. jūlijs), ar ko aizliedz zvejot anšovus ICES VIII apakšapgabalā ( 22 ). (9) Ievērojot ICES ieteikumu, jāpiemēro un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. (10) Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums jāturpina atsevišķu dziļjūras sugu zvejas piepūles samazināšana. (11) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem. Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās. (12) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāīsteno. (13) Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisija (CCAMLR) XXV gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot CCAMLR Līgumslēdzējas puses. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp. izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā, un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un piezvejas limiti, kā arī konkrēti īpaši tehniski pasākumi. Jāpiemēro arī šie limiti un tehniskie pasākumi. (14) Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR Līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR komisija, jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2006.–2007. gada sezonai, un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi. (15) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda zivju krājumi, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētie pasākumi. (16) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par sadarbību zvejniecībā, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju ( 23 ), Farēru salām ( 24 ) un Grenlandi ( 25 ). (17) Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas ierobežot nozveju un/vai piepūli, kā arī paredzēt citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai jāīsteno šādi ieteikumi. (18) Lai koriģētu Regulā (EK) Nr. 423/2004 paredzētos mencu zvejas piepūles ierobežojumus, tiek saglabāti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktā noteikto KPN. (19) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, būtu jāsaglabā konkrēti pagaidu noteikumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datu izmantošanu. (20) Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka jūras zeltplekstes un jūrasmēles Ziemeļjūrā netiek zvejotas ilgtspējīgi un ka jūras zeltplekstes izmetumi ir ļoti lieli. Zinātniskie ieteikumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes ieteikumi liecina, ka ir lietderīgi kuģiem, kas zvejo jūras zeltplekstes, precizēt zvejas iespējas, izsakot tās zvejas piepūles veidā. (21) Zinātniskos ieteikumos rekomendēts pieņemt plānu jūrasmēļu krājumu atjaunošanai Lamanša rietumu daļā. Ir jāpiemēro piepūles pārvaldības pagaidu shēma, kamēr Padome izstrādā ilgtermiņa režīmu. Jāpielāgo zvejas piepūles pārvaldības shēmā paredzētie pieļaujamās zvejas piepūles apjomi attiecībā uz mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heka un Norvēģijas omāru krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā. (22) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2007. gadā jāīsteno konkrēti papildu pasākumi attiecībā uz zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem. (23) Zinātniskā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk un XII zonā, nopietni apdraud dziļjūras sugas. Tomēr līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai jāievieš pārejas posma pasākumi, lai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem. (24) Lai nodrošinātu heka krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu apjomu, kā pārejas posma pasākumi ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā būtu jāsaglabā jaunākie sasniegumi selektīvu zvejas rīku jomā. (25) Jāuzlabo kontrole attiecībā uz saldētu zivju izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ko veic Kopienas ostās piestājuši trešo valstu zvejas kuģi. Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) 2006. gada novembrī pieņēma ieteikumu saistībā ar ostas valsts veikto kontroli. Būtu jānodrošina minētā ieteikuma īstenošana Kopienas tiesību sistēmā. (26) NEAFC 2006. gada novembrī ieteica iekļaut vairākus kuģus to kuģu sarakstā, par kuriem ir zināms, ka tie ir piedalījušies nelegālā, neziņotā un neregulētā zvejā. Būtu jānodrošina minēto ieteikumu īstenošana Kopienas tiesību sistēmā. (27) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu mazuļus, 2007. gadā jānosaka to astoņkāju minimālais izmērs, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98. (28) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. (29) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs nozvejas ierobežojumus. Lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. (30) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) otrajā gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles ierobežojumus, kā arī tehniskus pasākumus attiecībā uz piezveju. Kopiena kopš 2005. gada janvāra ir WCPFC dalībniece. Tāpēc minētie pasākumi jāīsteno Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. (31) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Šajā sakarā ICCAT pieņēma lēmumu, kurā atzīts, ka 2004. gadā Kopiena ir nepilnīgi apguvusi vairākiem krājumiem iedalīto kvotu. (32) Lai ņemtu vērā korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot sadales atslēgu, ko piemēro ikgadējās KPN iedalīšanai. (33) ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma vairākus tehniskus pasākumus konkrētiem tālmigrējošu sugu krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, inter alia, nosakot zilās tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētos apgabalos un laikposmos lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un amatierzvejas darbībām Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto zilo tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, minētie pasākumi jāīsteno 2007. gadā, līdz tiek pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 973/2001. (34) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma saglabāšanas pasākumus, ar ko no 2007. gada 1. janvāra aizliedz zveju konkrētos apgabalos, lai aizsargātu apdraudētus dziļjūras biotopus, aizliedza jūrā konvencijas apgabalā veikt pārkraušanu citā kuģī, lai novērstu nelegālas, neziņotas un neregulētas (NNN) zvejas darbības, pieņēma pagaidu kontroles shēmu, ar kuru groza SEAFO konvencijas pielikumā noteikto pagaidu režīmu un kurā iekļauti gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā pieņemtie saglabāšanas pasākumi, kā arī tehniskus pasākumus, lai samazinātu jūras putnu nejaušu mirstību saistībā ar zvejas darbībām. Šie pasākumi ir saistoši Kopienai, un tāpēc tie jāīsteno. (35) Nav lietderīgi kuģiem, kas peld ar Barbadosas, Gviānas, Surinamas, Trinidadas un Tobago, Japānas un Korejas karogu, arī turpmāk iedalīt zvejas iespējas Franču Gviānas ūdeņos zvejas iespēju nepietiekamas izmatošanas dēļ; tas būtu jāatspoguļo īpašos noteikumos attiecībā uz Franču Gviānas departamentu. (36) Lai nodrošinātu to, ka putasu nozvejas, kuras trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos, tiek atbilstīgi uzskaitītas, jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem. (37) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un lai novērstu resursu apdraudēšanu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes Regula (EK) Nr. 51/2006 (2005. gada 22. decembris), ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi ( 26 ), ir būtiski 2007. gada 1. janvārī uzsākt šo zveju un 2007. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā jautājuma nozīmību, ir ļoti svarīgi piešķirt izņēmumu attiecībā uz sešu nedēļu periodu, kas paredzēts I. punkta 3. apakšpunktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.

Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus 2008. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1. Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

a) Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); un

b) zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos (“EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”).

2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskas izpētes mērķiem, ko īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos šo izpēti veic.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un izkraut no katra krājuma;

b) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “NAFO pārvaldības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) konvencijas darbības teritorijas, kas nav piekrastes valstu suverenitātē vai jurisdikcijā;

e) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

f) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šā punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen;

g) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7o23′48″ rietumu garuma;

h) “NEAFC pārvaldības apgabals” ir Konvencijas zonu ūdeņi, kas noteikti Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijas (NEAFC) konvencijā un kas ir ārpus ūdeņiem, kuri ir NEAFC Līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91;

b) CECAF (Centrālatlantijas austrumu daļas vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95 (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku ( 27 );

c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti ( 28 );

d) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004;

e) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā ( 29 );

f) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 30 );

g) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie ( 31 );

h) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību – Konvencija par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 32 );

i) GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai ( 33 ).







II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTI NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

1. Nozvejas limiti, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2. Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 10., 17. un 18. pantā izklāstītos nosacījumus.

3. Komisija nosaka galīgos nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā ICES IIa zonas EK ūdeņos saskaņā ar IID pielikuma 8. punktā paredzētajiem noteikumiem.

4. Moivas nozvejas limitus ICES V zonā un ICES XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

5. Komisija, ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos, brētliņas krājumiem ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un anšovu krājumiem ICES VIII zonā.

6. Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un Kopienai nepiederošos ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

— milzu haizivs (Cetorhinus maximus);

— baltā haizivs (Carcharodon carcharias).

7. Kopienas kuģiem ir aizliegts zvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus) ICES V, VI un VII zonā, kas atrodas NEAFC pārvaldības apgabalā.

8. No 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. jūnijam Kopienas kuģiem ir aizliegts zvejot Atlantijas jūras asari (Sebastes mentella) tajās ICES I un II zonas daļās, kas atrodas NEAFC pārvaldības apgabalā, izņemot nenovēršamu piezveju. Šis aizliegums attiecas arī uz laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 31. decembrim, ja tā iesaka NEAFC. Šādā gadījumā Komisija Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicē paziņojumu par NEAFC ieteikumu.

6. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1. Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

2. Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2008. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN.

7. pants

Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistīti nosacījumi krājumu pārvaldībai

1. No 2007. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus, kas paredzēti:

a) IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā un ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos;

b) IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumā, piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES VIIe zonā;

d) IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem krājumiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 51/2006 IIA, IIB, IIC un IID pielikumā.

3. Kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti, attiecīgi, IIA pielikuma 4.1. punktā un IIB un IIC pielikuma 3. punktā, un kas zvejo apgabalos, kuri noteikti, attiecīgi, IIA pielikuma 2. punktā un IIB un IIC pielikuma 1. punktā, ir īpaša zvejas atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu, kā paredzēts minētajos pielikumos.

4. Pamatojoties uz IID pielikuma 7. punktā paredzētajiem noteikumiem, Komisija nosaka galīgo zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2007. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

5. Dalībvalstis nodrošina, ka 2007. gadā zvejas piepūle, ko izsaka kilovatdienās, kas pavadītas ārpus ostas, kuģiem, kuriem ir dziļjūras zvejas atļauja, nepārsniedz 75 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija dziļjūras zvejas atļaujas un kuros tika zvejotas dziļjūras sugu zivis, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļjūras zivju sugu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

8. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta.

2. Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis:

a) to sugu zivis, kas nav siļķes un makreles, ja: i) tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu; un ii) ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; vai

b) makreles, ja: i) tās ir nozvejotas kopā ar stavridām vai sardīnēm; ii) tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa; un iii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.

3. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punkts neattiecas uz siļķēm, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES Iia zonas EK ūdeņos.

4. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punkta noteikumiem.

5. Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķei ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un darbojas zvejā, kam piemēro attiecīgos nozvejas ierobežojumus, aizliedz izkraut nozvejas, kas nav šķirotas un kurās ir siļķes.

6. Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

9. pants

Nešķirotas nozvejas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos

1. Dalībvalstis nodrošina, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2. Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 1. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu.

▼M6

10. pants

Piekļuves ierobežojumi

1. Kopienas kuģi nedrīkst zvejot Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūras jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

2. Īslandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalos, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno punktus ar šādām koordinātām:

dienvidrietumu apgabals 1) 63°12′ N un 23°05′ W caur 62°00′ N un 26°00′ W; 2) 62°58′ N un 22°25′ W; 3) 63°06′ N un 21°30′ W; 4) 63°03′ N un 21°00′ W, no turienes – 180°00′ S;

dienvidaustrumu apgabals 1) 63°14′ N un 10°40′ W; 2) 63°14′ N un 11°23′ W; 3) 63°35′ N un 12°21′ W; 4) 64°00′ N un 12°30′ W; 5) 63°53′ N un 13°30′ W; 6) 63°36′ N un 14°30′ W; 7) 63°10′ N un 17°00′ W, no turienes – 180°00′ S.

▼B

11. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā.







III NODAĻA

NOZVEJAS LIMITI UN AR TIEM SAISTĪTI NOSACĪJUMI TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

12. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti III pielikumā.

13. pants

Atļauja

1. Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas vai Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Farēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti 14. līdz 16. pantā un 19. līdz 25. pantā.

2. Trešo valstu kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus);

b) baltā haizivs (Carcharodon carcharias).

14. pants

Ģeogrāfiski ierobežojumi

1. Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43o00'Z, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā.

2. Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.

3. Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta bāzes līnijas.

15. pants

Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus

Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, novieto tīklus tā, lai tie nebūtu gatavi lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a) tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem,

b) tīklus, kas ir uz vai virs klāja, nosegtā veidā droši nostiprina pie virsbūves daļas.

16. pants

Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai

Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši trešās valsts zvejas kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.







IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA KOPIENAS KUĢIEM

17. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1. Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās valsts ūdeņos vajadzīga licence, kuru izsniedz attiecīgās trešās valsts iestādes.

2. Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā:

a) kuģi, kuru bruto tilpība nepārsniedz 200 tonnas; vai

b) kuģi, kuri zvejo sugas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreles; vai

c) kuģi, kas peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi.

3. Maksimālo licenču skaitu un citus ar tām saistītus noteikumus paredz atbilstīgi IV pielikuma I daļai. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu, kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.

4. Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodevumu paziņo Komisijai. Tomēr katram zvejas apgabalam IV pielikuma I daļā noteiktais kopējais licenču skaits netiek pārsniegts.

5. Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.

18. pants

Farēru salas

Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejai Farēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Farēru salu iestādes.







V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

19. pants

Pienākums saņemt licenci un īpašu zvejas atļauju

1. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kas peld ar Norvēģijas karogu un kuru bruto tilpība ir mazāka nekā 200 tonnas, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un īpašu zvejas atļauju.

2. Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti Farēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3. Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2006. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2007. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi.

20. pants

Licences un īpašas zvejas atļaujas pieprasījums

Trešās valsts iestādes pieprasījumam, ko adresē Komisijai, lai saņemtu licenci un īpašu zvejas atļauju, pievieno šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums;

b) reģistrācijas numurs;

c) ārējās identifikācijas burti un cipari;

d) reģistrācijas osta;

e) īpašnieka vai fraktētāja vārds vai nosaukums un adrese;

f) bruto tilpība un lielākais garums;

g) dzinēja jauda;

h) radio izsaukuma signāls un radiofrekvence;

i) paredzētā zvejas metode;

j) paredzētais zvejas apgabals;

k) sugas, kuras paredzēts zvejot;

l) laikposms, kuram pieprasīta licence.

21. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie nosacījumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā.

22. pants

Anulēšana un atsaukšana

1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izsniegtu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izsniegšanas dienā.

2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu dienas, ja ir pilnībā apgūta attiecīgajam krājumam I pielikumā noteiktā kvota.

3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās saistības.

23. pants

Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem

1. Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizsniedz licenci vai īpašu zvejas atļauju uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības.

2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos.

24. pants

Licences turētāja pienākumi

1. Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus noteikumus, ar ko reglamentē Kopienas kuģu zveju zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā ( 34 ).

2. Trešo valstu zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta V pielikuma I daļā noteikto informāciju.

3. Trešo valstu zvejas kuģi, izņemot tos, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES IIIa zonā, nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

25. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu

1. Licences zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma atļaus uz kuģa uzkāpt novērotājam.

2. Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam. Nozvejas datus pēc pieprasījuma ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai.







VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO VIDUSJŪRĀ

26. pants

Slēgtās sezonas noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces

1. Lielās korifēnas (Coryphaena hippurus), jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 14. augustam visos GFCM nolīguma zonas ģeogrāfiskajos apakšapgabalos aizliedz lielo korifēnu zveju, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI).

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot piešķirtās zvejas dienas, tad minētā dalībvalsts līdz nākamā gada 31. janvārim var pārnest dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot šo pārnešanu, līdz 2008. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai pieteikumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts zvejot lielās korifēnas, izmantojot ZPI, aizlieguma laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. janvārim. Minētajam pieteikumam pievieno šādu informāciju:

a) ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija;

b) kuģa nosaukums;

c) reģistrācijas numurs;

d) ārējās identifikācijas burti un cipari, kā noteikts I pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru ( 35 ).

Komisija pārsūta GFCM administratīvajam sekretariātam no dalībvalstīm saņemto informāciju.

3. Dalībvalstis līdz 2007. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 1. punktā minēto pasākumu īstenošanu.

27. pants

Zvejas aizlieguma zonu izveide dziļjūras jutīgo biotopu aizsardzībai

1. Zveju ar velkamām dragām un gruntstraļu tīkliem aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

a) dziļjūras zvejas aizlieguma zona “Lophelia reef off Capo Santa Maria di Leuca” — 39o 27.72' N, 18o 10.74' E — 39o 27.80' N, 18o 26.68' E — 39o 11.16' N, 18o 04.28' E — 39o 11.16' N, 18o 35.58' E;

b) dziļjūras zvejas aizlieguma zona “The Nile delta area cold hydrocarbon seeps” — 31o 30.00' N, 33o 10.00' E — 31o 30.00' N, 34o 00.00' E — 32o 00.00' N, 34o 00.00' E — 32o 00.00' N, 33o 10.00' E;

c) dziļjūras zvejas aizlieguma zona “Eratosthemes jūras pacēlums” — 33o 00.00' N, 32o 00.00' E — 33o 00.00' N, 33o 00.00' E — 34o 00.00' N, 33o 00.00' E — 34o 00.00' N, 32o 00.00' E.

2. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļjūras biotopu aizsardzībai 1. punktā minētajos apgabalos un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali ir aizsargāti no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šiem īpašajiem biotopiem raksturīgo īpašību saglabāšanu.







VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALĀ







1. IEDAĻA

Kopienas dalība

28. pants

Kuģu saraksts

1. Tikai tiem Kopienas kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 50 tonnas, kuriem to karoga dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejas atļauju un kuri ir iekļauti NAFO kuģu reģistrā, ar šajā atļaujā paredzētajiem nosacījumiem ir atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozvejas no NAFO pārvaldības apgabala zvejas resursiem.

2. Katra dalībvalsts vismaz 15 dienas pirms kuģa ieiešanas NAFO pārvaldības apgabalā datorlasāmā formā nosūta Komisijai visus grozījumus attiecīgās valsts to kuģu sarakstā, kuri peld ar šīs valsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem ir atļauts zvejot NAFO pārvaldības apgabalā. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam.

3. Šā panta 2. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

a) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā;

b) starptautiskais radio izsaukuma signāls;

c) attiecīgā gadījumā – kuģa fraktētājs;

d) kuģa tips.

4. Attiecībā uz tādiem kuģiem, kas ar dalībvalsts karogu peld tikai zināmu laiku (kuģa fraktēšana bez apkalpes), nosūtītajā informācijā papildus iekļauj šādus datus:

a) datums, no kura dalībvalsts atļāvusi kuģim peldēt ar dalībvalsts karogu;

b) datums, no kura dalībvalsts atļāvusi šim kuģim zvejot NAFO pārvaldības apgabalā;

c) valsts, kurā kuģis ir reģistrēts vai iepriekš bija reģistrēts, un datums, no kura tas pārtraucis peldēt ar minētās valsts karogu;

d) kuģa nosaukums;

e) oficiālais kuģa reģistrācijas numurs, ko piešķīrušas kompetentās valsts iestādes;

f) kuģa piederības osta pēc kuģa nodošanas;

g) kuģa īpašnieks vai fraktētājs;

h) deklarācija par to, ka kapteinim ir izsniegts NAFO pārvaldības apgabalā spēkā esošo noteikumu eksemplārs;

i) galvenās sugas, ko kuģis drīkst zvejot NAFO pārvaldības apgabalā;

j) apakšapgabali, kuros paredzama zveja.







2. IEDAĻA

Tehniskie pasākumi

29. pants

Linuma acu izmēri

1. Šīs regulas VII pielikumā minēto bentisko zivju sugu specializētā zvejā, izņemot 3. punktā minēto dziļūdens sarkanasaru (Sebastes mentella) zvejā, aizliegts izmantot trali, kura linuma acs izmērs jebkurā vietā ir mazāks par 130 mm. Īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) specializētā zvejā linuma acs izmēru var samazināt līdz 60 mm. Raju (Rajidae) specializētā zvejā linuma acs izmēru palielina līdz 280 mm āmī un līdz 220 mm visās pārējās traļa daļās.

2. Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) zvejā kuģi izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 40 mm.

3. Kuģi, kas zvejo pelaģiskos dziļūdens sarkanasarus (Sebastes mentella) 2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā, izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 100 mm.

30. pants

Piestiprinājumi zvejas rīkiem

1. Aizliegts izmantot šajā pantā neaprakstītus līdzekļus vai ierīces, kas aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru.

2. Pie āmja apakšējās daļas drīkst piestiprināt buraudeklu, linumu vai jebkādu citu materiālu, lai novērstu vai samazinātu bojājumus.

3. Āmja augšējā daļā drīkst piestiprināt ierīces, ja vien tās neaizsprosto āmja linuma acis. Drīkst izmantot tikai tādus āmja augšējās daļas apvalkus, kas minēti VIII pielikumā.

4. Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) zvejai kuģi izmanto šķirotājrestes vai režģus ar maksimālo atstarpi starp stieņiem 22 mm. To kuģu aprīkojumā, kas zvejo ziemeļu garneles 3L rajonā, ietilpst arī vismaz 72 cm gari savienojuma ķēdes gabali, kā aprakstīts IX pielikumā.

31. pants

Piezveja, ko patur uz kuģa

1. Katras IC pielikumā minētās sugas, kuras zvejai attiecīgajā rajonā Kopienai ir iedalītas kvotas, zvejas kuģu veiktā piezveja nepārsniedz 2 500 kg vai 10 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.

2. Ja spēkā ir zvejas aizliegums vai kvota “Citas sugas” ir pilnībā apgūta, attiecīgo sugu piezveja nedrīkst pārsniegt 1 250 kg vai 5 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.

3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, kas paturēta uz kuģa. Garneļu nozveju neņem vērā bentisko zivju sugu piezvejas apjoma aprēķināšanā.

32. pants

Piezveja vienā zvejas rīku iemetienā

1. Ja piezvejas procentuālā daļa vienā zvejas rīku iemetienā pārsniedz 31. panta 1. un 2. punktā paredzēto procentuālo daļu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz 10 jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā jāsaglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālums līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai. Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek pārsniegti, kuģis nekavējoties atstāj attiecīgo rajonu un neatgriežas tajā vismaz 60 stundas.

2. Ja visu bentisko zivju sugu, kurām noteikta kvota, kopējā piezveja vienā zvejas rīku iemetienā garneļu zvejā pārsniedz 5 % procentus no nozvejas svara 3M rajonā un 2,5 % procentus no nozvejas svara 3L rajonā, tad kuģis attālinās vismaz 10 jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā saglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālumu līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai. Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek pārsniegti, kuģis nekavējoties atstāj attiecīgo rajonu un neatgriežas tajā vismaz 60 stundas.

3. Vienā zvejas rīku iemetienā atļauto piezvejas procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas procentuālo daļu no attiecīgajā iemetienā iegūtās kopējās nozvejas svara.

33. pants

Specializēta zveja un piezveja

1. Kopienas kuģu kapteiņi neveic to sugu specializētu zveju, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi. Uzskata, ka ir veikta zivju sugas specializēta zveja, ja šī suga svara izteiksmē veido procentuāli lielāko vienā iemetienā iegūtās kopējās nozvejas daļu.

2. Ja kuģis veic raju specializētu zveju ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir piemērots attiecīgajai zvejai, tad pirmo zvejas rīku iemetienu, kurā zivju sugas, kam noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas, tomēr uzskata par nejaušu. Šādā gadījumā kuģim tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu.

3. Pēc tam, kad kuģis nav uzturējies attiecīgajā rajonā vismaz 60 stundas saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu, Kopienas kuģu kapteiņi veic zvejas rīku izmēģinājuma iemetienu, kura ilgums nepārsniedz 3 stundas. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, ja šāda izmēģinājuma iemetiena pirmajā zvejas rīku izcelšanas reizē to zivju sugu nozveja, kurām noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, to neuzskata par specializētu zveju. Šādā gadījumā kuģim tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu.

34. pants

Zivju minimālie izmēri

1. NAFO pārvaldības apgabalā nozvejotās zivis, kuru izmēri neatbilst X pielikumā noteiktajiem izmēriem, nedrīkst apstrādāt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties jāatlaiž atpakaļ jūrā.

2. Ja nozvejoto zivju daudzums, kuru izmērs neatbilst X pielikumā noteiktajam izmēram, pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis attālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas, pirms tas atsāk zveju. Apstrādātas zivis, uz kurām attiecas prasība par zivju minimālajiem izmēriem un kuras neatbilst X pielikumā norādītajam garuma ekvivalentam, uzskata par neatbilstošām zivju minimālajiem izmēriem.







3. IEDAĻA

Zvejas aizlieguma zonu izveide dziļjūras jutīgo biotopu (zemūdens klinšu) aizsardzībai

35. pants

Grunts zvejas rīki

Turpmāk norādītajos apgabalos aizliedz zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus:







Apgabals 1. koordināta 2. koordināta 3. koordināta 4. koordināta Orphan Knoll 50.00.30 47.00.30 51.00.30 45.00.30 51.00.30 47.00.30 50.00.30 45.00.30 Corner jūras pacēlumi 35.00.00 48.00.00 36.00.00 48.00.00 36.00.00 52.00.00 35.00.00 52.00.00 Newfoundland jūras pacēlumi 43.29.00 43.20.00 44.00.00 43.20.00 44.00.00 46.40.00 43.29.00 46.40.00 New England jūras pacēlumi 35.00.00 57.00.00 39.00.00 57.00.00 39.00.00 64.00.00 35.00.00 64.00.00







4. IEDAĻA

Kontroles pasākumi

36. pants

Produktu marķēšana un atsevišķa glabāšana

1. Visas apstrādātās zivis, kas iegūtas NAFO pārvaldības apgabalā, marķē tā, lai būtu iespējams identificēt katru sugu un produktu kategoriju, kā minēts 1. pantā Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju ( 36 ), un – attiecībā uz garnelēm – lai būtu iespējams identificēt nozvejas datumu. Turklāt tās marķē kā nozvejotas NAFO pārvaldības apgabalā.

2. Visas garneles, kas nozvejotas 3L un 3M rajonā, un visus melnos paltusus, kas nozvejoti 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā, marķē kā nozvejotus attiecīgajās zonās.

3. Ņemot vērā drošības apsvērumus un kuģa kapteiņa likumisko atbildību par kuģošanu, piemēro šādus noteikumus:

a) visas nozvejas, kas iegūtas NAFO pārvaldības apgabalā, glabā atsevišķi no nozvejām, kas iegūtas ārpus šā apgabala. Tās skaidri atdala no citām, piemēram, ar plastikātu, saplāksni vai tīkla linumu;

b) vienas sugas nozvejas var glabāt vairākās tilpnes daļās, bet vietām, kur tās glabā, jābūt skaidri norādītām 37. pantā minētajā nozvejas glabāšanas plānā.

37. pants

Zvejas un zvejas produkcijas žurnāli un nozvejas glabāšanas plāns

1. Kopienas kuģu kapteiņi papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. panta prasību izpildei zvejas žurnālā ieraksta šīs regulas XI pielikumā minēto informāciju.

2. Līdz katra mēneša 15. datumam katra dalībvalsts Komisijai datorlasāmā formā paziņo par XII pielikumā norādīto krājumu apjomiem, kas izkrauti iepriekšējā mēnesī, un paziņo visu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju.

3. Par IC pielikumā minēto sugu nozvejām Kopienas kuģu kapteiņi veic ierakstus:

a) zvejas produkcijas žurnālā, kurā atzīmē kopējo uz kuģa paturēto produkcijas daudzumu pa sugām, norādot produkcijas svaru, kas izteikts kilogramos;

b) nozvejas glabāšanas plānā, kurā norāda dažādo sugu zivju izvietojumu tilpnēs. Attiecībā uz garnelēm uz kuģa ir nozvejas glabāšanas plāns, kurā atsevišķi norādīta 3L un 3M rajonā iegūto garneļu atrašanās vieta, kā arī uz kuģa glabāto garneļu daudzums pa rajoniem, norādot produkcijas svaru, kas izteikts kilogramos.

4. Šā panta 3. punktā minēto zvejas produkcijas žurnālu un nozvejas glabāšanas plānu katru dienu atjaunina par iepriekšējo dienu no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC), un tie atrodas uz kuģa, līdz kuģis ir pilnīgi izkrauts.

5. Kopienas kuģa kapteinis sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai pārbaudītu zvejas produkcijas žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa glabātās apstrādātās produkcijas daudzumu atbilstību.

6. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem apliecina kapacitātes plāna pareizību visiem kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 28. panta 1. punktu. Kapteinis nodrošina to, ka šā apliecinājuma kopija atrodas uz kuģa un pēc pieprasījuma tiek uzrādīta inspektoram.

38. pants

Zvejas rīku atrašanās uz kuģa

1. Ja kuģi veic VII pielikumā minētas sugas vai sugu specializētu zveju, uz Kopienas kuģiem nedrīkst atrasties zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 29. pantā noteikto.

2. Tomēr uz Kopienas kuģiem, kas tā paša reisa laikā zvejo teritorijās ārpus NAFO pārvaldības apgabala, drīkst atrasties zvejas rīki ar mazāku linuma acs izmēru, nekā noteikts 29. pantā, ja minētie zvejas rīki ir droši nostiprināti, uzglabāti un nav gatavi tūlītējai lietošanai. Šiem zvejas rīkiem jābūt:

a) atvienotiem no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem; un

b) droši nostiprinātiem pie kādas virsbūves daļas, ja tie atrodas uz klāja vai virs tā.

39. pants

Pārkraušana citā kuģī

1. Kopienas kuģi NAFO pārvaldības apgabalā neveic pārkraušanas darbības, ja vien tie iepriekš nav saņēmuši attiecīgu atļauju no kompetentajām iestādēm.

2. Kopienas kuģi nepārkrauj zivis no kuģa vai citā kuģī, kas nepieder NAFO Līgumslēdzējai pusei un kas ir redzēts vai citādi identificēts kā tāds, kurš veicis zvejas darbības NAFO pārvaldības apgabalā.

3. Kopienas kuģi ziņo savām kompetentajām iestādēm par katru pārkraušanu citā kuģī NAFO pārvaldības apgabalā. Kuģi, no kuriem pārkrauj, ziņo par to vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, bet saņēmējkuģi – ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas.

4. Šā panta 3. punktā minētajā ziņojumā iekļauj laiku, ģeogrāfisko stāvokli, kopējo svaru pa izkraujamām un iekraujamām sugām kilogramos, kā arī pārkraušanā iesaistīto kuģu radio izsaukuma signālu.

5. Saņēmējkuģis vismaz 24 stundas pirms izkraušanas darbiem papildus uz kuģa esošai kopējai nozvejai un izkraujamo zivju kopsvaram paziņo ostas nosaukumu un paredzamo izkraušanas laiku.

6. Dalībvalstis nekavējoties nosūta 3. un 5. punktā minētos ziņojumus Komisijai, kas tos tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam.

40. pants

Kopienas kuģu fraktēšana

1. Dalībvalsts var piekrist, ka tiek fraktēts zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un kam ir atļauts zvejot NAFO pārvaldības apgabalā, lai pilnīgi izmantotu kvotu un/vai zvejas dienas, kuras ir iedalītas citai NAFO Līgumslēdzējai pusei. Tomēr neatļauj slēgt fraktēšanas līgumus par kuģiem, kurus NAFO vai cita reģionāla zvejniecības organizācija ir identificējusi kā tādus, kas ir piedalījušies nelegālas, neziņotas un neregulētas (NNN) zvejas darbībās.

2. Dienā, kad noslēdz fraktēšanas līgumu, karoga dalībvalsts nosūta Komisijai šādu informāciju, kas to pārsūta NAFO izpildsekretāram:

a) valsts piekrišana fraktēšanas līgumam;

b) sugas, uz kurām attiecas frakts, un zvejas iespējas, kas piešķirtas ar fraktēšanas līgumu;

c) fraktēšanas līguma darbības ilgums;

d) fraktētājs;

e) puse, kas fraktējusi kuģi;

f) darbības, ko dalībvalsts veikusi, lai nodrošinātu to, ka nofraktētie kuģi, kuri peld ar tās karogu, visā fraktēšanas periodā pilda NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumus.

3. Kad fraktēšanas līgums beidzas, karoga dalībvalsts informē par to Komisiju, kura nekavējoties pārsūta šo informāciju NAFO izpildsekretāram.

4. Karoga dalībvalsts veic pasākumus, lai nodrošinātu šādu nosacījumu izpildi:

a) fraktēšanas periodā kuģim nav atļauts izmantot tā karoga dalībvalstij piešķirtās zvejas iespējas;

b) kuģim vienā laikā ir atļauts zvejot tikai saskaņā ar vienu fraktēšanas līgumu;

c) fraktēšanas līguma darbības laikā kuģim ir jāpilda NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumu noteikumi;

d) visas nozvejas un piezvejas, kas iegūtas fraktēšanas līguma periodā, par kuru ir paziņots, nofraktētais kuģis reģistrē zvejas žurnālā atsevišķi no citiem nozvejas datiem.

5. Par visu 4. punkta d) apakšpunktā minēto nozveju un piezveju dalībvalstis Komisijai ziņo atsevišķi no informācijas par valsts mērogā iegūto nozveju. Komisija tūlīt pārsūta šo informāciju NAFO izpildsekretāram.

41. pants

Zvejas piepūles uzraudzība

1. Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs dalībvalsts kuģu zvejas piepūles atbilstību zvejas iespējām, kas minētajai dalībvalstij ir pieejamas NAFO pārvaldības apgabalā.

2. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2007. gada 31. janvārī un pēc tam vismaz 30 dienas pirms attiecīgās darbības uzsākšanas nosūta Komisijai zvejas plānu, kas izstrādāts minēto dalībvalstu kuģiem zvejai NAFO pārvaldības apgabalā. Zvejas plānā cita starpā norāda kuģi vai kuģus, kuri darbosies šādā zvejā, un paredzēto zvejas dienu skaitu, ko šie kuģi pavadīs NAFO pārvaldības apgabalā.

3. Dalībvalstis, pamatojoties uz orientējošām ziņām, informē Komisiju par paredzētajām darbībām, ko kuģi gatavojas veikt citos apgabalos.

4. Zvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas piepūli, kas tiks izvērsta NAFO pārvaldības apgabalā, saistībā ar paziņojumu sniegušās dalībvalsts rīcībā esošajām zvejas iespējām.

5. Katra dalībvalsts ne vēlāk kā 2008. gada 15. janvārī iesniedz Komisijai ziņojumu par zvejas plānu īstenošanu. Šajā ziņojumā norāda to kuģu skaitu, kas faktiski veic zvejas darbības NAFO pārvaldības apgabalā, katra kuģa iegūto nozveju un to dienu kopskaitu, kuras katrs kuģis ir zvejojis šajā apgabalā. Par to kuģu darbībām, kas zvejo garneles 3M un 3L rajonā, ziņo atsevišķi un par katru rajonu.







5. IEDAĻA

Īpaši noteikumi par ziemeļu garnelēm

42. pants

Ziemeļu garneļu zveja

1. Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, ko NAFO pārvaldības apgabala 3L rajonā nozvejojuši kuģi, kuri peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības veic dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus, un tikai viens kuģis katrai dalībvalstij vienlaikus.

2. Pirms katras ieiešanas ostā to kuģu kapteiņi, kas zvejo garneles 3L rajonā, vai arī viņu pārstāvji vismaz 24 stundas pirms paredzētās ieiešanas ostā ziņo dalībvalstu kompetentajām iestādēm par to, kuras ostas paredzēts izmantot, norādot šādu informāciju:

a) ostā ieiešanas laiks;

b) garneļu daudzums, kas paturēts uz kuģa;

c) rajons vai rajoni, kuros iegūtas nozvejas.







6. IEDAĻA

Īpaši noteikumi par sarkanasariem

43. pants

Sarkanasaru zveja

1. Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasarus NAFO pārvaldības apgabala 2. apakšapgabalā un IF, 3K un 3M rajonos, paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu kuģis peld vai kurā tas reģistrēts, sarkanasaru daudzumus, kas šajās zonās nozvejoti divu nedēļu laikposmā, kurš beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katras nedēļas pirmdienā.

2. Dalībvalstis katru otro otrdienu līdz pulksten 12:00 ziņo Komisijai par divu nedēļu laikposmā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00, iegūtajiem sarkanasaru daudzumiem, kurus NAFO pārvaldības apgabala 2 apakšapgabalā un IF, 3K un 3M rajonā nozvejojuši kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir tajā reģistrēti.

Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.







7. IEDAĻA

Izpildes pasākumi

44. pants

Turpmākie pasākumi pārkāpumu gadījumā

1. Dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām paziņots par pārkāpumu, ko izdarījis kāds no dalībvalsts kuģiem, veic tūlītēju un pilnīgu attiecīgā pārkāpuma izmeklēšanu, lai iegūtu vajadzīgos pierādījumus, vajadzības gadījumā veicot arī attiecīgā kuģa fizisku pārbaudi.

2. Ja nav ievēroti NAFO pieņemtie pasākumi, dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem veic tūlītējus juridiskus vai administratīvus pasākumus pret to pilsoņiem, kuri atbildīgi par kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu.

3. Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina to, ka atbilstīgi 2. punktam uzsāktās procedūras saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem spēj nodrošināt efektīvus pasākumus, kuri ir atbilstīgi pārkāpuma smagumam, nodrošina prasību ievērošanu, atsavina atbildīgajiem pārkāpuma rezultātā iegūto ekonomisko labumu. un efektīvi attur no turpmāku pārkāpumu izdarīšanas.

45. pants

Inspektoru ziņojumu statuss

1. NAFO inspektoru sagatavotie inspekcijas un uzraudzības ziņojumi ir pieņemami pierādījumi tiesu vai administratīvajās procedūrās jebkurā dalībvalstī. Faktu konstatēšanas nolūkā dalībvalstis minētajiem ziņojumiem piešķir tādu pašu statusu, kā savu inspektoru inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem.

2. Dalībvalstis sadarbojas, lai atvieglinātu tiesu procedūras vai citas procedūras, kas izriet no ziņojuma, ko inspektors iesniedzis saskaņā ar šo shēmu, ievērojot noteikumus, ar ko reglamentē pierādījumu pieņemamību attiecīgās valsts tiesu sistēmā vai citās sistēmās.

46. pants

Stingrāki turpmākie pasākumi attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem

1. Papildus noteikumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1956/88 (1988. gada 9. jūnijs), ar ko pieņem noteikumus Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtās kopējās starptautisko pārbaužu programmas piemērošanai ( 37 ), un jo īpaši tai pievienotās shēmas 9. un 10. punktam, karoga dalībvalsts saskaņā ar šo iedaļu veic pasākumus, ja kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis vienu no turpmāk minētajiem nopietnajiem pārkāpumiem:

a) tādu krājumu specializēta zveja, uz kuriem attiecas moratorijs vai kuru zveja ir aizliegta;

b) nepareiza nozveju uzskaite. Lai uzsāktu turpmākus pasākumus saskaņā ar šo pantu, starpībai starp inspektora novērtēto aptuveno nozveju uz kuģa, pa sugām vai kopā, un skaitļiem, kas reģistrēti zvejas produkcijas žurnālā, jāsasniedz 10 tonnas vai 20 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem, kas aprēķināti kā procentuālā daļa no zvejas produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem. Lai aprēķinātu aptuveno nozveju uz kuģa, izmanto glabāšanas koeficientu, par ko inspicējošās Līgumslēdzējas puses inspektors vienojas ar inspicējamā kuģa Līgumslēdzēju pusi;

c) Regulai (EEK) Nr. 1956/88 pievienotās shēmas 9. punktā minēta nopietna pārkāpuma atkārtošana, kas apstiprināta saskaņā ar minētās shēmas 10. punktu, 100 dienās vai vienā zvejas reisā, izvēloties īsāko no abiem laikposmiem.

2. Karoga dalībvalsts nodrošina, ka pēc 3. punktā minētās inspekcijas attiecīgais kuģis pārtrauc visas zvejas darbības un tiek uzsākta nopietnā pārkāpuma izmeklēšana.

3. Ja pārvaldības zonā nav kuģa karoga dalībvalsts inspektora vai citas izraudzītas personas, kas varētu veikt 1. punktā paredzēto izmeklēšanu, karoga dalībvalsts pieprasa, lai kuģis tūlīt dodas uz ostu, kurā iespējams uzsākt izmeklēšanu.

4. Ja tiek izmeklēts 1. punkta b) apakšpunktā minētais nopietnais pārkāpums, proti, nozvejas nepareiza uzskaite, karoga dalībvalsts nodrošina, ka fiziskā pārbaude un kopējās uz kuģa esošās nozvejas uzskaite notiek ostā, kas ir tās pakļautībā. Šāda pārbaude var notikt, piedaloties inspektoram no jebkuras citas Līgumslēdzējas puses, kas vēlas tajā piedalīties, ja saņemta karoga dalībvalsts attiecīga piekrišana.

5. Ja kuģim izteikta prasība doties uz ostu saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu, citas Līgumslēdzējas puses inspektors drīkst būt uz kuģa un/vai palikt uz kuģa laikā, kamēr tas dodas uz ostu, ja inspicētā kuģa dalībvalsts kompetentā iestāde nepieprasa inspektoram nokāpt no kuģa.

47. pants

Izpildes pasākumi

1. Karoga dalībvalsts veic izpildes pasākumus attiecībā uz kuģi, ja saskaņā ar tās tiesību aktiem ir pierādīts, ka attiecīgais zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis kādu no 46. pantā minētajiem nopietnajiem pārkāpumiem.

2. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi, jo īpaši atkarībā no nodarījuma smaguma pakāpes un saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktu atbilstīgajiem noteikumiem var ietvert:

a) soda naudas;

b) aizliegto zvejas rīku un nozvejas arestu;

c) kuģa aizturēšanu;

d) zvejas atļaujas apturēšanu vai atsaukšanu;

e) nozvejas kvotas samazināšanu vai atsaukšanu.

3. Attiecīgā kuģa karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai par atbilstošajiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo pantu. Pamatojoties uz šo paziņojumu, Komisija par minētajiem pasākumiem informē NAFO sekretariātu.

48. pants

Ziņojumi par pārkāpumiem

1. Šīs regulas 46. pantā minēta nopietna pārkāpuma gadījumā attiecīgā dalībvalsts – tiklīdz iespējams vai katrā ziņā trīs mēnešos pēc pārkāpuma paziņošanas – sniedz Komisijai ziņojumu par izmeklēšanas gaitu, tostarp sīku informāciju par visām darbībām, kas veiktas vai ierosinātas saistībā ar attiecīgo nopietno pārkāpumu, un ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem, kad izmeklēšana ir pabeigta.

2. Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Kopienas ziņojumu. Četros mēnešos pēc pārkāpuma paziņošanas tā nosūta NAFO sekretariātam Kopienas ziņojumu par izmeklēšanas gaitu un pēc iespējas drīzāk – ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem, kad izmeklēšana ir pabeigta.







VIII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR TĀDU SALDĒTU ZIVJU IZKRAUŠANU VAI PĀRKRAUŠANU CITĀ KUĢĪ, KURAS ►C2 TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢI NOZVEJOJUŠI NEAFC KONVENCIJAS APGABALĀ ◄

49. pants

Ostas valsts kontrole

Neskarot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1093/94 (1994. gada 6. maijs) par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās ( 38 ), šajā nodaļā izklāstītās procedūras no 2007. gada 1. maija piemēro tādu saldētu zivju izkraušanai vai pārkraušanai citā kuģī, kuras ►C2 trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC konvencijas apgabalā, ◄ kā noteikts 1. pantā konvencijā, kas pievienota Padomes Lēmumam 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu ( 39 ).

50. pants

Apstiprinātās ostas

Izkraušana un pārkraušana citā kuģī ir atļauta tikai apstiprinātās ostās.

Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kur atļauts veikt 49. pantā minētās zivju izkraušanas vai pārkraušanas darbības. Neskarot 49. pantā noteikto piemērošanas dienu, dalībvalstis līdz 2007. gada 15. janvārim nosūta Komisijai šādu ostu sarakstu. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā paziņo Komisijai vismaz 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā.

Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē.

51. pants

Iepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā

▼M4

1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, tādu kuģu kapteiņi vai to pārstāvji, uz kuriem ir 49. pantā minētās zivis un kuri paredzējuši ieiet ostā vai veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vismaz 3 darbdienas pirms plānotās ierašanās dienas par to informē tās ostas dalībvalsts kompetentās iestādes, kuru tie vēlas izmantot.

▼B

2. Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno XV pielikuma I daļā iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto:

a) PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju;

b) PSC 2 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās. Šādos gadījumos katram kuģim, no kura pārkrauj, izmanto atsevišķu veidlapu.

3. Ostas dalībvalsts tūlīt pārsūta 2. punktā minētās veidlapas kopiju zvejas kuģa karoga dalībvalstij un kuģu, no kuriem pārkrauj, karoga valstij vai valstīm, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās.

52. pants

Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī

▼M4

1. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī var atļaut vienīgi tad, ja tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas – kuģu, no kuriem pārkrauj, karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ saskaņā ar 51. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka:

▼B

a) zvejas kuģiem, kuri deklarē attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai;

b) uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami;

c) zvejas kuģiem, kuri deklarē attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos;

d) kuģa deklarētā atrašanās nozvejas apgabalā ir apstiprināta saskaņā ar VMS datiem.

Izkraušanas vai pārkraušanas darbības var uzsākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ostas dalībvalsts var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.

▼M4

3. Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī ostas dalībvalsts kompetentās iestādes, nosūtot IV pielikuma I daļā paredzētās veidlapas kopiju ar pienācīgi aizpildītu C daļu, tūlīt paziņo Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas ►C2 NEAFC konvencijas apgabalā. ◄

▼B

53. pants

Inspekcijas

▼M4

1. Dalībvalstu kompetentās iestādes savās ostās katru gadu veic pārbaudes attiecībā uz vismaz 15 % trešo valstu zvejas kuģu veiktām izkraušanas un pārkraušanas darbībām, kas minētas 49. pantā.

▼B

2. Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai pārkraušanas uzraudzību un ietver kontrolpārbaudes, kurās salīdzina daudzumus pa sugām, kas ierakstīti iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu, ar tiem daudzumiem pa sugām, kas izkrauti vai pārkrauti citā kuģī.

3. Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās.

54. pants

Inspekcijas ziņojumi

1. Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts XV pielikuma II daļā.

2. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — kuģu, no kuriem pārkrauj, karoga valstij vai valstīm, kā arī Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā.

3. Katra inspekcijas ziņojuma oriģināleksemplāru vai apliecinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta inspicētā kuģa karoga valstij.







IX NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR APGABALĀ







1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģi

55. pants

Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi

1. Specializētā zveja, kurā zvejo XIII pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un periodos.

2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai XIV pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos.

56. pants

Informācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā

1. Papildus Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā noteiktajām informācijas prasībām attiecībā uz atļauju saņēmušajiem kuģiem dalībvalstis no 2007. gada 1. augusta attiecībā uz šiem kuģiem paziņo Komisijai šādu informāciju:

a) kuģa SJO numurs (ja izdots);

b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir;

c) starptautiskais radio izsaukuma signāls;

d) kuģa īpašnieka un īpašuma beneficiāra (ja zināmi) vārds vai nosaukums un adrese;

e) kuģa tips;

f) kuģa būves vieta un laiks;

g) garums;

h) krāsaini kuģa fotoattēli, konkrēti šādi: i) viens vismaz 12 x 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa labais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes, ii) viens vismaz 12 x 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa kreisais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes, iii) viens vismaz 12 x 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa pakaļgals tieši pretskatā;

i) pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu uz kuģa uzstādītās satelītuzraudzības ierīces netraucētu darbību.

2. Ciktāl iespējams, dalībvalstis no 2007. gada 1. augusta paziņo Komisijai arī šādu informāciju par kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā:

a) operatora (ja tas nav kuģa īpašnieks) vārds vai nosaukums un adrese;

b) kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas kapteiņa vārds un valstspiederība;

c) zvejas paņēmiens vai paņēmieni;

d) platums (m);

e) reģistrētā bruto tilpība;

f) kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);

g) parastais apkalpes sastāvs;

h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda;

i) kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to tilpums (m3);

j) cita informācija (piemēram, ledus klasifikācija), ko uzskata par vajadzīgu.

57. pants

Ziņojumi par kuģu pamanīšanu

1. Ja licencēta zvejas kuģa kapteinis CCAMLR apgabalā pamana zvejas kuģi, viņš par katru šādu gadījumu dokumentē pēc iespējas vairāk informācijas, tostarp šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums un apraksts;

b) kuģa radio izsaukuma signāls;

c) reģistrācijas numurs un kuģa Lloyds/SJO numurs;

d) kuģa karoga valsts;

e) kuģa fotoattēli ziņojuma pamatošanai;

f) cita attiecīga informācija par novērotajām pamanītā kuģa darbībām.

2. Kapteinis pēc iespējas drīz nosūta savai karoga valstij ziņojumu, kurā ietverta 1. punktā minētā informācija. Karoga valsts pārsūta CCAMLR sekretariātam visus ziņojumus, ja saskaņā ar CCAMLR standartiem var uzskatīt, ka pamanītais kuģis iesaistīts nelegālas, neziņotas un neregulētas (NNN) zvejas darbībās.







2. IEDAĻA

Izpētes zveja

58. pants

Piedalīšanās izpētes zvejā

1. Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem, var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā, un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā.

2. Minētajā 58.4.3a.) un 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis no katras dalībvalsts.

3. Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4. Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks nekā 550 m.

59. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēmas:

a) piecu dienu nozvejas un piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR. Maza mēroga pētniecības vienības ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu;

b) ikmēneša nozvejas un zvejas piepūles precīzu datu ziņošanas sistēma, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

c) ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot “recekļaino masu”.

60. pants

Īpašas prasības

1. Šīs regulas 58. pantā minēto izpētes zveju veic saskaņā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 600/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija ( 40 ), ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušas bojāejas samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem

a) šādā zvejā ir aizliegta atkritumu izgāšana;

b) kuģus, kas piedalās izpētes zvejā 58.4.1. un 58.4.2. rajonā un kas atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, atbrīvo no prasības tās izlikt naktī; tomēr kuģi, kas noķer trīs jūras putnus, nekavējoties atsāk izlikšanu naktī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;

c) kuģi, kas piedalās izpētes zvejā 88.1. un 88.2. apakšapgabalā un 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noķer trīs jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2006./07. gada sezonas beigām.

2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, attiecas šādas papildu prasības:

a) kuģiem aizliegts izmest: i) naftas vai degvielas produktus vai eļļainus atkritumus, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu) I pielikumā; ii) atkritumus; iii) pārtikas atkritumus, kas paliek sietā, kura atveres nav lielākas par 25 mm; iv) mājputnu gaļu (veselus mājputnus vai to daļas, kā arī olu čaumalas); v) notekūdeņus, ja attālums no krasta vai ledus lauka nepārsniedz 12 jūras jūdzes vai ja kuģis iet ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; vi) sadedzināšanā radušos pelnus; vai vii) subproduktus;

b) dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus nedrīkst ievest 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, un no 88.1. un 88.2. apakšapgabala jāizved neapēstie sadalītie mājputni;

c) Dissostichus spp. zveja 88.1 un 88.2 apakšapgabalā ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Belenija salu krasta.

61. pants

Zvejas rīku iemetiena definīcija

1. Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens nozīmē vienu vai vairāku jedu izlikšanu vienā vietā. Precīzu iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un piepūles ziņošanas nolūkos nosaka pēc izliktās āķu jedas vai āķu jedu viduspunkta.

2. Lai iemetienu uzskatītu par kontroles tralējumu:

a) katru kontroles tralējumu veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita kontroles tralējuma; šis attālums jāmēra no katra kontroles tralējuma ģeogrāfiskā viduspunkta;

b) katrā iemetienā ir ne mazāk kā 3 500 un ne vairāk kā 10 000 āķi; iemetienā var būt vairākas atsevišķas āķu jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā;

c) āķu jedu iemetiena ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita no izlikšanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam.

62. pants

Pētniecības plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētniecības plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Pētniecības plānu īsteno šādi:

a) pirmoreiz ieejot SSRU, pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par “pirmo sēriju”, uzskata par “kontroles tralējumiem”, un tiem jāatbilst kritērijiem, kas izklāstīti 61. panta 2. punktā;

b) nākamos 10 zvejas rīku iemetienus vai 10 nozvejas tonnas, izvēloties kontrollielumu, kurš sasniegts pirmais, sauc par “otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas izpētes zvejas. Ja tie atbilst 61. panta 2. punkta prasībām, šos iemetienus tomēr var uzskatīt arī par kontroles tralējumiem;

c) ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā SSRU, kuģim jāuzsāk “trešā sērija”, visās trīs sērijās kopā veicot 20 kontroles tralējumus. Trešās sērijas iemetienus beidz tā paša SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju;

d) pabeidzot 20 kontroles tralējumus trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU;

e) SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras gultne ir mazāk nekā 15 000 km2 platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 kontroles tralējumus, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU.

63. pants

Datu vākšanas plāni

1. Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētniecības plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus:

a) atrašanās vieta un jūras dziļums katras āķu jedas galos vienā iemetienā;

b) izlikšanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks;

c) ūdens virspusē bojā gājušo zivju skaits un sugas;

d) izlikto āķu skaits;

e) ēsmas veids;

f) piekošanās rezultativitāte ( %);

g) āķa tips;

h) jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze āķu jedu izlikšanas laikā.

2. Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru kontroles tralējumu; jo īpaši mēra visas vienā kontroles tralējumā iegūtās zivis līdz pat 100 zivīm, un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto gadījuma atlases apakšparaugu.

64. pants

Iezīmēšanas programma

1. Katrs zvejas kuģis, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno iezīmēšanas programmu:

a) iezīmē un atlaiž atpakaļ Dissostichus spp. īpatņus saskaņā ar CCAMLR iezīmēšanas programmā un protokolā par Dissostichus spp. izpētes zveju izklāstītajiem noteikumiem. Kuģi pārtrauc iezīmēšanu tikai tad, ja tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstāj zonu, iezīmējuši vienu īpatni uz vienu nozvejas dzīvsvara tonnu;

b) pildot iezīmēšanas prasību, programmā paredz visu lielumu īpatņu iezīmēšanu. Iezīmē tikai tās ilkņzivis, kas ir labā stāvoklī. Visus atlaižamos īpatņus iezīmē divkārt, un atlaišanu veic pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskajā apgabalā;

c) uz visām iezīmējuma zīmēm ir skaidri uzspiests unikāls sērijas numurs un nosūtīšanas adrese, lai varētu izsekot iezīmējuma izcelsmei, ja iezīmēto īpatni nozvejo atkārtoti;

d) atkārtoti nozvejotos īpatņus (t.i., nozvejotās zivis, kas jau ir iezīmētas) neatlaiž, tos neatlaiž, arī ja tie brīvībā bijuši tikai īsu laiku;

e) visiem atkārtoti nozvejotiem īpatņiem veic bioloģisko analīzi (garums, svars, dzimums, gonādu attīstības stadija) un, tos digitāli nofotografē (ja iespējams), ievāc otolītus un noņem iezīmējumu;

f) visus attiecīgos iezīmējuma datus, visus iezīmēto īpatņu atkārtotas nozvejas datus trīs mēnešu laikā pēc kuģa iziešanas no attiecīgajām zvejas zonām CCAMLR formātā elektroniski nosūta CCAMLR;

g) visus attiecīgos iezīmējuma datus, visus iezīmēto īpatņu atkārtotas nozvejas datus un datus par atkārtoti nozvejotajiem īpatņiem CCAMLR formātā elektroniski nosūta attiecīgajam reģionālajam iezīmējumu datu repozitorijam, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR Iezīmēšanas protokolā.

2. Ilkņzivis, kas ir iezīmētas un atlaistas, neatskaita no nozvejas limitiem.

65. pants

Zinātniskie novērotāji un inspektori

1. Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu.

2. Dalībvalsts saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu pieņemamību attiecīgās dalībvalsts tiesās, izvērtē atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR dalībnieka apstiprinātā inspektora ziņojumus un rīkojas tāpat, kā ar savu inspektoru ziņojumiem; gan Līgumslēdzēja puse, gan attiecīgais apstiprinātājs CCAMLR dalībnieks sadarbojas, lai atvieglinātu tiesu procedūras vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem.

66. pants

Paziņojumi par nodomu piedalīties krilu zvejā

Dalībvalsts, kas plāno piedalīties krilu zvejā CCAMLR apgabalā, paziņo CCAMLR sekretariātam par savu nodomu ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms Komisijas gadskārtējās sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tā plāno zveju.

67. pants

Pagaidu aizliegums veikt dziļjūras zveju ar žaunu tīkliem

1. CCAMLR apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, aizliegts izmantot žaunu tīklus līdz laikam, kad Zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz Zinātniskās komitejas ieteikumu, piekritusi, ka CCAMLR apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu.

2. Par žaunu tīklu izmantošanu zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki par 100 m, iepriekš jāziņo Zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas.

3. Kuģis, kurš plāno šķērsot CCAMLR apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo nodomu iepriekš paziņo CCAMLR sekretariātam, norādot paredzētos CCAMLR apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli un kurš atrodas CCAMLR apgabalā, un kurš iepriekš nav par to paziņojis, pārkāpj šos noteikumus.

68. pants

Pagaidu ierobežojumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu atklātā jūrā CCAMLR apgabalā 2006./2007. un 2007./2008. gada zvejas sezonā

1. Gruntstraļu izmantošana atklātā jūrā CCAMLR apgabalā ir aizliegta apgabalos, kuros ir spēkā Komisijas noteikti saglabāšanas pasākumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu.

2. Šo ierobežojošo pasākumu nepiemēro gruntstraļu izmantošanai, veicot zinātnisko pētniecību CCAMLR apgabalā.







X NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO SEAFO KONVENCIJAS APGABALĀ







1. IEDAĻA

Atļauju izdošana kuģiem

69. pants

Atļauju izdošana kuģiem

1. Līdz 2007. gada 1. jūlijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai to savu kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā.

2. Šā panta 1. punkta minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas.

3. Zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var izpildīt SEAFO konvencijā noteiktās prasības un pienākumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

4. Zvejas atļaujas neizsniedz kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz adekvātus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem, vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē vai ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to.

5. Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

a) kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un reģistrācijas osta;

b) iepriekšējais karogs (ja tāds ir);

c) starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir);

d) īpašnieka vai īpašnieku vārds vai nosaukums un adrese;

e) kuģa tips;

f) garums;

g) operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds vai nosaukums un adrese;

h) reģistrētā bruto tilpība; un

i) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda.

6. Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai par katru jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem, kad veic šādas izmaiņas.

70. pants

Pienākumi atļauju saņēmušiem kuģiem

1. Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

2. Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut citā kuģī.

71. pants

Atļauju nesaņēmuši kuģi

1. Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut SEAFO konvencijā ietvertās sugas.

2. Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem iemesliem aizdomām, ka kuģis, kurš nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, SEAFO konvencijas apgabalā ir iesaistīts SEAFO konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to pārkraušanā citā kuģī.

3. Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās ko SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kas nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, vai nav saistīti ar šādām zvejas darbībām.







2. IEDAĻA

Pārkrāvumi citā kuģī

72. pants

Aizliegums pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā

Dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas apgabalā veikt SEAFO konvencijā ietverto sugu īpatņu pārkraušanu citā kuģī.

73. pants

Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā

1. Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā ietvertās sugas, pārkrauj nozveju citā kuģī SEAFO Līgumslēdzējas puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši atļauju no Līgumslēdzējas puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem atļauj veikt pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut citā kuģī.

2. Dalībvalsts nodrošina, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā citā kuģī ostas teritorijā. Dalībvalsts arī nodrošina, ka pārkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam un pieprasa ziņot par pārkraušanu.

3. Tā Kopienas zvejas kuģa kapteinis, no kura citā kuģī (turpmāk – “saņēmējkuģis”) pārkrauj SEAFO konvencijas apgabalā iegūtas SEAFO konvencijā ietvertu sugu nozvejas jebkādā apjomā, minētās pārkraušanas laikā informē saņēmējkuģa karoga valsti par attiecīgajām sugām un daudzumiem, pārkraušanas datumu un nozveju vietu un iesniedz savai karoga valstij SEAFO pārkraušanas deklarāciju XVI pielikuma I daļā norādītajā formātā.

4. Kopienas zvejas kuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš nosūta tai SEAFO Līgumslēdzējai pusei, kuras ostā notiks pārkraušana citā kuģī, šādu informāciju:

a) pārkraujošo zvejas kuģu nosaukumi;

b) saņēmējkuģu nosaukumi;

c) pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu;

d) pārkraušanas datums un osta.

5. Ja pārkraušana notiek SEAFO Līgumslēdzējas puses ostā, tā Kopienas saņēmējkuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas sākuma un beigām informē ostas valsts kompetentās iestādes par SEAFO konvencijā ietverto sugu nozveju apjomu, kas atrodas uz viņa kuģa, un 24 stundās nosūta šai kompetentajai iestādei SEAFO pārkraušanas deklarāciju.

6. Kopienas saņēmējkuģa kapteinis 48 stundas pirms izkraušanas iesniedz SEAFO pārkraušanas deklarāciju tās ostas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks izkraušana.

7. Katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai pārbaudītu saņemtās informācijas pareizību un sadarbojas ar karoga valsti, lai nodrošinātu to, ka izkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotās nozvejas apjomam.

8. Katra dalībvalsts, kuras kuģiem SEAFO konvencijas apgabalā atļauts zvejot SEAFO konvencijā ietvertas sugas, līdz 2007. gada 1. jūnijam nosūta Komisijai datus par pārkrāvumiem, ko veikuši kuģi, kuri peld ar tās karogu.







3. IEDAĻA

Saglabāšanas pasākumi apdraudētu dziļjūras biotopu un ekosistēmu pārvaldībai

74. pants

Slēgtie apgabali

Visas zvejas darbības saistībā ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegtas turpmāk norādītajos apgabalos:

a) A1 apakšapgabals: i) Dampier jūras pacēlums



10o00'S 02o00'W 10o00'S 00o00'E 12o00'S 02o00'W 12o00'S 00o00'E ii) Malahit Guyot jūras pacēlums



11o00'S 02o00'W 11o00'S 04o00'W 13o00'S 02o00'W 13o00'S 04o00'W

b) B1 apakšapgabals: Molloy jūras pacēlums



27o00'S 08o00'E 27o00'S 10o00'E 29o00'S 08o00'E 29o00'S 10o00'E

c) C apakšapgabals: i) Schmidt-Ott jūras pacēlums & Erica jūras pacēlums



37o00'S 13o00'E 37o00'S 17o00'E 40o00'S 13o00'E 40o00'S 17o00'E ii) Africana jūras pacēlums



37o00'S 28o00'E 37o00'S 30o00'E 38o00'S 28o00'E 38o00'S 30o00'E iii) Panzarini jūras pacēlums



39o00'S 11o00'E 39o00'S 13o00'E 41o00'S 11o00'E 41o00'S 13o00'E

d) C1 apakšapgabals: i) Vema jūras pacēlums



31o00'S 08o00'E 31o00'S 09o00'E 32o00'S 08o00'E 32o00'S 09o00'E ii) Wust jūras pacēlums



33o00'S 06o00'E 33o00'S 08o00'E 34o00'S 06o00'E 34o00'S 08o00'E

e) D apakšapgabals: i) Discovery, Junoy, Shannon jūras pacēlumi



41o00'S 06o00'W 41o00'S 03o00'E 44o00'S 06o00'W 44o00'S 03o00'E ii) Schwabenland & Herdman jūras pacēlumi



44o00'S 01o00'W 44o00'S 02o00'E 47o00'S 01o00'W 47o00'S 02o00'E.

75. pants

Iepriekšējas zvejas darbības

Dalībvalstis līdz 2007. gada 1. jūnijam turpmāk norādītajā formātā paziņo Komisijai informāciju, kas saistīta ar to zvejas darbībām attiecībā uz SEAFO konvencijā minētajām sugām, kuras 74. pantā minētajos apgabalos veiktas 2004., 2005. un 2006. gadā:







Zvejas veids Piepūles mērvienība Kopējā nozveja (tonnās) Traleri a. Kilovati/zvejas dienas b. Kuģis/zvejas dienas Āķu jedu zvejas kuģi a. Bruto tilpība/zvejas dienas b. Vidējais izlikto āķu skaits/āķu jedu izlikšanu skaits Citi Bruto tilpība/zvejas dienas







4. IEDAĻA

Pasākumi nejauši noķertu jūras putnuskaita samazināšanai

76. pants

Informācija par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem

Dalībvalstis vāc un līdz 2007. gada 1. jūnijam sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par putnu nejaušu noķeršanu, kas notikusi, tās zvejas kuģiem zvejojot SEAFO konvencijā ietvertas sugas.

77. pants

Novēršanas pasākumi

1. Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir un tiek izmantotas putnu atbaidīšanas auklas:

a) putnu atbaidīšanas auklas atbilst apstiprinātajai putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijai un izmantošanas norādījumiem, kas izklāstīti XVI pielikuma II daļā;

b) putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu izlikšanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles;

c) ja tas ir praktiski iespējams, kuģiem ieteicams izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums;

d) uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

2. Āķu jedas izliek tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslas laikiem ( 41 ). Zvejojot ar āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai.

3. Apstrādes subproduktu izmešana ir aizliegta zvejas rīka izmešanas vai izlikšanas laikā. Subproduktu izmešana zvejas rīka izcelšanas laikā nav vēlama. Ja iespējams, šāda izmešana jāveic tajā kuģa pusē, kurā netiek izcelts zvejas rīks. Attiecībā uz kuģiem vai zveju, kam nav noteikta prasība paturēt subproduktus uz kuģa, izveido sistēmu, lai āķus atbrīvotu no subproduktiem un zivju galvām pirms to izmešanas. Tīklus tīra pirms iemešanas, lai atbrīvotos no atliekām, kas varētu pievilināt jūras putnus.

4. Kopienas zvejas kuģi pieņem iemešanas un izcelšanas kārtību, kas samazina laiku, kurā tīkls atrodas uz ūdens virsmas un tā linuma acis ir vaļīgas. Tīkla apkopi, cik vien iespējams, neveic, tīklam atrodoties ūdenī.

5. Kopienas zvejas kuģus rosina izstrādāt zvejas rīku konstrukcijas, kuras mazinātu iespēju putniem iekļūt tajā tīkla daļā, kurā tie ir visvairāk apdraudēti. Tas var ietvert tīkla atsvaru masas palielināšanu vai peldspējas samazināšanu, lai tīkls nogrimtu ātrāk, vai krāsainu karekļu virkņu vai citu līdzīgu priekšmetu novietošanu virs noteiktām tīkla daļām, kurās putni ir īpaši apdraudēti linuma acs izmēra dēļ.

6. SEAFO konvencijas apgabalā nav atļauts zvejot Kopienas zvejas kuģiem, kuru konstrukcijā nav paredzētas subproduktu pārstrādes iekārtas vai pietiekama tilpība subproduktu paturēšanai uz kuģa, vai iespēju izmest subproduktus tajā kuģa pusē, kurā nenotiek zvejas rīka izcelšana.

7. Jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos jūras putnus, kas zvejas darbību laikā ir notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību.







5. IEDAĻA

Kontrole

78. pants

Kuģu pārvietošanās un nozvejas paziņošana

1. Zvejas kuģi un zvejas pētniecības kuģi, kuriem atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā un kuri iesaistīti zvejā, ziņojumus par ieiešanu, nozveju un iziešanu ar VMS vai citu piemērotu līdzekļu palīdzību nosūta karoga dalībvalsts iestādēm un – pēc karoga valsts pieprasījuma – SEAFO izpildsekretāram.

2. Ieiešanas ziņojumu nosūta ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras ieiešanas SEAFO konvencijas apgabalā, un tajā iekļauj ieiešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli un uz kuģa paturēto zivju daudzumu pa sugām (FAO Alfa-3 kods), norādot dzīvsvaru (kg).

3. Katra kalendārā mēneša beigās sagatavo nozvejas ziņojumu, norādot sugas (FAO Alfa-3 kods) un dzīvsvaru (kg).

4. Iziešanas ziņojumu sniedz ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras iziešanas no SEAFO konvencijas apgabala. Tajā iekļauj iziešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli, zvejas dienu skaitu un nozveju pa sugām (FAO Alfa-3 kods), norādot dzīvsvaru (kg), kas iegūta kopš zvejas uzsākšanas SEAFO konvencijas apgabalā vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma.

79. pants

Zinātniska novērošana un informācijas vākšana krājuma novērtēšanas nolūkos

1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka uz visiem zvejas kuģiem, kas SEAFO konvencijas apgabalā veic ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām saistītas darbības, ir kvalificēti zinātniskie novērotāji.

2. Dalībvalsts pieprasa, lai 30 dienās no SEAFO konvencijas apgabala atstāšanas tiktu iesniegta informācija, ko novērotāji savākuši attiecībā uz katru kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Datus iesniedz SEAFO Zinātniskās komitejas norādītajā formātā. Dalībvalsts, tiklīdz iespējams, iesniedz Komisijai attiecīgās informācijas kopiju, ņemot vērā vajadzību saglabāt neapkopotu datu konfidencialitāti. Dalībvalsts informācijas kopiju var iesniegt arī SEAFO izpildsekretāram.

3. Apstiprināti novērotāji iespējami lielu daļu no šajā pantā minētās informācijas savāc un pārbauda, vēlākais, līdz 2007. gada 30. jūnijam.

80. pants

Tādu kuģu pamanīšana, kas nav Līgumslēdzēju pušu kuģi

1. Zvejas kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, paziņo savai karoga dalībvalstij informāciju par visām iespējamām zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā peld ar karogu, kurš nav Līgumslēdzējas puses karogs. Šajā informācijā, inter alia, ietver:

a) kuģa nosaukumu;

b) kuģa reģistrācijas numuru;

c) kuģa karoga valsti;

d) citu attiecīgu informācija par pamanīto kuģi.

2. Dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai 1. punktā minēto informāciju. Komisija minēto informāciju pārsūta SEAFO administratīvajam sekretariātam.

▼M3







Xa NODAĻA

ĪPAŠI ATLANTIJAS OKEĀNA AUSTRUMU DAĻAS UN VIDUSJŪRAS ZILAJĀM TUNZIVĪM PAREDZĒTI PASĀKUMI







1.

IEDAĻA

Apsaimniekošanas pasākumi

80.a pants

Darbības joma

Šajā nodaļā ir paredzēti vispārēji noteikumi, kā Kopienā piemērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikto zilo tunzivju (Thunnus thynnus) krājumu atjaunošanas daudzgadu plānu. To piemēro Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras zilajām tunzivīm.

80.b pants

Definīcijas

Šajā nodaļā ir piemērotas šādas definīcijas:

a) “Konvencijas Līgumslēdzējas puses (KLP)” ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas konvencijas Līgumslēdzējas puses, kā arī puses, kas nav Līgumslēdzējas puses, bet kas kā struktūras vai zvejas struktūras sadarbojas ar Līgumslēdzējām pusēm;

b) “zvejas kuģi” ir visi kuģi, ko izmanto vai ko ir paredzēts izmantot komerciālā tunzivju resursu izmantošanā; pie tiem pieder arī zivju apstrādes kuģi un kuģi, ko lieto pārkraušanā;

c) “kopīga zveja” ir visas darbības, ko veic divi vai vairāki kuģi, kas brauc ar dažādu KLP vai dažādu dalībvalstu karogiem, ja viena kuģa nozveju pilnībā vai daļēji uzdod par cita kuģa vai citu kuģu nozveju;

d) “pārvietošana” ir jebkāda zilo tunzivju pārvietošana: i) no zvejas kuģa uz zivjaudzētavu, kur notiek pēdējā zilo tunzivju uzbarošana; pārvietošanas darbības attiecas arī uz zivīm, kas transportējot ir mirušas vai izbēgušas, ii) no zilo tunzivju audzētavas vai tunzivju krātiņa uz apstrādes kuģi, transportkuģi vai uz krastu;

e) “tunzivju krātiņš” ir statiska konstrukcija, ko noenkuro pie grunts un kam parasti ir pierīkots vadtīkls, pa ko zivis iekļūst nodalītā telpā;

f) “iesprostošana” nozīmē to, ka zilās tunzivis neuzņem kuģī, un tā ietver gan uzbarošanu, gan audzēšanu;

g) “uzbarošana” ir zilo tunzivju iesprostošana uz īsu laiku (2 līdz 6 mēnešus), galvenokārt lai zivīs palielinātu tauku daudzumu;

h) “audzēšana” ir zilo tunzivju iesprostošana uz laiku, ilgāku par vienu gadu, lai palielinātu vispārējo biomasu;

i) “pārkraušana” ir ostā veikta daļēja vai pilnīga zvejas kuģī esošo zivju pārkraušana citā zvejas kuģī;

j) “apstrādes kuģis” ir kuģis, kurā ar zvejas ražojumiem pirms iesaiņošanas veic vienu vai vairākas šādas darbības: fileju atdalīšana vai sašķēlēšana, sasaldēšana un/vai pārstrāde;

k) “sporta makšķerēšana” ir nekomerciāla zivju ķeršana, ar ko nodarbojas kādas valsts sporta makšķernieku organizācijas biedri vai kuras veikšanai ir izdota attiecīgas valsts sporta makšķerēšanas atļauja;

l) “atpūtas makšķerēšana” ir nekomerciāla zivju ķeršana, ar ko nenodarbojas kādas valsts sporta makšķernieku organizācijas biedri vai kuras veikšanai nav izdota attiecīgas valsts sporta makšķerēšanas atļauja;

m) “II uzdevums” ir II uzdevums, kas noteikts Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) “Atlantijas tunzivju un tunzivīm līdzīgu zivju statistikas un paraugu vākšanas praktiskajā rokasgrāmatā” (trešais izdevums, ICCAT, 1990. gads).

80.c pants

Kvota

1. Katra dalībvalsts savu zilo tunzivju kvotu var sadalīt saviem zvejas kuģiem un krātiņiem, ar ko atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis.

2. Privātus kādas dalībvalsts valstspiederīgo tirdzniecības nolīgumus ar kādas KLP valstspiederīgiem par to, lai kādu zvejas kuģi, kas brauc ar attiecīgas dalībvalsts karogu, izmantotu zvejai saskaņā ar KLP iedalītu tunzivju kvotu, slēdz tikai tad, ja ir saņemta atļauja no attiecīgās dalībvalsts, kura informē Komisiju.

80.d pants

Kopīga zveja

1. Kopīgu zilo tunzivju zveju, kurā piedalās kuģi, kas brauc ar vienas vai vairāku dalībvalstu karogiem, atļauj tikai ar attiecīgās karoga dalībvalsts vai attiecīgo karoga dalībvalstu piekrišanu.

2. Atļaujas pieteikuma iesniegšanas laikā katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai no sava zvejas kuģa, kas piedalās kopīgā zvejā, saņemtu sīku informāciju par kopīgās zvejas ilgumu, iesaistīto darbību veicēju personas datiem un sistēmu, kā kuģu starpā ir sadalīta nozveja.

3. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai 2. punktā minēto informāciju. Komisija informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam.







2.

IEDAĻA

Tehniski pasākumi

80.e pants

Slēgtas zvejas sezonas

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 520/2007 ( 42 ) 6. pantā ietvertā noteikuma:

a) laikā no 2007. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10. rietumu garuma grāda un uz ziemeļiem no 42. ziemeļu platuma grāda, ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar lieliem, par 24 m garākiem kuģiem, kas ir paredzēti pelaģiskai zvejai ar āķu jedām;

b) laikā no 2007. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar riņķvadiem;

c) laikā no 2007. gada 15. novembra līdz 2008. gada 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts ar makšķeru kuģiem ķert zilās tunzivis;

d) laikā no 2007. gada 15. novembra līdz 2008. gada 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar pelaģiskiem traleriem.

80.f pants

Lidaparātu izmantošana

Atkāpjotie