Šis dokuments ir tikai informat īvs, un tam nav juridiska sp ēka. Eiropas Savien ības iestādes neatbild par t ā saturu. Attiec īgo 
tiesību aktu un to preambulu autentisk ās versijas ir public ētas Eiropas Savien ības “Ofici ālajā Vēstnesī” un ir pieejamas 
datubāzē “Eur-Lex”. Šie ofici āli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikš ķinot uz šaj ā dokument ā iegultajām saitēm 
►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/787  
(2019. gada 17. apr īlis) 
par stipro alkoholisko dz ērienu defin īciju, aprakstu, noform ējumu un mar ķējumu, stipro 
alkoholisko dz ērienu nosaukumu lietošanu citu p ārtikas produktu noform ējumā un mar ķējumā, 
stipro alkoholisko dz ērienu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu aizsardz ību, lauksaimnieciskas izcelsmes 
etilspirta un destil ātu izmantošanu alkoholiskajos dz ērienos un ar ko atce ļ Regulu (EK) 
Nr. 110/2008  
(OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.)  
Labota ar:  
►C1 Kļūdu labojums, OV L 260, 11.10.2019., 70. lpp. (2019/787)  
►C2 Kļūdu labojums, OV L 316I, 6.12.2019., 3. lpp. (2019/787)  
►C3 Kļūdu labojums, OV L 178, 20.5.2021., 4. lpp. (2019/787)  02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 1
02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 2  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 
2019/787  
(2019. gada 17. apr īlis) 
par stipro alkoholisko dz ērienu defin īciju, aprakstu, noform ējumu 
un marķējumu, stipro alkoholisko dz ērienu nosaukumu lietošanu 
citu pārtikas produktu noform ējumā un mar ķējumā, stipro 
alkoholisko dz ērienu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu aizsardz ību, 
lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destil ātu izmantošanu 
alkoholiskajos dz ērienos un ar ko atce ļ Regulu (EK) Nr. 110/2008  
I NODAĻA  
DARBĪBAS JOMA, DEFIN ĪCIJAS UN STIPRO ALKOHOLISKO 
DZĒRIENU KATEGORIJAS  
1. pants  
Priekšmets un darb ības joma  
1. Ar šo regulu paredz noteikumus par:  
— stipro alkoholisko dzērienu definēšanu, aprakstu, noformējumu  un 
marķējumu, kā arī ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsargāšanu,  
— etilspirtu un destilātiem, ko izmanto alkoholisko dzērienu ra žošanā, 
un 
— stipro alkoholisko dzērienu juridisko nosaukumu lietošanu tād u 
pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, kas nav stiprie alk o­
holiskie dzērieni.  
2. Šo regulu piemēro produktiem, kas minēti 1. punktā un ko lai ž 
Savienības tirgū, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti Savienībā  vai trešās 
valstīs, kā arī produktiem, kas Savienībā ir ražoti eksportam.  
3. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību šīs r egulas 
III nodaļu piemēro arī precēm, ko ieved Savienības muitas terit orijā un 
nelaiž brīvā apgrozībā.  
2. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu defin īcija un pras ības attiec ībā uz tiem  
Šajā regulā “stiprais alkoholiskais dzēriens” ir alkoholisks dz ēriens, kas 
atbilst šādām prasībām:  
a) tas ir paredzēts lietošanai pārtikā;  
b) tam ir konkrētas organoleptiskās īpašības;  
c) spirta tilpumkoncentrācija tajā ir ne mazāk kā 15 %, izņemot  stipros 
alkoholiskos dzērienus, kas atbilst I pielikuma 39. kategorijas  
prasībām;  
d) tas ir ražots vai nu:  
i) tieši, izmantojot jebkuru no šādām metodēm atsevišķi vai kom bi­
nācijā ar kādu citu metodi:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 3  
— ar destilēšanu no raudzētiem produktiem, neatkarīgi no tā, va i 
tiem ir pievienoti aromatizētāji vai aromatizējoši pārtikas 
produkti,  
— ar augu izcelsmes materiālu macerēšanu vai līdzīgu apstrādi 
lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā, lauksaimnieciskas 
izcelsmes destilātos vai stiprajos alkoholiskajos dzērienos 
vai to kombinācijā,  
— ar viena vai vairāku šādu elementu, atsevišķi vai kombinācijā  
ar citiem elementiem, pievienošanu lauksaimnieciskas 
izcelsmes etilspirtam, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem 
vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem:  
— aromatizētāji, ko izmanto saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1334/2008,  
— krāsvielas, ko izmanto saskaņā ar Regulu (EK) 
Nr. 1333/2008,  
— citas atļautās sastāvdaļas, ko izmanto saskaņā ar 
Regulām (EK) Nr. 1333/2008 un (EK) Nr. 1334/2008,  
— saldinātāji produkti,  
— citi lauksaimniecības produkti,  
— pārtikas produkti; vai  
ii) tam pievienojot, atsevišķi vai kombinācijā ar citiem elemen tiem, 
jebkuru šādu elementu:  
— citi stiprie alkoholiskie dzērieni,  
— lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts,  
— lauksaimnieciskas izcelsmes destilāti,  
— citi pārtikas produkti;  
e) uz to neattiecas KN kodi 2203, 2204, 2205, 2206 un 2207;  
f) ja tā ražošanā tiek izmantots ūdens, kas var būt destilēts, deminera­
lizēts, permutēts vai mīkstināts:  
i) minētā ūdens kvalitāte atbilst Padomes Direktīvai 98/83/EK (  1 ) un 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/54/EK (  2 ); un  
ii) spirta tilpumkoncentrācija stiprajā alkoholiskajā dzērienā pēc 
ūdens pievienošanas joprojām atbilst šā panta šā panta c) punkt ā 
minētajai spirta tilpumkoncentrācijai vai I pielikumā noteiktaj ai 
stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijai.  ▼B 
( 1 ) Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzer amā ūdens 
kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.). 
( 2 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (2009. gad a 18. jūnijs) 
par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (OV L 164, 26.6. 2009., 
45. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 4  
3. pants  
Definīcijas  
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:  
1) “juridiskais nosaukums” ir nosaukums, ar kuru stipro alkohol isko 
dzērienu laiž tirgū Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punk ta 
n) apakšpunkta nozīmē;  
2) “salikts apzīmējums” attiecībā uz alkoholiskā dzēriena aprak stu, 
noformējumu un marķējumu ir kombinācija, ko veido vai nu juri­
diskais nosaukums, kāds attiecībā uz stipro alkoholisko dzērien u ir 
paredzēts I pielikumā noteiktajās kategorijās, vai stiprā alkoh oliskā 
dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, no kuras cēlies viss ga ta­
vajā produktā ietilpstošais alkohols, ar vienu vai vairākiem šā diem 
elementiem:  
a) viena vai vairāku tādu pārtikas produktu nosaukumu, kas nav 
alkoholiskie dzērieni un nav tie pārtikas produkti, kuri saskaņ ā 
ar I pielikumu izmantoti šā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošan ai, 
vai īpašības vārdiem, kas atvasināti no šiem nosaukumiem;  
b) terminu “liķieris” vai “krēms”;  
3) “pieminējums” ir tāda tieša vai netieša atsauce uz vienu vai  vairā­
kiem I pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju 
juridiskajiem nosaukumiem vai uz vienu vai vairākām stipro alko ­
holisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kura nav atsau ce 
saliktā apzīmējumā vai 13. panta 2., 3. un 4. punktā minētajos 
sastāvdaļu sarakstos tādā aprakstā, noformējumā vai marķējumā, 
kas attiecas uz:  
a) pārtikas produktu, kas nav stiprais alkoholiskais dzēriens, vai 
b) stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst I pielikuma 33. līd z 40. 
kategorijas prasībām;  
4) “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde, kas nosaka, ka st iprā 
alkoholiskā dzēriena izcelsme ir kādas valsts teritorijā vai re ģionā, 
vai kādā minētās teritorijas apvidū, kur konkrēta stiprā alkoho liskā 
dzēriena attiecīgā kvalitāte, reputācija vai citas raksturīgās īpašības 
būtiski saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi;  
5) “produkta specifikācija” ir datne, kura pievienota pieteikum am par 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, kurā noteikti tehni skie 
parametri, kādiem stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir jāatbil st, 
un kuru Regulā (EK) Nr. 110/2008 minēja kā “tehnisko dokumen­
tāciju”;  
6) “grupa” ir jebkura apvienība neatkarīgi no tās juridiskās fo rmas, 
kuru galvenokārt veido tādi ražotāji vai pārstrādātāji, kuri st rādā 
ar attiecīgajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem;  
7) “par sugasvārdu kļuvis nosaukums” ir stiprā alkoholiskā dzēr iena 
nosaukums, kas kļuvis par sugasvārdu un, kaut gan tas saistās a r 
vietu vai reģionu, kurā produkts sākotnēji tika ražots vai lais ts tirgū, 
tomēr tagad tas Savienībā kļuvis par minētā stiprā alkoholiskā 
dzēriena vispārpieņemtu nosaukumu;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 5  
8) “redzamības lauks” ir redzamības lauks saskaņā ar Regulas (E S) 
Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta k) apakšpunktā minēto definīci ju; 
9) “jaukt” nozīmē kombinēt stipro alkoholisko dzērienu, kas pie der 
I pielikumā noteiktai stipro alkoholisko dzērienu kategorijai v ai 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, ar vienu vai vairākiem šādiem 
elementiem:  
a) citiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri nepieder tai pašai s tipro 
alkoholisko dzērienu kategorijai, kas minēta I pielikumā;  
b) lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem;  
c) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu;  
10) “jauktais” ir tāds stiprais alkoholiskais dzēriens, kam vei kta jauk­ 
šana;  
11) “kupažēt” nozīmē kombinēt divus vai vairākus vienas kategor ijas 
stipros alkoholiskos dzērienus, kuru sastāvs tikai mazliet atšķ iras 
viena vai vairāku šādu faktoru dēļ:  
a) ražošanas metode;  
b) izmantotie destilatori;  
c) nogatavināšanas vai izturēšanas laiks;  
d) ražošanas ģeogrāfiskais apgabals;  
šādi ražots stiprais alkoholiskais dzēriens pieder pie tās paša s kate­
gorijas, pie kuras pieder sākotnējie stiprie alkoholiskie dzēri eni 
pirms kupažēšanas;  
12) “kupāža” ir tāds stiprais alkoholiskais dzēriens, kam veikt a kupa­ 
žēšana.  
4. pants  
Tehniskās definīcijas un pras ības 
Šajā regulā piemēro šādas tehniskās definīcijas un prasības:  
1) “apraksts” ir teksts, ko lieto stiprā alkoholiskā dzēriena m arķējumā, 
noformējumā un uz tā iepakojuma, stiprā alkoholiskā dzēriena 
transportēšanas pavaddokumentos, tirdzniecības dokumentos, jo 
īpaši rēķinos un pavadzīmēs, un stiprā alkoholiskā dzēriena 
reklāmā;  
2) “noformējums” ir apzīmējumi, ko izmanto produkta marķējumā u n 
uz iepakojuma, reklāmās un noieta veicināšanas pasākumos, attēl os 
vai tamlīdzīgās vietās, kā arī uz traukiem, tostarp uz pudelēm un uz 
aizvākojuma, izmantotie apzīmējumi;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 6  
3) “marķējums” ir jebkurš vārds, norāde, preču zīme, zīmols, at tēls vai 
simbols, kas saistīti ar produktu un atrodas uz jebkura šāda 
produkta iepakojuma, dokumenta, uzraksta, etiķetes, gredzena va i 
uzlīmes, kas pievienota šādam produktam vai attiecas uz to;  
4) “etiķete” ir visu veidu birkas, zīmoli, atšķirības zīmes, il ustratīvs 
vai cits aprakstošs materiāls, kas uzrakstīts, uzdrukāts, uzkrā sots ar 
šablonu, iezīmēts, iespiests vai uzspiests uz pārtikas iepakoju ma vai 
taras vai ir tai piestiprināts;  
5) “iepakojums” ir aizsargājošs materiāls, kartona kārbas, kast es, 
konteineri vai pudeles, ko izmanto stipro alkoholisko dzērienu 
transportēšanai vai pārdošanai;  
6) “destilēšana” ir termiskas atdalīšanas process, kas ietver v ienu vai 
vairākus atdalīšanas etapus, kuri paredzēti noteiktu organolept isko 
īpašību un/vai augstākas alkohola koncentrācijas sasniegšanai, neat­
karīgi no tā, vai šādi posmi notiek normāla spiediena vai vakuu ma 
apstākļos atkarībā no izmantotās destilēšanas iekārtas; turklāt  ir 
iespējama vienkārša vai vairākkārtēja destilēšana vai atkārtota  desti­
lēšana;  
7) “lauksaimnieciskas izcelsmes destilāts” ir alkoholisks šķidr ums, ko 
iegūst, destilējot Līguma I pielikumā uzskaitītos lauksaimniecī bas 
produktus pēc to spirta rūgšanas, bet kam nav etilspirta īpašīb u un 
kas saglabā izmantoto izejvielu aromātu un garšu;  
8) “saldināt” nozīmē, ka alkoholisko dzērienu ražošanā izmanto vienu 
vai vairākus saldinātājus produktus;  
9) “saldinātāji produkti” ir:  
a) otrās šķiras baltais cukurs, baltais cukurs, augstākā labuma  
baltais cukurs, dekstroze, fruktoze, glikozes sīrups, cukura 
šķīdums, invertcukura šķīdums un invertcukura sīrups, kā 
noteikts Padomes Direktīvas 2001/111/EK (  3 ) pielikuma A daļā;  
b) rektificēts koncentrēts nenorūdzis vīnogu vīns, koncentrēta 
vīnogu sula un svaiga vīnogu misa;  
c) karamelizēts cukurs, iegūts vienīgi no kontrolēti karsētas s aha­
rozes bez bāziskām vielām, neorganiskām skābēm vai citām 
ķīmiskām piedevām;  
d) medus, kā noteikts Padomes Direktīvas 2001/110/EK (  4 ) I pieli­
kuma 1. punktā;  
e) ceratoniju sīrups;  
f) jebkādas citas dabīgas vielas ar ogļhidrātiem, kuru iedarbīb a ir 
līdzīga a) līdz e) apakšpunktā minēto produktu iedarbībai;  ▼B 
( 3 ) Padomes Direktīva 2001/111/EK (2001. gada 20. decembris), kas  attiecas uz 
dažu veidu cukuru, kurš paredzēts lietošanai pārtikā (OV L 10, 12.1.2002., 
53. lpp.). 
( 4 ) Padomes Direktīva 2001/110/EK (2001. gada 20. decembris), kas  attiecas uz 
medu (OV L 10, 12.1.2002., 47. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 7  
10) “alkohola pievienošana” ir lauksaimnieciskas izcelsmes etil spirta 
un/vai lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu pievienošana stipr ajam 
alkoholiskajam dzērienam; šāda pievienošana neietver alkohola 
lietošanu tādu krāsvielu, aromatizētāju vai citu atļautu sastāv daļu 
atšķaidīšanai vai šķīdināšanai, kuras izmanto stipro alkoholisk o 
dzērienu ražošanā;  
11) “nogatavināšana” vai “izturēšana” ir stiprā alkoholiskā dzē riena 
uzglabāšana attiecīgās tvertnēs noteiktu laiku, lai šajā stipra jā alko­
holiskajā dzērienā notiktu dabiskas reakcijas, kas minētajam 
stiprajam alkoholiskajam dzērienam piešķir raksturīgas īpašības ; 
12) “aromatizēt” nozīmē alkoholisko dzērienu ražošanā izmantot vienu 
vai vairākus aromatizētājus vai aromatizējošus pārtikas produkt us, 
veicot vienu vai vairākus šādus procesus: spirta pievienošana, infū­
zija, macerēšana, spirta rūgšana vai spirta destilācija aromati zētāju 
vai aromatizējošu pārtikas produktu klātbūtnē;  
13) “aromatizētāji” ir produkti, kas definēti Regulas (EK) 
Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;  
14) “aromatizējošas vielas” ir vielas, kas definētas Regulas (E K) 
Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā;  
15) “dabīgas aromatizējošas vielas” ir vielas, kas definētas 
Regulas (EK) Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā;  
16) “aromatizējoši preparāti” ir produkti, kas definēti Regulas  (EK) 
Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā;  
17) “citi aromatizētāji” ir aromatizētāji, kas definēti Regulas  (EK) 
Nr. 1334/2008 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā;  
18) “aromatizējoši pārtikas produkti” ir Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulas (EK) Nr. 178/2002 (  5 ) 2. pantā definētie pārtikas produkti 
un kurus izmanto stipro alkoholisko dzērienu ražošanā ar galven o 
mērķi aromatizēt stipros alkoholiskos dzērienus;  
19) “iekrāsot” nozīmē alkoholisko dzērienu ražošanā izmantot vi enu vai 
vairākas krāsvielas;  
20) “krāsvielas” ir vielas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1333/2 008 
I pielikuma 2. punktā;  
21) “karamele” ir pārtikas piedeva, kas atbilst E-numuriem E 15 0a, E 
150b, E 150c vai E 150d un kas ir saistīta ar produktiem vairāk  vai 
mazāk intensīvā brūnā krāsā, kuri ir paredzēti iekrāsošanai, kā  
minēts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma B daļā. Tas nav 
saldais aromātiskais produkts, ko iegūst cukuru karsēšanas rezu ltātā 
un ko izmanto aromatizēšanas vajadzībām;  
22) “citas atļautas sastāvdaļas” ir pārtikas sastāvdaļas ar aro matizētāju 
īpašībām, kas atļautas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1334/2008, un  
pārtikas piedevas, izņemot krāsvielas, kas atļautas saskaņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1333/2008;  ▼B 
( 5 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 
(2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesīb u aktu vispārīgus 
principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma ies tādi un paredz 
procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002. , 1. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 8  
23) “spirta tilpumkoncentrācija” ir tīra spirta tilpuma produkt ā 20  o C 
temperatūrā attiecība pret kopējo minētā produkta tilpumu tādā pašā 
temperatūrā;  
24) “gaistošo vielu saturs” ir gaistošo vielu, izņemot etilspir ta un meta­
nola, daudzums, ko satur stiprais alkoholiskais dzēriens, kurš ražots 
vienīgi destilēšanas ceļā.  
5. pants  
Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta defin īcija un pras ības 
attiecībā uz to  
Šajā regulā lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts ir šķidrums,  kas atbilst 
šādām prasībām:  
a) tas iegūts vienīgi no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauk saimnie­
cības produktiem;  
b) tam nav konstatējama nekāda cita garša, kā vien tā ražošanā izman­
toto izejvielu garša;  
c) tā minimālā spirta tilpumkoncentrācija ir 96,0 %;  
d) tā atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi nepārsniedz:  
i) kopējais skābums (izteikts kā etiķskābe): 1,5 grami uz hekto ­
litru 100 % tilp. spirta;  
ii) esteri (izteikti kā etilacetāts): 1,3 grami uz hektolitru 100 % tilp. 
spirta;  
iii) aldehīdi (izteikti kā acetaldehīds): 0,5 grami uz hektolit ru 
100 % tilp. spirta;  
iv) augstākie spirti (izteikti kā metil-2-propanola-1): 0,5 gra mi uz 
hektolitru 100 % tilp. spirta;  
v) metanols: 30 grami uz hektolitru 100 % tilp. spirta;  
vi) sausais ekstrakts: 1,5 grami uz hektolitru 100 % tilp. spir ta; 
vii) gaistošās bāziskās vielas, kas satur slāpekli (izteiktas k ā 
slāpeklis): 0,1 grams uz hektolitru 100 % tilp. spirta;  
viii) furfurols – nedrīkst būt konstatējams.  
6. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu ražošan ā izmantojamais etilspirts un 
destilāti 
1. Stipro alkoholisko dzērienu ražošanā izmantojamais etilspirt s un 
destilāti ir vienīgi lauksaimnieciskas izcelsmes Līguma I pieli kuma 
nozīmē.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 9  
2. Stipro alkoholisko dzērienu ražošanā izmantojamu krāsvielu, 
aromatizētāju vai citu atļautu sastāvdaļu atšķaidīšanai vai šķī dināšanai 
nedrīkst lietot nekādu citu alkoholu, kā vien lauksaimnieciskas  
izcelsmes etilspirtu, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu vai  I pielikuma 
1. līdz 14. kategorijas stipro alkoholisko dzērienu. Šādu alkoh olu 
krāsvielu, aromatizētāju vai citu atļautu sastāvdaļu atšķaidīša nai vai 
šķīdināšanai izmanto tikai tādā daudzumā, kas noteikti vajadzīg s šim 
nolūkam.  
3. Alkoholiski dzērieni nesatur sintētiskas izcelsmes alkoholu,  kā arī 
cita veida alkoholu, kas nav lauksaimnieciskas izcelsmes Līguma  I pieli­
kuma nozīmē.  
7. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu kategorijas  
1. Stipros alkoholiskos dzērienus klasificē kategorijās saskaņā  ar 
vispārīgajiem noteikumiem, kas noteikti šajā pantā, un īpašiem noteiku­
miem, kas noteikti I pielikumā.  
2. Neskarot īpašos noteikumus par katru I pielikumā ietverto st ipro 
alkoholisko dzērienu 1. līdz 14. kategoriju, tajās definētie st iprie alko­
holiskie dzērieni atbilst šādām prasībām:  
a) tos ražo spirta rūgšanas un destilācijas ceļā tikai un vienī gi no tādām 
izejvielām, kas noteiktas atbilstošajā stipro alkoholisko dzēri enu 
kategorijā I pielikumā;  
b) tiem nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu;  
c) tie nav aromatizēti;  
d) tiem nepievieno nekādu citu krāsvielu, izņemot karameli, ko izmanto 
tikai minēto stipro alkoholisko dzērienu krāsas pielāgošanai;  
e) tos nesaldina, izņemot nolūkā papildināt galaprodukta garšu;  saldi­
nātāju produktu invertcukura ekvivalentā izteiktais maksimālais  
saturs nepārsniedz robežvērtības, kas katrai kategorijai noteik tas 
I pielikumā;  
f) tie nesatur piemaisījumus, izņemot veselas un nepārstrādātas  tās izej­
vielas, no kurām alkohols iegūts un ko izmanto galvenokārt deko ra­
tīvos nolūkos.  
3. Neskarot īpašos noteikumus par katru I pielikumā ietverto st ipro 
alkoholisko dzērienu 15. līdz 44. kategoriju, tajās definētie s tiprie alko­
holiskie dzērieni atbilst šādām prasībām:  
a) tie var būt ražoti no visām Līguma I pielikumā uzskaitītajām  lauk­
saimniecības izejvielām;  
b) tiem var būt pievienots spirts;  
c) to sastāvā var būt aromatizējošas vielas, dabīgas aromatizēj ošas 
vielas, aromatizējoši preparāti un aromatizējoši pārtikas produ kti; 
d) tie var būt iekrāsoti;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 10  
e) tie var būt saldināti.  
4. Neskarot īpašos noteikumus, kas noteikti II pielikumā, citi stiprie 
alkoholiskie dzērieni, uz kuriem neattiecas īpašie noteikumi pa r katru 
I pielikumā ietverto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju, at bilst šādām 
prasībām:  
a) tie var būt ražoti no visām Līguma I pielikumā uzskaitītajām  lauk­
saimniecības izejvielām, jebkādiem pārtikas produktiem vai abie m 
minētajiem;  
b) tiem var būt pievienots spirts;  
c) tie var būt aromatizēti;  
d) tie var būt iekrāsoti;  
e) tie var būt saldināti.  
8. pants  
Deleģētās un īstenošanas pilnvaras  
1. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 46. pantu pieņemt deleģē tos 
aktus, lai grozītu šo regulu, ieviešot grozījumus tehniskajās d efinīcijās 
un prasībās, kas noteiktas 2. panta f) punktā un 4. un 5. pantā . 
Deleģētie akti, kas minēti pirmajā daļā, attiecas tikai un vien īgi uz 
apliecinātām vajadzībām, kas izriet no augošām patērētāju prasī bām, 
tehnoloģiskā progresa vai vajadzības pēc produkta inovācijas.  
Komisija pieņem atsevišķu deleģēto aktu attiecībā uz katru pirm ajā daļā 
minēto tehnisko definīciju vai prasību.  
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 
46. pantu, lai papildinātu šo regulu un izņēmuma gadījumos, ja tas 
pieprasīts importējošās trešās valsts tiesību aktos, noteiktu a tkāpes attie­
cībā uz 2. panta f) punkta un 4. un 5. panta noteikumiem, attie cībā uz 
prasībām, kas noteiktas stipro alkoholisko dzērienu kategorijām  un pare­
dzētas I pielikumā, un attiecībā uz dažu to stipro alkoholisko dzērienu 
īpašajiem noteikumiem, kuri paredzēti II pielikumā.  
3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 
46. pantu, lai papildinātu šo regulu, precizējot, kuras citas d abiskas 
vielas vai lauksaimniecības izejvielas ar līdzīgu iedarbību kā 4. panta 
9. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem produktiem ir atļau tas visā 
Savienībā kā saldinātājas vielas stipro alkoholisko dzērienu ra žošanā.  
4. Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt vienotus noteikum us 
par citu tādu dabīgo vielu vai lauksaimniecības izejvielu izman tošanu, 
kuras ar deleģētu aktu atļautas kā saldinātāji produkti stipro alkoholisko 
dzērienu ražošanā, kā minēts 3. punktā, jo īpaši nosakot attiec īgos 
saldinātāju pārrēķina koeficientus. Minētos īstenošanas aktus p ieņem 
saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 11  
II NODAĻA  
STIPRO ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU APRAKSTS, NOFORM ĒJUMS UN 
MARĶĒJUMS UN STIPRO ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU NOSAUKUMU 
IZMANTOŠANA CITU P ĀRTIKAS PRODUKTU NOFORM ĒJUMĀ UN 
MARĶĒJUMĀ 
9. pants  
Noformējums un mar ķējums  
Stiprie alkoholiskie dzērieni, ko laiž Savienības tirgū, atbils t Regulā (ES) 
Nr. 1169/2011 noteiktajām noformējuma un marķējuma prasībām, ja  vien 
šajā regulā nav paredzēts citādi.  
10. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu juridiskie nosaukumi  
1. Stiprā alkoholiskā dzēriena nosaukums ir tā juridiskais nosa ukums.  
Stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā ir to 
juridiskie nosaukumi.  
Juridiskie nosaukumi ir skaidri redzami labi saskatāmā vietā uz  etiķetes, 
un tos neaizstāj un negroza.  
2. Stiprie alkoholiskie dzērieni, kas atbilst stipro alkoholisk o dzērienu 
kategoriju prasībām, kas noteiktas I pielikumā, izmanto minētās  katego­
rijas nosaukumu kā to juridisko nosaukumu, ja vien minētā kateg orija 
neatļauj cita juridiskā nosaukuma izmantošanu.  
3. Stiprais alkoholiskais dzēriens, kas neatbilst prasībām nevi enai no 
stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas noteiktas I pielik umā, 
izmanto juridisko nosaukumu “stiprais alkoholiskais dzēriens”.  
4. Stipro alkoholisko dzērienu, kas atbilst prasībām vairāk nek ā 
vienai stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas noteiktas I  pielikumā, 
var laist tirgū ar vienu vai vairākiem juridiskajiem nosaukumie m, kas 
I pielikumā paredzēti šīm kategorijām.  
5. Neatkarīgi no šā panta 1. un 2. punkta stiprā alkoholiskā dz ēriena 
juridisko nosaukumu var:  
a) papildināt vai aizstāt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas  minēta 
III nodaļā. Šādā gadījumā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var pap il­
dināt ar jebkuru apzīmējumu, ko atļauj attiecīgā produkta speci fikā­
cija ar noteikumu, ka patērētājs netiek maldināts; un  
b) aizstāt ar saliktu apzīmējumu, kas ietver terminus “liķieris ” vai 
“krēms”, ar noteikumu, ka galaprodukts atbilst I pielikuma 33. kate­
gorijas prasībām.  
6. Neskarot Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un īpašos noteikumus, kas  
stipro alkoholisko dzērienu kategorijām paredzēti šīs regulas I  pielikumā, 
stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu var papildināt ar: ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 12  
a) nosaukumu vai ģeogrāfisko norādi, kas paredzētas tās dalībva lsts 
piemērojamajos normatīvajos un administratīvajos aktos, kurā 
stiprais alkoholiskais dzēriens tiek laists tirgū, taču ar note ikumu, 
ka šādi nemaldina patērētāju;  
b) Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta o) apakšpunktā  defi­
nēto pieņemto nosaukumu, ar noteikumu, ka šādi nemaldina patērē ­
tāju; 
c) saliktu apzīmējumu vai pieminējumu saskaņā ar 11. un 12. pan tu; 
d) terminiem “kupāža”, “kupažēšana” vai “kupažēts” ar nosacījum u, ka 
stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir veikta kupažēšana;  
e) terminiem “jauktais”, “jaukts” vai “jaukts stiprais alkoholi skais 
dzēriens” ar nosacījumu, ka stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir 
veikta jaukšana; vai  
f) terminu “sausais” vai “ dry”, izņemot attiecībā uz stiprajiem alkoho­
liskajiem dzērieniem, kas atbilst I pielikuma 2. kategorijas pr asībām, 
turklāt neskarot I pielikuma 20. līdz 22. kategorijā noteiktās īpašās 
prasības, un ja stiprais alkoholiskais dzēriens nav saldināts p at garšas 
papildināšanai. Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, termins 
“sausais” vai “ dry” var papildināt to stipro alkoholisko dzērienu 
nosaukumu, kuri atbilst 33. kategorijas prasībām un kuri tādēļ ir 
saldināti.  
7. Neskarot 11. un 12. pantu un 13. panta 2., 3. un 4. punktu, ir 
aizliegts izmantot šā panta 2. punktā minētos juridiskos nosauk umus vai 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes jebkāda tāda dzēriena aprakstā, nofor­
mējumā vai marķējumā, kas neatbilst I pielikumā noteiktās attie cīgās 
kategorijas vai attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes prasī bām. 
Minēto aizliegumu piemēro arī tad, ja šādus juridiskos nosaukum us 
vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmanto kopā ar vārdiem vai frāzēm 
“līdzīgi”, “tips”, “stils”, “izgatavots”, “aromāts” vai jebkādi em citiem 
līdzīgiem apzīmējumiem.  
Neskarot 12. panta 1. punktu, aromatizētājiem, kas imitē stipro s alko­
holiskos dzērienus vai to izmantošanu tāda pārtikas produkta ra žošanā, 
kas nav dzēriens, to noformējumā un marķējumā var norādīt atsau ces uz 
šā panta 2. punktā minētajiem juridiskajiem nosaukumiem, ja šie  juri­
diskie nosaukumi ir papildināti ar terminu “aromāts” vai citiem  l ī d z ī ­
giem terminiem. Lai aprakstītu šādus aromatizētājus, ģeogrāfisk ās 
izcelsmes norādes lietot nedrīkst.  
11. pants  
Salikti apz īmējumi  
1. Alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un marķējumā tā 
saliktā apzīmējuma vai juridiskā nosaukuma, kas paredzēts stipr o alko­
holisko dzērienu kategorijās, kas noteiktas I pielikumā, vai st ipro alko­
holisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošana atļa uta tikai 
ar nosacījumu, ka:  
a) alkoholu, ko izmanto alkoholisko dzērienu ražošanā, iegūst v ienīgi 
no stiprā alkoholiskā dzēriena, uz kuru ir atsauce saliktajā ap zīmē­
jumā, izņemot alkoholu, kas var būt aromatizētājos, krāsvielās vai 
citās atļautās sastāvdaļās, ko lieto šā alkoholiskā dzēriena ra žošanai; 
un ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 13  
b) stiprais alkoholiskais dzēriens nav, pievienojot vienīgi ūde ni, atšķai­
dīts tā, ka tā spirta tilpumkoncentrācija ir kļuvusi zemāka par  mini­
mālo stiprumu, kas paredzēts attiecīgajai stipro alkoholisko dz ērienu 
kategorijai, kas noteiktas I pielikumā.  
2. Neskarot 10. pantā minētos juridiskos nosaukumus, termini “a lko­
hols”, “spirts”, “dzēriens”, “stiprais alkoholiskais dzēriens” un “ūdens” 
neietilpst saliktajā apzīmējumā, ar kuru apraksta alkoholisku d zērienu.  
3. Alkoholisku dzērienu aprakstošus saliktus apzīmējumus:  
a) norāda ar veida, izmēra un krāsas ziņā vienādiem burtiem;  
b) tajos neiestarpina nekādu teksta vai zīmējuma elementu, kas nav to 
daļa; un  
c) nenorāda burtu izmērā, kas būtu lielāks par alkoholiskā dzēr iena 
nosaukumam izmantoto burtu izmēru.  
12. pants  
Pieminējumi  
1. Tādu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, kas nav alk o­
holiskie dzērieni, pieminējums attiecībā uz juridiskajiem nosau kumiem, 
kas noteikti saskaņā ar vienu vai vairākām I pielikumā minēto s tipro 
alkoholisko dzērienu kategorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoho­
lisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir atļauts ar no sacījumu, 
ka pārtikas produkta ražošanā izmantotais alkohols ir iegūts vi enīgi no 
stiprā alkoholiskā dzēriena vai stiprajiem alkoholiskajiem dzēr ieniem, 
kas norādīti attiecīgajā pieminējumā, izņemot attiecībā uz spir tu, kas 
var būt aromatizētājos, krāsvielās vai citās atļautās sastāvdaļ ās, ko 
izmanto minētā pārtikas produkta ražošanai.  
2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un neskarot Eiropas Parlam enta 
un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (  6 ) un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) Nr. 251/2014 (  7 ), alkoholiskā dzēriena, kas nav 
stiprais alkoholiskais dzēriens, aprakstā, noformējumā un marķē jumā 
pieminējums attiecībā uz juridiskajiem nosaukumiem, kas noteikt i 
saskaņā ar vienu vai vairākām šīs regulas I pielikumā minēto st ipro 
alkoholisko dzērienu kategorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoho­
lisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir atļauts ar no sacījumu, 
ka: 
a) pievienotā alkohola izcelsme ir vienīgi no stiprā alkoholisk ā dzēriena 
vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ir norādīti piem inē­
jumā; un  ▼B 
( 6 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 
(2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības prod uktu tirgu 
kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) 
Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347,  
20.12.2013., 671. lpp.). 
( 7 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 251/2014 
(2014. gada 26. februāris) par aromatizētu vīna produktu definī ciju, aprakstu, 
noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsard zību un ar 
ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1601/91 (OV L 84, 20.3.2014.,  
14. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 14  
b) katras alkohola sastāvdaļas proporcija tiek norādīta vismaz vienu 
reizi tajā pašā redzamības laukā, norādot izmantoto daudzumu 
dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumko ncentrā­
cijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā spirta tilpuma  
daudzumā.  
3. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un 13. panta 4. punkta, st ipro 
alkoholisko dzērienu, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kate gorijas 
prasībām, aprakstā, noformējumā un marķējumā pieminējums attiec ībā 
uz juridiskajiem nosaukumiem, kas noteikti saskaņā ar vienu vai  
vairākām tajā pašā pielikumā minēto stipro alkoholisko dzērienu  kate­
gorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoholisko dzērienu ģeog rāfiskās 
izcelsmes norādēm, ir atļauts ar nosacījumu, ka:  
a) pievienotā alkohola izcelsme ir vienīgi no stiprā alkoholisk ā dzēriena 
vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ir norādīti piem inē­
jumā;  
b) katras alkohola sastāvdaļas proporcija tiek norādīta vismaz vienu 
reizi tajā pašā redzamības laukā, norādot izmantoto daudzumu 
dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst tīra spirta tilpumko ncentrā­
cijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā spirta tilpuma  apjomā; 
un 
c) terminu “ cream ” nenorāda tāda stiprā alkoholiskā dzēriena juridi­
skajā nosaukumā, kas atbilst I pielikuma 33. līdz 40. kategorij as 
prasībām, vai stiprā alkoholiskā dzēriena vai stipro alkoholisk o 
dzērienu, kas ir norādīti pieminējumā, juridiskajā nosaukumā.  
4. Pieminējumus, kas minēti 2. un 3. punktā:  
a) nenorāda vienā rindā ar alkoholiskā dzēriena nosaukumu; un  
b) norāda tāda burtu izmērā, kas nav lielāks par pusi no burtu izmēra, 
ko izmanto alkoholisko dzērienu nosaukumam, un – ja izmanto 
saliktus apzīmējumus – burtu izmērā, kas nav lielāks par pusi n o 
burtu izmēra, ko izmanto šādiem saliktajiem apzīmējumiem saskaņ ā 
ar 11. panta 3. punkta c) apakšpunktu.  
13. pants  
Papildu noteikumi par aprakstu, noform ējumu un mar ķējumu  
1. Stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai marķēj umā 
uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta vai lauksaimnieciskas  
izcelsmes destilātu ražošanā izmantotām izejvielām, ko izmanto minētā 
stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā, var atsaukties tikai tad,  ja minētais 
etilspirts vai minētie destilāti ir iegūti vienīgi no minētajām  izejvielām. 
Šādā gadījumā visu veidu lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu  vai 
lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu norāda izmantotā daudzuma  
dilstošā secībā pēc tīra spirta tilpuma.  
2. Juridiskos nosaukumus, kas minēti 10. punktā, var iekļaut pā rtikas 
produktu sastāvdaļu sarakstā ar noteikumu, ka saraksts atbilst 
Regulas (ES) Nr. 1169/2011 18.–22. pantam.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 15  
3. Jauktu vai kupažētu stipro alkoholisko dzērienu gadījumā jur idi­
skos nosaukumus, kas paredzēti saskaņā ar I pielikumā minēto st ipro 
alkoholisko dzērienu kategorijām vai vienu vai vairākām stipro alkoho­
lisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, var norādīt vien īgi alko­
holisko sastāvdaļu sarakstā, kas ir tajā pašā redzamības laukā,  kur stiprā 
alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums.  
Pirmajā daļā minētajā gadījumā alkoholisko sastāvdaļu sarakstam  
pievieno vismaz vienu no 10. panta 6. punkta d) un e) apakšpunk tā 
minētajiem terminiem. Gan alkoholisko sastāvdaļu saraksts, gan tam 
pievienotais termins ir tajā pašā redzamības laukā kā stiprā al koholiskā 
dzēriena juridiskais nosaukums, izmantojot tā paša veida un krā sas 
rakstzīmes un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridis kā 
nosaukuma.  
Turklāt alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sast āvdaļas 
proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un n orāda 
izmantoto daudzumu dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst t īra spirta 
tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā  spirta 
tilpuma apjomā.  
Šo punktu nepiemēro kupāžām, kas ražotas no stiprajiem alkoholi ska­
jiem dzērieniem, uz kuriem attiecas viena un tā pati ģeogrāfisk ās 
izcelsmes norāde, vai kupāžām, kurās ne uz vienu no stiprajiem alko­
holiskajiem dzērieniem neattiecas nekāda ģeogrāfiskās izcelsmes  norāde.  
4. Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, ja jauktais stiprais alko holiskais 
dzēriens atbilst prasībām attiecībā uz kādu no I pielikumā minē tajām 
stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, šim jauktajam stipraja m alko­
holiskajam dzērienam lieto juridisko nosaukumu, kas paredzēts a ttiecī­
gajā kategorijā.  
Pirmajā daļā minētajā gadījumā jauktā stiprā alkoholiskā dzērie na 
aprakstā, noformējumā vai marķējumā var norādīt juridiskos nosa u­
kumus, kas minēti I pielikumā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norād es, 
kas atbilst stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri sajaukt i, ja vien 
minētie nosaukumi norādīti:  
a) vienīgi alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, ko satur jauktais s tiprais 
alkoholiskais dzēriens, norādot ar tā paša veida un krāsas raks tzīmēm 
un burtu izmēru, kas nav lielāks par pusi no juridiskā nosaukum a 
burtu izmēra; un  
b) vismaz vienu reizi – tajā pašā redzamības laukā, kur jauktā stiprā 
alkoholiskā dzēriena juridiskais nosaukums.  
Turklāt alkoholisko sastāvdaļu sarakstā iekļautās ikvienas sast āvdaļas 
proporciju vismaz vienu reizi izsaka kā procentuālo apjomu un n orāda 
izmantoto daudzumu dilstošā secībā. Minētā proporcija atbilst t īra spirta 
tilpumkoncentrācijai, ko tā nodrošina visa jauktā dzēriena tīrā  spirta 
tilpuma apjomā.  
5. Augu izejvielu nosaukumu izmantošana noteiktu stipro alkoho­
lisko dzērienu juridiskajos nosaukumos neskar šo augu izejvielu  nosau­
kumu izmantošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējum ā. 
Šādu izejvielu nosaukumus var izmantot citu stipro alkoholisko dzērienu 
aprakstā, noformējumā vai marķējumā ar noteikumu, ka šāda izman to­ 
šana nemaldina patērētājus.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 16  
6. Ja stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai mar ķē­
jumā norāda nogatavināšanas periodu vai izturēšanas laiku, tad tam 
jāattiecas uz stiprā alkoholiskā dzēriena visjaunāko alkoholisk o sastāv­
daļu ar nosacījumu, ka visas darbības saistībā ar stiprā alkoho liskā 
dzēriena izturēšanu ir notikušas dalībvalsts nodokļu inspekcija s uzrau­
dzībā vai līdzvērtīgas garantijas sniedzošā uzraudzībā. Komisij a izveido 
publisku reģistru, kurā uzskaitītas izturēšanas procesa uzraudz ības 
iestādes, ko izraudzījusies katra dalībvalsts.  
7. Stiprā alkoholiskā dzēriena juridisko nosaukumu norāda elekt ro­
niskajā administratīvajā dokumentā, kas minēts Komisijas Regulā  (EK) 
Nr. 684/2009 (  8 ). Ja nogatavināšanas periods vai izturēšanas laiks ir 
minēts stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai ma rķē­
jumā, to norāda arī šajā administratīvajā dokumentā.  
14. pants  
Izcelsmes vietas nor āde 
1. Ja stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstā, noformējumā vai mar ķē­
jumā norāda izcelsmes vietu, kas nav ģeogrāfiskās izcelsmes nor āde vai 
preču zīme, tā atbilst vietai vai reģionam, kur noticis ražošan as procesa 
posms, kas galarezultātā stiprajam alkoholiskajam dzērienam pie šķir tā 
raksturīgās iezīmes un būtiskās galīgās īpašības.  
2. Attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu svarīgāko sastāvdaļ u 
netiek prasīts norādīt sastāvdaļu izcelsmes valsti vai izcelsme s vietu, 
kā minēts Regulā (ES) Nr. 1169/2011.  
15. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu nosaukumiem lietot ā valoda  
1. Ne stipro alkoholisko dzērienu marķējumā, ne aprakstā un nof or­
mējumā netulko I un II pielikumā minētos kursīvā rakstītos apzī mē­
jumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  
2. Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz stiprajiem alkoholisk ajiem 
dzērieniem, ko ražo Savienībā un kas ir paredzēti eksportam, 1.  punktā 
minētajiem apzīmējumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm var 
pievienot tulkojumus, transkripcijas vai transliterācijas, ja v ien šādi apzī­
mējumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes oriģinālvalodā nav slē ptas. 
16. pants  
Savienības simbola ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādēm izmantošana  
Savienības simbolu aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas 
izveidots, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 12. panta 7. pu nktu, 
var izmantot to stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformēju mā un 
marķējumā, kuru nosaukumi ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  ▼B 
( 8 ) Komisijas Regula (EK) Nr. 684/2009 (2009. gada 24. jūlijs), a r ko īsteno 
Padomes Direktīvu 2008/118/EK attiecībā uz datorizētām procedūr ām akcīzes 
preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā (OV L 19 7, 
29.7.2009., 24. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 17  
17. pants  
Svina kapsulu vai svinu saturošas folijas izmantošanas aizliegums  
Stipros alkoholiskos dzērienus, ko paredzēts pārdot vai laist t irgū, 
neglabā traukos, kam aizdares ir klātas ar svinu saturošām kaps ulām 
vai foliju.  
18. pants  
Savienības standartmetodes anal īzei 
1. Ja lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, lauksaimnieciskas  
izcelsmes destilāti vai stiprie alkoholiskie dzērieni jāanalizē , lai pārlie­
cinātos, ka tie atbilst šai regulai, šāda analīze notiek saskaņ ā ar Savie­
nības standartmetodēm analīžu veikšanai, lai noteiktu to ķīmisk o un 
fizikālo sastāvu un organoleptiskās īpašības.  
Laboratorijas direktora atbildībā ir atļautas citas analīzes me todes ar 
nosacījumu, ka to metožu pareizība un precizitāte (atkārtojamīb a un 
reproducējamība) ir vismaz vienāda ar attiecīgo Savienības anal īžu stan­
dartmetožu pareizību un precizitāti.  
2. Ja nav noteiktas Savienības standartmetodes kādā konkrētā al ko­
holiskajā dzērienā ietilpstošo vielu un to daudzuma noteikšanai , izmanto 
vienu vai vairākas šādas metodes:  
a) analīzes metodes, kas ir apstiprinātas starptautiski atzītās  procedūrās 
un kas jo īpaši atbilst kritērijiem, kuri izklāstīti Eiropas Pa rlamenta 
un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 (  9 ) III pielikumā;  
b) analīzes metodes, kas atbilst Starptautiskās standartizācija s organizā­
cijas ( ISO) ieteiktiem standartiem;  
c) analīzes metodes, ko atzinusi un publicējusi Starptautiskā v īnkopības 
un vīna organizācija; vai  
d) gadījumā, ja nav tādu metožu, kā minēts a), b) vai c) punktā , tad, 
ievērojot apsvērumus attiecībā uz tālāk minētās konkrētās metod es 
precizitāti, atkārtojamību un reproducējamību, izmanto:  
— attiecīgās dalībvalsts apstiprinātu analīzes metodi,  
— vajadzības gadījumā – jebkuru citu piemērotu analīzes metodi.  
19. pants  
Deleģētās pilnvaras  
1. Lai ņemtu vērā tradicionālo dinamisko izturēšanas procesu da līb­
valstīs attiecībā uz  brandy , kas pazīstams kā  criaderas y solera  vai 
solera e criaderas  metode, kā noteikts III pielikumā, Komisija tiek 
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 46. pantu, lai pa pildinātu 
šo regulu:  ▼B 
( 9 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 
(2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai no drošinātu atbil­
stības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprit es tiesību aktiem 
un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 
30.4.2004., 1. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 18  
a) nosakot atkāpes no 13. panta 6. punkta attiecībā uz nogatavi nāšanas 
perioda vai izturēšanas laika norādīšanu šāda  brandy  aprakstā, nofor­
mējumā vai marķējumā; un  
b) nosakot atbilstošus kontroles mehānismus šādam  brandy . 
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 
46. pantu, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz publiska reģi stra izveidi 
ar to iestāžu uzskaitījumu, ko katra dalībvalsts iecēlusi iztur ēšanas 
procesu uzraudzībai, kā noteikts 13. panta 6. punktā.  
20. pants  
Īstenošanas pilnvaras  
Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt:  
a) vajadzīgos noteikumus, lai dalībvalstis varētu sniegt paziņo jumus par 
iestādēm, kas ieceltas uzraudzīt nogatavināšanas procesus saska ņā ar 
13. panta 6. punktu;  
b) vienotus noteikumus izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas no rādī­ 
šanai stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā vai mar ķē­
jumā, kā minēts 14. pantā;  
c) noteikumus par 16. pantā minētā Savienības simbola izmantoša nas 
kārtību stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un ma rķē­
jumā;  
d) sīki izstrādātus tehniskus noteikumus par Savienības standar tme­
todēm analīzei, kā minēts 18. pantā.  
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā  minēto 
pārbaudes procedūru.  
III NODAĻA  
ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NOR ĀDES 
21. pants  
Ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu aizsardz ība 
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā  ar šo 
regulu, var lietot visi uzņēmēji, kas laiž tirgū stipro alkohol isko 
dzērienu, kurš ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai.  
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā  ar šo 
regulu, aizsargā pret:  
a) jebkādu reģistrēta nosaukuma tiešu vai netiešu komerciālu iz manto­ 
šanu produktiem, uz kuriem reģistrācija neattiecas, ja minētie 
produkti ir salīdzināmi ar tiem produktiem, kuri reģistrēti ar šo 
nosaukumu, vai ja, lietojot nosaukumu, izmanto aizsargātā nosau ­
kuma reputāciju, tostarp, ja minētie produkti tiek izmantoti kā  sastāv­
daļa;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 19  
b) jebkādu neatļautu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos uz 
tiem, pat ja ir norādīta produktu vai pakalpojumu patiesā izcel sme 
vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots vai ir kopā ar tādu iz teicienu 
kā “veids”, “tips”, “metode”, “kā ražots”, “imitācija”, “aromāt s”, 
“līdzīgs” vai tamlīdzīgu izteicienu, tostarp, ja minētie produk ti tiek 
izmantoti kā sastāvdaļa;  
c) jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu produkta izcelsmes, cil mes, 
raksturīgo vai būtisko īpašību norādi produkta aprakstā, noform ē­
jumā vai marķējumā, kas var radīt nepatiesu iespaidu par produk ta 
izcelsmi;  
d) jebkādu cita veida praksi, kas varētu maldināt patērētāju pa r attiecīgā 
produkta patieso izcelsmi.  
3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā  ar šo 
regulu, Savienībā nekļūst par sugasvārdiem.  
4. Šā panta 2. punktā minēto aizsardzību attiecina arī uz precē m, ko 
ieved Savienības muitas teritorijā un nelaiž brīvā apgrozībā.  
22. pants  
Produkta specifik ācija 
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kas tiek aizsargāta saskaņā a r šo 
regulu, atbilst specifikācijai, kurā ietilpst vismaz:  
a) nosaukums, kurš jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde,  kā to 
lieto tirdzniecībā vai sarunvalodā, tikai valodās, kuras izmant o vai 
vēsturiski izmantoja, lai aprakstītu konkrētu produktu noteiktā  
ģeogrāfiskajā apgabalā, oriģinālrakstībā un latīņu burtu transk ripcijā, 
ja tā atšķiras;  
b) stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija vai termins “stiprais  alkoholi­
skais dzēriens”, ja stiprais alkoholiskais dzēriens neatbilst p rasībām 
stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas noteiktas I pielik umā;  
c) stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts vai īpašības, ietverot,  ja vaja­
dzīgs, izejvielas, no kā tas ražots, kā arī galvenās produkta f iziskās, 
ķīmiskās vai organoleptiskās īpašības un specifiskās īpašības, salī­
dzinot ar tās pašas kategorijas stipro alkoholisko dzērienu;  
d) ģeogrāfiskā apgabala definīcija, kas noteikta attiecībā uz f ) apakšpun­
ktā minēto saikni;  
e) apraksts par stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metodi un  – vaja­
dzības gadījumā – par autentiskajām un nemainīgajām vietējām ra žo­ 
šanas metodēm;  
f) attiecīgā gadījumā – saikne starp stiprā alkoholiskā dzērien a konkrēto 
kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām un tā ģeogrāfisko izce lsmi;  
g) to kompetento iestāžu vai, ja pieejams, to struktūru nosauku ms un 
adrese, kuras pārbauda produkta specifikācijas noteikumu ievēro šanu 
saskaņā ar 38. pantu, un to konkrētie pienākumi;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 20  
h) jebkādi attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes īpašie mar ķēšanas 
noteikumi.  
Vajadzības gadījumā prasības par iepakojumu iekļauj produkta sp ecifi­
kācijā, pievienojot pamatojumu tam, kāpēc iepakošanai jānotiek noteik­
tajā ģeogrāfiskajā apgabalā, lai saglabātu kvalitāti, garantētu  izcelsmi vai 
nodrošinātu kontroli, ņemot vērā Savienības tiesību aktus, jo ī paši 
Savienības tiesību aktus par preču brīvu apriti un pakalpojumu brīvu 
sniegšanu.  
2. Tehniskā dokumentācija, kas iesniegta kā daļa no jebkāda pie tei­
kuma pirms 2019. gada 8. jūnija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 110/ 2008, 
tiek uzskatīta par produkta specifikāciju saskaņā ar šo pantu.  
23. pants  
Ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes reģistrācijas pieteikuma saturs  
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumā sask aņā ar 
24. panta 5. vai 8. punktu iekļauj vismaz:  
a) pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukumu un adresi un to kom pe­
tento iestāžu vai, ja pieejams, to struktūru nosaukumu un adres i, 
kuras pārbauda produkta specifikācijas noteikumu ievērošanu;  
b) šīs regulas 22. pantā paredzēto produkta specifikāciju;  
c) vienotu dokumentu, kurā ietvertas šādas ziņas:  
i) produkta specifikācijas galvenie punkti, tostarp aizsargājam ais 
nosaukums, kategorija, kurai stiprais alkoholiskais dzēriens 
pieder, vai termins “stiprais alkoholiskais dzēriens”, ražošana s 
metode, stiprā alkoholiskā dzēriena īpašību apraksts, ģeogrāfis kā 
apgabala kodolīga definīcija un, attiecīgā gadījumā, īpaši note i­
kumi attiecībā uz iepakojumu un marķējumu;  
ii) apraksts par stiprā alkoholiskā dzēriena saikni ar ģeogrāfi skās 
izcelsmes apgabalu, kā minēts 3. panta 4. punktā, tostarp, atti e­
cīgā gadījumā, produkta apraksta vai ražošanas metodes īpašie 
elementi, kas pamato šo saikni.  
Turklāt 24. panta 8. punktā minētajā pieteikumā iekļauj arī ats auci uz 
produkta specifikācijas publikāciju un pierādījumus, ka produkt a nosau­
kums ir aizsargāts tā izcelsmes valstī.  
2. Pieteikuma dokumentācijā, kas minēta 24. panta 7. punktā, ie tver: 
a) pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukumu un adresi;  
b) šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto vienoto dokumentu;  
c) dalībvalsts paziņojumu par to, ka tā pieteikumu uzskata par atbilstīgu 
šīs regulas prasībām un saskaņā ar to pieņemtajiem noteikumiem;  
d) atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 21  
24. pants  
Ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes reģistrācijas pieteikums  
1. Pieteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrēšanu 
saskaņā ar šo nodaļu var iesniegt tikai grupas, kas strādā ar s tiprajiem 
alkoholiskajiem dzērieniem, kuru nosaukumus tās prasa reģistrēt . 
2. Dalībvalsts izraudzīta iestāde var tikt uzskatīta par grupu šīs 
nodaļas nolūkos, ja attiecīgajiem ražotājiem nav iespējams izve idot 
grupu to skaita, ģeogrāfisko atrašanās vietu vai organizatorisk o īpatnību 
dēļ. Šādā gadījumā 23. panta 2. punktā minētajā pieteikuma doku men­
tācijā norāda attiecīgos iemeslus.  
3. Vienu fizisku vai juridisku personu var uzskatīt par grupu š īs 
nodaļas nolūkos, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi : 
a) attiecīgā persona ir vienīgais ražotājs, kas vēlas iesniegt pieteikumu; 
un 
b) definētajam ģeogrāfiskajam apgabalam piemīt īpašības, kas ie vēro­
jami atšķiras no kaimiņos esošo teritoriju īpašībām, stiprā alk oho­
liskā dzēriena īpašības atšķiras no blakus esošajās teritorijās  ražoto 
stipro alkoholisko dzērienu īpašībām, vai arī stiprajam alkohol i­
skajam dzērienam piemīt īpaša kvalitāte, reputācija vai citas ī pašības, 
kas ir skaidri saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi.  
4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē pārr o­
bežu ģeogrāfisko apgabalu, vairākas grupas no dažādām dalībvals tīm 
vai trešām valstīm var iesniegt kopēju reģistrācijas pieteikumu . 
Kopīga pieteikuma gadījumā to Komisijai iesniedz attiecīgā dalī bvalsts 
vai pieteikuma iesniedzēja grupa no attiecīgās trešās valsts ti eši vai ar 
trešās valsts iestāžu starpniecību un pēc apspriešanās ar visām  iesaistī­
tajām iestādēm un pieteikumu iesniedzējām grupām. Kopīgajā piet ei­
kumā iekļauj deklarāciju, kas minēta 23. panta 2. punkta c) apa kšpunktā, 
no visām attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas 23. pantā izklāstīt ās 
prasības tiek izpildītas visās attiecīgajās dalībvalstīs un tre šās valstīs.  
Kopēju pieteikumu gadījumā attiecīgās valsts iebildumu procedūr as veic 
visās attiecīgajās dalībvalstīs.  
5. Ja reģistrācijas pieteikums attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu  k ā d ā  
konkrētā dalībvalstī, to iesniedz minētās dalībvalsts iestādēm.  
Dalībvalsts, izmantojot piemērotus līdzekļus, rūpīgi izskata pi eteikumu, 
lai pārbaudītu, vai tas ir pamatots un atbilst šīs nodaļas pras ībām.  
6. Veicot šā panta 5. punkta otrajā daļā minēto izskatīšanu, da līb­
valsts sāk valsts iebildumu procedūru, kas nodrošina 5. punktā minētā 
pieteikuma atbilstīgu publicēšanu un paredz pieņemamu laikposmu , kurā 
jebkura likumīgi ieinteresēta fiziska vai juridiska persona, ka s ir tās 
pastāvīgais iedzīvotājs vai veic uzņēmējdarbību tās teritorijā,  var 
iesniegt iebildumu pret pieteikumu.  
Dalībvalsts izskata ikviena iebilduma pieņemamību, kas saņemts 
saskaņā ar 28. pantā minētajiem kritērijiem.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 22  
7. Ja pēc saņemto iebildumu izvērtēšanas dalībvalsts uzskata, k a šīs 
nodaļas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu lēmumu  un 
iesniegt pieteikuma dokumentāciju Komisijai. Šādā gadījumā tā i nformē 
Komisiju par pieņemamiem iesniegtajiem iebildumiem, kuri saņemt i no 
fiziskām vai juridiskām personām, kas vismaz piecus gadus ilgā nepār­
trauktā laikposmā pirms 6. punktā minētās publicēšanas dienas i r liku­
mīgi tirgojušas attiecīgos produktus, izmantojot attiecīgos nos au­
kumus. Dalībvalstis arī informē Komisiju par jebkuru valsts tie svedību, 
kas var ietekmēt reģistrācijas procedūru.  
Dalībvalsts nodrošina, ka tad, kad tā pieņem labvēlīgu lēmumu, ievē­
rojot pirmo daļu, minētais lēmums tiek publiskots un ka jebkura i liku­
mīgi ieinteresētai fiziskajai vai juridiskajai personai ir iesp ēja to pārsū­
dzēt.  
Dalībvalsts nodrošina, ka tiek publiskota produkta specifikācij as versija, 
uz ko pamatojas tās labvēlīgais lēmums, un nodrošina elektronis ku 
piekļuvi produkta specifikācijai.  
Dalībvalsts arī nodrošina, ka tiek publicēta produkta specifikā cijas 
versija, par kuru Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 26. panta 
2. punktu.  
8. Ja pieteikums attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu, kas atrodas trešā 
valstī, pieteikumu Komisijai iesniedz vai nu tieši, vai ar atti ecīgās trešās 
valsts iestāžu starpniecību.  
9. Šajā pantā minētie dokumenti, kas tiek nosūtīti Komisijai, i r vienā 
no Savienības oficiālajām valodām.  
25. pants  
Valsts līmeņa pagaidu aizsardz ība 
1. Dalībvalsts var vienīgi pagaidu kārtībā nosaukumam piešķirt šajā 
nodaļā paredzēto aizsardzību valsts līmenī, sākot no dienas, ka d pietei­
kums iesniegts Komisijai.  
2. Šāda valsts pagaidu aizsardzība beidzas dienā, kad pieņem 
lēmumu par reģistrāciju saskaņā ar šo nodaļu vai pieteikumu ats auc. 
3. Ja nosaukums netiek reģistrēts saskaņā ar šo nodaļu, šādas v alsts 
pagaidu aizsardzības radītās sekas ir vienīgi attiecīgās dalībv alsts atbil­
dībā.  
4. Pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar 1. punktu, rada se kas 
tikai valsts līmenī un neietekmē Savienības iekšējo tirdzniecīb u vai 
starptautisko tirdzniecību.  
26. pants  
Komisijas veikt ā rūpīgā izskatīšana un publik ācija iebildumu 
sniegšanai  
1. Komisija, izmantojot piemērotus līdzekļus, rūpīgi izskata ik vienu 
pieteikumu, ko tā saņem saskaņā ar 24. pantu, lai pārbaudītu, v ai tas ir 
argumentēts, vai tas atbilst šīs nodaļas prasībām un vai ir ņem tas vērā 
ārpus pieteikuma iesniedzēju dalībvalsts esošo ieinteresēto per sonu inte­
reses. Šāda izskatīšana balstās uz 23. panta 1. punkta c) apakš punktā  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 23  
minēto vienoto dokumentu, tā paredz pārbaudi, ka pieteikumā nav  acīm­
redzamu kļūdu, un parasti tā nav ilgāka par sešiem mēnešiem. To mēr, ja 
šis laikposms tiek pārsniegts, Komisija nekavējoties pieteikuma  iesnie­
dzējam rakstveidā norāda aizkavēšanās iemeslus.  
Komisija vismaz reizi mēnesī publisko to nosaukumu sarakstu, pa r 
kuriem tai ir iesniegti reģistrācijas pieteikumi, kā arī datumu s, kad tie 
iesniegti. Sarakstā iekļauj arī tās dalībvalsts vai trešās vals ts nosaukumu, 
no kuras iesniegts pieteikums.  
2. Ja, pamatojoties uz 1. punkta pirmajā daļā paredzēto izskatī šanu, 
Komisija uzskata, ka ir izpildītas šīs nodaļas prasības, tā  Eiropas Savie ­
nības Ofici ālajā Vēstnesī publicē 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā 
minēto vienoto dokumentu un produkta specifikācijas publikācija s 
atsauci.  
27. pants  
Iebildumu proced ūra 
1. Trīs mēnešos pēc publicēšanas dienas  Eiropas Savien ības Ofici ā­
lajā Vēstnesī dalībvalsts vai trešās valsts iestādes vai arī likumīgi iein­
teresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura ir pastāvīgais ied zīvotājs vai 
kura veic uzņēmējdarbību trešā valstī, var iesniegt Komisijai p aziņo­
jumu par iebildumu.  
Jebkura likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, ku ra ir pastā­
vīgais iedzīvotājs vai kura veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, ka s nav tā 
dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums, termiņā, kurā saskaņā ar 
pirmo daļu pieļaujams iesniegt iebildumus, var iesniegt paziņoj umu par 
iebildumu dalībvalstij, kurā minētā persona ir pastāvīgais iedz īvotājs vai 
veic uzņēmējdarbību.  
Paziņojumā par iebildumu iekļauj deklarāciju, ka pieteikums var ētu 
pārkāpt šīs nodaļas prasības.  
Paziņojums par iebildumu, kurā nav iekļauta šāda deklarācija, u zska­
tāms par nederīgu.  
Komisija paziņojumu par iebildumu nekavējoties nosūta tai iestā dei vai 
struktūrai, kas iesniegusi pieteikumu.  
2. Ja paziņojumu par iebildumu iesniedz Komisijai un divos mēne šos 
pēc tam tiek iesniegts pamatots iebildumu paziņojums, Komisija 
pārbauda šā pamatotā iebildumu paziņojuma pieņemamību.  
3. Divu mēnešu laikā pēc pieņemama pamatota iebildumu paziņo­
juma saņemšanas Komisija aicina iebildumu iesniegušo iestādi va i 
personu un pieteikumu iesniegušo iestādi vai struktūru saprātīg ā laik­
posmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, veikt pienācīgu apsprie­ 
šanos. Minētais termiņš sākas dienā, kad uzaicinājums ieinteres ētajām 
personām ir elektroniski nosūtīts.  
Iebildumu iesniegusī iestāde vai persona un pieteikumu iesniegu sī 
iestāde vai struktūra bez liekas kavēšanās uzsāk šādu pienācīgu  apsprie­ 
šanos. Tās viena otrai iesniedz būtisku informāciju, lai izvērt ētu, vai 
reģistrācijas pieteikums atbilst šīs nodaļas prasībām. Ja netie k panākta 
vienošanās, minēto informāciju iesniedz arī Komisijai.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 24  
Ja ieinteresētās personas panāk vienošanos, iestādes dalībvalst ī vai trešā 
valstī, no kuras pieteikums iesniegts, paziņo Komisijai visus f aktorus, 
kas ļāvuši panākt šo vienošanos, tostarp pieteikuma iesniedzēja  atzi­
numus un dalībvalsts vai trešās valsts, vai citu tādu fizisku u n juridisku 
personu atzinumus, kuras iesniegušas iebildumus.  
Neatkarīgi no tā, vai ir panākta vienošanās, paziņojumu Komisij ai saga­
tavo viena mēneša laikā pēc apspriešanās beigām.  
Jebkurā brīdī minēto trīs mēnešu laikā Komisija var pēc pieteik uma 
iesniedzēja pieprasījuma pagarināt apspriešanās termiņu ne vair āk kā 
par trim mēnešiem.  
4. Ja pēc šā panta 3. punktā minētās pienācīgās apspriešanās sa skaņā 
ar 26. panta 2. punktu publicētā informācija ir būtiski grozīta , Komisija 
atkārto 26. pantā minēto rūpīgo izskatīšanu.  
5. Paziņojums par iebildumu, pamatots iebildumu paziņojums un 
saistītie dokumenti, kas Komisijai nosūtīti saskaņā ar šā panta  
1.–4. punktu, ir vienā no Savienības oficiālajām valodām.  
28. pants  
Iebildumu pamatojums  
1. Šīs regulas 27. panta 2. punktā minētais pamatotais iebildum u 
paziņojums ir pieņemams tikai tad, ja Komisija to ir saņēmusi m inētajā 
pantā noteiktajā termiņā un ja tas liecina, ka:  
a) ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst 3. panta 4. punktā 
minētajai definīcijai vai 22. pantā minētajām prasībām;  
b) ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija būtu  pretrunā 
34. vai 35. pantam;  
c) ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdr audētu 
pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēš anu 
vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piec us 
gadus pirms 26. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas;  vai 
d) nav izpildītas 31. un 32. pantā minētās prasības.  
2. Iebildumu pamatojumu novērtē saistībā ar Savienības teritori ju. 
29. pants  
Pārejas laiks ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu lietošanai  
1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka pār ejas 
laiku līdz pieciem gadiem, lai stiprajiem alkoholiskajiem dzēri eniem, 
kuru izcelsme ir dalībvalstī vai trešā valstī un kuru nosaukums  ir pret­
runā 21. panta 2. punktam, varētu turpināt lietot apzīmējumu, a r kuru tie 
tika tirgoti, ar nosacījumu, ka pieņemams iebildumu paziņojums saskaņā 
ar 24. panta 6. punktu vai 27. pantu liecina, ka tā reģistrācij a apdrau­
dētu:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 25  
a) tāda pilnīgi identiska nosaukuma vai salikta nosaukuma pastā vēšanu, 
no kura kaut viens termins ir identisks reģistrējamajam nosauku mam; 
vai 
b) tādu citu nosaukumu pastāvēšanu, kas līdzinās reģistrējamaja m 
nosaukumam, kurš attiecas uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērien iem, 
kas likumīgi ir bijuši tirgū vismaz piecus gadus pirms publikāc ijas 
dienas, kas paredzēta 26. panta 2. punktā.  
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā  minēto 
pārbaudes procedūru.  
2. Neskarot 36. pantu, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar 
kuriem pienācīgi pamatotos gadījumos pagarina ar šā panta 1. pu nktu 
noteikto pārejas laiku līdz 15 gadiem vai ļauj turpināt izmanto šanu līdz 
15 gadiem, ar notikumu, ka:  
a) šā panta 1. punktā minētais nosaukums konsekventi un taisnīg i ir 
likumīgi izmantots vismaz 25 gadus, pirms nosaukuma aizsardzība s 
pieteikums ticis iesniegts Komisijai;  
b) šā panta 1. punktā minētā nosaukuma izmantošanas mērķis neka d 
nav bijis gūt labumu no reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norā des 
reputācijas; un  
c) patērētāji nav tikuši un nav varējuši tikt maldināti par pro dukta 
patieso izcelsmi.  
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā  minēto 
pārbaudes procedūru.  
3. Izmantojot 1. un 2. punktā minēto nosaukumu, marķējumā skaid ri 
un redzami norāda izcelsmes valsti.  
30. pants  
Lēmums par re ģistrāciju 
1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 26. p anta 
1. punkta pirmajā daļā paredzētās izskatīšanas, Komisija uzskat a, ka nav 
izpildīti ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāci jas nosacī­
jumi, tā informē attiecīgo dalībvalsts vai trešās valsts preten dentu par 
noraidījuma iemesliem un dod divus mēnešus apsvērumu iesniegšan ai. 
Ja Komisija nesaņem atbildi vai, neraugoties uz saņemto atbildi , tā 
joprojām uzskata, ka reģistrācijas nosacījumi nav izpildīti, tā  pieņem 
īstenošanas aktus, ar kuriem noraida pieteikumu, ja vien tas ja u nav 
atsaukts. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta  
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
2. Ja Komisija nesaņem paziņojumu par iebildumu vai pieņemamus 
pamatotus iebildumu paziņojumus saskaņā ar 27. pantu, tā pieņem  īste­
nošanas aktus, ar kuriem reģistrē nosaukumu, nepiemērojot 47. p anta 
2. punktā minēto procedūru.  
3. Ja Komisija saņem pieņemamu pamatotu iebildumu paziņojumu, t ā 
pēc 27. panta 3. punktā minētās pienācīgās apspriešanās un ņemo t vērā 
tās rezultātus rīkojas šādi:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 26  
a) ja ir panākta vienošanās – reģistrē nosaukumu, izmantojot īs teno­ 
šanas aktus, kas pieņemti, nepiemērojot 47. panta 2. punktā min ēto 
procedūru, un vajadzības gadījumā groza saskaņā ar 26. panta 
2. punktu publicēto informāciju ar noteikumu, ka šie grozījumi nav 
būtiski; vai  
b) ja vienošanās nav panākta – pieņem īstenošanas aktus, izdaro t 
lēmumu par reģistrāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saska ņā 
ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
4. Reģistrācijas aktus un lēmumus par noraidīšanu publicē  Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī. 
Reģistrācijas akts piešķir aizsardzību 21. pantā minētajai ģeog rāfiskās 
izcelsmes norādei.  
31. pants  
Produkta specifik ācijas groz ījums  
1. Ikviena grupa, kurai ir likumīgas intereses, var iesniegt pi eteikumu 
produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai.  
Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus.  
2. Produkta specifikācijas grozījumus klasificē divās kategorij ās atka­
rībā no to nozīmīguma:  
a) Savienības līmeņa grozījumi, par kuriem ir nepieciešama iebi ldumu 
procedūra Savienības līmenī;  
b) standarta grozījumi, kas jāizskata dalībvalsts vai trešās va lsts līmenī.  
3. Grozījums ir Savienības līmeņa grozījums, ja tas:  
a) paredz izmaiņu saskaņā ar šo regulu reģistrētās ģeogrāfiskās  
izcelsmes norādes nosaukumā vai jebkuras tās daļas nosaukumā;  
b) paredz stiprā alkoholiskā dzēriena juridiskā nosaukuma vai k atego­
rijas maiņu;  
c) rada risku, ka tiks apdraudēta šā konkrētā stiprā alkoholisk ā dzēriena 
attiecīgā kvalitāte, reputācija vai citas raksturīgās īpašības,  kas 
būtiski saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi; vai  
d) paredz turpmākus produkta tirdzniecības ierobežojumus.  
Jebkādi citi grozījumi ir standarta grozījumi.  
Standarta grozījums ir arī pagaidu grozījums, kas attiecas uz p rodukta 
specifikācijā veicamām pagaidu izmaiņām, ja publiskās iestādes ir notei­
kušas obligātus sanitāros un fitosanitāros pasākumus, vai kas i r saistīti 
ar dabas katastrofām vai nelabvēlīgiem laika apstākļiem, ko ofi ciāli par 
tādiem atzinušas kompetentās iestādes.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 27  
4. Savienības līmeņa grozījumus apstiprina Komisija. Apstiprinā šanas 
procedūra  mutatis mutandis  ir 24. pantā un 26. līdz 30. pantā noteiktā 
procedūra. Trešo valstu vai trešo valstu ražotāju iesniegtie pi eteikumi 
veikt Savienības līmeņa grozījumu ietver pierādījumu, ka piepra sītais 
grozījums atbilst tiesību aktiem, kas minētajā trešā valstī pie mērojami 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai.  
5. Standarta grozījumus apstiprina dalībvalsts, kuras teritorij ā atrodas 
attiecīgā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals. Attiecībā uz trešām 
valstīm grozījumus apstiprina saskaņā ar attiecīgajā trešajā va lstī piemē­
rojamiem tiesību aktiem.  
6. Pieteikuma izskatīšanā pievēršas vienīgi ierosinātajam grozī jumam.  
32. pants  
Anulēšana  
1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc jebkuras tādas fizisk as vai 
juridiskas personas pieprasījuma, kurai ir likumīgas intereses,  var 
pieņemt īstenošanas aktus, lai anulētu ģeogrāfiskās izcelsmes n orādes 
reģistrāciju kādā no šādiem gadījumiem:  
a) ja vairs nav iespējams nodrošināt atbilstību produkta specif ikācijas 
prasībām;  
b) ja neviens produkts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norā di nav 
laists tirgū vismaz septiņus secīgus gadus.  
Regulas 24., 26., 27., 28. un 30. pants  mutatis mutandis  attiecas uz 
anulēšanas procedūru.  
2. Neskarot 1. punktu, Komisija pēc tādu ražotāju pieprasījuma,  kuru 
stipro alkoholisko dzērienu tirgo ar reģistrēto ģeogrāfiskās iz celsmes 
norādi, var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem anulē attiecīg o reģis­
trāciju.  
3. Abos gadījumos, kas minēti 1. un 2. punktā, Komisija pirms ī ste­
nošanas akta pieņemšanas apspriežas ar dalībvalsts iestādēm, tr ešās 
valsts iestādēm vai, ja iespējams, ar trešās valsts ražotāju, k urš sākotnēji 
bija iesniedzis pieteikumu attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes no rādes 
reģistrācijai, izņemot gadījumus, kad šo anulēšanu tieši piepra sa sākot­
nējie pieteikuma iesniedzēji.  
4. Šajā pantā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. p anta 
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
33. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu reģistrs 
1. Komisija līdz 2021. gada 8. jūnijam pieņem deleģētos aktus 
saskaņā ar 46. pantu, lai papildinātu šo regulu, izveidojot pub liski 
pieejamu elektronisku reģistru, kuru regulāri atjaunina, ar sti pro alkoho­
lisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras ir atzītas  saskaņā 
ar šo shēmu (“reģistrs”).  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 28  
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukumu reģistrē tās oriģin āl­
rakstībā. Ja oriģinālrakstība nav ar latīņu alfabēta burtiem, k opā ar 
nosaukumu oriģinālrakstībā reģistrē transkripciju ar latīņu alf abēta 
burtiem.  
Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas sa skaņā ar 
šo nodaļu, reģistrs nodrošina tiešu piekļuvi vienotajiem dokume ntiem un 
ietver arī produkta specifikācijas publikācijas atsauci.  
Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas pi rms 
2019. gada 8. jūnija, reģistrs nodrošina tiešu piekļuvi galvena jiem tehni­
skajiem parametriem tehniskajā dokumentācijā, kā noteikts Regul as 
(EK) Nr. 110/2008 17. panta 4. punktā.  
Komisija saskaņā ar 46. pantu pieņem deleģētos aktus, lai papil dinātu šo 
punktu, nosakot sīki izstrādātus papildu noteikumus par reģistr a formu 
un saturu.  
3. To stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāde s, 
kuri ražoti trešās valstīs un kuri Savienībā ir aizsargāti sask aņā ar starp­
tautisku nolīgumu, kurā Savienība ir Līgumslēdzēja puse, var ie kļaut 
reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  
34. pants  
Homonīmas ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes 
1. Nosaukumu, par ko ir iesniegts pieteikums un kas ir pilnīgs vai 
daļējs homonīms nosaukumam, kurš jau ir reģistrēts saskaņā ar š o 
regulu, reģistrē, pienācīgi ņemot vērā vietējo un tradicionālo nosaukuma 
lietojumu un sajaukšanas iespējamību.  
2. Homonīmu, kas maldina pircēju, liekot domāt, ka produkta 
izcelsme ir citur, nereģistrē, pat ja šis nosaukums ir pareizs attiecībā 
uz minēto produktu faktisko izcelsmes teritoriju, reģionu vai v ietu. 
3. Reģistrētu homonīmu nosaukumu var lietot vienīgi tad, ja vēl āk 
reģistrētais homonīmais nosaukums praksē ir pietiekami atšķirīg s no 
iepriekš reģistrētā nosaukuma, ņemot vērā nepieciešamību nodroš ināt 
vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un nemaldin āt patē­
rētāju.  
4. Stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas 
minētas šīs regulas 21. pantā, aizsargā, neskarot jau aizsargāt as ģeogrā­
fiskās izcelsmes norādes un cilmes vietas nosaukumus produktiem , kas 
definēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un Regulā (ES) Nr. 251/2014.  
35. pants  
Konkrēti aizsardz ības atteikuma pamatojuma elementi  
1. Par sugasvārdu kļuvis nosaukums netiek aizsargāts kā ģeogrāf iskās 
izcelsmes norāde.  
Lai noskaidrotu, vai nosaukums kļuvis par sugasvārdu, ņem vērā visus 
būtiskos faktorus, jo īpaši:  
a) pašreizējo stāvokli Savienībā, jo īpaši patēriņa vietās;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 29  
b) attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus.  
2. Nosaukums netiek aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde , ja, 
ņemot vērā preču zīmes reputāciju un atpazīstamību, aizsardzība  varētu 
maldināt patērētāju par stiprā alkoholiskā dzēriena patieso ide ntitāti.  
3. Nosaukumu aizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tikai ta d, ja 
ražošanas posmi, kas stiprajam alkoholiskajam dzērienam piešķir  kvali­
tāti, reputāciju vai citas raksturīgās īpašības, kas būtiski sa istāmas ar tā 
ģeogrāfisko izcelsmi, notiek attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā . 
36. pants  
Preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes nor āžu attiecības 
1. Tādas preču zīmes reģistrāciju, kuras izmantošana atbilst va i 
atbilstu vienai vai vairākām 21. panta 2. punktā minētajām situ ācijām, 
atsaka vai atzīst par nederīgu.  
2. Preču zīmi, kuras lietojums atbilst vienai vai vairākām no 
21. panta 2. punktā minētajām situācijām un kuras reģistrācijas  pietei­
kums ir iesniegts, kura ir reģistrēta vai iegūta lietojuma dēļ – ja tādu 
iespēju paredz attiecīgi tiesību akti – Savienības teritorijā g odprātīgi 
pirms datuma, kad Komisijai tika iesniegts ģeogrāfiskās izcelsm es 
norādes aizsardzības pieteikums, var izmantot arī turpmāk un at jaunot, 
neņemot vērā to, ka ir reģistrēta kāda ģeogrāfiskās izcelsmes n orāde, ja 
vien nav pamatojuma preču zīmi pasludināt par nederīgu vai to a tsaukt 
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 
2015/2436 (  10 ) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
2017/1001 (  11 ). 
37. pants  
Esošās reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes 
Stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas  ir reģis­
trētas Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumā un tādējādi aizs argātas 
saskaņā ar šo regulu, automātiski tiek aizsargātas kā ģeogrāfis kās 
izcelsmes norādes saskaņā ar šo regulu. Komisija tās ieraksta š īs regulas 
33. pantā minētajā reģistrā.  
38. pants  
Atbilstības produkta specifik ācijai pārbaude  
1. Dalībvalstis izveido un regulāri atjaunina to uzņēmēju sarak stu, 
kuri ražo stipros alkoholiskos dzērienus ar ģeogrāfiskās izcels mes 
norādi, kas reģistrēta saskaņā ar šo regulu.  
2. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē Savi e­
nības izcelsmes stipros alkoholiskos dzērienus un kas reģistrēt as saskaņā 
ar šo regulu, 22. pantā minētās produkta specifikācijas ievēroš anas 
pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū veic:  ▼B 
( 10 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2436 
(2015. gada 16. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību ak tus attiecībā 
uz preču zīmēm (OV L 336, 23.12.2015., 1. lpp.). 
( 11 ) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1001 
(2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi (OV L  154, 
16.6.2017., 1. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 30  
a) viena vai vairākas 43. panta 1. punktā minētās kompetentās i estādes; 
vai 
b) tādas kontroles institūcijas Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. pa nta otrās 
daļas 5. punkta nozīmē, kuras darbojas kā produktu sertifikācij as 
struktūras.  
Ja dalībvalsts piemēro 24. panta 2. punktu, produkta specifikāc ijas ievē­
rošanas pārbaudi nodrošina iestāde, kas nav tā, ko uzskata par grupu 
saskaņā ar minēto punktu.  
Neatkarīgi no dalībvalstu valsts tiesību aktiem izdevumus par š ādu 
produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi var segt uzņēmēji,  kuru 
produktus pārbauda.  
3. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē treš ās 
valsts izcelsmes stipros alkoholiskos dzērienus un kas reģistrē tas 
saskaņā ar šo regulu, produkta specifikācijas ievērošanas pārba udi 
pirms produkta laišanas tirgū veic:  
a) valsts kompetentā iestāde, ko izraudzījusies trešā valsts; v ai 
b) produktu sertifikācijas iestāde.  
4. Dalībvalstis publisko šā panta 2. punktā minēto kompetento 
iestāžu un struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju pe rio­
diski atjaunina.  
Komisija publisko šā panta 3. punktā minēto kompetento iestāžu un 
struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski at jaunina.  
5. Kontroles institūcijas, kas minētas 2. punkta b) apakšpunktā , un 
produktu sertifikācijas iestādes, kas minētas 3. punkta b) apak špunktā, 
atbilst Eiropas standartam ISO/IEC 17065:2012 un ir akreditētas  
saskaņā ar to vai jebkādu tā turpmāku pārskatītu vai grozītu ve rsiju.  
6. Kompetentās iestādes, kas minētas 2. un 3. punktā un kas 
pārbauda ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko aizsargā saskaņā ar  š o  
regulu, atbilstību tehniskajai dokumentācijai, ir objektīvas un  tais­
nīgas. To rīcībā ir kvalificēts personāls un resursi, kas vajad zīgi uzde­
vumu veikšanai.  
39. pants  
Nosaukumu lietošanas tirgošanas viet ā uzraudz ība 
1. Dalībvalstis, pamatojoties uz riska analīzi, veic pārbaudes attiecībā 
uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kas reģistrētas saskaņā ar šo  regulu, 
lietošanu tirgošanas vietā un veic visus vajadzīgos pasākumus g adījumā, 
ja tiek pārkāptas šīs nodaļas prasības.  
2. Dalībvalstis veic atbilstīgus administratīvus un tiesiskus p asā­
kumus, lai novērstu vai apturētu to produktu vai pakalpojumu no sau­
kumu nelikumīgu izmantošanu, kurus ražo vai tirgo to teritorijā  un uz 
kuriem attiecas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas  saskaņā 
ar šo regulu.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 31  
Šajā nolūkā dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir atbildīgas p ar minēto 
pasākumu īstenošanu, saskaņā ar katras atsevišķas dalībvalsts n oteik­
tajām procedūrām.  
Minētās iestādes sniedz atbilstīgas objektivitātes un taisnīgum a garan­
tijas, un to rīcībā ir kvalificēti darbinieki un resursi, kas v ajadzīgi to 
uzdevumu veikšanai.  
3. Dalībvalstis informē Komisiju par to kompetento iestāžu nosa uku­
miem un adresēm, kas atbild par kontrolēm attiecībā uz nosaukum u 
lietošanu tirgošanas vietā un kas izraudzītas saskaņā ar 43. pa ntu. Komi­
sija publisko minēto iestāžu nosaukumus un adreses.  
40. pants  
Procedūra un pras ības, un kontroles darb ību plānošana un 
ziņojumi  
1. Procedūras un Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktās prasības 
piemēro  mutatis mutandis  attiecībā uz pārbaudēm, kas paredzētas šīs 
regulas 38. un 39. pantā.  
2. Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumus pienākumu kontrolei 
saskaņā ar šo nodaļu īpaši paredz atsevišķā valsts daudzgadu ko ntroles 
plānu iedaļā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 41.–43. panta m. 
3. Gada ziņojumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 882/2004 44. pan ta 
1. punktā, atsevišķā iedaļā iekļauj šajā noteikumā paredzēto in formāciju 
attiecībā uz šajā regulā noteikto pienākumu kontroli.  
41. pants  
Deleģētās pilnvaras  
1. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 
46. pantu, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz papildu nosac ījumiem, 
kas jāievēro, tostarp gadījumos, kad ģeogrāfiskais apgabals apt ver 
vairāk nekā vienu valsti, attiecībā uz:  
a) pieteikumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai, kā minēts 
23. un 24. pantā; un  
b) iepriekšējām valsts procedūrām, kā minēts 24. pantā, Komisij as 
veiktu rūpīgu pārbaudi, iebildumu procedūru un ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes anulēšanu.  
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 
46. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot nosacījumus un p rasības 
procedūrai attiecībā uz Savienības grozījumiem un standarta gro zīju­
miem, tostarp pagaidu grozījumiem, 31. pantā minētajās produktu  speci­
fikācijās.  
42. pants  
Īstenošanas pilnvaras  
1. Komisija var pieņem īstenošanas aktus, paredzot sīki izstrād ātus 
noteikumus par:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 32  
a) šīs regulas 22. pantā minētās specifikācijas formu un pasāku miem 
attiecībā uz produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju par saikni 
starp ģeogrāfisko apgabalu un galaproduktu, kā minēts 22. panta  
1. punkta f) apakšpunktā;  
b) iebildumu procedūrām, formu un noformējumu, kā minēts 27. un  
28. pantā;  
c) Savienības līmeņa grozījuma pieteikuma un standarta un pagai du 
grozījuma paziņojuma formu un noformējumu, kā minēts attiecīgi 
31. panta 4. un 5. punktā;  
d) anulēšanas procesa procedūrām un formu, kā minēts 32. pantā,  kā arī 
par anulēšanas pieprasījumu noformējumu; un  
e) pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu, 
kā minēts 38. pantā.  
2. Komisija vēlākais līdz 2021. gada 8. jūnijam pieņem īstenoša nas 
aktus, kuros paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par pieteikumu  proce­
dūrām, formu un noformējumu, kā minēts 23. un 24. pantā, tostar p 
pieteikumiem, kas attiecas uz vairāk nekā vienas valsts teritor iju. 
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem 
saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
IV NODAĻA  
PĀRBAUDES, INFORM ĀCIJAS APMAI ŅA, DAL ĪBVALSTU TIES ĪBU 
AKTI  
43. pants  
Stipro alkoholisko dz ērienu pārbaudes  
1. Dalībvalstis ir atbildīgas par stipro alkoholisko dzērienu 
pārbaudēm. Tās veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbil stību 
šai regulai, un izraugās kompetentās iestādes, kas atbild par a tbilstības 
nodrošināšanu šai regulai.  
2. Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, nodrošina šīs regul as 
vienādu piemērošanu un vajadzības gadījumā ar īstenošanas aktie m 
pieņem noteikumus par administratīvām un fiziskām pārbaudēm, ka s 
dalībvalstīm jāveic attiecībā uz pienākumiem, kuri izriet no šī s regulas 
piemērošanas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. p anta 
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
44. pants  
Informācijas apmai ņa 
1. Dalībvalstis un Komisija savstarpēji apmainās ar informāciju , kas 
vajadzīga, lai piemērotu šo regulu.  
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz apmainām ās 
informācijas raksturu un veidu un informācijas apmaiņas metodēm . ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 33  
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā  minēto 
pārbaudes procedūru.  
45. pants  
Dalībvalstu ties ību akti  
1. Īstenojot kvalitātes politiku attiecībā uz stiprajiem alkoho liskajiem 
dzērieniem, kas ražoti pašu teritorijā, un jo īpaši reģistrā ie rakstītajām 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai jaunas ģeogrāfiskās izcelsme s 
norāžu aizsardzību, dalībvalstis var pieņemt noteikumus par raž ošanu, 
aprakstu, noformējumu un marķējumu, kas ir stingrāki nekā I un II pieli­
kumā paredzētie, ciktāl minētie noteikumi ir saderīgi ar Savien ības 
tiesību aktiem.  
2. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis neaizliedz vai neierobe žo tādu 
citās dalībvalstīs vai trešās valstīs ražotu stipro alkoholisko  dzērienu 
importu, pārdošanu vai patēriņu, kas atbilst šai regulai.  
V NODAĻA  
PILNVARU DELE ĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI, P ĀREJAS 
UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
1. IEDAĻA 
Pilnvaru dele ģēšana un īstenošanas noteikumi  
46. pants  
Deleģēšana  
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievēroj ot šajā 
pantā izklāstītos nosacījumus.  
2. Pilnvaras pieņemt 8. un 19. pantā minētos deleģētos aktus Ko mi­
sijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2019. gada 24. maija . Komi­
sija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus  
mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšan a 
tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja  vien 
Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlā­
kais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.  
3. Pilnvaras pieņemt 33. un 41. pantā minētos deleģētos aktus K omi­
sijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 24. maija. Komisija 
sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēne šus 
pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek aut omā­
tiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eirop as Parla­
ments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs  
mēnešus pirms katra laikposma beigām.  
4. Pilnvaras pieņemt 50. pantā minētos deleģētos aktus Komisija i 
piešķir uz sešu gadu laikposmu no 2019. gada 24. maija.  
5. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8., 19., 
33., 41. un 50. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par  
atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums st ājas 
spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas  Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esoš os 
deleģētos aktus.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 34  
6. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspe r­
tiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, k as noteikti 
2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas 
procesu.  
7. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vien laikus 
Eiropas Parlamentam un Padomei.  
8. Saskaņā ar 8., 19., 33., 41. un 50. pantu pieņemts deleģētai s akts 
stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētai s akts 
paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments,  ne 
Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām 
gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu 
nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes  
iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.  
47. pants  
Komiteju proced ūra 
1. Komisijai palīdz Stipro alkoholisko dzērienu komiteja, kas i zvei­
dota ar Regulu (EEK) Nr. 1576/89. Minētā komiteja ir komiteja R egu­
las (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.  
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/201 1 
5. pantu.  
2. IEDAĻA 
Atkāpes, pārejas un nobeiguma noteikumi  
48. pants  
Atkāpe no Direkt īvas 2007/45/EK pras ībām par nomin ālajiem 
daudzumiem  
Atkāpjoties no Direktīvas 2007/45/EK 3. panta un minētās direkt īva­
s pielikuma 1. punkta sestās rindas, vienreizējas destilēšanas ceļā ar  pot 
still veida destilatoru Japānā ražoto un pudelēs pildīto  shochu  ( 12 ) drīkst 
laist Savienības tirgū 720 ml un 1 800 ml lielos nominālajos 
daudzumos.  
49. pants  
Atcelšana  
1. Neskarot 50. pantu, Regulu (EK) Nr. 110/2008 atceļ no 
2021. gada 25. maija. Tomēr tās III nodaļu atceļ no 2019. gada 8. jūnija.  
2. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem:  
a) Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 2. punktu turpina piemēr ot līdz 
2021. gada 25. maijam;  ▼B 
( 12 ) Kā minēts Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un 
Japānu 2.-D pielikumā.
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 35  
b) Regulas (EK) Nr. 110/2008 20. pantu un – neskarot citu Komis ijas 
Īstenošanas regulas (ES) Nr. 716/2013 (  13 ) noteikumu piemērojamību 
– minētās īstenošanas regulas 9. pantu turpina piemērot, kamēr tiek 
pabeigtas minētās īstenošanas regulas 9. pantā paredzētās proce dūras, 
bet jebkurā gadījumā ne ilgāk kā līdz 2021. gada 25. maijam, un  
c) Regulas (EK) Nr. 110/2008 III pielikumu turpina piemērot līd z 
brīdim, kad ir izveidots šīs regulas 33. pantā minētais reģistr s. 
3. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 110/2008 uzskata par atsaucēm uz  
šo regulu un lasa saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā iekļauto atbilstības 
tabulu.  
50. pants  
Pārejas pas ākumi 
▼C3 
1. Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētos produktus, kas neatbi lst šīs 
regulas prasībām, bet atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) 
Nr. 110/2008, un bija saražoti pirms 2021. gada 25. maija, var turpināt 
laist tirgū, līdz krājumi ir iztukšoti.  
▼B 
2. Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, stipros alkoholiskos dzēri enus, 
kuru apraksts, noformējums vai marķējums neatbilst šīs regulas 21. un 
36. panta prasībām, bet kas atbilst prasībām, kuras noteiktas R egu­
las (EK) Nr. 110/2008 16. un 23. pantā, un bija marķēti pirms 
2019. gada 8. jūnija, var turpināt laist tirgū, līdz krājumi ir  iztukšoti.  
3. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 46. pantu pieņemt deleģēto s 
aktus, lai grozītu 3. panta 2., 3., 9., 10., 11. un 12. punktu,  10. panta 6. 
un 7. punktu un 11. pantu, 12. pantu un 13. pantu, vai lai papi ldinātu šo 
regulu, paredzot atkāpes no šiem noteikumiem līdz 2025. gada 25 . maijam.  
Pirmajā daļā minētie deleģētie akti attiecas tikai un vienīgi u z tirgus 
situācijas radītu apliecinātu vajadzību apmierināšanu.  
Komisija pieņem atsevišķu deleģēto aktu attiecībā uz katru pirm ajā daļā 
minētajā noteikumā ietvertu definīciju, tehnisko definīciju vai  prasību.  
4. Šīs regulas 22. līdz 26., 31. un 32. pantu nepiemēro reģistr ācijas 
pieteikumiem vai grozījumu pieteikumiem, kā arī anulēšanas piep rasī­
jumiem, kas 2019. gada 8. jūnijā vēl tiek izskatīti. Šādiem pie teikumiem 
un anulēšanas pieprasījumiem turpina piemērot Regulas (EK) 
Nr. 110/2008 17. panta 4., 5. un 6. punktu un 18. un 21. pantu.  
Noteikumus par iebildumu procedūru, kas minēta šīs regulas 27.,  28. un 
29. pantā, neattiecina uz reģistrācijas pieteikumiem vai grozīj umu pietei­
kumiem, par kuriem, attiecīgi, tehniskās dokumentācijas vai gro zījumu 
pieteikuma galvenie tehniskie parametri iebildumu izteikšanai j au ir 
publicēti  Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī 2019. gada 8. jūnijā. 
Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 7. punktu turpina piemērot šādiem 
pieteikumiem.  ▼B 
( 13 ) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2013 (2013. gada 25 . jūlijs), ar 
ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definī ciju, 
aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norā žu aizsar­
dzību (OV L 201, 26.7.2013., 21. lpp.).
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 36  
Šīs regulas 27., 28. un 29. pantā minētos noteikumus par iebild umu 
procedūru nepiemēro anulēšanas pieprasījumam, kas vēl tiek izsk atīts 
2019. gada 8. jūnijā. Regulas (EK) Nr. 110/2008 18. pantu turpi na 
piemērot šādiem anulēšanas pieprasījumiem.  
5. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas saskaņā ar š īs 
regulas III nodaļu, un kuru reģistrācijas pieteikums vēl tiek i zskatīts 
dienā, kad piemēro īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izs trādātus 
noteikumus par 23. pantā minētam pieteikumu procedūrām, formu u n 
noformējumu, kā noteikts šīs regulas 42. panta 2. punktā, reģis trs var 
nodrošināt tiešu piekļuvi galvenajiem tehniskajiem parametriem tehni­
skajā dokumentācijā Regulas (EK) Nr. 110/2008 17. panta 4. punk ta 
izpratnē.  
6. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas  
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, Komisija pēc dalībvalsts p iepra­
sījuma  Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī publicē minētās dalīb­
valsts iesniegto vienoto dokumentu. Minētajai publikācijai piev ieno 
atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju, un tai neseko i ebilduma 
procedūra.  
51. pants  
Stāšanās spēkā un piem ērošana  
1. Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas  Eiropas 
Savienības Ofici ālajā Vēstnesī. 
To piemēro no 2021. gada 25. maija.  
▼C2 
2. Neatkarīgi no 1. punkta 14. panta 2. punktu, 16. pantu, 20. panta 
c) punktu, 21., 22. un 23. pantu, 24. panta 1., 2. un 3. punktu , 24. panta 
4. punkta pirmo un otro daļu, 24. panta 8. un 9. punktu, 25. lī dz 42. 
pantu, 46. un 47. pantu, 50. panta 1., 4. un 6. punktu, I pieli kuma 39. 
punkta d) apakšpunktu un 40. punkta d) apakšpunktu un 3. pantā 
noteiktās definīcijas, kas attiecas uz minētajiem noteikumiem, piemēro 
no 2019. gada 8. jūnija.  
▼B 
3. Regulas 8., 19. un 50. pantā minētos deleģētos aktus, kas pi eņemti 
saskaņā ar 46. pantu, un 8. panta 4. punktā, un 20., 43. un 44.  pantā 
minētos īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar 47. pantu, p iemēro 
no 2021. gada 25. maija.  
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās  dalīb­
valstīs.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 37  
I PIELIKUMS  
STIPRO ALKOHOLISKO DZ ĒRIENU KATEGORIJAS  
1. Rums  
a) Rums ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kuru ražo, vienīgi destilējot 
produktu, kas spirta rūgšanā iegūts no melases vai sīrupa, ko i egūst, 
ražojot cukurniedru cukuru, vai no pašas cukurniedru sulas, un kura 
destilātā spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka par 96 %, tāpēc destilātam 
ir īpašas, labi atšķiramas, rumam raksturīgas organoleptiskās ī pašības; vai  
b) spirta tilpumkoncentrācija rumā ir ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Rumu nearomatizē.  
e) Rumam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.  
f) Rumu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr  viens litrs 
galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju produktu, 
ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
g) Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir reģistrētas saskaņā ar šo regulu, ruma 
juridisko nosaukumu var papildināt ar:  
i) terminu “ traditionnel ” vai “ tradicional ” ar noteikumu, ka attiecīgais 
rums:  
— ražots, spirta tilpumkoncentrācijā, kas mazāka par 90 %, dest ilējot 
tādas spirta rūgšanā raudzētas alkohola izejvielas, kas cēlušās  
vienīgi no attiecīgās ražošanas vietas, un  
— tajā gaistošu vielu saturs ir 225 grami vai vairāk uz hektoli tru 
100 tilp. % spirta, un  
— tas nav saldināts;  
ii) terminu “lauksaimniecības”, ar noteikumu, ka attiecīgais ru ms atbilst 
i) apakšpunktā minētajām prasībām un ir ražots vienīgi destilēj ot spirta 
rūgšanā raudzētu cukurniedru sulu. Terminu “lauksaimniecības” v ar 
izmantot tikai Francijas Aizjūras departamenta vai Madeiras aut onomā 
reģiona ģeogrāfiskās izcelsmes norādei.  
Šis punkts neskar termina “lauksaimniecības”, “ traditionnel ” vai “ tradi­
cional ” lietojumu saistībā ar jebkādu citu produktu (saskaņā ar to īp aša­
jiem kritērijiem), uz ko neattiecas šī kategorija.  
2. Whisky  jeb whiskey  
a) Whisky  jeb whiskey  ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas ražots, vienīgi 
veicot visas turpmāk norādītās ražošanas darbības:  
i) graudu iesala misas destilēšanu, neatkarīgi no tā, vai tai i r pievienoti 
neiesalināti citu graudaugu graudi, un kas ir iegūta šādi:  
— pārvēršot cukurā, izmantojot diastāzi – neatkarīgi no tā, vai  tas ir 
panākts ar citiem dabīgiem fermentiem vai bez tiem,  
— raudzēta, izmantojot raugu;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 38  
ii) ikviena destilēšana tiek veikta ar spirta tilpumkoncentrāci ju, kas 
mazāka par 94,8 %, lai destilātam būtu izmantoto izejvielu arom āts 
un garša;  
iii) iegūto destilāta galaproduktu vismaz trīs gadus nogatavino t koka 
mucās ar tilpumu, kas nepārsniedz 700 litrus.  
Destilāta galaprodukts, kam drīkst pievienot tikai ūdeni vai ka rameli 
(iekrāsošanai), saglabā krāsu, aromātu un garšu, ko iegūst i), ii) un 
iii) apakšpunktā aprakstītajā ražošanas procesā.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  whisky  jeb whiskey  ir ne zemāka kā 40 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Whisky  jeb whiskey  nesaldina un nearomatizē, pat garšas papildināšanai, 
un tā vienīgās piedevas ir karamele (E150a), ko lieto krāsas pi elāgošanai.  
e) Juridisko nosaukumu “ whisky ” jeb “ whiskey ” drīkst papildināt ar terminu 
“viens iesals” (“ single malt ”) tikai tad, ja tas ir destilēts vienīgi no iesa­
linātiem miežiem vienā spirta dedzinātavā.  
3. Graudu spirts  
a) Graudu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko iegūst,  vienīgi desti­
lējot raudzētu graudaugu pilngraudu misu, un kas organoleptiskā s 
īpašības iegūst no izmantotajām izejvielām.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija graudu spirtā ir ne mazāk kā 35 % , vienīgais 
izņēmums ir  Korn . 
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Graudu spirtu nearomatizē.  
e) Graudu spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgot u krāsu.  
f) Graudu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta gar šu. Tomēr 
viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 gramu saldinātāju 
produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
g) Graudu spirta juridiskais nosaukums var būt “graudu brendijs ”, ja tas ir 
ražots, destilējot no raudzētas graudaugu pilngraudu misas, ar spirta 
tilpumkoncentrāciju, kas mazāka par 95 %, un tā organoleptiskaj ām 
īpašībām jābūt iegūtām no izmantotajām izejvielām.  
h) Juridiskajā nosaukumā “graudu spirts” vai “graudu brendijs” vārdu 
“graudu” var aizstāt ar tās labības nosaukumu, kura vienīgā izm antota 
stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā.  
4. Vīna spirts  
a) Vīna spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām prasībām:  
▼C2 
i) to ražo, vienīgi destilējot vīnu, destilēšanas vajadzībām st iprinātu vīnu 
vai vīna destilātu līdz spirta tilpumkoncentrācijai, kas mazāka  par 
86 %;  
▼B 
ii) gaistošu vielu saturs tajā ir 125 grami vai vairāk uz hekto litru 
100 tilp. % spirta;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 39  
iii) maksimālais metanola saturs tajā ir 200 grami uz hektolitr u 
100 tilp. % spirta.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija vīna spirtā ir ne zemāka kā 37,5 %. 
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Vīna spirtu nearomatizē. Tas neizslēdz tradicionālas ražošan as metodes.  
e) Vīna spirtam drīkst pievienot karameli, lai pielāgotu krāsu.  
f) Vīna spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu . Tomēr viens 
litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldin ātāju 
produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
g) Ja vīna spirts ir nogatavināts, to joprojām var laist tirgū kā “vīna spirtu” 
ar noteikumu, ka tas ir nogatavināts tik ilgi, vai ilgāk par no gatavināšanas 
periodu, kas paredzēts 5. kategorijā definētiem stiprajiem alko holiskajiem 
dzērieniem.  
h) Šī regula neskar termina “Branntwein” izmantošanu kombinācij ā ar 
terminu “ essig ” etiķa noformējumā un marķējumā.  
5. Brandy  jeb Weinbrand  
a) Brandy  jeb Weinbrand  ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst šādām 
prasībām:  
i) to ražo no vīna spirta, kuram var pievienot vīna destilātu, ja šo vīna 
destilātu destilē ar spirta tilpumkoncentrāciju, kas zemāka par  94,8 %, 
un tā saturs galaproduktā nepārsniedz 50 % no spirta satura gal apro­
duktā;  
ii) tas nogatavināts vismaz:  
— vienu gadu ozolkoka tvertnēs ar vismaz 1 000 litru tilpumu ka trā 
vai 
— sešus mēnešus ozolkoka mucās, kuru tilpums ir mazāks par 
1 000 litriem katrai;  
iii) gaistošu vielu saturs tajā ir 125 grami vai vairāk uz hekt olitru 
100 tilp. % spirta, un to iegūst, vienīgi destilējot izmantotās  izejvielas;  
iv) maksimālais metanola saturs tajā ir 200 grami uz hektolitru  
100 tilp. % spirta.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  brandy  jeb Weinbrand  ir ne zemāka kā 36 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Brandy  jeb Weinbrand  nearomatizē. Tas neizslēdz tradicionālas ražošanas 
metodes.  
e) Brandy  jeb Weinbrand  drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 40  
f) Brandy  jeb Weinbrand  var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. 
Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 35 gramu 
saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
6. Vīnogu čagu spirts jeb v īnogu čagu degv īns 
a) Vīnogu čagu spirts jeb vīnogu čagu degvīns ir stiprais alkoh oliskais 
dzēriens, kas atbilst šādām prasībām:  
i) to ražo vienīgi no raudzētām vīnogu čagām, ko destilē vai nu  tieši, ar 
ūdens tvaikiem, vai pēc ūdens pievienošanas, un tiek ievēroti d ivi 
šādi nosacījumi;  
— ikvienu destilēšanu veic līdz spirta tilpumkoncentrācijai, ka s 
mazāka par 86 %,  
— pirmā destilēšana notiek vīnogu čagu klātbūtnē;  
ii) vīnogu čagām var pievienot mazliet vīna nogulu – ne vairāk kā 25 kg 
nogulu pie 100 kg izmantoto vīnogu čagu;  
iii) no nogulām iegūtā alkohola saturs galaproduktā nav augstāk s par 
35 % no visa alkohola satura;  
iv) gaistošu vielu saturs tajā ir 140 gramu vai vairāk uz hekto litru 
100 tilp. % spirta, un maksimālais metanola saturs tajā ir 
1 000 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija vīnogu čagu spirtā jeb vīnogu čag u degvīnā ir 
ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Vīnogu čagu spirtu jeb vīnogu čagu degvīnu nearomatizē. Tas neizslēdz 
tradicionālas ražošanas metodes.  
e) Vīnogu čagu spirtam jeb vīnogu čagu degvīnam drīkst pievieno t tikai 
karameli, lai pielāgotu krāsu.  
f) Vīnogu čagu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukt a garšu. 
Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu 
saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
7. Augļu čagu spirts  
a) Augļu čagu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas at bilst šādām 
prasībām:  
i) to ražo, vienīgi raudzējot un destilējot augļu čagas, kas na v vīnogu 
čagas, un ievērojot abus turpmāk minētos nosacījumus:  
— ikvienu destilēšanu veic līdz spirta tilpumkoncentrācijai, ka s 
mazāka par 86 %,  
— pirmā destilēšana notiek čagu klātbūtnē;  
ii) gaistošu vielu saturs tajā ir ne mazāk kā 200 grami uz hekt olitru 
100 tilp. % spirta;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 41  
iii) maksimālais metanola saturs tajā ir 1 500 grami uz hektoli tru 
100 tilp. % spirta;  
iv) kauleņu čagu spirtā ciānūdeņražskābes daudzums vienā hektol itrā 
100 tilp. % spirta nav lielāks par 7 gramiem.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija augļu čagu spirtā ir ne zemāka kā  37,5 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Augļu čagu spirtu nearomatizē.  
e) Augļu čagu spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai piel āgotu krāsu.  
f) Augļu čagu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta  garšu. Tomēr 
viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldinātāju 
produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
g) Juridiskā nosaukumā ir augļa nosaukums ģenitīvā, pēc tā raks tīts: “čagu 
spirts”. Ja izmanto dažādu augļu čagas, juridiskais nosaukums i r “augļu 
čagu spirts”, un to var papildināt ar katra augļa nosaukumu dil stošā 
secībā pēc izmantotā daudzuma.  
8. Rozīņu spirts jeb  raisin brandy  
a) Rozīņu spirts jeb  raisin brandy  ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo 
vienīgi destilējot produktu, kuru iegūst, spirta rūgšanā raudzē jot žāvētu 
“Corinth Black” vai “Moscatel of the Alexandria” šķirnes vīnogu  
ekstraktu, ar spirta tilpumkoncentrāciju destilātā, kas zemāka par 
94,5 %, lai destilātam būtu izmantoto izejvielu aromāts un garš a. 
b) Spirta tilpumkoncentrācija rozīņu spirtā jeb  raisin brandy  ir ne zemāka 
kā 37,5 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Rozīņu spirtu jeb  raisin brandy  nearomatizē.  
e) Rozīņu spirtam jeb  raisin brandy  drīkst pievienot tikai karameli, lai 
pielāgotu krāsu.  
f) Rozīņu spirtu jeb  raisin brandy  var saldināt, lai papildinātu galaprodukta 
garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk n ekā 
20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekviva lentu.  
9. Augļu spirts  
a) Augļu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst  šādām prasībām:  
i) to ražo, vienīgi spirta rūgšanā raudzējot un destilējot svai gus un 
mīkstus augļus ar vai bez kauliņiem, tajā skaitā banānus, vai t ādu 
augļu, ogu vai dārzeņu misu;  
ii) ikviena destilēšana tiek veikta ar spirta tilpumkoncentrāci ju, kas 
mazāka par 86 %, lai destilātam būtu no destilētajām izejvielām  
iegūts aromāts un garša;  
iii) gaistošu vielu saturs tajā ir 200 grami vai vairāk uz hekt olitru 
100 tilp. % spirta;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 42  
iv) ja stiprais alkoholiskais dzēriens ir iegūts no kauleņiem, ciānūdeņraž­
skābes daudzums vienā hektolitrā 100 % spirta nav lielāks par 
7 gramiem.  
b) Augļu spirta maksimālais metanola saturs ir 1 000 grami uz h ektolitru 
100 tilp. % spirta, izņemot;  
i) ja augļu spirtu ražots no turpmāk minētajiem augļiem vai ogā m 
un kura maksimālais metanola saturs ir 1 200 grami uz hektolitr u 
100 tilp. % spirta:  
— āboliem ( Malus domestica  Borkh.),  
— aprikozēm ( Prunus armeniaca  L.), 
— plūmēm ( Prunus domestica  L.), 
— cvečēm ( Prunus domestica  L.), 
— mirabelēm ( Prunus domestica  L. subsp.  syriaca  (Borkh.) Janch. ex 
Mansf.),  
— persikiem ( Prunus persica  L.) Batsch),  
— bumbieriem ( Pyrus communis  L.), izņemot “Williams” šķirnes 
bumbieriem ( Pyrus communis  L. cv “Williams”),  
— kazenēm ( Rubus  sect. Rubus),  
— avenēm ( Rubus idaeus  L.);  
ii) ja augļu spirtu ražo no turpmāk minētajiem augļiem vai ogām  un kura 
maksimālais metanola saturs ir 1 350 grami uz hektolitru 100 ti lp. % 
spirta:  
— cidonijām ( Cydonia oblonga  Mill.),  
— kadiķogām ( Juniperus communis  L. vai  Juniperus oxicedrus  L.),  
— “Williams” šķirnes bumbierim ( Pyrus communis  L. cv 
“Williams”),  
— upenēm ( Ribes nigrum  L.), 
— sarkanajām jāņogām ( Ribes rubrum  L.), 
— mežrozītes ( Rosa canina  L.), 
— melnā plūškoka ogām ( Sambucus nigra  L.), 
— pīlādžogām ( Sorbus aucuparia  L.), 
— mājas pīlādža ogām ( Sorbus domestica  L.), 
— miecvielu pīlādža ogām ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz).  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 43  
c) Spirta tilpumkoncentrācija augļu spirtā ir ne zemāka kā 37,5  % . 
d) Augļu spirtu neiekrāso.  
e) Neatkarīgi no šīs kategorijas d) apakšpunkta un atkāpjoties no Regu­
las (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 14.2.6. pārtikas pr oduktu 
kategorijas, karameli var izmantot, lai pielāgotu to augļu spir tu krāsu, kuri 
vismaz vienu gadu gatavināti saskarē ar koksni.  
f) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
g) Augļu spirtu nearomatizē.  
h) Augļu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garš u. Tomēr viens 
litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 18 gramu saldin ātāju 
produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
i) Augļu spirta juridiskais nosaukums ir “spirts”, ko var papil dināt ar attie­
cīgo augļu, ogu vai dārzeņu nosaukumu. Bulgāru, čehu, grieķu, h orvātu, 
poļu, rumāņu, slovāku un slovēņu valodā šo juridisko nosaukumu var 
darināt, attiecīgā augļa, ogas vai dārzeņa nosaukumam pievienoj ot 
sufiksu.  
Alternatīvi:  
i) pirmajā daļā minētais juridiskais nosaukums var būt “ wasser ”, ko lieto 
kopā ar augļa nosaukumu; vai  
ii) šādos gadījumos var izmantot šādus juridiskos nosaukumus:  
— “ kirsch ” ķiršu spirtam ( Prunus avium  (L.) L.)”,  
— “plum”, “quetsch” vai “slivovitz” plūmju spirtam ( Prunus domes ­
tica L.), 
— “mirabelle” mirabelles spirtam ( Prunus domestica  L. subsp.  syriaca  
(Borkh.) Janch. ex Mansf.),  
— “fruit of arbutus” lielaugļu zemeņkoka augļu spirtam ( Arbutus 
unedo  L.), 
— “Golden Delicious” ābolu spirtam ( Malus domestica  var. “Golden 
Delicious”),  
— “ Obstler ” augļu spirtam, ko iegūst no augļiem, ar ogām vai bez 
tām, ar nosacījumu, ka vismaz 85 % misas iegūst no dažādām 
ābolu un/vai bumbieru šķirnēm.  
Nosaukumu “ Williams ” vai “williams” var lietot, tikai laižot tirgū tādu 
bumbieru spirtu, kas ir ražots vienīgi no “Williams” šķirnes bu mbieriem.  
Ja pastāv varbūtība, ka galapatērētāji nesaprot kādu no šajā pu nktā minē­
tajiem juridiskajiem nosaukumiem, kuros nav ietverts vārds “spi rts”, tad 
aprakstā, noformējumā un marķējumā iekļauj vārdu “spirts”, ko v ar papil­
dināt ar paskaidrojumu.  
j) Ja kopā destilē divu vai vairāku tipu augļus, ogas vai dārze ņus, produktu 
laiž tirgū ar juridisko nosaukumu:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 44  
— “augļu spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ražo , desti­
lējot vienīgi augļus un/vai ogas, vai  
— “dārzeņu spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ra žo, desti­
lējot vienīgi dārzeņus, vai  
— “augļu un dārzeņu spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieni em, ko 
ražo, destilējot augļu, ogu un dārzeņu kombināciju.  
Juridisko nosaukumu var papildināt ar visu augļu, ogu vai dārze ņu nosau­
kumu – dilstošā secībā, pirmos uzrādot to augļu, ogu vai augu n osau­
kumus, kuri izmantoti visvairāk.  
10. Sidra spirts, sidra un bumbieru sidra spirts un bumbieru sidra spirts  
a) Sidra spirts, sidra un bumbieru sidra spirts un bumbieru sid ra spirts ir 
stiprie alkoholiskie dzērieni, kuri atbilst šādām prasībām:  
i) tos ražo, vienīgi destilējot sidru vai bumbieru sidru līdz s pirta tilpum­
koncentrācijai, kas mazāka par 86 %, lai destilātam būtu augļu 
aromāts un garša;  
ii) gaistošu vielu saturs tajos ir 200 grami vai vairāk uz hekt olitru 
100 tilp. % spirta;  
iii) maksimālais metanola saturs tajos ir 1 000 grami uz hektol itru 
100 tilp. % spirta.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija sidra spirtā, sidra un bumbieru s idra spirtā un 
bumbieru sidra spirtā ir ne mazāka par 37,5 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Ne sidra spirtu, ne sidra un bumbieru sidra spirtu, ne bumbi eru sidra 
spirtu nearomatizē. Tas neizslēdz tradicionālas ražošanas metod es. 
e) Sidra spirtam, sidra un bumbieru sidra spirtam un bumbieru s idra spirtam 
drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.  
f) Sidra spirtu, sidra un bumbieru sidra spirtu un bumbieru sid ra spirtu var 
saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs  galapro­
dukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 15 gramu saldinātāju produkt u, ko 
izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
g) Juridiskais nosaukums ir:  
— “sidra spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko ražo , desti­
lējot vienīgi sidru,  
— “bumbieru sidra spirts” stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem , ko 
ražo, destilējot vienīgi bumbieru sidru, vai  
— “sidra un bumbieru sidra spirts” stiprajiem alkoholiskajiem d zērie­
niem, ko ražo, destilējot sidru un bumbieru sidru.  
11. Medus spirts  
a) Medus spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst  šādām prasībām:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 45  
i) to ražo, vienīgi raudzējot un destilējot medus misu,  
ii) to destilē līdz tilpumkoncentrācijai, kas zemāka par 86 %, lai desti­
lātam būtu no izmantotajām izejvielām iegūtas organoleptiskas 
īpašības.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija medus spirtā ir ne zemāka kā 35 % . 
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Medus spirtu nearomatizē.  
e) Medus spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu  krāsu.  
f) Medus spirtu var saldināt tikai ar medu, lai papildinātu gal aprodukta 
garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk n ekā 20 g 
medus, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
12. Hefebrand  jeb nogulu spirts  
a) Hefebrand  jeb nogulu spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo,  
vienīgi destilējot vīna, alus vai raudzētu augļu nogulas līdz t ilpumkon­
centrācijai, kas zemāka par 86 %.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  Hefebrand  jeb nogulu spirtā ir ne zemāka kā 
38 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Hefebrand  jeb nogulu spirtu nearomatizē.  
e) Hefebrand  jeb nogulu spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāg otu 
krāsu.  
f) Hefebrand  jeb nogulu spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta 
garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk n ekā 
20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekviva lentu.  
g) Juridisko nosaukumu “ Hefebrand ” jeb “nogulu spirts” papildina ar izman­
toto izejvielu nosaukumu.  
13. Alus spirts  
a) Alus spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo, vie nīgi tieši desti­
lējot svaigu alu normālā spiedienā – ar spirta tilpumkoncentrāc iju desti­
lātā, kas mazāka par 86 %, lai iegūtajam destilātam būtu no alu s iegūtas 
organoleptiskās īpašības.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija alus spirtā ir ne zemāka kā 38 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Alus spirtu nearomatizē.  
e) Alus spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai pielāgotu krāsu.  
f) Alus spirtu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu . Tomēr viens 
litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 20 gramu saldin ātāju 
produktu, ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 46  
14. Topinambur  jeb topinamb ūru spirts  
a) Topinambur  jeb topinambūru spirts ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko 
ražo, vienīgi raudzējot un destilējot topinambūra bumbuļus ( Helianthus 
tuberosus  L.) līdz tilpumkoncentrācijai, kas ir zemāka par 86 %.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  Topinambur  jeb topinambūru spirtā ir ne 
zemāka kā 38 %.  
c) Nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu alkoholu.  
d) Topinambur  jeb topinambūru spirtu nearomatizē.  
e) Topinambur  jeb topinambūru spirtam drīkst pievienot tikai karameli, lai 
pielāgotu krāsu.  
f) Topinambur  jeb topinambūru spirtu var saldināt, lai papildinātu galapro­
dukta garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt va irāk nekā 
20 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekviva lentu.  
15. Degvīns 
a) Degvīns ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo no lauks aimnieciskas 
izcelsmes etilspirta, kuru, raudzējot ar raugu, iegūst no:  
— kartupeļiem un/vai graudiem,  
— citām lauksaimniecības izejvielām,  
ko destilē tā, lai selektīvi vājinātu izmantoto izejvielu un ra udzēšanas 
blakusproduktu organoleptiskās īpašības.  
Tam var sekot papildu destilēšana un/vai apstrāde ar attiecīgie m 
pārstrādes līdzekļiem, tostarp apstrāde ar aktivizētu kokogli, lai tam 
piešķirtu īpašas organoleptiskās īpašības.  
Maksimālais atliekvielu daudzums lauksaimnieciskas izcelsmes et ilspirtā, 
ko izmanto degvīna ražošanā, atbilst minētajiem līmeņiem, kas n oteikti 
5. panta d) punktā, izņemot to, ka metanola saturs tajā nedrīks t pārsniegt 
10 gramus uz hektolitru 100 tilp. % spirta.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija degvīnā ir ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Vienīgie aromatizētāji, ko var pievienot, ir dabīgas aromati zējošas vielas 
vai aromatizējoši preparāti destilātā, ko iegūst no raudzētām i zejvielām. 
Bez tam produktam var piešķirt īpašas organoleptiskās īpašības,  kas 
atšķiras no dominējošā aromāta.  
d) Degvīnu neiekrāso.  
e) Degvīnu var saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. To mēr viens 
litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 8 g saldinātāju  produktu, 
ko izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
f) Tāda degvīna aprakstā, noformējumā vai marķējumā, kurš ir ra žots ne 
vienīgi no kartupeļiem un/vai graudiem, ir skaidri saskatāma no rāde 
“ražots no …”, kura ir papildināta ar to izejvielu nosaukumu, k uras ir 
izmantotas lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta ražošanai. Šī  norāde ir 
tajā pašā redzamības laukā kā juridiskais nosaukums.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 47  
g) Kā alternatīvu visās dalībvalstīs var izmantot juridisko nos aukumu 
“vodka ”. 
16. Spirts (nosaukumu papildina attiec īgo augļu, ogu vai riekstu nosau ­
kums), ko ražo, macer ējot un destil ējot 
a) Spirts (nosaukumu papildina attiecīgo augļu, ogu vai riekstu  nosaukums), 
ko ražo, macerējot un destilējot, ir stiprais alkoholiskais dzē riens, kas 
atbilst šādām prasībām:  
i) to ražo:  
— macerējot ii) apakšpunktā uzskaitītos augļus, ogas vai riekst us, 
neatkarīgi no tā, vai tie ir daļēji raudzēti vai nav raudzēti, iespē­
jams, katriem 100 kg raudzētu augļu, ogu vai riekstu piejaucot līdz 
20 litru lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta vai spirta, vai  desti­
lāta, ko iegūst no tiem pašiem augļiem, ogām vai riekstiem vai to 
kombinācijas,  
— un tad destilējot; ikvienu destilēšanu veicot līdz spirta til pumkon­
centrācijai, kas mazāka par 86 %;  
ii) to ražo, izmantojot šādus augļus, ogas vai riekstus:  
— aronijas ( Aronia Medik . nom cons.),  
— melnās aronijas ( Aronia melanocarpa  (Michx .) Elliott),  
— ēdamie kastaņi ( Castanea sativa  Mill.),  
— citrusaugļi ( Citrus  spp.),  
— lazdu rieksti ( Corylus avellana  L.), 
— melnās vistenes ( Empetrum nigrum  L.), 
— zemenes ( Fragaria  spp.),  
— smiltsērkšķa ogas ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— aslapaino palmu ogas ( Ilex aquifolium  u n Ilex cassine  L.), 
— asinssarkanais grimonis ( Cornus mas ), 
— valrieksti ( Juglans regia  L.), 
— banāni ( Musa  spp.),  
— mirtes ogas ( Myrtus communis  L.), 
— opuncijas ( Opuntia ficus-indica  (L.) Mill.),  
— pasifloras augļi ( Passiflora edulis  Sims),  
— ievogas ( Prunus padus  L.). 
— dzeloņplūmes ( Prunus spinosa  L.), ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 48  
— upenes ( Ribes nigrum  L.), 
— baltās jāņogas ( Ribes niveum  Lindl.),  
— sarkanās jāņogas ( Ribes rubrum  L.), 
— ērkšķogas ( Ribes uva-crispa  L. syn.  Ribes grossularia ), 
— mežrozītes ( Rosa canina  L.), 
— ziemeļu kaulenes ( Rubus arcticus  L.), 
— lācenes ( Rubus chamaemorus  L.), 
— kazenes ( Rubus  sect. Rubus),  
— avenes ( Rubus idaeus  L.), 
— melnā plūškoka ogas ( Sambucus nigra  L.), 
— pīlādžogas ( Sorbus aucuparia  L.), 
— mājas pīlādža ogas ( Sorbus domestica  L.), 
— miecvielu pīlādža ogas ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz).  
— ambarellas ( Spondias dulcis  Parkinson),  
— cūkplūmes ( Spondias mombin  L.), 
— krūmmellenes ( Vaccinium corymbosum  L.), 
— savvaļas dzērvenes ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— mellenes ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— brūklenes ( Vaccinium vitis-idaea  L.). 
b) Spirta tilpumkoncentrācija spirtā (nosaukumu papildina attie cīgo augļu, 
ogu vai riekstu nosaukums), ko ražo, macerējot un destilējot, i r ne 
zemāka kā 37,5 %.  
c) Spirtu (nosaukumu papildina attiecīgo augļu, ogu vai riekstu  nosaukums), 
ko ražo, macerējot un destilējot, nearomatizē.  
d) Spirtu (nosaukumu papildina attiecīgo augļu, ogu vai riekstu  nosaukums), 
ko ražo, macerējot un destilējot, neiekrāso.  
e) Neatkarīgi no d) apakšpunkta un atkāpjoties no Regulas (EK) 
Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 14.2.6. pārtikas produktu ka tegorijas, 
karameli var izmantot, lai pielāgotu to spirtu (nosaukumu papil dina attie­
cīgo augļu, ogu vai riekstu nosaukums), ko ražo, macerējot un d estilējot, 
krāsu, kuri vismaz vienu gadu gatavināti saskarē ar koksni.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 49  
f) Spirtu (nosaukumu papildina attiecīgo augļu, ogu vai riekstu  nosaukums), 
ko ražo, macerējot un destilējot, var saldināt, lai papildinātu  galaprodukta 
garšu. Tomēr viens litrs galaprodukta nedrīkst saturēt vairāk n ekā 
18 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invertcukura ekviva lentu.  
g) Attiecībā uz tāda spirta (nosaukumu papildina attiecīgo augļ u, ogu vai 
riekstu nosaukums) aprakstu, noformējumu un marķējumu, ko ražo,  
macerējot un destilējot, – vārdiem “ko ražo, macerējot un desti lējot” ir 
jābūt norādītiem ar tāda paša veida, lieluma un krāsas burtiem aprakstā, 
marķējumā un noformējumā, turklāt tajā pašā redzamības laukā kā  
vārdiem “spirts (nosaukumu papildina attiecīgo augļu, ogu vai r iekstu 
nosaukums)”, un pudeļu taras gadījumā – uz priekšējās etiķetes.  
17. Geist  (nosaukumu papildina aug ļu vai izmantoto izejvielu nosaukums)  
a) Geist  (nosaukumu papildina augļu vai izmantoto izejvielu nosaukums) ir 
stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo, macerējot a) punkta i i) apakšpun­
ktā uzskaitītos 16. kategorijas neraudzētus augļus un ogas vai dārzeņus, 
riekstus, citus augu valsts materiālus, piemēram, lapu garšaugu s, rožu 
ziedlapiņas vai sēnes, macerējot lauksaimnieciskas izcelsmes et ilspirtā, 
un destilējot līdz tilpumkoncentrācijai, kas ir zemāka par 86 % . 
b) Spirta tilpumkoncentrācija  Geist  (nosaukumu papildina augļu vai izman­
toto izejvielu nosaukums) ir ne mazāka kā 37,5 %.  
c) Geist  (nosaukumu papildina augļu vai izmantoto izejvielu nosaukums) 
nearomatizē.  
d) Geist  (nosaukumu papildina augļu vai izmantoto izejvielu nosaukums) 
neiekrāso.  
e) Geist  (nosaukumu papildina augļu vai izmantoto izejvielu nosaukums) var 
saldināt, lai papildinātu galaprodukta garšu. Tomēr viens litrs  galapro­
dukta nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 gramu saldinātāju produkt u, ko 
izsaka kā invertcukura ekvivalentu.  
f) Termins “- geist ”, pirms kura ir cits nosaukums, nevis augļu, augu vai citu 
izejvielu nosaukums, var papildināt citu stipro alkoholisko dzē rienu un 
alkoholisko dzērienu juridisko nosaukumu ar noteikumu, ka šāds lieto­
jums nemaldina patērētāju.  
18. Genciāns 
a) Genciāns ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo no genc iāna destilāta, 
ko savukārt iegūst no genciāna sakņu raudzējuma, neatkarīgi no tā, vai 
tam ir pievienots lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija genciānā ir ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Genciānu nearomatizē.  
19. Stiprais alkoholiskais dz ēriens ar kadi ķogu arom ātu 
a) Stiprais alkoholiskais dzēriens ar kadiķogu aromātu ir stipr ais alkoholi­
skais dzēriens, ko ražo, aromatizējot lauksaimnieciskas izcelsm es etil­
spirtu vai graudu spirtu, vai graudu destilātu, vai to kombināc iju ar 
kadiķu ( Juniperus communis  L. vai  Juniperus oxicedrus  L.) ogām.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija stiprajā alkoholiskajā dzērienā a r kadiķogu 
aromātu ir ne zemāka kā 30 %.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 50  
c) Papildus kadiķogām var izmantot aromatizējošas vielas, aroma tizējošus 
preparātus vai augus ar aromatizētāju īpašībām vai augu daļas a r aroma­
tizētāju īpašībām vai minēto sastāvdaļu kombināciju, bet kadiķo gu orga­
noleptiskajām īpašībām jābūt samanāmām arī tad, ja tās ir vājas . 
d) Stiprajam alkoholiskajam dzērienam ar kadiķogu aromātu jurid iskais 
nosaukums var būt “ Wacholder ” vai “ genebra ”. 
20. Gin  
a) Gin  ir stiprais alkoholiskais dzēriens ar kadiķogu aromātu, kuru r ažo, 
aromatizējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu ar kadiķogā m (Juni­
perus communis  L). 
b) Gin  spirta tilpumkoncentrācija ir ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Gin  ražošanā izmanto tikai aromatizējošas vielas un/vai aromatizēj ošus 
preparātus tā, lai dominētu kadiķogu garša.  
d) Terminu “ gin” var papildināt ar apzīmējumu “ dry”, ja tam invertcukura 
ekvivalentā izteiktu pievienoto saldinātāju produktu daudzums v ienā litrā 
galaprodukta nepārsniedz 0,1 gramu.  
21. Destilēts gin 
a) Destilēts  gin ir viens no turpmāk minētajiem:  
i) stiprais alkoholiskais dzēriens ar kadiķogu aromātu, ko ražo , vienīgi 
destilējot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, kura sākotnē jā spirta 
tilpumkoncentrācija ir ne zemāka kā 96 %, kadiķogu ( Juniperus 
communis  L.) un citu dabisku augu daļu klātbūtnē ar noteikumu, ka 
dominē kadiķogu garša;  
ii) šādas destilēšanas produkta un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta 
kombinācija, kurai ir tāds pats sastāvs, tīrība un spirta tilpu mkoncen­
trācija; destilētam gin var pievienot aromatizējošas vielas un/ vai 
aromatizējošus preparātus, kas norādīti 20. kategorijas c) punk tā. 
b) Spirta tilpumkoncentrācija destilētā gin ir ne zemāka kā 37, 5 %.  
c) Gin , ko ražo, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam vienkārši pi evie­
nojot esences vai aromatizētājus, neuzskata par destilētu  gin. 
d) Terminu “destilēts  gin” var papildināt ar terminu “ dry” vai to var iekļaut 
terminā, ja tam invertcukura ekvivalentā izteiktu pievienoto sa ldinātāju 
produktu daudzums vienā litrā galaprodukta nepārsniedz 0,1 gram u. 
22. London gin  
a) London gin  ir destilēts  gin, kas atbilst šādām prasībām:  
i) to ražo vienīgi no lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta, a r maksi­
mālo metanola daudzumu ne vairāk kā 5 grami vienā hektolitrā 10 0 
tilp. % spirta, kura aromātu iegūst vienīgi lauksaimnieciskas 
izcelsmes etilspirtu destilējot visu izmantoto dabisko augu daļ u klāt­
būtnē;  
ii) iegūtā destilāta spirta tilpumkoncentrācija ir ne zemāka kā  70 %;  
iii) jebkādam turpmāk pievienotam lauksaimnieciskas izcelsmes e til­
spirtam jāatbilst 5. panta prasībām, taču ar maksimālo metanola  saturu 
ne vairāk kā 5 grami uz hektolitru 100 tilp. % spirta;  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 51  
iv) tajā nav krāsvielu;  
v) tam pievienoto saldinātāju produktu daudzums vienā litrā gal apro­
dukta nepārsniedz 0,1 gramu, ko izsaka kā invertcukura ekvivale ntu; 
vi) tajā nav nekādu citu pievienotu sastāvdaļu, kā vien i), iii ) un v) apakš­
punktā minētās, un ūdens.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  London gin  ir ne mazāka kā 37,5 %.  
c) Terminu “ London gin ” var papildināt ar terminu “dry” vai to var iekļaut 
terminā.  
23. Stiprais alkoholiskais dz ēriens ar ķimeņu aromātu jeb  Kümmel  
a) Stiprais alkoholiskais dzēriens ar ķimeņu aromātu jeb  Kümmel  ir stiprais 
alkoholiskais dzēriens, ko ražo, lauksaimnieciskas izcelsmes et ilspirtu 
aromatizējot ar ķimenēm ( Carum carvi  L.). 
b) Spirta tilpumkoncentrācija stiprajā alkoholiskajā dzērienā a r ķimeņu 
aromātu jeb  Kümmel  ir ne zemāka kā 30 %.  
c) Papildus var izmantot aromatizējošas vielas un/vai aromatizē jošus prepa­
rātus, taču ķimeņu garša dominē.  
24. Akvavit  jeb aquavit  
a) Akvavit  jeb aquavit  ir stiprais alkoholiskais dzēriens ar ķimeņu aromātu 
un/vai diļļu aromātu, un to ražo, izmantojot lauksaimnieciskas izcelsmes 
etilspirtu, kuram pievieno augu vai garšvielu destilātu.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  akvavit  jeb aquavit  ir ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Papildus var izmantot dabīgas aromatizējošas vielas un/vai a romatizējošus 
preparātus, bet minēto dzērienu aromātu galvenokārt nosaka ķime ņu 
(Carum carvi  L.) un/vai diļļu ( Anethum graveolens  L.) sēklu destilāti; 
savukārt ēteriskās eļļas izmantot ir aizliegts.  
d) Garšā izteikti nedominē rūgtās vielas; sausā ekstrakta satur s nepārsniedz 
1,5 gramus uz 100 mililitriem.  
25. Stiprais alkoholiskais dz ēriens ar an īsa aromātu 
a) Stiprais alkoholiskais dzēriens ar anīsa aromātu ir stiprais  alkoholiskais 
dzēriens, ko ražo, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu aroma tizējot ar 
dabīgiem ekstraktiem no īstā ilīcija ( Illicium verum  Hook f.), anīsa 
(Pimpinella anisum  L.), fenheļa ( Foeniculum vulgare  Mill.) vai no 
jebkura cita auga, kura aromātā ir tādas pašas pamatsastāvdaļas , izman­
tojot kādu no šiem procesiem vai to kombināciju:  
i) macerēšanu un/vai destilēšanu;  
ii) spirta destilēšanu iepriekš uzskaitīto augu sēklu vai citu augļu daļu 
klātbūtnē;  
iii) no augiem ar anīsa aromātu iegūtu dabīgu destilētu ekstrak tu pievie­
nošanu.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija stiprajā alkoholiskajā dzērienā a r anīsa aromātu 
ir ne zemāka kā 15 %.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 52  
c) Stipro alkoholisko dzērienu ar anīsa aromātu drīkst aromatiz ēt tikai ar 
aromatizējošiem preparātiem un dabīgām aromatizējošām vielām.  
d) Var izmantot arī citus dabīgus augu ekstraktus vai aromātisk as sēklas, bet 
anīsa garšai ir jādominē.  
26. Pastis  
a) Pastis  ir stiprais alkoholiskais dzēriens ar anīsa aromātu, kurā ir a rī dabīgi 
lakricas sakņu ( Glycyrrhiza  spp.) ekstrakti, un tas nozīmē, ka tajā ir 
krāsvielas, piemēram “halkoni”, kā arī glicirizīnskābe, kuras m inimālajam 
un maksimālajam saturam jābūt attiecīgi 0,05 grami un 0,5 grami  uz litru.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  pastis  ir ne zemāka kā 40 %.  
c) Pastis  drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem preparātiem un dabī gām 
aromatizējošām vielām.  
d) Litrā  pastis  ir mazāk nekā 100 grami saldinātāju produktu, ko izsaka kā 
invertcukura ekvivalentu, un minimāli un maksimāli pieļaujamais  anetola 
daudzums tajā ir attiecīgi 1,5 un 2 grami litrā.  
27. Pastis de Marseille  
a) Pastis de Marseille  i r pastis  ar anetola daudzumu starp 1,9 gramiem un 
2,1 gramu litrā.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  pastis de Marseille  ir ne zemāka kā 45 %.  
c) Pastis de Marseille  drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem preparātiem 
un dabīgām aromatizējošām vielām.  
28. Anis  jeb janeževec  
a) Anis  jeb janeževec  ir stiprais alkoholiskais dzēriens ar anīsa aromātu, kura 
raksturīgais aromāts iegūts vienīgi no anīsa ( Pimpinella anisum  L.) un/vai 
īstā ilīcija ( Illicium verum  Hook f.), un/vai fenheļa ( Foeniculum vulgare  
Mill.).  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  anis  jeb janeževec  ir ne zemāka kā 35 %.  
c) Anis  jeb janeževec  drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem preparātiem 
un dabīgām aromatizējošām vielām.  
29. Destilēts anis  
a) Destilēts  anis  ir anis , kurā ir spirts, kas destilēts 28. kategorijas a) punktā 
minēto sēklu un – ja ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes – mastik as un citu 
aromātisku sēklu, augu vai augļu klātbūtnē, ar noteikumu, ka de stilētā  
anis tāda spirta ir vismaz 20 % no dzēriena spirta tilpumkoncentrāc ijas. 
b) Spirta tilpumkoncentrācija destilētā  anis  ir ne zemāka kā 35 %.  
c) Destilētu  anis  drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem preparātiem un 
dabīgām aromatizējošām vielām.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 53  
30. Stiprais alkoholiskais dz ēriens ar r ūgtu garšu jeb  bitter  
a) Stiprais alkoholiskais dzēriens ar dominējošu rūgtu garšu je b bitter  ir 
stiprais alkoholiskais dzēriens, kura dominējošā garša ir rūgta  un kuru 
ražo, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam un/vai lauksaimni eciskas 
izcelsmes destilātam pievienojot aromatizējošas vielas un/vai a romatizē­
jošus preparātus.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija stiprajā alkoholiskajā dzērienā a r rūgtu garšu 
jeb bitter  ir ne zemāka kā 15 %.  
c) Neskarot šādu terminu izmantošanu tādu pārtikas produktu nof ormējumā 
un marķējumā, kas nav stiprie alkoholiskie dzērieni, stipro alk oholisko 
dzērienu ar rūgtu garšu jeb  bitter  var laist tirgū arī ar nosaukumu 
“rūgtais” jeb “ bitter ”, lietojot to kopā ar citu terminu vai bez tā.  
d) Neskarot c) punktu, terminus “rūgtais” jeb “ bitter ” var lietot liķieru ar 
rūgtu garšu aprakstā, noformējumā un marķējumā.  
31. Aromatiz ēts degvīns 
a) Aromatizēts degvīns ir degvīns, kam piešķirts dominējošs aro māts, kas 
nav degvīna ražošanā izmantoto izejvielu aromāts.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija degvīnā ir ne zemāka kā 37,5 %.  
c) Aromatizētu degvīnu var saldināt, kupažēt, aromatizēt, nogat avināt vai 
iekrāsot.  
d) Ja aromatizēto degvīnu saldina, viens litrs galaprodukta ned rīkst saturēt 
vairāk nekā 100 gramu saldinātāju produktu, ko izsaka kā invert cukura 
ekvivalentu.  
e) Aromatizēta degvīna juridiskais nosaukums var būt dominējošā  aromāta 
nosaukums, kas kombinēts ar vārdu “degvīns”. Terminu “degvīns” 
jebkurā Savienības oficiālajā valodā var aizstāt ar “ vodka ”. 
32. Stiprais alkoholiskais dz ēriens ar dzelo ņplūmju arom ātu jeb  pacharán  
a) Stiprais alkoholiskais dzēriens ar dzeloņplūmju aromātu jeb  pacharán  ir 
stiprais alkoholiskais dzēriens, kuram ir izteikta dzeloņplūmju  garša un 
kuru ražo, macerējot dzeloņplūmes ( Prunus spinosa ) lauksaimnieciskas 
izcelsmes etilspirtā, kam piejauc dabīgus anīsa ekstraktus un/v ai anīsa 
destilātus.  
b) Stiprajam alkoholiskajam dzērienam ar dzeloņplūmju aromātu j eb 
pacharán  spirta tilpumkoncentrācija ir ne zemāka kā 25 %;  
c) Stiprā alkoholiskā dzēriena ar dzeloņplūmju aromātu jeb  pacharán  ražo­ 
šanā izmanto ne mazāk kā 125 gramus dzeloņplūmju augļu uz litru  
galaprodukta.  
d) Stiprajā alkoholiskajā dzērienā ar dzeloņplūmju aromātu jeb  pacharán  ir 
80–250 grami invertcukura ekvivalentā izteiktu saldinātāju prod uktu uz 
litru galaprodukta.  
e) Stiprā alkoholiskā dzēriena ar dzeloņplūmju aromātu jeb  pacharán  orga­
noleptiskās īpašības, krāsu un garšu nodrošina vienīgi tā ražoš anā izman­
totie augļi un anīss.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 54  
f) Terminu “ pacharán ” kā juridisko nosaukumu drīkst lietot tikai tad, ja 
produkts ir ražots Spānijā. Ja produkts nav ražots Spānijā, nos aukumu 
“pacharán ” drīkst lietot tikai, lai papildinātu juridisko nosaukumu 
“stiprais alkoholiskais dzēriens ar dzeloņplūmju aromātu”, ar n osacījumu, 
ka nosaukumam pievienota vārdkopa: “ražots …”, kam seko ražotāj as 
dalībvalsts vai ražotājas trešās valsts nosaukums.  
33. Liķieris 
a) Liķieris ir stiprais alkoholiskais dzēriens:  
i) kurā minimālais saldinātāju produktu daudzums, ko izsaka kā invert­
cukura ekvivalentu, ir:  
— 70 grami litrā – ķiršu vai skābo ķiršu liķieriem, kuros etils pirts ir 
vienīgi no ķiršu vai skābo ķiršu spirta,  
— 80 grami litrā – liķieriem, kuri ir aromatizēti vienīgā ar ge nciānu 
vai tamlīdzīgu augu vai vērmelēm,  
— 100 grami uz litru – visos citos gadījumos;  
ii) ko ražo, izmantojot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu vai lauk­
saimnieciskas izcelsmes destilātu, vai vienu vai vairākus stipr os alko­
holiskos dzērienus, vai to kombināciju, un saldina, un pievieno  vienu 
vai vairākus aromatizētājus, lauksaimniecības izcelsmes produkt us vai 
pārtikas produktus.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija liķierī ir ne mazāka kā 15 %.  
▼C1 
c) Ražojot liķieri, drīkst izmantot aromatizējošas vielas un ar omatizējošus 
preparātus.  
▼B 
Tomēr šādus liķierus drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem  pārtikas 
produktiem, aromatizējošiem preparātiem un dabīgām aromatizējoš ām 
vielām:  
i) augļu liķierus:  
— ananasu ( Ananas ), 
— citrusaugļu ( Citrus  L.), 
— smiltsērkšķu ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— zīdkoka ogu ( Morus alba , Morus rubra ), 
— skābo ķiršu ( Prunus cerasus ), 
— ķiršu ( Prunus avium ), 
— upeņu ( Ribes nigrum  L.), 
— ziemeļu kauleņu ( Rubus arcticus  L.), 
— lāceņu ( Rubus chamaemorus  L.), ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 55  
— aveņu ( Rubus idaeus  L.), 
— savvaļas dzērvenes ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— melleņu ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— brūkleņu ( Vaccinium vitis-idaea  L.); 
ii) augu liķierus:  
— vērmeļu ( Artemisia genepi ), 
— genciāna ( Gentiana  L.), 
— piparmētru ( Mentha  L.), 
— anīsa ( Pimpinella anisum  L.). 
d) Juridisko nosaukumu “ liqueur ” var izmantot visās dalībvalstīs un:  
— attiecībā uz liķieriem, ko ražo, macerējot skābos ķiršus vai ķiršus 
(Prunus cerasus  vai Prunus avium ) lauksaimnieciskas izcelsmes etil­
spirtā, juridiskais nosaukums var būt “ guignolet ” vai “češnjevec ”, 
papildinātu ar terminu “liķieris” vai bez tā,  
— attiecībā uz liķieriem, ko ražo, macerējot skābos ķiršus ( Prunus 
cerasus ) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā, juridiskais nosaukums  
var būt “ ginja ” vai “ ginjinha ” vai “ višnjevec ”, papildinātu ar terminu 
“liķieris” vai bez tā,  
— attiecībā uz liķieriem, kuriem spirta saturu nodrošina vienīg i ar rumu, 
juridiskais nosaukums var būt “ punch au rhum ”, papildinātu ar 
terminu “liķieris” vai bez tā,  
— neskarot 3. panta 2. punktu, 10. panta 5. punkta b) apakšpunk tu un 
11. pantu, liķieriem, kas satur pienu vai piena produktus, juri diskais 
nosaukums var būt “krēms”, kas papildināts ar izmantotās izejvi elas 
nosaukumu, kas piešķir liķierim tā dominējošo aromātu, papildin ot ar 
terminu “liķieris” vai bez tā.  
e) Savienībā ražoto liķieru aprakstam, noformējumam un marķējum am var 
izmantot šādus saliktus apzīmējumus, ja lauksaimnieciskas izcel smes etil­
spirts vai lauksaimnieciskas izcelsmes destilāts ir izmantots, lai norādītu 
uz nostabilizētiem ražošanas paņēmieniem:  
— prune brandy  (žāvētu plūmju brendijs),  
— orange brandy  (apelsīnu brendijs),  
— apricot brandy  (aprikožu brendijs),  
— cherry brandy  (ķiršu brendijs),  
— solbaerrom  jeb upeņu rums.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 56  
Šajā punktā minēto liķieru aprakstā, noformējumā un marķējumā s aliktais 
apzīmējums ir norādīts vienā rindā, ar tāda paša veida un krāsa s burtiem, 
un vārds “liķieris” ir norādīts tiešā tuvumā – ar burtiem, kas nav mazāki 
par minēto burtu izmēru. Ja alkohola izcelsme nav no norādītā s tiprā 
alkoholiskā dzēriena, tā izcelsmi norāda marķējumā tajā pašā re dzamības 
laukā, kur iespiests saliktais apzīmējums un vārds “liķieris” –  vai nu 
norādot lauksaimnieciskas izcelsmes spirta paveidu, vai ar vārd iem “izga­
tavots no lauksaimnieciskas izcelsmes spirta” vai “izgatavots, izmantojot 
lauksaimnieciskas izcelsmes spirtu”.  
f) Neskarot 11. un 12. pantu un 13. panta 4. punktu, juridisko nosaukumu 
“liķieris” var papildināt ar aromatizētāju vai pārtikas produkt u nosau­
kumu, kas stiprajam alkoholiskajam dzērienam piešķir tā dominēj ošo 
aromātu, ar nosacījumu, ka aromātu stiprajam alkoholiskajam dzē rienam 
piešķir aromatizējoši pārtikas produkti, aromatizējoši preparāt i un dabīgas 
aromatizējošas vielas, kas iegūtas no izejvielas, uz kuru ir at sauce aroma­
tizētāja vai pārtikas produkta nosaukumā, un ko papildina ar ar omatizē­
jošām vielām tikai tad, ja tas nepieciešams šīs izejvielas arom āta pasti­
prināšanai.  
34. Crème de  (nosaukumu papildina izmantot ā augļa vai citas izejvielas 
nosaukums)  
a) Crème de  (nosaukumu papildina izmantotā augļa vai citas izejvielas 
nosaukums) ir liķieris, kurā invertcukura ekvivalentā izteiktā saldinātāju 
produktu saturs ir ne zemāks kā 250 grami uz litru.  
b) Crème de  (nosaukumu papildina izmantotā augļa vai citas izejvielas 
nosaukums) spirta tilpumkoncentrācija ir ne zemāka kā 15 %.  
c) Šim stiprajam alkoholiskajam dzērienam piemēro 33. kategorij ā izklā­
stītos noteikumus par liķieru aromatizējošām vielām un aromatiz ējošiem 
preparātiem.  
▼C3 
d) Izmantotās izejvielas nav piens un piena produkti.  
▼B 
e) Auglis vai jebkāda cita izejviela, kas izmantota juridiskajā  nosaukumā, ir 
auglis vai izejviela, kas stiprajam alkoholiskajam dzērienam pi ešķir tā 
dominējošo aromātu.  
f) Juridisko nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “liķieris”.  
g) Juridisko nosaukumu “ Crème de cassis ” drīkst izmantot tikai liķieriem, 
kas ražoti ar upenēm, un kuros invertcukura ekvivalentā izteikt o saldinā­
tāju produktu saturs ir ne zemāks kā 400 grami uz litru.  
35. Sloe gin  
a) Sloe gin  ir liķieris, ko ražo, gin macerējot dzeloņplūmes ar iespējamu 
dzeloņplūmju sulas piejaukumu.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  sloe gin  ir ne zemāka kā 25 %.  
c) Ražojot  sloe gin , drīkst izmantot tikai dabīgas aromatizējošas vielas un 
aromatizējošus preparātus.  
d) Juridisko nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “liķieris”.  
36. Sambuca  
a) Sambuca  ir bezkrāsains stiprais alkoholiskais dzēriens ar anīsa aromāt u, 
kas atbilst šādām prasībām:  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 57  
i) tā sastāvā ir anīsa ( Pimpinella anisum  L.), īstā ilīcija ( Illicium verum  
L.) vai citu aromātisku augu destilāti;  
ii) invertcukura ekvivalentā izteiktā saldinātāju produktu satu rs tajā ir ne 
zemāks kā 350 grami uz litru;  
iii) dabiskā anetola saturs tajā ir ne zemāks kā 1 grams uz lit ru un ne 
augstāks kā 2 grami uz litru.  
b) Spirta tilpumkoncentrācijai  sambuca  ir ne zemāka kā 38 %.  
c) Sambuca  piemēro 33. kategorijā izklāstītos noteikumus par liķieru arom a­
tizējošām vielām un aromatizējošiem preparātiem.  
d) Sambuca  neiekrāso.  
e) Juridisko nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “liķieris”.  
37. Maraschino , marrasquino  jeb maraskino  
a) Maraschino , marrasquino  jeb  maraskino  ir bezkrāsains liķieris, kam 
aromātu galvenokārt dod  marasca  ķiršu destilāts vai produkts, ko ražo, 
lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā vai  marasca  ķiršu destilātā mace­
rējot ķiršus vai to daļas, un kurā invertcukura ekvivalentā izt eiktā mini­
mālais saldinātāju produktu daudzums vienā litrā ir 250 grami.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  maraschino , marrasquino  jeb maraskino  ir ne 
zemāka kā 24 %.  
c) Maraschino , marrasquino  jeb maraskino  piemēro 33. kategorijā izklā­
stītos noteikumus par liķieru aromatizējošām vielām un aromatiz ējošiem 
preparātiem.  
d) Maraschino , marrasquino  jeb maraskino  neiekrāso.  
e) Juridisko nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “liķieris”.  
38. Nocino  jeb orehovec  
a) Nocino  jeb orehovec  ir liķieris, kura aromātu galvenokārt dod veselu, zaļu 
valriekstu ( Juglans regia  L.) macerēšana vai macerēšana un destilēšana, 
un kurā invertcukura ekvivalentā izteiktā saldinātāju produktu minimālais 
saturs ir 100 grami uz litru.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  nocino  jeb orehovec  ir ne zemāka kā 30 %.  
c) Nocino  jeb orehovec  piemēro 33. kategorijā izklāstītos noteikumus par 
liķieru aromatizējošām vielām un aromatizējošiem preparātiem.  
d) Juridisko nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “liķieris”.  
39. Olu liķieris jeb  advocaat , jeb  avocat , jeb  advokat  
a) Olu liķieris jeb  advocaat , jeb  avocat , jeb  advokat  ir aromatizēts vai 
nearomatizēts liķieris, ko ražo no lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta, 
lauksaimnieciskas izcelsmes destilāta vai stiprā alkoholiskā dz ēriena, vai 
to kombinācijas, un kura sastāvdaļas ir olu dzeltenums, olu bal tums un 
cukurs un/vai medus. Invertcukura ekvivalentā izteiktā cukura v ai medus 
minimālais saturs nedrīkst būt zemāks par 150 gramiem uz litru.  Mini­
mālajam tīra olu dzeltenuma saturam galaproduktā ir jābūt 140 g ramiem 
uz litru. Ja tiek izmantotas olas no vistām, kas nav  Gallus gallus  sugas 
vistas, tas jānorāda uz etiķetes.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 58  
b) Spirta tilpumkoncentrācija olu liķierī jeb  advocaat , jeb  avocat , jeb  
advokat  ir ne zemāka kā 14 %.  
c) Olu liķiera jeb  advocaat  jeb avocat , jeb advokat  ražošanā drīkst izmantot 
tikai aromatizējošus pārtikas produktus, aromatizējošas vielas vai aroma­
tizējošus preparātus.  
▼C3 
d) Olu liķiera jeb  advocaat  jeb avocat , jeb  advokat  ražošanā var izmantot 
pienu un piena produktus.  
▼B 
40. Liķieris ar olu  
a) Liķieris ar olu ir aromatizēts vai nearomatizēts liķieris, k o ražo no lauk­
saimnieciskas izcelsmes etilspirta, lauksaimnieciskas izcelsmes  destilāta 
vai stiprā alkoholiskā dzēriena, vai to kombinācijas, kura raks turīgākās 
sastāvdaļas ir kvalitatīvs olu dzeltenums, olu baltums un cukur s un/vai 
medus. Invertcukura ekvivalentā izteiktā cukura vai medus minim ālais 
saturs nedrīkst būt zemāks par 150 gramiem uz litru. Minimālaja m tīra 
olu dzeltenuma saturam galaproduktā ir jābūt 70 gramiem uz litr u. 
b) Spirta tilpumkoncentrācija liķierī ar olu ir ne zemāka kā 15  % . 
▼C1 
c) Ražojot liķieri ar olu, drīkst izmantot tikai aromatizējošus  pārtikas 
produktus, dabīgas aromatizējošas vielas un aromatizējošus prep arātus.  
▼C3 
d) Liķiera ar olu ražošanā var izmantot pienu un piena produktu s. 
▼B 
41. Mistrà  
a) Mistrà  ir bezkrāsains stiprais alkoholiskais dzēriens, kas ir aromati zēts ar 
anīsu vai dabīgu anetolu un atbilst šādām prasībām:  
i) anetola saturs tajā ir ne zemāks kā 1 grams uz litru, bet ne  augstāks 
kā 2 grami uz litru;  
ii) tajā var būt arī aromātisku augu destilāts;  
iii) to nesaldina.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  Mistrà  ir ne zemāka kā 40 %, bet ne augstāka 
kā 47 %.  
c) Mistrà  drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem preparātiem un dabī gām 
aromatizējošām vielām.  
d) Mistrà  neiekrāso.  
42. Väkevä glögi  jeb spritglögg  
a) Väkevä glögi  jeb spritglögg  ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko ražo, 
aromatizējot vīnu vai vīna produktus un lauksaimnieciskas izcel smes etil­
spirtu ar krustnagliņu un/vai kanēļa aromātu un izmantojot vien u no 
šādiem procesiem vai to apvienojumu:  
i) macerēšanu vai destilēšanu;  
ii) alkohola destilēšanu iepriekš minēto augu daļu klātbūtnē;  
iii) krustnagliņu vai kanēļa dabīgo aromatizējošo vielu pievien ošanu.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 59  
b) Spirta tilpumkoncentrācija  väkevä glögi  jeb spritglögg  ir ne zemāka kā 
15 %.  
c) Väkevä glögi  jeb spritglögg  var aromatizēt vienīgi ar aromatizējošām 
vielām, aromatizējošiem preparātiem vai citiem aromatizētājiem,  t a č u  
a) punktā minēto garšvielu aromāts ir dominējošs.  
d) Vīna vai vīna produktu saturs galaproduktā nepārsniedz 50 %.  
43. Berenburg  jeb Beerenburg  
a) Berenburg  jeb Beerenburg  ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas atbilst 
šādām prasībām:  
i) to ražo, izmantojot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu;  
ii) to ražo, veicot augļu vai augu vai to daļu macerēšanu;  
iii) tas satur genciānu sakņu ( Gentiana lutea  L.), kadiķogu ( Juniperus 
communis  L.) un lauru lapu ( Laurus nobilis  L.) destilātu;  
iv) tā krāsa var būt no gaišbrūnas līdz tumšbrūnai;  
v) tas var būt saldināts, nepārsniedzot maksimālo invertcukura ekviva­
lentā izteiktā saldinātāju produktu saturu – 20 gramus uz litru . 
b) Spirta tilpumkoncentrācija  Berenburg  jeb Beerenburg  ir ne zemāka kā 
30 %.  
c) Berenburg  jeb Beerenburg  drīkst aromatizēt tikai ar aromatizējošiem 
preparātiem un dabīgām aromatizējošām vielām.  
44. Medus nekt ārs vai medalus nekt ārs 
a) Medus nektārs vai medalus nektārs ir stiprais alkoholiskais dzēriens, ko 
ražo, aromatizējot raudzētas medus misas un medus destilāta un/ vai lauk­
saimnieciskas izcelsmes etilspirta sajaukumu, un kurš satur ne mazāk kā 
30 tilp. % raudzētas medus misas.  
b) Spirta tilpumkoncentrācija medus vai medalus nektārā ir ne z emāka 
kā 22 %.  
c) Medus nektāru vai medalus nektāru var aromatizēt tikai ar ar omatizējo­ 
šiem preparātiem un dabīgām aromatizējošām vielām, taču medus g aršai 
jādominē.  
d) Medus nektāru vai medalus nektāru var saldināt tikai ar medu . ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 60  
II PIELIKUMS  
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DAŽIEM STIPRAJIEM ALKOHOLISKAJIEM 
DZĒRIENIEM  
1. Rum-Verschnitt  ražo Vācijā, un to iegūst, rumu sajaucot ar lauksaimnieciskas 
izcelsmes etilspirtu, tā lai rums dod ne mazāk kā 5 % spirta da ļas galapro­
duktā. Spirta tilpumkoncentrācija  Rum-Verschnitt  ir ne zemāka kā 37,5 %. 
Aprakstā, noformējumā un marķējumā vārds “ Verschnitt ” ir norādīts ar tāda 
paša veida, izmēra un krāsas burtiem un tajā pašā rindā kā vārd s “Rum”, un 
pudeļu taras gadījumā tam jābūt uz pudeles priekšējās etiķetes.  Šā produkta 
juridiskais nosaukums ir “stiprais alkoholiskais dzēriens”. Ja  Rum-Verschnitt  
laiž tirgū ārpus Vācijas, tā alkoholiskās sastāvdaļas ir norāda  uz etiķetes.  
2. Slivovice  ražo Čehijā un to iegūst, plūmju destilātam pirms pēdējās dest ilē­ 
šanas pievienojot lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, tā la i vismaz 70 % 
spirta, ko satur galaprodukts, ir no plūmju destilāta. Šā produ kta juridiskais 
nosaukums ir “stiprais alkoholiskais dzēriens”. Nosaukumu “ slivovice ” var 
pievienot tad, ja tas ir tajā pašā redzamības laukā uz priekšēj ās etiķetes. Ja  
slivovice  laiž tirgū ārpus Čehijas, tā alkoholiskās sastāvdaļas ir norād a uz 
etiķetes. Šis noteikums neskar augļu spirtu juridisko nosaukumu  lietojumu 
saskaņā ar I pielikuma 9. kategoriju.  
3. Guignolet Kirsch  ražo Francijā un to iegūst, sajaucot  guignolet  u n kirsch , tā 
lai kirsch  dod ne mazāk kā 3 % tīrā spirta daļas galaproduktā. Tā aprakst ā, 
noformējumā un marķējumā vārds “ guignolet ” ir norādīts ar tāda paša veida, 
izmēra un krāsas burtiem un tajā pašā rindā kā vārds “ kirsch ”, un pudeļu taras 
gadījumā tam jābūt uz pudeles priekšējās etiķetes. Šā produkta juridiskais 
nosaukums ir “liķieris”. Alkoholisko sastāvdaļu sarakstā norāda  tīra spirta 
tilpumprocentus, ko katra sastāvdaļa, proti,  guignolet  u n kirsch , nodrošina 
kopējā  guignolet kirsch  tīra spirta apjomā.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 61  
III PIELIKUMS  
DINAMISK Ā JEB  CRIADERAS Y SOLERA  VAI  SOLERA E CRIADERAS  
IZTURĒŠANAS SIST ĒMA 
Dinamiskā jeb  criaderas y solera  vai solera e criaderas  izturēšanas sistēma 
darbojas tā, ka periodiski tiek nolieta daļa  brandy , kas atrodas katrā no ozolkoka 
mucām vai tilpnēm, kas veido izturēšanas rindu, un attiecīgā vi eta tiek aizpildīta 
ar brandy  no mucām, kuras atrodas iepriekšējā izturēšanas rindā.  
Definīcijas  
“Izturēšanas rindas” ir ozolkoka mucu vai tilpņu grupas, kurās ir iepildīts vienāda 
nogatavināšanas ilguma  brandy , kas izturēšanas process gaitā tiek pakāpeniski 
pārliets no vienas rindas nākamajā. Katru rindu dēvē par  criadera , izņemot 
pēdējo pirms  brandy  laišanas tirdzniecībā, kuru dēvē par “solera”.  
“Noliešana” ir daļas  brandy  noliešana no katras ozolkoka mucas vai tilpnes 
izturēšanas rindā, lai to pielietu  brandy  ozolkoka mucās vai tilpnēs nākamajā 
izturēšanas rindā vai,  solera  rindas gadījumā, lai to pārvadātu.  
“Pieliešana” ir no vienas rindas ozolkoka mucām vai tilpnēm nol ietā brandy  
daudzuma pieliešana nākamās rindas ozolkoka mucās vai tilpnēs u n sajaukšana 
ar tajās esošo  brandy , kas vecuma ziņā ir nākamais tuvākais.  
“Vidējais vecums” ir laika posms, kas atbilst visa izturamā  brandy  daudzuma 
iziešanai caur sistēmu, ko aprēķina, kopējo  brandy  apjomu visās izturēšanas 
rindās dalot ar nolieto apjomu no pēdējās rindas  solera  viena gada laikā.  
No solera  nolietā  brandy  vidējo vecumu aprēķina ar šādu formulu: t = Vt/Ve, 
kur: 
— t ir vidējais izturēšanas laiks, izteikts gados,  
— Vt ir kopējais izturēšanas sistēmā iekļautais apjoms, kas izt eikts litros tīra 
spirta,  
— Ve ir kopējais viena gada laikā no sistēmas nolietais apjoms,  kas paredzēts 
piegādei patērētājiem un kas izteikts litros tīra spirta.  
Ozolkoka mucās vai tilpnēs, kuru tilpums ir mazāks nekā 1 000 l itri, noliešanas 
un pieliešanas skaits gadā ir mazāks nekā sistēmā iekļauto rind u skaits, kas 
reizināts ar divi, vai vienāds ar to, lai nodrošinātu, ka jaunā kais komponents 
tiek izturēts vismaz sešus mēnešus.  
Ozolkoka mucās vai tilpnēs, kuru tilpums ir 1 000 litri vai vai rāk, noliešanas un 
pieliešanas skaits gadā ir mazāks nekā sistēmā iekļauto rindu s kaits vai vienāds ar 
to, lai nodrošinātu, ka jaunākais komponents tiek izturēts vism az vienu gadu.  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 62  
IV PIELIKUMS  
Atbilstības tabula  
Šī regula  Regula (EK) Nr. 110/2008  
1. panta 1. un 2. punkts  1. panta 1. un 2. punkts  
2. panta a) līdz d) punkts  2. panta 1. un 3. punkts  
2. panta e) punkts  2. panta 2. punkts  
2. panta f) punkts  I pielikuma 6. punkts  
3. panta 1. punkts  8. pants  
3. panta 2. un 3. punkts  10. pants  
3. panta 4. punkts  15. panta 1. punkts  
3. panta 5. punkts  —  
3. panta 6. punkts  —  
3. panta 7. punkts  15. panta 3. punkta trešā daļa  
3. panta 8. punkts  —  
3. panta 9. un 10. punkts  11. panta 2. punkts un I pielikuma 4. punkts  
3. panta 11. un 12. punkts  I pielikuma 7. punkts  
4. panta 1. punkts  7. pants un I pielikuma 14. punkts  
4. panta 2. punkts  7. pants un I pielikuma 15. punkts  
4. panta 3. punkts  7. pants un I pielikuma 16. punkts  
4. panta 4. punkts  —  
4. panta 5. punkts  I pielikuma 17. punkts  
4. panta 6. punkts  —  
4. panta 7. punkts  I pielikuma 2. punkts  
4. panta 8. punkts  I pielikuma 3. punkts  
4. panta 9. punkts  I pielikuma 3. punkts  
4. panta 10. punkts  I pielikuma 5. punkts  
4. panta 11. punkts  I pielikuma 8. punkts  
4. panta 12. punkts  I pielikuma 9. punkts  
4. panta 13. punkts  —  
4. panta 14. punkts  —  
4. panta 15. punkts  —  
4. panta 16. punkts  —  
4. panta 17. punkts  —  
4. panta 18. punkts  —  
4. panta 19. un 20. punkts  I pielikuma 10. punkts  
4. panta 21. punkts  —  
4. panta 22. punkts  —  
4. panta 23. punkts  I pielikuma 11. punkts  
4. panta 24. punkts  I pielikuma 12. punkts  
5. pants  I pielikuma 1. punkts  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 63  
Šī regula  Regula (EK) Nr. 110/2008  
6. panta 1. punkts  3. panta 1. punkts  
6. panta 2. punkts  3. panta 3. punkts  
6. panta 3. punkts  3. panta 4. punkts  
7. panta 1. punkts  4. pants  
7. panta 2. punkts  5. panta 1. punkts  
7. panta 3. punkts  5. panta 2. punkts  
7. panta 4. punkts  5. panta 3. punkts  
8. panta 1. punkts  26. pants  
8. panta 2. punkts  1. panta 3. punkts  
8. panta 3. punkts  —  
8. panta 4. punkts  —  
9. pants  —  
10. panta 1. punkts  —  
10. panta 2. punkts  9. panta 1. punkts  
10. panta 3. punkts  9. panta 2. punkts  
10. panta 4. punkts  9. panta 3. punkts  
10. panta 5. punkts  9. panta 5. un 6. punkts  
10. panta 6. punkta a) līdz c) apakšpunkts, e) un f) apak­ 
špunkts  — 
10. panta 6. punkta d) apakšpunkts  12. panta 2. punkts  
10. panta 7. punkta pirmā daļa  9. panta 4. un 7. punkts  
10. panta 7. punkta otrā daļa  —  
11. panta 1. punkts  10. panta 1. un 2. punkts  
11. panta 2. un 3. punkts  —  
12. panta 1. punkts  10. panta 1. punkts  
12. panta 2., 3. un 4. punkts  —  
13. panta 1. punkts  12. panta 1. punkts  
13. panta 2. punkts  9. panta 9. punkts  
13. panta 3. punkta pirmā un otrā daļa  11. panta 4. punkts  
13. panta 3. punkta trešā daļa  11. panta 5. punkts  
13. panta 3. punkta ceturtā daļa  —  
13. panta 4. punkta pirmā daļa  11. panta 3. punkts  
13. panta 4. punkta otrā daļa  11. panta 4. punkts  
13. panta 4. punkta trešā daļa  11. panta 5. punkts  
13. panta 5. punkts  —  
13. panta 6. punkts  12. panta 3. punkts  
13. panta 7. punkts  —  
14. panta 1. punkts  I pielikuma 13. punkts  
14. panta 2. punkts  —  
15. panta 1. punkts  14. panta 2. punkts  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 64  
Šī regula  Regula (EK) Nr. 110/2008  
15. panta 2. punkts  —  
16. pants  —  
17. pants  13. pants  
18. pants  —  
19. panta 1. punkts  12. panta 3. punkts  
19. panta 2. punkts  —  
20. panta a) punkts  —  
20. panta b) punkts  28. panta 2. punkts  
20. panta c) punkts  —  
20. panta d) punkts  —  
21. panta 1. punkts  —  
21. panta 2. punkts  16. pants  
21. panta 3. punkts  15. panta 3. punkta pirmā daļa  
21. panta 4. punkts  —  
22. panta 1. punkta pirmā daļa  17. panta 4. punkts  
22. panta 1. punkta otrā daļa  —  
22. panta 2. punkts  —  
23. panta 1. punkta ievaddaļa un a), b) un c) apakšpunkts  —  
23. panta 1. punkta otrā daļa  17. panta 3. punkts  
23. panta 2. punkts  17. panta 1. punkta otrais teikums  
24. panta 1. līdz 4. punkts  —  
24. panta 5., 6. un 7. punkts  17. panta 2. punkts  
24. panta 8. punkts  17. panta 3. punkts  
24. panta 9. punkts  17. panta 1. punkta pirmais teikums  
25. pants  —  
26. panta 1. punkta pirmā daļa  17. panta 5. punkts  
26. panta 1. punkta otrā daļa  —  
26. panta 2. punkts  17. panta 6. punkts  
27. panta 1. punkts  17. panta 7. punkta pirmais teikums  
27. panta 2., 3. un 4. punkts  —  
27. panta 5. punkts  17. panta 7. punkta otrais teikums  
28. pants  —  
29. pants  —  
30. panta 1., 2. un 3. punkts  17. panta 8. punkta pirmais teikums  
30. panta 4. punkta pirmā daļa  17. panta 8. punkta otrais teikums  
30. panta 4. punkta otrā daļa  —  
31. pants  21. pants  
32. pants  18. pants  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 65  
Šī regula  Regula (EK) Nr. 110/2008  
33. panta 1. punkts  15. panta 2. punkts  
33. panta 2. un 3. punkts  —  
34. panta 1., 2. un 3. punkts  19. pants  
34. panta 4. punkts  —  
35. panta 1. punkta pirmā daļa  15. panta 3. punkta otrā daļa  
35. panta 1. punkta otrā daļa  —  
35. panta 2. punkts  23. panta 3. punkts  
35. panta 3. punkts  —  
36. panta 1. punkts  23. panta 1. punkts  
36. panta 2. punkts  23. panta 2. punkts  
37. pants  —  
38. panta 1. punkts  —  
38. panta 2. punkts  22. panta 1. punkts  
38. panta 3. punkts  22. panta 2. punkts  
38. panta 4. punkts  —  
38. panta 5. punkts  22. panta 3. punkts  
38. panta 6. punkts  22. panta 4. punkts  
39. panta 1. punkts  —  
39. panta 2. un 3. punkts  —  
40. pants  —  
41. pants  —  
42. pants  —  
43. panta 1. punkts  24. panta 1. punkts  
43. panta 2. punkts  24. panta 3. punkts  
44. panta 1. punkts  24. panta 2. punkts  
44. panta 2. punkts  —  
45. pants  6. pants  
46. pants  —  
47. pants  25. pants  
48. pants  —  
49. pants  29. pants  
50. pants  28. pants  
51. pants  30. pants  
I pielikums, 1. līdz 31. kategorija  II pielikums, 1. līdz 31. kategorija  
I pielikums, 32. kategorija  II pielikums, 37.a kategorija  ▼B
 02019R0787 — LV — 17.05.2019 — 000.004 — 66  
Šī regula  Regula (EK) Nr. 110/2008  
I pielikums, 33. kategorija  II pielikums, 32. kategorija  
I pielikums, 34. kategorija  II pielikums, 33. kategorija  
I pielikums, 35. kategorija  II pielikums, 37. kategorija  
I pielikums, 36. kategorija  II pielikums, 38. kategorija  
I pielikums, 37. kategorija  II pielikums, 39. kategorija  
I pielikums, 38. kategorija  II pielikums, 40. kategorija  
I pielikums, 39. kategorija  II pielikums, 41. kategorija  
I pielikums, 40. kategorija  II pielikums, 42. kategorija  
I pielikums, 41. kategorija  II pielikums, 43. kategorija  
I pielikums, 42. kategorija  II pielikums, 44. kategorija  
I pielikums, 43. kategorija  II pielikums, 45. kategorija  
I pielikums, 44. kategorija  II pielikums, 46. kategorija  
II pielikums  II pielikums, sadaļa “Citi stiprie alkoholiskie dzērieni”  
III pielikums  —  
IV pielikums  —  ▼B