2004R1973 — LV — 01.01.2005 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1973/2004

(2004. gada 29. oktobris),

ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs Regulas IV un IV a) sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai







SATURS 1. nodaļa Darbības sfēras un vispārīgie noteikumi 2. nodaļa Cieto kviešu īpašās kvalitātes piemaksas 3. nodaļa Proteīna kultūru piemaksas 4. nodaļa Graudaugu piemaksas rīsiem 5. nodaļa Platību maksājumi riekstiem 6. nodaļa Palīdzība cietes kartupeļiem 7. nodaļa Piena piemaksas un papildus maksājumi 8. nodaļa Palīdzība enerģijas graudaugiem 1. iedaļa Definīcijas 2. iedaļa Līgums 3. iedaļa Līguma grozījumi un tā laušana 4. iedaļa Norādošie apjomi un piegādātais daudzums 5. iedaļa Noteikumi palīdzības maksāšanai 6. iedaļa Projektu pieteicēju un pirmo pārstrādātāju līgumi un pienākumi 7. iedaļa Nodrošinājums 8. iedaļa Dokumenti pārdošanai, tiesību nodošanai vai piegādēm uz citām dalībvalstīm vai eksportam 9. iedaļa Pārbaudes 10. iedaļa Izslēgšana no shēmām un atestācijas 9. nodaļa Īpašā reģionālā palīdzība laukaugu kultūrām 10. nodaļa Palīdzība sēklām 11. nodaļa Platību maksājumi laukaugu kultūrām 1. iedaļa Kritērijiem atbilstošu laukaugu kultūru platību maksājumu vispārējie nosacījumi 2. iedaļa Īpašie nosacījumi konkrētām laukaugu kultūrām 3. iedaļa Pamatplatības, norādošās kvotas un griesti 4. iedaļa Atlicinājumi 5. iedaļa Gala norādījumi 12. nodaļa Piemaksas aitām un kazām 1. iedaļa Tiešie maksājumi 2. iedaļa Ierobežojumi, rezerves un tiesību nodošana 3. iedaļa Papildmaksājumi 4. iedaļa Vispārīgie norādījumi 13. nodaļa Maksājumi liellopiem un teļiem 1. iedaļa Īpašās piemaksas (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. pants) 2. iedaļa Piemaksas sezonalitātes atcelšanai (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 124. pants) 3. iedaļa Piemaksas zīdītājgovjīm (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. pants) 4. iedaļa Vispārīgie nosacījumi īpašajām piemaksām un zīdītājgovju piemaksām 5. iedaļa Kaušanas piemaksas (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 130. pants) 6. iedaļa Papildmaksājumi (Regulas (EK) Nr. 1782/2003 133. līdz 136. pants) 7. iedaļa Vispārīgie nosacījumi 8. iedaļa Pagaidu un gala nosacījumi 14. nodaļa Vienas platības maksājumu shēma 15. nodaļa Papildinošie nacionālie tiešie maksājumi 16. nodaļa Atmatā atstātās zemes izejvielu ražošanai 1. iedaļa Definīcija 2. iedaļa Līgums 3. iedaļa Līguma grozīšana vai laušana 4. iedaļa Etalonražīgums un piegādājamie daudzumi 5. iedaļa Palīdzības maksājuma noteikumi 6. iedaļa Pieņēmēja un prasītāja pienākumi 7. iedaļa Garantijas 8. iedaļa Pārdošanas, nodošanas vai piegādes dokumenti citā dalībvalstī 9. iedaļa Pārbaudes 10. iedaļa Izslēgšana no režīma un sazināšanās 17. nodaļa Palīdzība apiņu platībām 18. nodaļa Gala norādījumi EIROPAS KOPIENAS KOMISIJA ņemot vērā Eiropas Kopienas izveidošanas Līgumu, ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu, īpaši 41. panta pirmo punktu, ņemot vērā 2003. gada 29. septembra Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, kas nosaka vispārīgos noteikumus tiešā atbalsta shēmām vienotajai lauksaimniecības politikai un, veidojot noteiktas atbalsta shēmas zemniekiem, groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 ( 1 ) 110. pantu un 145. c, 145. d, 145. e un 145. f pantu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV un IV a) sadaļa veido noteiktas atbalsta shēmas zemniekiem. Dažu shēmu ieviešanas noteikumi ir jau izklāstīti šādos aktos: Komisijas 1972. gada 2. augusta Regula (EEK) Nr. 1686/72 par konkrētiem sīki izstrādātiem noteikumiem atbalstam par sēklām ( 2 ), Komisijas 1976. gada 22. jūnija Regula (EEK) Nr. 1445/76, ar ko precizē dažādas Lolium perenne L. šķirnes ( 3 ), Komisijas 1996. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 1644/96, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piešķiršanai par konkrētiem pākšaugiem ( 4 ), Komisijas 1999. gada 19. marta Regula (EK) Nr. 609/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piešķiršanai apiņu ražotājiem ( 5 ); Komisijas 1999. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 2316/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1251/1999, ar kuru izveido atbalsta sistēmu noteiktu laukaugu audzētājiem ( 6 ), Komisijas 1999. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 2342/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgu organizāciju piemērošanai attiecībā uz piemaksu shēmām ( 7 ), Komisijas 1999. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 2461/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1251/1999 piemērošanai attiecībā uz atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai ( 8 ), Komisijas 2001. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2550/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 2529/2001 par aitu gaļas un kazu gaļas tirgus kopēju organizāciju attiecībā uz piemaksu sistēmām, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2419/2001 ( 9 ), Komisijas 2003. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2199/2003, ar ko paredz pārejas posma pasākumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1259/1999 par vienoto platībmaksājuma shēmu Čehijas Republikai, Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai piemērošanai par 2004. gadu ( 10 ), Komisijas 2003. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2237/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu dažas atbalsta shēmas, kas paredzētas ar Padomes Regulas (EK) 1782/2003 IV sadaļu, ar kuru izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem ( 11 ). Kopienas likumdošanas konkretizēšanai jāatceļ attiecīgie akti un jāaizvieto ar regulu, kas izklāsta ieviešanas nosacījumus visām shēmām, kurām var pieteikties no 2005. gada 1. janvāra. (2) Lai nodrošinātu efektīvu shēmu administrēšanu, platību maksājumi tiek piešķirti tikai konkrētiem apvidiem pēc precizētiem nosacījumiem. (3) Maltai ir liels skaits mazo saimniecību, kuru lielums ir mazāks par 0 hektāriem. Lai Maltas mazie zemnieki netiktu noraidīti tiešajiem maksājumiem, balstoties uz zemes platību, minimālais izmērs pieteicēju zemes platībām Maltai tiek noteikts 0 ha, un 2005. un 2006. gadā ļauts atteikties no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 9. punkta pielietošanas. (4) Ir jānovērš zemes apsēšana tikai ar mērķi atbilst platību maksājumu kritērijiem. Jāspecificē noteikti nosacījumi apsēšanai un graudaugu kultivēšanai attiecībā uz cietajiem kviešiem, proteīna kultūrām un rīsiem. Lai varētu atspoguļot lauksaimniecības dažādību Kopienā, jāņem vērā vietējie standarti. (5) Jāļauj iesniegt tikai vienu pieteikumu platību maksājumiem attiecībā uz jebkuru apstrādātu zemes gabalu attiecībā uz doto gadu, izņemot gadījumus, kad platības maksājums ir kā papildinājums maksājumam tai pašai kultūrai vai palīdzībai sēklu ražošanai. Platību maksājumus var piešķirt graudaugiem, kuri tiek subsidēti pēc Kopienas strukturālās vai vides politikas. (6) Platību palīdzības atbalsta shēmas, kuras tiek piešķirtas, balstoties uz platību, kas pārsniedz maksimālo vai bāzes platību uz zemniekam, kuram tiek garantēta palīdzība, samazināt proporcionāli katru gadu. Tāpēc jāievieš mobilitātes un gala termiņi informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm, lai ieviestu samazināšanas koeficentu par platībām, kurām tiek maksāta palīdzība. Tādiem pašiem nosacījumiem ir jābūt kopējā apjoma samazināšanai individuālajiem nodošanas daudzumiem, pielietojot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 95. panta 4. punktu. (7) Pēc Regulas (EK) Nr. 1782/2003 73. panta īpašo kvalitātes piemaksu piešķiršanas cietajiem kviešiem radies jautājums par noteiktu sertificēto sēklu šķirņu daudzumu pielietošanu ražošanas reģionos, lai varētu tos izmantot mannas un makaronu ražošanai. Lai nodrošinātu to, ka prasības tiek ievērotas, jāfiksē gan kritēriji šķirņu novērtēšanai katrā dalībvalstī, gan procedūra, lai izveidotu kritērijiem atbilstošu šķirņu sarakstu, kā arī minimālos apjomus sertificēto sēklu izmantošanai. (8) Periods starp Regulas (EK) Nr. 1782/2003 pieņemšanu un ieviešanu īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem neļauj izveidot kritērijiem atbilstošo šķirņu sarakstu, kas garantē palīdzību 2005. gadam saskaņā ar paredzēto novērtēšanas metodi. Tāpēc jāizveido pārējo sarakstu, kas balstītos uz pašreiz izmantotajām šķirnēm. (9) Dažos reģionos agronomijas nolūkos proteīna kultūras tradicionāli tiek sētas kopā ar labību. Rezultātā tiek iegūta raža, kas galvenokārt sastāv no proteīna kultūrām. Lai garantētu piemaksas proteīna kultūrām, tādas platības šādos nolūkos jāuzskata par proteīna kultūru platībām. (10) Jānosaka standarti saldajām lupīnām un pārbaudēm, lai noteiktu, vai lupīnas ir saldas vai nē. (11) Lai nodrošinātu efektīvu un labu atbalsta shēmu vadību riekstiem, garantēto platību palīdzību nedrīkst izmantot, lai finansētu marginālas plantācijas vai atsevišķus kokus. Minimālais augļa izmērs un koku blīvums ir jādefinē. Lai atvieglotu pāreju no esošajiem uzlabošanas plāniem, kuru gala termiņš ir vēlāks nekā jaunās shēmas ieviešanas laiks, ir ieteicams piemērot pārejas pasākumus. (12) Īpašo maksājumu termiņu aprēķināšana rīsiem ir atkarīga ne tikai no pamatplatības vai platības, kas fiksēta katrai ražojošajai dalībvalstij Regulā (EK) Nr. 1782/2003, kā arī iespējamais apakšiedalījums pamatplatībām apakšplatībās pēc kritērijiem, kurus nosaka katra dalībvalsts, lai nodrošinātu šādu apakšiedalījumu, pēc nosacījumiem, ar kuriem apstrādātais zemes gabals tiek apstrādāts un pēc minimālās pamatplatības. Lai ieviestu pielietojamo modalitāšu vadību un izmantošanu, piemērojot to pamatplatībām un apakšplatībām, rezultātā jānorāda detalizēti nosacījumi. (13) Novērtējot iespējamo pamatplatību pārtēriņu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantu, jāparedz īpašo kultūru piemaksu samazināšanu rīsiem. Lai ieviestu aprēķina modalitātes šādai samazināšanai, jāņem vērā kritēriji un jādefinē piemērojamie koeficenti. (14) Graudaugu maksājumi rīsiem paredz, ka Komisija ir sniegusi noteiktu informāciju saistībā ar pamatteritoriju apakšplatību kultivēšanu. Tādēļ jāsniedz detalizēta informācija par Dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem Komisijai, kā arī šīs sazināšanās gala termiņus. (15) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 93. un 94. pants sniedz palīdzību kartupeļaudzētājiem, kuri domā ražot kartupeļu cieti pēc audzēšanas līgumiem, ievērojot Padomes 1994. gada 27. jūlija gada Regulas (EK) Nr. 1868/94 noteiktos kvotu ierobežojumus kartupeļu cietes ražošanai ( 12 ). Palīdzības dotēšanas noteikumiem jābūt noteiktiem un, kur tas iespējams, jāizveido mijnorāde esošajiem noteikumiem, kuri attiecas uz kvotu sistēmu, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1868/94. (16) Regulas (EK) Nr. 1782/200395. un 96. pants nodrošina papildpiemaksas piena produktiem, un ražotājiem tiek maksātas papildmaksas. Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1788/2003 veido nodevu piena un piena produktu sektorā ( 13 ), sniedzot īpašus piešķīrumus iniciatīvu gadījumā. Tāpēc ir jāpārskata, kad privātā vai juridiskā persona ievēro individuālos orientējošos daudzumus, kuri vairs nesaskan ar noteikumiem, kas attiecas uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 5. c) pantu, divpadsmit mēnešu periodam pirms 31. marta par attiecīgo gadu, kas attiecas uz izslēgšanu no piemaksām un maksājumiem. (17) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. līdz 92. pants sniedz zemniekiem jaunu garantētu palīdzības shēmu enerģijas kultūrām. Kopā ar Regulu (EK) Nr. 2461/1999, kas izslēdz cukurbietes no palīdzības, cukurbiešu audzēšanai jābūt izslēgtai no palīdzības enerģijas kultūrām. (18) Lai saņemtu kritērijiem atbilstošu palīdzību, jābūt izklāstītiem noteikumiem. Šādā nolūkā jābūt noteiktam, ka līgumam jābūt noslēgtam starp ražotāju un pirmo pārstrādātāju attiecībā uz izejproduktu ražošanu. Zemniekiem ir jāveic pārstrāde, kā tas ir paredzēts noteikumos attiecībā uz īpašumu. (19) Lai nodrošinātu, ka izejmateriāli tiek pārstrādāti specifiskos enerģijas produktos, pirmajiem pārstrādātājiem ir jāievieš pasākumi par spīti faktam, ka palīdzība tiek garantēta zemniekiem, nevis pirmajiem pārstrādātājiem. Garantijām ir jābūt pietiekami augstām, lai novērstu jebkurus riskus izejmateriāliem, kuri tiek novirzīti no to gala mērķa. Papildus, lai nodrošinātu efektīvu kontroles sistēmas shēmu, izejmateriālu un daļēji pārstrādātu produktu pārdošanai jābūt maksimāli ierobežotai līdz diviem soļiem pirms gala pārstrādes. (20) Jānosaka skaidras atšķirības starp kandidāta pienākumiem, kuras beidzas līdz ar brīdi, kad pilnā apjomā ievāktie izejmateriāli ir piegādāti, un pienākumiem, kuri ir saistoši pirmajam pārstrādātājam, kura pienākumi sākas ar piegādi un beidzas ar izejproduktu gala pārstrādi enerģijas produktos. (21) Saistībā ar izejmateriāliem un produktiem, kuri rodas, noteiktai transporta darbības Kopienas teritorijā jābūt kontrolētai, tā tiek veikta ar T5 kontroles pielietošanu saskaņā ar 1993. gada 2. jūlija Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi ( 14 ). Ja T5 kontroles kopijas tiek pazaudētas apstākļos, kuros nav vainojams pirmais pārstrādātājs, jāveido nosacījumi alternatīviem pierādījumiem. (22) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pants paredz īpašās reģionālās palīdzības samazināšanu par laukaugu kultūrām, kad viss pieprasītās palīdzības apjoms pārsniedz fiksētos griestus. Jābūt apstiprinātam modalitāšu samazināšanas koeficenta aprēķinam. (23) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 99. pants piešķir tiešās garantētās palīdzības iespēju vienas vai vairāku sēklu šķirņu ražošanai. (24) Palīdzību var nodrošināt tikai pamata sēklu vai sertificēto sēklu ražošanai, un šiem produktiem ir jābūt skaidri definētiem attiecībā uz direktīvu par sēklu sertificēšanu un tirdzniecību: Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību ( 15 ), Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīva 66/402/EEK par labības sēklu tirdzniecību ( 16 ) un Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/57/EK par eļļas un šķiedras augu sēklu tirdzniecību ( 17 ). (25) Lai padarītu iespējamu kontroli, pamata sēklas un sertificētās sēklas jāražo saskaņā ar audzēšanas līgumiem vai deklarācijām, kuras tiks piemērotas vienreizējai pielietošanai, un sēklu ražotājiem un audzētājiem jābūt oficiāli apstiprinātiem vai reģistrētiem. Nepieciešamie pasākumi jānorāda gadījumos, kad sēklu iestādēs vai audzētāji no vienas dalībvalsts audzē sēklas citā dalībvalstī. (26) Administratīvu apsvērumu dēļ palīdzība katrai dalībvalstij jānodrošina tikai attiecībā uz ražas ievākšanu dalībvalstu teritorijā. (27) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 XI pielikumu ražošanas palīdzību var maksāt par pamata un sertificēto Cannabis sativa L. sēklu šķirnēm ar tetrahidrokanabinolu sastāvu ne lielāku kā 0,2 %. Lai nodrošinātu vienotu palīdzību garantēšanu, palīdzības pielietojumam visā Kopienā, Cannabis sativa L. šķirņu saraksts, kas atbilst palīdzības kritērijiem, ir noteikts Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas Nr. 796/2004 II pielikumā, nosakot detalizētus noteikumus savstarpējās atbilstības ieviešanai, modulēšanai un integrētajai administrēšanas un kontroles sistēmai, ko nodrošina Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003, nostiprinot vienotus noteikumus tiešajām atbalsta lauksaimniecības politikas vienotajām shēmām, un veido noteiktas atbalsta shēmas zemniekiem ( 18 ), lai tās izmantotu atbilstošiem nolūkiem. (28) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 108. pants definē zemes, kas atbilst kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem. Dalībvalstīm kontrolējot, pants apstiprina noteiktus izņēmumus, kuri nemazina pasākumu efektivitāti attiecībā uz to, kas izklāstīts regulā. Lai izvairītos no tāda riska, ir jānosaka pieņemtie pasākumi, lai saglabātu kopējo platību, kas atbilst kritērijiem zemei esošajā līmenī, un tādējādi novērstu jebkurus jūtamus palielinājums. Šie pasākumi noteiktos gadījumos iekļauj iepriekš par kritērijiem atbilstošu platību kompensēšanu. (29) Dalībvalstis, kurās kukurūza nav tradicionāls graudaugs, to var padarīt par lopbarības kultūru pēc atbilstošiem kritērijiem laukaugu kultūru maksājumiem. Attiecīgi to ir jādefinē kā lopbarības kultūra. (30) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 106. pants paredz platību maksājumus liniem un kaņepēm, kuras tiek audzētas šķiedrai, beidzoties līgumam vai pēc vienošanās saskaņā ar Padomes 2000. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1673/20002. panta 1. punktu par vienotu linu un kaņepju, kuras tiek audzētas šķiedrai, tirgus organizāciju ( 19 ). Jābūt nodrošinātai līgumu vai vienošanos kopiju taisīšanai, lai tās nosūtītu dalībvalstu atbildīgajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par maksājumu pielietojuma administrēšanu. Kā arī jānodrošina, lai linu un kaņepju šķirnes, kuras tiek audzētas šķiedrai, tiktu ierakstītas “Kopējā lauksaimniecības augu šķirņu katalogā” kā šķiedras augi un linu gadījumā īpaši kā “linšķiedra”. Kā arī kaņepju gadījumā, kad tetrahidrokarbanola sastāvs apstiprinātajām šķirnēm nepārsniedz 0,2 %. Jāizveido kritērijiem atbilstošo šķirņu saraksts liniem, kā arī Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 II pielikumā jāieraksta kaņepju šķirnes, kuras atbilst kritērijiem. Lai piešķirtu zemniekiem garantijas attiecībā uz kaņepēm, ir jāpieprasa sertificēto sēklu lietošana. (31) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 109. pantā pieprasīts labības, eļļas sēklu un proteīna augu ražotājiem pabeigt sēšanu līdz 31. maijam. Īpašos gadījumos sēšanu var atlikt pēc 31. maija īpašu klimatisko apstākļu dēļ. Sēšanas beigu datums un pieteikumu iesniegšana noteiktiem graudaugiem noteiktos reģionos jāpagarina. Tomēr šādam pagarinājumam nav pretēja ietekme uz atbalsta sistēmas efektivitāti vai kontroles sistēmas vājināšanu, kas ieviesta ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļas 4. nodaļas kontroles sistēmu. (32) Lai nodrošinātu, ka pārstrādes industrija regulāri - visu tirdzniecības gadu saņem saldās kukurūzas piegādes, ražotājiem ir jāvar izmantot sējumus ilgākā periodā, beigu datumu saldās kukurūzas sēšanai novilcinot līdz 15. jūnijam. (33) Ir pieņemami piešķirt minimālos apjomus sertificētajo cieto kviešu sēklu papildinājumiem un īpašajai palīdzībai. Ņemot vērā lauksaimniecības dažādību dalībvalstīs un to reģionos, minimālo apjomu jāatstāj tādu kā iesaistītajām dalībvalstīm. (34) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 103. pantam jādefinē, kas ir apūdeņošana. (35) Izdalot jebkurus pārvērtējumus un noteikumus pamatteritorijās, tiek ņemtas vērā teritorijas, nosakot šādu pārvērtējumu apjomu kritērijus. Kad tiek ieviestas atsevišķas pamatplatības kukurūzai, apūdeņojamajām platībām vai lopbarībai, īpašajiem nosacījumiem jānosaka platības, kuras tiks ņemtas vērā, aprēķinot jebkādus pārtēriņus attiecīgajās pamatplatībās. Nosakot pārtēriņus pamatplatībās, nosacījumiem jāsaskan visos gadījumos. Veids, kādā tiek aprēķināti pārtēriņi, tiek noteikts pēc maksimālās garantētās platības cietajiem kviešiem, un tam jābūt specificētam. Jāievēro procedūra, nosakot pārtēriņa griestus maksājumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 2. punktu. (36) Kad tiek piemērots Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. pants kritērijiem atbilstošo laukaugu platību maksājumiem, nosacījumi attiecas uz ražotājiem par atlicinātājām īpaumu platībām. Detalizēti jāievieš nosacījumi, kuri var nodrošināt, lai shēmas, kuras nepieciešamas efektivitātes nodrošināšanai, tiktu ievērotas. Nosacījumi jāievieš platībām, kuras tiek uzskatītas par atlicinātām salīdzinājumā ar tām, kuras tiek ņemtas vērā, lai veiktu aprēķinus par tām, kuras izmanto, lai aprēķinātu reģionālās pamatplatības. Ir jādefinē “pākšaugu kultūras” attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 3. punkta 2. ievilkumu. (37) Saskaņā ar 107. panta 6. punktu un, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 66. pantu, jāievieš detalizēti noteikumi attiecībā uz brīvprātīgi atlicinātājām zemēm. Noteikumiem jābūt saskaņotiem ar vispārējo sistēmu ieviešanu, kā paredz Regula (EK) Nr. 1782/2003. (38) Noteikumos par kritērijiem atbilstošo aitu un kazu piemaksām, kuru paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 11. nodaļa, ir īpaši jānosaka nosacījumi, pēc kuriem tiek veiktas piemaksas. (39) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 113. panta 2. punkts paredz piemaksu garantēšanu kazas gaļas zemniekiem konkrētās Kopienas platībās. Attiecīgās platības tiek noteiktas saskaņā ar kritērijiem, ievērojot nosacījumus. (40) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punktu zemnieki, kuru īpašumi ir vismaz 50 % no viņu izmantotās lauksaimniecības platības, mazāk labvēlīgos apvidos var pretendēt uz papildu piemaksām. 113. panta 2. punkts norāda īpašās ģeogrāfiskās zonas, kuras atbilst nepieciešamajiem noteikumiem kazas gaļas zemniekiem, lai pretendētu uz piemaksām. Jāievieš nosacījumi, lai zemnieki atbilstu kritērijiem, kuri pierāda, ka vismaz puse no viņu izmantotās zemes lauksaimnieciskajai ražošanai atrodas mazāk labvēlīgos apvidos vai platībās, kuras atbilst kazu piemaksu kritērijiem. (41) Lai nodrošinātu kritērijiem atbilstošu pareizo līmeni aitu piemaksām, dalībvalstīm jāveido to zemnieku uzskaite, kuri tirgo aitas pienu vai piena produktus. (42) Lai ieviestu individuālo ierobežojumu sistēmu, kas saistīta ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 116., 117. un 118. pantu, esošos administratīvos noteikumus var turpināt ieviest tā, kā to paredz tiesību lietošanas garantēšana bez maksas, saskaņā ar parasto tiesību lietošanu, minimālo īslaicīgo tiesību līzingu vai pārvedumu lietošanu, informējot par izmaiņām individuālajos griestos un tiesību nodošanu caur nacionālajām rezervēm. Daži no noteikumiem ir specificētie nosacījumi ārkārtas un pienācīgā veidā argumentētos gadījumos, kuri attiecas uz tiesību lietošanu mazajiem zemniekiem un zemniekiem, kuri piedalās paplašināšanās programmās un agrās pensionēšanās shēmās un pārvedumu nolūkos, piemaksu tiesību mantošanā un gadījumos, kad zemnieki izmanto publisko vai kolektīvo zemi tikai ganībām. (43) Komisijai jānovēro jaunie pasākumi, un tā rezultātā dalībvalstīm jāsniedz nepieciešamā informācija attiecībā uz piemaksu noteikumu ieviešanu. (44) Ja iespējams, jāsniedz Komisijai detalizēta informācija par nacionālajiem noteikumiem un papildmaksājumu ieviešanu. (45) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 12. nodaļa paredz liellopu un teļa gaļas maksājumus. Kritēriju atbilstībai attiecībā uz maksājumu nosacījumiem jābūt specificētai. (46) Reģionālo griestu uzdevums un fondu piepildījums nosaka, ka īpašās piemaksas vairāk var nelietot attiecībā uz to pašu dzīvnieku vecuma grupu, kurus ietekmē šo divu pasākumu pielietošana. Sezonalitātes atcelšanas piemaksu nolūkā dzīvniekiem, kuri tiek uzskatīti par tādiem, jāatbilst attiecīgajiem kritērijiem. (47) Nosacījumi jāievieš administratīvajiem dokumentiem, tie izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 3. punkta b) apakšpunktā, jāveido un jāievieš nacionālie līmeņi. Lai ņemtu vērā noteiktus administratīvos un kontroles nosacījumus, dalībvalstīs jāatļauj dažādas administratīvās formas dokumenti. (48) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 123. panta 3. a punkts un 130. panta 1. punkts paredz saglabāšanas periodu kā noteikumu īpašo un kaušanas piemaksu dotēšanai. Tāpēc ir jādefinē un jānosaka šo periodu apjomus. (49) Pasākumiem īpašo piemaksu dotēšanai kaušanas laikā jābūt saskaņā ar pasākumiem kaušanas piemaksu dotēšanai. Jābūt noteiktiem dokumentiem, kuri pavada dzīvnieku līdz kaušanas vietai vai eksportam. Lai ņemtu vērā īpašos sīkumus dotēšanas veidam kaušanas laikā, ir jānosaka metodes vērsēnu vecumu nosacījumiem un pieaugušu liellopu dzīvnieku uzbūves parādīšanai. (50) Apstākļiem, kas garantē sezonalitātes novēršanas piemaksas, jābūt noteiktiem saskaņā ar pasākumiem, kuri garantē kaušanas piemaksas. Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisijai jānosaka, kuras dalībvalstis atbilst piemaksu shēmas izvirzītajām prasībām. (51) Jēdzienam par zīdītājgovīm jābūt definētam, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 125. pantā izklāstītais. Ņemot to vērā, būtu jātur tās pašas šķirnes, kuras paredz Komisijas Regula (EK) Nr. 2341/1999. Papildus esošajām minimālajām prasībām var turpināt pielietot tās, kuras paredzētas attiecībā uz iegūto piena produkciju un papildus nacionālajām piemaksām. (52) Esošos administratīvos noteikumus var turpināt pielietot attiecībā uz to, ko paredz individuālie griesti, individuālo griestu paziņojumiem un nacionālajām rezervēm, tiesībām, kuras tiek iegūtas bez maksas, tiesību izmantošanu, tiesību pārvietošanu un īslaicīgo līzingu, pārvietošanu caur nacionālajām rezervēm. (53) Balstoties uz pieejamo informāciju, Komisijai jānosaka, kuras dalībvalstis atbilst pieteikšanās prasībām īpašajām shēmām, kuras izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 129. pantā. Lai varētu dotēt piemaksas, jābūt noteiktiem īpašajiem pasākumiem. (54) Ir jānosaka ieguldījumu biežuma aprēķināšanas metodes. Jānosaka datums, līdz kuram tiek ņemti vērā norādošie daudzumi. (55) Ieguldījumu biežumu kāpināšanas maksājumu shēmai jāiekļauj visi liellopi, kuri ir sešus mēnešus veci un vecāki un atrodas īpašumā. Tādēļ nepieciešami īpaši noteikumi, lai uzskaitītu lopus un ražotāju paziņojumus par piedalīšanos shēmā. Nosacījumi jāveido arī par datorizētu datu bāžu lietošanu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 ( 20 ). (56) Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka paplašināšanas maksājumi netiek dotēti zemniekiem, kuri mākslīgi saskaņo savas likmes ar fondu prasītajām, lai iegūtu paplašināšanas maksājumus. (57) Ir jābūt noteiktiem pasākumiem, kuri, balstoties uz esošo informāciju, nosaka, ,kuras dalībvalstis atbilst Regulas (EK) Nr. 1782/2003 132. panta 4. punkta prasībām par paplašināšanās maksājumu dotēšanu piena govīm. Jāprecizē īpašie pasākumi dotāciju piemaksām. Jāprecizē minimālais saglabāšanas periods. (58) Jāizklāsta īpaši nosacījumi, kuri attiecas uz noteikumu pielietošanu attiecīgajā periodā, datumiem un laika ierobežojumiem saglabāšanas periodā. (59) Vienkāršošanas nolūkos “mājlopiem” piešķirtās palīdzības pielietošana integrētajās sistēmās jāpriekšstata pieteikumiem kaušanas piemaksām, nodrošinot, ka tie satur visus nepieciešamos elementus, lai veicinātu papildmaksājumus un to, ka lopi tiek kauti tajā pašā dalībvalstī vai citā dalībvalstī vai eksportēti. (60) Lai atvieglotu kaušanas piemaksu vadību saskaņā ar noteikumiem, kā paredz Regulā (EK) Nr. 1760/2000 noteiktais, ir jābūt piekļuvei datorizētai datu bāzei, iesaistītajām dalībvalstīm jānodrošina, ka datu bāzes sniedz adekvātu garantiju par saturošo datu pareizību, lai varētu veikt piemaksu maksājumus. (61) Teļu kaušanas piemaksas ir atkarīgas no maksimālā svara ierobežojuma. Jābūt norādītam skeleta standarta veidam, uz kuru tiek attiecināts maksimālais svars. (62) Jādetalizē informācija par nacionālajiem likumiem attiecībā uz papildpiemaksām, šos likumus ievieš Komisija. (63) Lai nodrošinātu, ka zemnieki saņem maksājumus pēc iespējas ātrāk, jānosaka garantēto avansu nosacījumi. Tomēr ar mērķi ieviest nacionālos vai reģionālos griestus, jāveic pasākumi, nodrošinot, ka avansi nepārsniedz gala maksājumus. Tāpēc jāveic pasākumi, lai atļautu dalībvalstīm samazināt avansu procentus piemaksu shēmu griestiem. (64) Regula (EK) Nr. 1782/2003 nosaka sodus par nelikumīgu, neapstiprinātu vielu vai produktu lietošanu vai īpašumu pēc attiecīgās veterinārās likumdošanas. Atkārtotas ierobežošanas gadījumā soda ilgumu nosaka dalībvalstis, kuras var labāk spriest par patieso pārkāpumu smagumu. (65) Jānorāda datums, kas nosaka elementus, kas tiks ņemti vērā, lai pielietotu īpašo un zīdītājgovju piemaksu shēmas. Lai nodrošinātu mierīgu un sistemātisku administrāciju, nosaka tādu datumu, kas vispārīgi norāda pieteikumu iesniegšanu. Tomēr, lai izvairītos no pārejošajiem maksājumiem no viena gada uz otru ar mērķi sasniegt augstākas piemaksas, ņemot vērā īpašās kaušanas piemaksas, jānosaka īpaši noteikumi. Kā paredz kaušanas piemaksas, lai noteiktu, vai attiecīgā darbība patiesi ir izpildīta, kaušanas vai eksporta datums ir labāks indikators. (66) Maiņas kursam, kas attiecas uz piemaksu operatīvajiem pasākumiem, jābūt fiksētam tā, lai nodrošinātu, ka piemaksas netiek pakļautas asām valūtas konvertācijas svārstībām uz nacionālajām valūtām pēc konkrētā datuma maiņas kursa. (67) Jāveido nosacījumi dalībvalstīm, kuras ir pakļautas noteiktiem informējošiem pasākumiem. Lai atvieglotu tiesību nodošanu un datu analīzi, jāievieš pastāvīgs datu iesniegšanas formāts. (68) Lai atvieglotu pāreju uz jauno shēmu, ir jābūt pārejas pasākumu nosacījumiem, kuri noteiks un identificēs dzīvniekus. (69) Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143. panta b) punkts ļauj Čehijas Republikai, Igaunijai, Kiprai Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Slovākijai un Slovēnijai (jaunajām dalībvalstīm) aizvietot tiešos maksājumus ar vienreizējiem maksājumiem (“vienas platības maksājumu shēma”). Tāpēc Čehijas Republikai, Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Polijai un Slovākijai ir jāizdara izvēle. Tādēļ jānosaka detalizēti nosacījumi vienas platības maksājumu shēmas pielietošanai. (70) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.b panta 5. punkta otro daļu un, lai izvairītos no vairāku pieteikumu vadības, kuri būs saistīti ar īpašumu maksājumiem, kas ir mazāki par 50 eiro, Čehijas Republika, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārijai, Polija un Slovākija ir pieprasījušas pilnvaras noteikt minimāliem kritērijiem atbilstošo platību, kas ir lielāka par 0,3 ha. (71) Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija un Slovākija ir sasniegušas to daļu no viņu izmantotās lauksaimniecības platības, kura uz 2003. gada 30. jūniju atrodas labā lauksaimnieciskajā stāvoklī un attīstījušās, pielāgojoties minimālajam platības izmēram, lai atbilstu kritērijiem par īpašumu. (72) Regulas (EK) Nr. 1782/200 143.c pants piešķir jaunajām dalībvalstīm iespēju papildināt tiešo maksāto palīdzību zemniekiem, šo iespēju jāapstiprina Komisijai. Jānosaka vispārīgās ieviešanas modalitātes. (73) 55. panta b) punkts un Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 3. punkta pirmā rindkopa paredz atbrīvojumu no zemes atstāšanas atmatā, ja zemes izmanto izejvielu iegūšanai, kuras ar noteikumu pielietot efektīvas kontroles metodes, izmanto Kopienā produktu ražošanai, kuri tieši nav paredzēti cilvēku vai dzīvnieku patēriņam. (74) Dažos apstākļos cukurbietes, topinambūru vai cigoriņu saknes vēlams neizslēgt no kultivēšanas atmatā atstātās zemēs. Ņemot vērā cukura tirgus traucējumu risku, šīs kultūras nevar saņemt maksājumu. Tomēr jāpanāk, lai šīs kultūras atbilstu likumiem, kas pārvalda atmatā atstāto zemju izmantošanu. (75) Jādefinē noteikumus attiecībā uz šī režīma peļņas pieļaujamību. Šajā ziņā ir jāprecizē līguma slēgšanas noteikumus par attiecīgajām lauksaimnieciskajām izejvielām starp ražotāju un, vai nu pieņēmēju, vai pirmo pārstrādātāju. Noteikumi jādefinē arī tad, ja pārstrādi veic lauksaimnieks zemnieku saimniecībā. (76) Lai garantētu atbilstību saskaņā ar Padomes Lēmumu 93/355/EK ( 21 ) atbalstītā saskaņas memoranda starp Eiropas Ekonomisko Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz eļļas augiem GATT 7. punktu, jāievieš pielietojuma modalitātes, lai vajadzības gadījumā samazinātu blakusproduktu daudzumu, kurus iespējams saražot un kas paredzēti cilvēku vai dzīvnieku patēriņam, ja iepriekšminēto blakusproduktu kopējais daudzums katru gadu pārsniedz 1 miljonu metrisko tonnu, kas izteiktas sojas pupu miltu ekvivalentā. (77) Lai pārliecinātos, ka izejvielas tiek pārstrādātas paredzētajā gala produktā, pieņēmējam vai pirmajam pārstrādātājam jāapstiprina garantija, neskatoties uz to, ka palīdzība piešķirta lauksaimniekam. Bez tam, lai režīma kontroles sistēmu padarītu efektīvu, jāsamazina pārstrādātāju skaits. (78) Skaidri jānošķir prasītāja pienākumus, kuri izbeidzas ar novākto izejvielu kopējā daudzuma piegādi, no pieņēmēja vai pirmā pārstrādātāja pienākumiem, kuri papildināti ar garantiju, pienākumi sākas piegādes brīdī un beidzas ar izejvielu galīgo pārstrādi gatavos produktos. (79) Dažām izejvielu un no tām iegūto produktu transporta operācijām Kopienas teritorijā jāizveido kontroles sistēmu objekts, kurā ietilpst deklarācija un T5 kontroles eksemplārs, kas jāpiešķir saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2454/93. Alternatīvie pierādījumi jāparedz gadījumos, ja T5 kontroles eksemplārs neatgriežas pieņēmēja vai pirmā pārstrādātāja kompetentā institūcijā apstākļu, kuri nav attiecināmi uz pārstrādātāju, dēļ. Efektivitātes un režīma sekmīgas vadības nodrošināšanai jāatceļ nosacījumi, kas pārvalda kontroli. (80) Atsevišķi no atbilstības kritērijiem, kuri ir izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.o pantā par palīdzību apiņu teritorijām, ir jāievieš papildus kritēriji, lai nodrošinātu, ka palīdzība tiek dotēta teritorijām, kur tiek audzēti apiņi pēc ierastajiem audzēšanas nosacījumiem. Jēdzienam par platību, “kas apstādīta ar apiņiem”, jābūt definētam Kopienas līmenī, lai nodrošinātu, ka teritorijas, kurām ir piešķirti papildmaksājumi, tiek aprēķinātas tādā pašā veidā. Ir jānosaka veidu, kādā kopējā summa par dalībvalsti ir pieejama papildmaksājumiem par kritērijiem atbilstošajām platībām. (81) Ir jābūt noteiktam maksājumu veikšanas laika limitam attiecībā uz pasākumiem, kas uzskaitīti Padomes 1971. gada 26. jūlija Regulas (EEK) Nr. 1696/717. pantā no 1. punkta a) apakšpunkta līdz d) apakšpunktam par vispārīgu apiņu tirgus organizēšanu ( 22 ) pēc atzītajām apiņu audzētāju grupām, un Komisija ir jāinformē par to, kā maksājumi tiek izlietoti. Jebkuras summas, kas nav iesniegtas noteiktā laika periodā, ir jāatmaksā. Ir jānorāda sadalījuma veidu, kādā visa summa par dalībvalsti ir pieejama maksājumiem atzītajām apiņu audzētāju grupām. (82) Pasākumi, kurus paredz šī regula, ir saskaņā ar Vadības komitejas tiešo maksājumu viedokli, kas tā kā: IR PIEŅEMUŠAS ŠO REGULU:







1. NODAĻA

DARBĪBAS SFĒRAS UN VISPĀRĪGIE NOSACĪJUMI

1. pants

Svarīgie jautājumi un darbības sfēras

1. Regula nosaka detalizētus noteikumus šādu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas un IV a sadaļas piešķirto atbalsta shēmu ieviešanai:

a) īpašas kvalitātes piemaksas cietajiem kviešiem, piemaksas tiek piešķirtas, kā paredz šīs Regulas IV sadaļa;

b) proteīna kultūras, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 2. nodaļa;

c) graudaugu specifiskie maksājumi rīsiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 3. nodaļa;

d) teritoriālie maksājumi riekstiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 4.nodaļa;

e) palīdzība enerģijas kultūrām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 5. nodaļa;

f) palīdzība cietes kartupeļiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 6. nodaļa;

g) piena piemaksas un papildmaksājumi, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 7. nodaļa;

h) īpašā reģionālajā palīdzība laukaugu kultūrām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 8. nodaļa;

i) palīdzība sēklām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 9. nodaļa;

j) laukaugu kultūru platību maksājumi, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 10. nodaļa;

k) piemaksas aitām un kazām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 11. nodaļa;

l) liellopu un teļa gaļas maksājumus, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 12. nodaļa;

m) palīdzība pākšaugu kultūrām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 13. nodaļa;

n) vienas platības maksājumu shēma, kā paredz šīs regulas 143.b pants;

o) papildus nacionālie tiešie maksājumi, kā paredz šīs regulas 143.c pants;

p) apiņu teritoriālā palīdzība, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 10.d nodaļa.

2. Regula nosaka detalizētus noteikumus attiecībā uz zemes lietošanu atlicināto zemju izejproduktu ražošanai, kā paredz vienreizējo maksājumu shēma, Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļa par laukaugu teritoriālajiem maksājumiem un, kā paredz šīs regulas EV sadaļas 10. nodaļa.

2. pants

Nosacījumi maksājumiem

1. Tiešie maksājumi saskaņā ar 1. punkta a), b), c), e), h), i), j), m) un p) apakšpunktu tiek dotēti tikai teritorijām par katru graudaugu veidu, kuru pielietošana ir bijusi neskaidra attiecībā uz vismaz 0,3 hektāriem, kur katrs apstrādātais zemes gabals pārsniedz minimālo Regulā (EK) Nr. 796/2004 dalībvalstu noteikto izmēru.

Maltas gadījumā tiešie maksājumi attiecībā uz 1. punkta a), b), c), e), h), i), j), m) un p) apakšpunktu tiek garantēti tikai teritorijām par katru kultūru, kuru izmantošana ir bijusi neskaidra, piemērojot šos maksājumus vismaz 0,1 hektāram, kur katrs apstrādātais zemes gabals pārsniedz minimālo Regulas (EK) Nr. 796/2004 14. panta 4. punktā dalībvalstu noteikto izmēru.

2. Tiešie maksājumi saskaņā ar 1. punkta a), b), c), h) un j) pantu tiks garantēti tikai pilnīgi apsētajām teritorijām un tām teritorijām, kuru parastie apstrādes apstākļi ir ievēroti saskaņā ar vietējiem standartiem.

Tomēr īpašo kvalitātes piemaksu gadījumā cietajiem kviešiem, kurus paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 1. nodaļa un laukaugu kultūru maksājumiem, piešķirtiem, kā paredz regulas IV sadaļas 10. nodaļa, labība, kuru audzē pilnīgi apsētās teritorijās, kuras apstrādā pēc vietējiem standartiem, bet kuras nav sasniegušas ziedēšanas posmu dalībvalstu atzītu ārkārtas laika apstākļu rezultātā, spēkā paliek palīdzības piešķiršanas kritēriji, kas nosaka, ka attiecīgās platības netiek lietotas citiem mērķiem līdz pat šai augšanas pakāpei.

3. Attiecīgajā gadā attiecībā uz jebkuru apstrādātu zemes gabalu var veikt ne vairāk kā vienu pieteikumu par teritoriālajiem maksājumiem pēc shēmas, kas tiek finansēta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu ( 23 ).

Tā kā:

a) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam ar pieteikumu īpašās kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 1. nodaļa, vai proteīna kultūru piemaksām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 2. nodaļa, var rasties neskaidrības laukaugu kultūru maksājumu piemērošanas ziņā, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļa;

b) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam, pielietojot graudaugu īpašās piemaksas rīsiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļa, vai proteīna kultūru piemaksām, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 2. nodaļa, var rasties neskaidrības sēklu palīdzības pielietošanas ziņā, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 9. nodaļa;

c) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam, pielietojot enerģijas kultūru palīdzību, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 5. nodaļa, var rasties neskaidrības laukaugu kultūru maksājumu pielietošanas ziņā, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļa, bez kaitējuma attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 90. panta 2. daļu, vai var rasties neskaidrības, piemērojot kultūru specifiskos maksājumus rīsiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 3. nodaļa;

d) saistībā ar jebkuriem apstrādātiem zemes gabaliem, kuri atbilst tam pašam gadam, piemērojot laukaugu kultūru maksājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10. nodaļu, var rasties neskaidrības sēklas palīdzības piemērošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 9.nodaļu.

4. Zemes lietošana izejmateriālu ražošanai attiecībā uz 55.b pantu un Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 3. punkta pirmo ievilkumu daļu vai izejmateriālu ražošanu ar enerģijas kultūru palīdzību, kā paredz šīs Regulas IV sadaļas 5. nodaļa, nebūs atbilstoša kritērijiem Kopienas palīdzībai, kas nodrošināta ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 II sadaļas VIII nodaļu ( 24 ), izņemot, ņemot vērā garantēto atbalstu stādīšanas izmaksām ātri augošajām šķirnēm, kā paredz šīs Regulas 31. panta 3. punkta 2. daļa.

Izejmateriāli, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 55. panta b) punktā un 107. panta 3. punkta pirmajā ievilkumā, audzēti uz atmatas un starpprodukti, gala produkti, kopējie produkti un blakus produkti, kuri rodas no neatbilstības kritērijiem jebkādai Eiropas Lauksaimniecības fonda Garantijas sektora finansēšanai pēc Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punkta a) un b) daļas.

5. Attiecībā uz proteīna kultūru piemaksām, kuras nodrošina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 2. nodaļu, un laukaugu kultūru teritoriālajiem maksājumiem, kā paredz šīs regulas IV sadaļas 10. nodaļa, jēdziens “saldās lupīnas” attiecas uz lupīnu šķirnēm, kuru sēklas satur ne vairāk kā 5 % rūgtās sēklas. Rūgto sēklu sastāvs tiek aprēķināts saskaņā ar pārbaudēm, kuras izklāstītas šīs regulas 1. pielikumā.

3. pants

Informācija

Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par šādiem datiem caur elektronisko pārraidi:

a) vēlākais līdz 15. septembrim attiecīgajā gadā pieejamajiem datiem par teritorijām vai daudzumiem attiecībā uz piena piemaksām un papildmaksājumiem, kuri piešķirti ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 95. un 96. pantu, kurā ir pieprasīta palīdzība kalendārajam gadam attiecībā uz apakšplatību sadalījumu gadījumiem;

b) vēlākais līdz 31. oktobrim attiecīgajā gadā jāsniedz galīgie dati par teritoriju vai daudzumiem attiecībā uz a) punktu, ņemot vērā jau veiktās pārbaudes;

c) vēlākais 31. jūlijā attiecīgajā gadā jāsniedz galīgie dati, kuri attiecas uz teritorijām vai daudzumiem, kuriem palīdzība tiešām ir samaksāta par attiecīgo gadu, pēc platību samazināšanas atskaitīšanas, kā paredzēts ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 IV sadaļas 1. nodaļā.

Platības ir jānorāda hektāros līdz pirmajiem diviem decimālskaitļiem. Daudzums ir jānorāda tonnās līdz pirmajiem trīs decimālskaitļiem.

4. pants

Samazināšanas koeficents

1. Teritoriju samazināšanas koeficenti attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 75. un 78. panta 2. punktu, 82., 85., 89. panta 2. punktu, 98., 143. un 143.b panta 7. punktu vai par daudzumiem un objektīvajiem kritērijiem gadījumos, kuri norādīti šīs regulas 95. panta 4. punktā, tiks fiksēti vēlākais līdz 15. novembrim par attiecīgo gadu, balstoties uz izplatītajiem datiem saskaņā ar šīs regulas 3. b pantu.

2. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 75., 82., 85., 95. panta 4. punktu, 98., 143. un 143.b panta 7. punktu dalībvalstīm ir jāinformē Komisija vēlākais līdz 1. decembrim par attiecīgajā gadā pielietotajiem samazināšanas koeficentiem un, gadījumiem, attiecībā uz šīs Regulas 95. panta 4. punktu, jāpielieto objektīvi kritēriji.







2. NODAĻA

CIETO KVIEŠU ĪPAŠĀS KVALITĀTES PIEMAKSAS

5. pants

Šķirņu novērtēšana

1. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 74. panta 1. punktā uzskaitītās valstis izveidos cieto kviešu šķirņu sarakstu, kas atbilst kritērijiem īpašajām kvalitātes piemaksām, kā paredz šīs regulas 72. pants, saskaņā ar šķirtnes novērtēšanas metodēm, kuras izklāstītas šī panta 2. līdz 5. daļā.

2. Dalībvalstīm vismaz katrus divus gadus, ir jāievieš divas norādošās šķirnes. Tām jābūt visatzītākajām no cieto kviešu šķirnēm.

3. Dalībvalstīm jāanalizē cieto kviešu šķirnes saskaņā ar šādiem kvalitātes parametriem un jānosaka katram parametram atbilstošu svaru:

a) proteīna koeficents (40 %);

b) lipekļa kvalitāte (30 %):

c) dzeltenuma indekss (20 %);

d) īpašais svars vai viena tūkstoša kodolu svars (10 %).

Vidējo kvalitātes parametru summa attiecībā uz pirmās daļas a) līdz d) punktiem, pareizinot ar norādīto vērtību procentos, veido šķirņu kvalitātes indeksu.

Katra dalībvalsts salīdzinās pēdējo divu gadu perioda kvalitātes indeksus cieto kviešu šķirnēm ar norādošajām šķirnēm reģionālā līmenī. Pārbaudāmās šķirnes būs tās, kuras ir reģistrētas katras dalībvalsts nacionālajos katalogos, izņemot tās šķirnes, par kurām nav pieejami analītiski dati par pēdējiem trīs gadiem, jo tās netiek vairāk lietotas vai sertificētas.

Balstoties uz vidējo kvalitātes indeksu no 100 piešķirtajām norādošajām šķirnēm, beigās katra dalībvalsts aprēķinās noteiktās kvalitātes parametrus pēc pirmā punkta a) līdz d) apakšpunktiem, procenti tiks piešķirti citiem cietajiem kviešiem salīdzinājumā ar simtnieka indeksu. Tikai tās cieto kviešu šķirnes, kuru indekss ir vienāds vai lielāks par 98, būs atbilstošas cieto kviešu īpašajām kvalitātes piemaksām.

4. Dalībvalstis var izslēgt no kvalitātei atbilstošo šķirņu saraksta cieto kviešu šķirnes, kuru vidējais vitrozitātes aspekta zaudējuma procents (mitadinage) pārsniedz 27 %.

5. Šķirnes, kuras ir reģistrētas citu dalībvalstu nacionālajos katalogos, arī var tikt pārbaudītas pēc to atbilstības kritērijiem.

6. pants

Analīzes metodes

1. Proteīna satura, īpašā svara un cieto kviešu vitrozitātes aspekta (mitadinage) analīzes metodes atbilst Komisijas Regulā (EK) Nr. 824/2000 izklāstītajam ( 25 ).

2. Dzeltenuma indekss tiek noteikts saskaņā ar ICC 152 metodi vai tik pat atzītu paņēmienu.

3. Lipekļa kvalitāte tiek noteikta saskaņā ar ICC 158 vai ICC 151 metodēm.

7. pants

Sertificēto sēklu kvalitāte

Līdz iepriekšējā gada 1. oktobrim, ņemot vērā, kuras īpašās kvalitātes piemaksas cietajiem kviešiem tiek dotētas, dalībvalstīm ir jānofiksē minimālie sēklu daudzumi, kuri ir sertificēti saskaņā ar Direktīvu 66/402/EEC ( 26 ), un jāizmanto saskaņā ar vispārizplatīto lauksaimniecības praksi attiecīgajā ražošanas reģionā.

8. pants

Publikācijas un ziņojumi

1. Dalībvalstīm ir jāpublicē izvēlēto šķirņu saraksts, kuras atbilst kritērijiem nacionālajā vai reģionālajā līmenī īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem, līdz 1. oktobrim vismaz ziemas šķirnēm un līdz 31. decembrim vismaz pavasara šķirnēm iepriekšējam gadam attiecībā uz gadu, kuram piemaksas tiek piešķirtas.

2. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc datuma, kas norādīts 1. daļā, dalībvalstīm ir jāpaziņo Komisijai saraksts attiecībā uz šo daļu arī tad, ja ir grozīts minimālais daudzums sertificētajām izmantojamajām sēklām.

9. pants

Derīgums

1. Šķirnēm, kuras ir iekļautas sarakstā attiecībā uz 8. panta 1. punktu, jāatbilst kritērijiem īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem piecu gadu periodam, sākot no to pirmās iekļaušanas sarakstā.

2. Katras šķirnes atbilstību kritērijiem var pagarināt piecu gadu periodam, balstoties uz kvalitātes analīzes rezultātiem, analīzes tika veiktas piecu gadu atbilstības kritēriju noteikšanas perioda otrajā un trešajā gadā.

10. pants

Pārejas pasākumi

1. Dalībvalstīm ir jāpublicē izvēlēto šķirņu saraksts, kas atbilst kritērijiem īpašajām kvalitātes piemaksām cietajiem kviešiem attiecībā uz 2005. gadu vēlākais līdz 2004. gada 1. oktobrim ziemas šķirnēm un līdz 2004. gada 31. decembrim pavasara šķirnēm.

2. Dalībvalstis izveidos sarakstu attiecībā uz 1. daļu, izslēdzot no saraksta šķirnes, kuras ir reģistrētas nacionālajā katalogā un kuras nav sertificētas 2003. un 2004. gadam un tās, kuras neatbilst vismaz diviem no turpmāk uzskaitītajiem četriem parametriem:

a) minimālais proteīna saturs 11,5 %;

b) 78 kg/hl minimālais īpašais svars 42 g vienam tūkstotim kodolu;

c) maksimālais vitrozitātes aspekta zudums cietajiem kviešiem (mitadinage) ir 27 %;

d) minimālais lipekļa sastāvs ir 10 %.

3. Šķirņu saraksts, kas atbilst piemaksu kritērijiem 2005. un 2006. gadam, var iekļaut šķirnes, kuras ir citu dalībvalstu izvēlēto šķirņu sarakstā, balstoties uz citās dalībvalstīs veikto kvalitātes analīžu rezultātiem.







3. NODAĻA

PIEMAKSAS PROTEĪNA KULTŪRĀM

11. pants

Labības un proteīna kultūru sajaukums

Reģionos, kuros proteīna kultūras tradicionāli tiek sētas kopā ar labību, proteīna kultūru piemaksas jāmaksā pēc kandidāta iesniegtā pieprasījuma, kas apmierina attiecīgo dalībvalstu atbildīgās iestādes, ka proteīna kultūras ir dominējošās sajaukumā. Attiecīgās platības tādējādi neatbilst kritērijiem īpašajai reģionālajai palīdzībai laukaugu kultūrām, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pants.







4. NODAĻA

GRAUDAUGU PIEMAKSAS RĪSIEM

12. pants

Sēšanas datumi

Lai atbilstu kritērijiem graudaugu piemaksām rīsiem, norādītajai platībai jābūt apsētai vēlākais:

a) līdz 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas Spānijā un Portugālē,

b) līdz 31. maijam citām ražojošajām dalībvalstīm attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 80. panta 2. punktu.

Tomēr Franču Gvinejas teritorijas tiks apsētas divos sēšanas ciklos vēlākais līdz 31. decembrim un 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas, un graudaugu piemaksas rīsiem tiks piešķirtas, balstoties uz vidējo platību, kas ir apsēta katrā no diviem cikliem.

13. pants

Samazināšanas koeficents

Samazināšanas koeficents graudaugu piemaksām rīsiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 82. pantu tiks aprēķināts saskaņā ar šīs Regulas II pielikumu.

14. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstīm Komisijai ir jāziņo šāda informācija saskaņā ar 3. pantu:

a) vēlākais līdz 15. septembrim: i) šķirņu saraksts, kas ir reģistrēts nacionālajā katalogā, klasificēts saskaņā ar kritērijiem, kuri ir definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 I pielikuma 2. ierakstā ( 27 ), ii) apsētajām teritorijām, kurām tiek piešķirtas graudaugu piemaksas rīsiem, jābūt noteiktām pēc rīsu šķirnēm un pēc pamatteritorijas un apakšplatībām, lietojot modeli, kas norādīts šīs Regulas III A pielikumā, ieskaitot pamatteritorijas un apakšplatību pārtēriņus;

b) vēlākais līdz 31. oktobrim, jāziņo par modifikācijām attiecībā uz apsētajām platībām, par iesniegtajiem pieteikumiem graudaugu piemaksām rīsiem jāziņo saskaņā ar 3. panta 1. daļu un, lietojot III B pielikuma paraugaformu;

c) vēlākais līdz 31. jūlijam jāziņo par apsētām teritorijām, kurām patiesi ir samaksātas graudaugu piemaksas rīsiem par pagājušo tirgus gadu saskaņā ar aprēķinu metodi, kas definēta II pielikumā, lietojot III C pielikuma paraugformu .

2. Franču Gvinejai par informāciju, kas saistīta ar apsētajām teritorijām, ir jāpaziņo, balstoties uz vidējo platību, kas apsēta abos sējas ciklos.

3. Dalībvalstis var ik gadus pārskatīt pamatplatību vai apakšplatību sadalījumu un objektīvos kritērijus, pēc kuriem tiek veikta sadalīšana. Tām šī informācija ir jāsniedz Komisijai vēlākais līdz 15. maijam pirms attiecīgās ražas.







5. NODAĻA

PLATĪBU MAKSĀJUMI RIEKSTIEM

15. pants

Atbilstības kritēriji Kopienas palīdzībai

1. Šajā nodaļā jēdziens “augļu dārzs” nozīmē homogēnu un saistītu teritoriju, apstādītu ar lazdām, kuras nekrustojas ar citām kultūrām vai stādījumiem un kuri ir ģeogrāfiski konstanti. Atsevišķi koki vai atsevišķas lazdu rindas, stādītas gar ceļiem vai citām kultūrām, netiek uzskatītas par augļu dārzu.

Atsakoties no pirmās daļas, dalībvalstis var pieļaut citu koku klātbūtni, kuri nav lazdas, 10 % robežās no koku skaita, kas noteikts 3. punktā. Papildus dalībvalstīm var ļaut kastaņu klātbūtni, ja koku skaits, kas norādīts 3. punktā attiecībā uz kritērijiem, atbilst lazdu skaitam.

2. Tikai augļu dārzi, kuri ražo riekstus un atbilst kritērijiem, kā paredz šī panta 3. un 4 punkts, fiksēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. pantu, atbildīs teritoriālo maksājumu kritērijiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 83. pantu.

Kad augļu dārzos audzē dažādus riekstu veidus, palīdzība tiek diferencēta attiecībā uz produktiem, atbilstošajiem kritērijiem un īpašās palīdzības līmeņa lazdām, kuras ir dominējošās.

3. Augļu dārza minimālais zemes gabala izmērs nevar būt mazāks kā 0,10 hektāri no zemes platības.

Koku skaits uz hektāru nevar būt mazāks par:

i) 125 lazdām;

ii) 50 mandelēm;

iii) 50 valriekstiem;

iv) 50 pistācijām;

v) 30 ceretonijām.

4. Dalībvalstis var fiksēt minimālo zemes gabala izmēru un koku intensitāti augstākā līmenī par 3. punktā norādīto saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, un, lai ņemtu vērā īpašās platību īpašības un attiecīgos gala produktus.

16. pants

Nacionālajai palīdzībai atbilstošie kritēriji

15. pants tiks piemērots nacionālajai palīdzībai, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. pants.

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 87. pantu dalībvalstis bez aizspriedumiem var ieviest turpmākus atbilstības kritērijus, kuri ir saskaņā ar vides, reģionālajiem, sabiedriskajiem un ekonomiskajiem palīdzību shēmu mērķiem un nerada diskrimināciju starp ražotājiem. Dalībvalstīm jāievieš nepieciešamie pasākumi, lai kontrolētu, kā šos atbilstības kritērijus ievēro zemnieki.

17. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstīm jebkurā gadījumā ir jāziņo Komisijai pirms pieteikuma iesniegšanas datuma, kuru tās fiksējušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 11. pantu vēlākais:

a) līdz 31. maijam, paaugstinot pakāpes un kritērijus attiecībā uz 15. panta 4. punktu un papildkritērijus pēc 16. panta;

b) līdz 15. maijam, kad dalībvalstis diferencē palīdzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 83. panta 2. punktu, teritoriālo maksājumu līmeni par produktu un/vai modificēto nacionālo garantēto platību (NGA).

2. Jebkura informācijas maiņa ir jāziņo Komisijai pēc 1. punkta piemērošanas nākamajam gadam un, attiecīgajās dalībvalstīs nekavējoties par to paziņojot Komisijai kopā ar objektīvajiem kritērijiem, kuri argumentē šādas modalitātes.

18 . pants

Pārejas pasākumi

1. Dalībvalstis var noteikt, vai/un pēc kādiem noteikumiem uzlabošanas plāni attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 86. panta 2. punktu var tikt izbeigti pirms to paredzētā beigu termiņa un relatīvās platības var atbilst kritērijiem pēc shēmas, kuru piedāvā šīs Regulas 4. nodaļas IV sadaļa.

2. Nosakot noteikumus attiecībā uz 1. punktu, dalībvalstīm jānodrošina, ka:

a) gada plāns netiek izbeigts pirms tā pilnīgas ieviešanas;

b) sākotnējie plāna mērķi tiek sasniegti pēc dalībvalstu uzskatiem.







6. NODAĻA

PALĪDZĪBA CIETES KARTUPEĻIEM

19. pants

Atbilstība kritērijiem

Palīdzība cietes kartupeļiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 93. pants, tiks garantēta kartupeļiem, kuri tiek audzēti saskaņā ar līgumiem, kurus paredz Komisijas Regulas (EK) Nr. 2236/2003 3. pants ( 28 ), pamatojoties uz kartupeļu svara, kas noteikts pēc vienas no aprakstītajām metodēm Komisijas Regulas (EK) Nr. 2235/2003 I pielikumā ( 29 ) un piegādāto kartupeļu cietes satura saskaņā ar šīs Regulas II pielikumā fiksētajām likmēm.

Palīdzība netiek piešķirta kartupeļiem, kuru cietes saturs ir mazāks par 13 %, izņemot gadījumus, kad tiek pielietots Regulas (EK) Nr. 2236/2003 5. panta 3. punkts.

20. pants

Minimālās cenas

Palīdzība cietes kartupeļiem ir prasību iemesls, kuram tiek iesniegts apstiprinājums, ka cena ir ne mazāka par Regulas (EK) Nr. 1868/94 4.a pantā paredzēto, par kartupeļiem tiek maksāts piegādes brīdī rūpnīcā saskaņā ar fiksētajām likmēm Regulas (EK) Nr. 2235/2003 II pielikumā.

Jāpielieto Regulas (EK) Nr. 2236/2003 10. panta 2. punkts.

21. pants

Maksājums

1. Dalībvalstis, kuru teritorijā kartupeļu ciete tiek ražota, bez aizspriedumiem pret Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. pantu, maksā palīdzību par cietes kartupeļiem zemniekam vienreiz par visu daudzumu tirdzniecības gadam, šis daudzums ir piegādāts cietes ražotājiem četru mēnešu laikā pēc brīža, kad tiek iesniegts apliecinājums piegādei, kā paredz šīs Regulas 20. pants un nosacījumi regulas 19. pantā.

2. Dalībvalstis var piešķirt avansus tirdzniecības gadam no 1. decembra, balstoties uz dažādām daudzumu daļām cietes kartupeļiem, kurus zemnieki piegādā pārstrādātājiem nākamajam tirgus gadam. Avansi tiek garantēti cietes kartupeļu daudzumiem, par kuriem iesniegti šīs regulas 20. pantā minētie pierādījumi, un ievēroti šīs regulas 19. pantā minētie noteikumi.

3. Izmantojamais pārrēķina līmenis lietojams, lai noteiktu palīdzību cietes kartupeļiem vietējā valūtā, kas tiks lietota, kā paredz Regulas (EK) Nr. 2236/2003 20. pants.







7. NODAĻA

PIENA PIEMAKSAS UN PAPILDMAKSĀJUMI

22. pants

Bezdarbības gadījumi

1. Kad fiziskas vai juridiskas personas individuālie raksturojošie daudzumi neietilpst ražotāju noteikumos, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1788/2003 5.c pants, divpadsmit mēnešu periodā, kas beidzas ar attiecīga gada 31. martu, netiek maksātas piena piemaksas un papildmaksājumi par attiecīgo gadu, izņemot, ja līdz pieteikumu iesniegšanas beigu termiņam tiek pierādīts, ka ražošana ir uzsākta, apmierinot atbildīgās iestādes.

2. 1. punkts netiek pielietots force majeure gadījumos un, atbilstoši apstiprinātos gadījumos, īslaicīgi ietekmējot attiecīgo ražotāju ražošanas apjomus, kurus atzinušas atbildīgās iestādes.







8. NODAĻA

Palīdzība enerģijas kultūrām







1. iedaļa

Definīcijas

23. pants

Definīcijas

Šīs nodaļas nolūkos:

a) “pieteicējs” apzīmē jebkuru zemnieku, kurš apstrādā teritorijas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu ar mērķi iegūt palīdzību, kuru piešķir, kā nosaka attiecīgais pants;

b) “pirmais pārstrādātājs” ir jebkurš lauksaimniecības izejproduktu izmantotājs, kurš veic pirmo pārstrādes procesu ar mērķi iegūt vienu vai vairākus produktus attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. panta otro daļu.







2. IEDAĻA

Līgums

24. pants

Izejmateriālu lietošana

1. Jebkurus lauksaimniecības izejmateriālus, izņemot cukurbietes, var audzēt teritorijās, kurām pienākas palīdzība, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pants, pirmkārt tās tiek lietotas enerģijas produktu ražošanai saskaņā ar šī panta 2. daļu.

Enerģijas kultūru ekonomiskā vērtībai, kas iegūta izejmateriālu pārstrādes procesā jābūt augstākai kā no citām kultūrām, kuras paredzētas lietošanai un iegūtas ar tādu pārstrādi, kā nosaka 39. panta 3. punktā norādītās vērtēšanas metodes.

2. Izejmateriāli attiecībā uz 1. punktu tiks attiecināti uz līgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 90. pantu saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

3. Pieteicējiem jāpiegādā pirmajiem pārstrādātājiem visi ievāktie izejmateriāli, nodrošinot, ka tie atbilst izejmateriālu daudzumam, kuru Kopiena izmanto viena vai vairāku enerģijas produktu ražošanai attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. panta otro daļu.

Kad pirmais pārstrādātājs izmanto izejmateriālus, kuri novākti ar mērķi ražot starpproduktus vai blakus produktus, viņš var izmantot ekvivalentu šādu produktu daudzumu, lai ražotu vienu vai vairākus gala produktus attiecībā uz pirmo daļu.

Attiecībā uz otro daļu pirmais pārstrādātājs var informēt atbildīgās iestādes, ar kurām ir noslēgta vienošanās. Kad ekvivalentus daudzumus izmanto dalībvalstis citu, nevis paredzēto izejmateriālu ievākšanai, dalībvalsts atbildīgās iestādes informē par katru šādas darbības detaļu.

4. Saskaņā ar nacionālajiem nosacījumiem vadošajām līgumsaistībām, pirmais pārstrādātājs var deleģēt trešo personu ievākt izejmateriālus no zemniekiem, ja ši persona pieteikusies palīdzībai. Delegāts darbosies pārstrādātāja vārdā un labā, kurš paliek atbildīgs par pienākumiem attiecībā uz nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

25. pants

Izņēmumi

1. Neievērojot 24. panta 2. un 3. punktu, dalībvalstis var ļaut pieteicējiem:

a) izmantot īstermiņa meža kokus pēc bijušā 0602 90 41 vai visu labību vai eļļas sēklu apjoma saskaņā ar KN 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 un 1206 00 99 kodiem, kas ievākts: i) kā apkures degviela zemnieku saimniecībām, ii) saimniecībā ražojot enerģiju vai biodegvielu;

b) pārstrādāt biogāzē pēc KN 2711 29 00 koda visus saimniecībā ievāktos izejmateriālus.

2. Attiecībā uz 1. punktu, pietiecējiem ir:

a) deklarāciju veidā līgumu vietā, kā paredz 26. pants, jāveic tieša izejmateriālu izmantošana vai pārstrāde saskaņā ar deklarāciju; 26. līdz 40. pants attiecas uz šiem gadījumiem mutatis mutandis.

b) visus ievākots izejmateriālus jāsver pēc to apjoma vai, ievērojot dalībvalstu noteikto un veicot atsevišķu uzskaiti izmantotajiem izejmateriāliem, produktiem un blakus produktiem, kuri rodas pārstrādes procesā; tajā pašā laikā labības, eļļas sēklu un salmus, kad tiek izmantots viss augs, svēršanu var aizstāt ar izejmateriālu apjoma aprēķiniem.

3. Dalībvalstīm, piemērojot 1. punktu, jāievieš adekvāti kontroles pasākumi, lai nodrošinātu, ka izejmateriāli tiek tieši izmantoti saimniecībā vai pārstrādāti biogāzē saskaņā ar KN 2711 29 00 kodu.

4. Labību un eļļas sēklas, kuras izmanto saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, jādenaturē saskaņā ar dalībvalstu izklāstītajām metodēm. Dalībvalstis var pilnvarot eļļas ražotājus pārstrādāt eļļas sēklas saskaņā ar 1. punkta a)apakšpunkta ii) sadaļu, pēc kura jādenaturē eļļas sēklas, pieļaujot, ka denaturācija notiek tūlīt pēc sēklu pārstrādes eļļā un, ka sēklu izmantošana tiek kontrolēta.

26. pants

Līgums

1. Atbalstot pieteicējus palīdzībai, viņiem ir jāiesniedz atbildīgajām iestādēm līgumi, kurus tie ir slēguši ar pirmajiem pārstrādātājiem.

2. Pieteicējiem jānodrošina, ka līgums ietver šādus faktus:

a) pušu vārdus un adreses;

b) līguma darbības laiku;

c) visu iesaistīto izejmateriālu šķirnes un platības, kuras apstādītas ar attiecīgo šķirni;

d) jebkurus nosacījumus, kuri piemērojami paredzamo izejmateriālu daudzumu piegādei;

e) pasākumus, kuri jāveic, lai izpildītu prasības saskaņā ar 24. panta 3. punktu;

f) paredzamos sākotnējo gala termiņus izejmateriālu izmantošanai, katrs gala termiņš tiek noteikts, atbilstoši nosacījumiem saskaņā ar 24. panta 1. punktu un 39. panta 3. punktu.

3. Pietiecējiem jānodrošina, ka līgumi tiek izpildīti laikā, lai ļautu pirmajiem pārstrādātājiem deponēt kopiju atbildīgajām iestādēm termiņos, kuri norādīti 34. panta 1. punktā.

4. Kontroles nolūkos dalībvalsts var pieprasīt katram pieteicējam veikt vienreizējus piegādes līgumus katram izejmateriālam.







3. IEDAĻA

Līgumu grozījumi un t0 laušana

27. pants

Līgumu grozījumi un to laušana

Ja līguma puses groza vai lauž līgumu vēlāk, kad pieteicējs iesniedzis pieteikumu palīdzībai, pieteicējs var saglabāt palīdzības pieteikumu, ja tiek veikta rūpīga inspekcija un viņš informē atbildīgās iestādes par šādiem grozījumiem vai līguma laušanu vēlākais līdz attiecīgās dalībvalsts pieteikumu grozīšanaas beigu termiņam.

28. pants

Ārkārtas apstākļi

Bez aizspriedumiem pret 27. pantu pieteicējs informē savas atbildīgās iestādes, ka viņš, ārkārtas apstākļu spiests, nevarēs piegādāt visu vai daļu no līgumā norādītajiem izejmateriāliem, pēc pietiekamu pierādījumu saņemšanas atbildīgās iestādes var pieņemt grozījumus līgumam, kur tas pieņemams, vai lauzt līgumu.

Ja zeme, par kuru ir slēgts līgums, ir samazināta grozījumu rezultātā vai, ja līgums ir lauzts, pieteicējam ir jāaizstāv savas tiesības uz palīdzību pēc šīs nodaļas platībām, kuras saskaņotas ar līgumu.

29. pants

Izmaiņas gala pielietojumā

Bez aizspriedumiem pret 27. pantu pirmie pārstrādātāji var mainīt iepriekš paredzēto izejmateriālu gala izmantošanu saskaņā ar 26. panta 2. punkta f) apakšpunktu, ja izejmateriāls pēc līguma ir piegādāts un nosacījumi ir izklāstīti 31. panta 1. punktā un 34. panta 3. punkta pirmajā daļā, tos attiecīgi izpildot.

Izmaiņas gala pielietojumā jāveic, atbilstoši nosacījumiem, kuri izklāstīti 24. panta 1. punkta otrajā apakšpunktā un 39. panta 3. punktā.

Lai atbildīgās iestādes veiktu atbilstošu kontroli, pirmajiem pārstrādātājiem tās iepriekš jāinformē.







4. IEDAĻA

Norādošais apjoms un piegādātais daudzums

30. pants

Norādošais apjoms

Katru gadu dalībvalstīm, veicot attiecīgus pasākumus, ir jānosaka norādošais apjoms, kas ir jāsasniedz, un jāinformē par to pieteicēji.

31. pants

Piegādājamais daudzums

1. Pieteicējiem savām atbildīgajām iestādēm jāpaziņo pilnais ievākto izejmateriālu daudzums pa šķirnēm un apstiprinātais, piegādātais izejmateriālu apjoms, kā arī puses, kurām šīs piegādes ir veiktas.

2. Patiesajam daudzumam, kuru pieteicējs piegādā pirmajiem pārstrādātājiem, ir jāatbilst vismaz norādošajam apjomam.

Tomēr atbilstošos gadījumos dalībvalstis izņēmuma kārtā var pieņemt par 10 % mazāku apjomu.

Vēl vairāk, atbildīgās iestādes var veikt grozījumus vai lauzt līgumu saskaņā ar 28. pantu, tas notiek gadījumos, kad tas šķiet attaisnojams, samazinot daudzumus, kurus pieteicējam bija jāpiegādā saskaņā ar šī punkta 1. daļu.







5. IEDAĻA

Noteikumi palīdzības maksāšanai

32. pants

Maksājumi

1. Palīdzība var tikt maksāta pieteicējiem pirms izejmateriālu pārstrādes. Tomēr šādus maksājumus saskaņā ar šo nodaļu var veikt tikai par nepieciešamo izejmateriālu daudzumu, šis daudzums jāpiegādā pirmajiem pārstrādātājiem un, kad:

a) ir veikta 31. panta 1. punkta sniegtā deklarācija;

b) līguma kopija ir deponēta pirmā pārstrādātāja atbildīgajām iestādēm saskaņā ar 34. panta 1. punktu un, kad tiek izpildīti nosacījumi saskaņā ar 24. panta 1. punktu;

c) atbildīgajām iestādēm jāsaņem apstiprinājums, ka tiek sniegta pilnīga drošība saskaņā ar 35. panta 2. punktā izvirzīto;

d) atbildīgās iestādes, kuras ir atbildīgas par maksājumu kontroli, nosacījumiem saskaņā ar 26. pantu ir jāsaskan attiecībā uz katru pieteicēju.

2. Daudzgadu kultūru gadījumā, kad izejmateriāli tiek ievākti un tādējādi piegādāti tikai nākamā kultivācijas gada laikā, maksājumi ir jāveic katrā no diviem gadiem pēc līguma gala termiņa saskaņā ar 26. panta nosacījumiem, kurus ievieš atbildīgās iestādes:

a) pienākumi attiecībā uz šī panta 1. punkta b), c), un d) apakšpunktu tiek izpildīti pēc pirmā pārstrādes gada;

b) pienākums attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktu tiek izpildīts, un informācija, kas attiecas uz 34. panta 3. punkta 1. daļu, tiek sniegta otrajā pārstrādes gadā.

Attiecībā uz pirmo audzēšanas gadu maksājumi tiek veikti tikai tad, ja atbildīgās iestādes ir saņēmušas pierādījumus, ka tiek ievērota drošība saskaņā ar 35. panta 2. punktā izvirzīto. Attiecībā uz otro gadu maksājumus var veikt, neizvirzot drošības garantijas.

3. Attiecībā uz pastāvīgajām vai ikgadējajām kultūrām, palīdzības maksājumi tiks veikti katru gadu pēc līguma noslēgšanas datuma. Nosacījumi, kuri izklāstīti 2. punktā, tiks piemēroti mutatis mutandis.







6. IEDAĻA

Projektu pieteicēju un pirmo pārstrādātāju līgumi un pienākumi

33. pants

Pārstrādātāju skaits

Enerģijas produktus pārsvarā saražos otrie pārstrādātāji.

34. pants

Pieteicēju un pirmo pārstrādātāju līgumi un pienākumi

1. Pirmie pārstrādātāji iesniegs līguma kopiju savām atbildīgajām iestādēm pēc grafika, kuru izveidojusi attiecīgā dalībvalsts, un ne vēlāk kā ar palīdzības pieteikumu iesniegšanas gala termiņā attiecīgajam gadu savā valstī.

Ja pietiecējs un pirmais pārstrādātājs groza vai lauž līgumu datumā, kas norādīts 27. pantā, par attiecīgo gadu, pirmajam pārstrādātājam jādeponē atbildīgajām iestādēm grozītā vai lauztā līguma kopija ne vēlāk par noteikto datumu.

2. Pirmais pārstrādātājs sniegs atbildīgajām iestādēm nepieciešamo informāciju par attiecīgo pārstrādes procesu, īpaši attiecībā uz cenām un tehniskās pārstrādes koeficentu, kuru lieto, lai noteiktu beigu produkta daudzumu, kuru var noteikt saskaņā ar 40. panta 1. punkta otro daļu.

3. Pirmie pārstrādātāji, kuri saņēmuši izejmateriālus no pieteicējiem, informē viņu atbildīgās iestādes par saņemto izejmateriālu daudzumu, norādot šķirnes, līguma pušu vārdus, to adreses, piegādes vietu un atsauces uz līgumu termiņos, kurus noteikušas dalībvalstis, ļaujot veikt maksājumus, kas tiks maksāti par periodu, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 28. pants.

Ja pirmā pārstrādātāja dalībvalsts nav tā pati dalībvalsts, kurā izejmateriāli ir audzēti, pirmā pārstrādātāja dalībvalstis atbildīgajām instancēm jāinformē pieteicēja dalībvalsts atbildīgās iestādes par piegādāto izejmateriālu pilniem apjomiem 40 darba dienu laikā pēc informācijas saņemšanas attiecībā uz pirmo daļu.







7. IEDAĻA

Nodrošinājums

35. pants

Pirmie pārstrādātāji

1. Kā noteikts 2. punktā, pirmajiem pārstrādātājiem ir jāizvirza pilnīgs nodrošinājums atbildīgajām instancēm līdz maksājumu pieteikšanas gala termiņam uz attiecīgo gadu savā dalībvalstī.

2. Jāizvirza nodrošinājums attiecībā uz katru no izejmateriāliem, sareizinot visu segto teritoriju summu ar attiecīgo pirmo pārstrādātāju parakstīto līgumu un, izmantojot ražošanai izejmateriālus pēc 60 eiro likmes par hektāru.

3. Ja līgums ir grozīts vai lauzts saskaņā ar 27. vai 28. pantu, izvirzītais nodrošinājums attiecīgi ir jāpiemēro.

4. Nodrošinājuma daļa, kura ir jāatbrīvo no izejmateriāliem saskaņā ar nosacījumiem, ka attiecīgo pirmo pārstrādātāju atbildīgajām iestādēm ir pierādījumi par attiecīgo izejmateriālu daudzumu, kas ir pārstrādāti, atbilstoši prasībām saskaņā ar 26. panta 2. punkta f) apakšpunktu, jāņem vērā nepieciešamās izmaiņas saskaņā ar 29. pantu.

36. pants

Primārās un subordinārās prasības

1. Šādi pienākumi veido primārās prasības, kā paredz Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. pants ( 30 ):

a) pienākums ražot izejmateriālu apjomu tieši gala produktos pēc līgumā noteiktā. Izejmateriāliem jābūt piegādātiem līdz 31. jūlijam otrajā gadā pēc ražas novākšanas;

b) pienākums ievērot, ka produktiem jābūt T5 kontroles kopijai saskaņā ar šīs regulas 37. un 38. pantu.

2. Šādi pienākumi ir saistoši pirmajiem pārstrādātājiem, izveidojot subordinārās prasības, kā paredz Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. pants:

a) pienākums pieņemt izejmateriālu piegādi, kuras piegādā pieteicēji, balstoties uz šīs regulas 24. panta 3. punktu;

b) pienākums deponēt līguma kopijas saskaņā ar šīs regulas 34. panta 1. punktu;

c) pienākums sniegt pieprasīto informāciju saskaņā ar šīs regulas 34. panta 3. punkta apakšpunktu;

d) pienākums izvirzīt nodrošinājumus saskaņā ar šīs regulas 35. panta 1. punktu.







8. IEDAĻA

Dokumenti pārdošanai, pārvedumiem vai piegādēm uz citām dalībvalstīm vai eksportam

37. pants

T5 kontroles kopija

Ja pirmais pārstrādātājs pārdod vai pārved otrajam pārstrādātājam uz citu dalībvalsti starpproduktus, kuri attiecināmi uz līgumu saskaņā ar 26. pantu, produktiem ir jābūt T5 kontroles kopijai, kas izdota saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2454/93.

T5 kontroles eksemplāra 104. lauciņā ieraksta vienu no šādiem sadaļas “citi” jēdzieniem:

— Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

— Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

— Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

— Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

— Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

— To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

— Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

— À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

— Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

— Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

— Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

— A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

— Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

— Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

— A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

— Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

— Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

— Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

— Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

38. pants

Alternatīvas T5 kontroles kopijai

Ja T5 kontroles kopija netiek atdota, atbildīgajai izceļošanas iestādei kontroles nolūkos dalībvalstī, kurā atrodas pirmais pārstrādātājs, divus mēnešus pēc izejmateriālu pārstrādes gala termiņa saskaņā ar 36. panta 1. punkta a) apakšpunktu, no pirmā pārstrādātāja neatkarīgu iemeslu dēļ, šādus dokumentus var pieņemt kā alternatīvu T5 kontroles kopijai:

a) starpproduktu pirkšanas pavadzīmi;

b) otrā pārstrādātāja paziņojumu, apstiprinot izejmateriālu gala pārstrādi enerģijas produktos attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu;

c) apstiprinātas grāmatvedības dokumentu kopijas no otrā pārstrādātāja, pierādot, ka pārstrāde ir veikta.







9. IEDAĻA

Pārbaudes

39. pants

Ieraksti

1. Dalībvalstu atbildīgajām instancēm jāprecizē ieraksti, kuri jāveic pārstrādātājiem, un to veikšanas biežums, kam jābūt vismaz reizi mēnesī.

Ierakstos jābūt vismaz šādai informācijai:

a) dažādu pārstrādei iepirkto izejmateriālu daudzums;

b) pārstrādāto izejmateriālu daudzums un gala produktu, starpproduktu un blakus produktu iegūtie veidi un daudzums;

c) pārstrādes procesā radušies atkritumi;

d) iznīcinātais daudzums un šādas darbības iemesli;

e) ražotāju pārdoto vai pārvietoto produktu daudzums un veidi un iegūtās cenas;

f) kur iespējams, turpmāko pārstrādātāju vārdi un adreses.

2. Lai iesniegtais līgums saskanētu ar noteikumiem, kuri ir izklāstīti 24. panta 1. punktā, pirmo pārstrādātāju atbildīgās instances tiks pārbaudītas. Ja prasības netiek apmierinātas, jāinformē pieteicēja atbildīgās iestādes.

3. Ar mērķi aprēķināt produktu ekonomisko vērtību attiecībā uz 24. panta 1. punktu attiecīgās atbildīgās instances, balstoties uz informāciju saskaņā ar 34. panta 2. punktu salīdzinās visu enerģijas produktu vērtības summu ar visu citu produktu, kuri paredzēti atšķirīgai lietošanai, vērtības summu, kas iegūta, veicot tādas pašas pārstrādes darbības. Katra vērtība būs vienāda ar saistīto daudzumu, kas sareizināts ar vidējo iepriekšējo reģistrēto rūpnīcas tirgus gada cenu. Ja šāda informācija nav pieejama, atbildīgās instances noteiks saistīto cenu, balstoties uz informāciju attiecībā uz 34. panta 2. punktu.

40. pants

Pārbaudes priekšnosacījumi pārstrādātājiem

1. Dalībvalstu atbildīgās instances, kurās notiek ražošana, saskaņā ar 24. panta 1. punktu apstiprinās, ka vismaz 25 % no ražotājiem, kuri atrodas viņu teritorijā, izvēlēti, balstoties uz riska analīzi. Kontrolei ir jāietver vismaz:

a) enerģijas produktu vērtības summas salīdzinājums ar visu citu produktu, paredzētu atšķirīgai lietošanai, vērtības summu, šie produkti iegūti, veicot tādu pašu pārstrādi;

b) pārstrādātāja ražošanas sistēmas analīze, ietverot fiziskas pārbaudes un komercdokumentu inspekciju ar mērķi apstiprināt pārstrādātāju, ja izejmateriālu piegādes, gala produkti, starpprodukti un blakus produkti saskan.

Kontroles nolūkos attiecībā uz b) punkta pirmo daļu pašas atbildīgās instances noteiks savu dislokāciju pēc pārstrādes tehniskā koeficenta attiecīgajiem izejmateriāliem. Ja šāds koeficents eksistē Kopienas likumdošanā, to ir jāpielieto. Ja tāda nav, bet ir citi koeficenti Kopienas likumdošanā, jāpielieto tie. Visos citos gadījumos inspekcijai jāpaļaujas uz pārstrādes industrijas vispārpieņemtajiem koeficentiem.

2. Pārstrādes pasākumiem attiecībā uz 25. pantu pārbaudes ir jāveic 10 % no izvēlētajiem pieteicējiem, balstoties uz riska analīzi un ņemot vērā:

a) palīdzības apjomu;

b) lauksaimniecības zemes gabalu skaitu un ar palīdzību saņēmušās platības;

c) attīstību kopš iepriekšējā gada;

d) iepriekšējos gados veikto pārbaužu rezultātus;

e) citus parametrus, kurus nosaka dalībvalstis, balstoties uz iesniegto deklarāciju sniegto informāciju.

3. Ja pārbaudes attiecībā uz 2. punktu uzrāda neprecizitātes vismaz 3 % gadījumu, atbildīgās iestādes veiks papildus pārbaudes gada laikā un attiecīgi palielinās zemnieku skaitu, kuriem nekavējoties nākamajā gadā tiek veiktas pārbaudes.

4. Ja tiek nodrošināts, ka noteikti pārbaužu elementi pēc 1. un 2. punkta tiek veikti kā paraugi, tad paraugiem ir jāgarantē, ka kontroles līmenis ir ticams un autoratīvs.

5. Katrai neatliekamajai pārbaudei ir inspekcijas mērķis, kuru parakstījis inspektors, sniedzot veiktās pārbaudes rezultātus. Atskaitei ir jānorāda:

a) pārbaudes datumu;

b) klātesošās personas;

c) pārbaudes laiku;

d) lietotās pārbaudes metodes, ieskaitot paraugu ņemšanas metodes;

e) pārbaudes rezultātus.

41. pants

Kaņepju ražošana

Jāpielieto piešķīrumi saistībā ar kaņepēm attiecībā uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 795/2004 29. pantu ( 31 ) un Regulas (EK) Nr. 796/2004 33. pantu.

42. pants

Papildu prasības un abpusēja palīdzība

1. Dalībvalstis veiks turpmāk pieprasītos pasākumus šīs nodaļas pareizai piemērošanai un sniegs abpusēju palīdzību, kas nepieciešama pieprasītajām pārbaudēm šīs nodaļas mērķos. Ja šī nodaļa nesniedz piemērotu samazināšanu un svītrošanu, dalībvalstis var pielietot piemērotas nacionālās sankcijas pret tirgus dalībniekiem, kuri iesaistīti palīdzības garantēšanā.

2. Lai nodrošinātu efektīvu kontroli un sekmētu iesniegto dokumentu pareizību, un sniegto datu pareizības apstiprināšanu, tik tālu, cik nepieciešams, vai kā pieprasa nodaļa, dalībvalstis viena otrai palīdz.







10. IEDAĻA

Izslēgšana no shēmām un atestācijas

43. pants

Izslēgšana no palīdzības enerģijas kultūru izejmateriāliem un minimālajām apstrādātajām platībām

1. Dalībvalstis var izslēgt jebkurus lauksaimniecības izejmateriālus no palīdzības enerģijas kultūrām, kad šādi produkti rada sarežģījumus no kontroles, sabiedrības veselības, vides, krimināllikuma vai enerģijas gala produkta samazināšanas pakāpes viedokļa.

2. Saskaņā ar 24. pantu dalībvalstis var noteikt minimālās apstrādātās platības jebkuriem izejmateriāliem.

44. pants

Novērtēšana

Pirms 15. oktobra, sekojot gada beigām, atkarībā no tā, kāda palīdzība tiek sniegta, dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai visa nepieciešamā informācija, lai novērtētu palīdzību enerģijas kultūrām.

Informācijā ir jāatspoguļo:

a) platības, kas atbilst katram izejmateriāla veidam;

b) katra izejmateriāla veida, gala produktu, blakus produktu, starpproduktu iegūtajos daudzumus ar detaļām par to, kuri no izejmateriāliem tika izmantoti;

c) pasākumus, kas veikti saskaņā ar 25. pantu;

d) izejmateriālus, kuri izslēgti enerģijas kultūru palīdzības saskaņā 43. panta 1. punktu un minimālās apstrādājamās platības saskaņā 43. panta 2. punktu.







9. NODAĻA

ĪPAŠĀ REĢIONĀLĀ PALĪDZĪBA LAUKAUGU KULTŪRĀM

45. pants

Sēšanas datums

Lai atbilstu prasībām īpašajai reģionālajai palīdzībai laukaugu kultūrām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pantu, deklarētajai platībai jābūt apsētai līdz dalībvalstu noteiktajam datumam, kas nedrīkst būt vēlāk kā 15. jūnijā.







10. NODAĻA

PALĪDZĪBA SĒKLĀM

46. pants

Sertificētās sēklas

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 99. panta pielietošanas gadījumā palīdzība tiek garantēta audzēšanai no pamatsēklām un oficiāli sertificētām sēklām, kā definēts Direktīvās 66/401/EEC, 66/402/EEC un 2002/57/EK, un saskaņā ar standartiem un noteikumiem, kas izklāstīti šajās direktīvās, saskaņā ar regulas 47. līdz 50. pantu.

47. pants

Sēklu ražošana

1. Sēklas ražos:

a) vai nu pēc audzēšanas līgumiem, kurus slēdz starp sēklu iestādēm vai audzētājiem un stādu audzētājiem,

b) vai tieši sēklu ražotāji vai audzētāji; šai produkcijai jābūt pārbaudītai saskaņā ar audzēšanas deklarācijām.

2. Sēklu ražotāji un audzētāji apstiprinās vai reģistrēs dalībvalstis attiecībā uz 1. punktu. Dalībvalstu apstiprinājums vai reģistrācija būs derīga visā Kopienā.

3. Sēklu ražotāji vai audzētāji, kuri audzē stādus vai kuriem tie tiek audzēti citās dalībvalstīs nevis tajās, kurās ir veikta apstiprināšana un reģistrēšana saskaņā ar 2. punktu, pēc pieprasījuma iesniedz citu dalībvalstu atbildīgajām instancēm informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu pārbaudes palīdzības piešķiršanai.

48. pants

Teritoriālā atbilstība kritērijiem

Katra dalībvalsts garantē palīdzību tikai attiecībā uz ievāktajām sēklām teritorijā kalendārā gada laikā, kurā sākas tirgus gads un kuram ir piešķirta palīdzība.

Palīdzība tiks garantēta visiem sēklu audzētājiem saskaņā ar noteikumiem, kuri nodrošina vienādu attieksmi pret visiem palīdzības saņēmējiem neatkarīgi no to izvietojuma Kopienā.

49. pants

Sēklu tirdzniecība

Palīdzība tiek garantēta tikai tad, ja sēklas saņēmējs patiesi tās tirgo sēšanai vēlākais līdz 15. jūnijam nākamajā gadā pēc ražas ievākšanas. “Tirgot” nozīmē turēt pieejamu vai turēt noliktavā, izlikt pārdošanai, piedāvāt pirkšanai, pārdot vai piegādāt citām personām.

50. pants

Cannabis sativa L. šķirnes

Cannabis sativa L. šķirnes, kas atbilst palīdzības kritērijiem, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 99. panta 4. punkts, ir tās, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 796/2004 II pielikuma 4. daļā.







11. NODAĻA

PLATĪBU MAKSĀJUMI LAUKAUGU KULTŪRĀM







1. IEDAĻA

Vispārīgie noteikumi par atbilstību kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem

51. pants

Kritērijiem atbilstošās zemes

1. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. nodaļas mērķim:

a) “pastāvīgās ganības” nozīmēs “pastāvīgās ganības” pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 2. panta 2. punktā norādītā;

b) “pastāvīgās kultūras” nozīmēs “pastāvīgās kultūras” pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 795/2004 2.c pantā norādītā.

2. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 103. panta pirmā punkta mērķiem zemes, kuras ir pastāvīgās ganības 2003. gadā, būs:

a) zemes, kuras zemnieki palīdzības pieteikumā 2003. gadam deklarējuši kā tādas, kuras tiek pastāvīgi izmantotas ganībām un

b) zemi, kuru zemnieks nedeklarē savā pieteikumā 2003. gadam, vienīgi, ja var parādīt, ka zeme nav bijusi izmantota pastāvīgām ganībām 2003. gadā.

3. Kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 108. panta otrais punkts, dalībvalstis var tikt izslēgtas no šī panta pirmā punkta tikai šādos gadījumos:

a) platībām, kuras paredzētas restrukturēšanas programmām, definētām kā “izmaiņas struktūrā un/vai kritērijos, atbilstoši platībām, kuras noteikušas atbildīgās instances”, dalībvalstis veiks pasākumus, lai novērstu jebkādu ievērojamu pieaugumu kopējā lauksaimniecības platībā, kas atbilst kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem; tajā var ietilpt iepriekš kritērijiem atbildušo platību uzskatīšana par neatbilstošu, kā paredz pasākums; platības, kas tikko atzītas par kritērijiem atbilstošām pēc dalībvalstu noteiktās restrukturēšanas programmas, kas nepārsniegs jau deklarētās kritērijiem neatbilstošās platības par vairāk kā 5 %;

b) jebkuras sabiedriskās iejaukšanās gadījumā, kad iejaukšanās rezultātā zemniekiem, kuri iepriekš audzējuši graudaugus kā neatbilstošus kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem, lai veiktu tālāku normālu lauksaimniecisko darbību, un attiecīgā iejaukšanās nozīmē, ka, sākotnēji kritērijiem atbildusī zeme, vairs tāda nav, dalībvalstis var vairāk nepalielināt kopējo atbilstošo lauksaimniecības platību pavisam vai uz īsu laiku par vairāk kā 0,1 % no kopējās pamatplatības;

c) ja zemnieki spēj sniegt saistošus un objektīvus iemeslus zemes platības kritēriju maiņai, lai tā atbilstu kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem, dalībvalstīm ir jāpārbauda, vai nav pamatotu iemeslu atteikt šādu maiņu, it sevišķi no vides aizsardzības viedokļa, un iesniegt pamatotu plānu Komisijai, ka kopējais apjoms kritērijiem atbilstošajām zemēm paliek nemainīgs; nekādi apstākļi nevar mainīt rezultātu, palielinot apjomus; dalībvalstīm jāsniedz sistēma par iepriekšēju informēšanu un šādu izmaiņu apstiprināšanu.

52. pants

Noteikumi maksājumiem

Bez aizspriedumiem pret 2. pantu laukaugu platību maksājumi tiks maksāti tikai platībām:

a) reģionos, kas klimatiski un lauksaimnieciski atbilst laukaugu kultūru audzēšanai; dalībvalstīm ir tiesības lemt, vai reģions atbilst prasībām konkrētu laukaugu kultūru audzēšanai;

b) uz kurām kultūras paliek, pēdējās ziedēšanas periodam sākoties normālas audzēšanas apstākļos.

Kas attiecas uz cietajiem kviešiem, kultūras papildus tiks kultivētas saskaņā ar vietējiem standartiem vismaz līdz 30. jūnijam atkarībā no tā, kurš maksājums ir piešķirts, izņemot gadījumus, kad raža tiek novākta pilnbriedā.

53. pants

Reģionālie apjomi

1. Ja ražotāju platības, kuras atbilst kritērijiem laukaugu kultūru platību maksājumiem, atrodas vairākos ražošanas reģionos, maksājamais apjoms tiek noteikts pēc katras platības atrašanās vietas, par kuru ir iesniegts pieteikums.

2. Dalībvalstīm, kuras audzē kukurūzu reģionos, kuros parasti to audzē lopbarībai, jāpiešķir kvota ēdamajiem graudiem attiecībā pret visām platībām, kur tiek audzēta kukurūza.







2. IEDAĻA

Īpašie nosacījumi konkrētām laukaugu kultūrām

54. pants

Lopbarība

1. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 100. panta 3. punktā minētā “lopbarība” ir graudaugi, kas tiek audzēti platībās, kas pārsvarā apsētas ar zāli un novāktas zaļas vismaz reizi gadā ar mērķi saglabāt noslēgtā vidē ar anaerobisku fermentu palīdzību.

Īpašnieki, kuru platības ir reģistrētas sertificētu zāles sēklu audzēšanai saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEC attiecīgajā tirgus gadā, nevarēs pretendēt uz laukaugu kultūru platību maksājumiem.

2. Šīs nodaļas nosacījumi, izņemot apstākļus, kuri attiecas uz ziedēšanu 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, attiecas uz lopbarību.

3. Dalībvalstīs, kuras rada nosacījumus īpašām platībām lopbarībai, kuri norādīti IV pielikumā, zemnieki varēs pretendēt uz platību maksājumiem attiecībā uz lopbarību.

55. pants

Cietie kvieši

1. Palīdzības lietošana attiecībā uz cieto kviešu papildināšanu un īpašo palīdzību, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. pantā, būs spēkā tikai, ja:

a) pieteikumi platību maksājumiem attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 101. pantu, ir iesniegti attiecībā uz to pašu hektāru skaitu kā cietajiem kviešiem;

b) sertificētajām sēklām saskaņā ar Direktīvu 66/402/EEC tiek lietots minimālais daudzums.

2. Dalībvalstis līdz 1. oktobrim gadā, kas seko attiecīgajam gadam, kurā tiek garantēta palīdzība, fiksēs un informēs zemniekus par minimālajiem sertificēto sēklu daudzumiem, kuras jāizmanto saskaņā ar lauksaimniecības praksi attiecīgajā dalībvalstī.

56. pants

Lini un kaņepes, kurus audzē šķiedrai

1. Par platību maksājumiem liniem un kaņepēm, kuras audzē šķiedrai, ir neskaidrības šādos noteikumos:

a) līguma vai vienošanās kopijas iesniegšana attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 106. panta 1. punktu vēlākais līdz 15. septembrim gadam, kas seko attiecīgajam gadam, kurā maksājums piešķirts vai pirms datuma, kuru noteikusi dalībvalsts;

b) šādu šķirņu lietošana: ▼M1 ————— ▼B ii) kaņepju, kuras tiek audzētas šķiedrai, šķirnes ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 796/2004 II pielikumā uz 15. maiju gadam, kuram maksājums ir garantēts un sertificēts saskaņā ar Direktīvu 2002/57/EEC ( 32 ).

2. Teritoriālo maksājumu nodrošināšanai kaņepēm, kuras tiek audzētas šķiedrai, dalībvalstis var fiksēt minimālo apsēšanas pakāpi saskaņā ar standarta kaņepju audzēšanas praksi.

57. pants

Sēšanas datumi

Atsakoties no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 109. panta, dalībvalstis var atlikt sēšanas beigu datumu ne vēlāk kā par 15. jūniju kultūrām, kuras ir uzskaitītas šīs Regulas VIII pielikumā, un zonām, kuras atrodas pielikumā noteiktajos reģionos un kuras nosaka iesaistītās dalībvalstis.







3. IEDAĻA

Pamatplatības, norādošās kvotas un griesti

58. pants

Apūdeņojamās un neapūdeņojamās zemes

1. Ja reģionalizācijas plāns attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 103. pantu piešķir atšķirīgas kvotas apūdeņojamajām un neapūdeņojamajām zemēm, dalībvalstīm jānosaka, vai mārketinga gada laikā platības tiek apūdeņotas vai nē. Tām ir jānorāda:

a) laukaugu kultūru saraksts, par kurām platību maksājumi var tikt garantēti pēc apūdeņoto kvotu līmeņa;

b) apūdeņošanas iekārtu apraksts, kuru izmanto zemnieki; šim aprīkojumam jābūt atbilstošam un ar attiecīgo platību un jāļauj piegādāt ūdeni daudzumā, kāds nepieciešams normālai augu attīstībai to augšanas laikā;

c) attiecīgais apūdeņošanas periods.

2. 1. punkts netiek piemērots ‘regadío’ ražošanas reģioniem Spānijā vai citos reģionos, kur apūdeņošana ir vēsturiska iezīme saistībā ar zemes gabalu, un tai jābūt ievērotai un uzskaitītai.

59. pants

Pamatplatību pārtēriņš

1. Lai noteiktu jebkurus pārtēriņus reģionālajām pamatplatībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. pantu, dalībvalstu atbildīgās instances ņems vērā:

a) reģionālās pamatplatības, kuras norādītas šīs Regulas IV pielikumā;

b) teritoriju kopējo platību, kuras atbilst platību maksājumiem pieteikumos, kuri ir iesniegti attiecībā uz katru kultūru, ieskaitot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. panta pielietošanu attiecībā uz piespiedu atlicinājumiem.

Jebkuri brīvprātīgie atlicinājumi tiks ietverti platībās, kurās nav apūdeņošanas, netiek audzēta kukurūza un/vai nav izmantota lopbarībai.

2. Teritoriju kopējā platība, kas attiecas uz iesniegtiem palīdzības pieteikumiem, neietilps platības vai to daļas, kuras attiecas uz pieteikumiem, kuri pēc administratīvām pārbaudēm tiek atzīti par nepamatotiem.

Ja piemērojams, patieso platību nosaka neatliekamās pārbaudēs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 23. pantu, šīs pārbaudes tiks ņemtas vērā.

3. Platības, kas apsētas ar laukaugu kultūrām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. nodaļas IV sadaļu un lietotas, lai atbalstītu palīdzības pieteikumus saskaņā ar šīs Regulas 12. nodaļas IV sadaļu, tiks pievienotas kopējai platībai, kura attiecas uz pieteikumiem, pielāgotiem saskaņā ar 2. punktu.

4. Pamatplatības pārtēriņi tiks aprēķināti saskaņā ar tabulām VI pielikumā.

60. pants

Cieto kviešu ierobežoto platību pārtēriņi

1. Lai noteiktu jebkurus pārtēriņus ierobežotajās platībās cietajiem kviešiem, kuri atbilst kritērijiem, piemērojot platību maksājumus, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. panta 1. punktā, dalībvalstu atbildīgās iestādes ņems vērā piešķīrumu platību maksājumiem pieteikumos minēto teritoriju kopējām platībām attiecībā uz cietajiem kviešiem; piešķīrums pielāgots saskaņā ar regulas 59. panta 2. punktu, samazināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. pantu.

2. 1. punkts tiek pielietots, lai noteiktu jebkurus pārtēriņus ierobežotajās teritorijās, kas atbilst īpašās palīdzības kritērijiem cietajiem kviešiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. panta 3. punktā.

61. pants

Definitīvās pakāpes platību pārtēriņi un samazināšanas koeficents

1. Ja platības attiecībā uz 59. un 60. pantu tiek pārsniegtas, vēlākais līdz attiecīgā gada 31. oktobrim attiecīgajā dalībvalstī jānosaka definitīvās pakāpes pārtēriņam, kas samazināts līdz divām decimāldaļām.

2. Definitāvās likmes pārtēriņam noteiks izmantošanas pakāpi, lai aprēķinātu teritoriju, kas atbilst proporcionālai kritēriju samazināšanai:

a) laukaugu kultūru platību maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 1. punktu;

b) to papildinājumi un īpašā palīdzība cietajiem kviešiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 105. pantu, kas pielietota saskaņā ar 102. panta 1. punktu.

62. pants

Apakšplatības

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 5. punkta nolūkos dalībvalstis vēlākais līdz attiecīgā gada 15. septembrim, līdz kuram tiek pielietoti platību maksājumi, nosaka un Komisijai sniedz informāciju par:

a) nacionālajām pamatplatībām, kuras tiks sadalītas;

b) dalībvalstu kritērijiem, lai izveidotu apakšplatības;

c) apakšplatībām (skaits, nosaukums un izmēri);

d) detalizētiem noteikumiem attiecībā uz pasākumiem, kuri piemērojami pārtēriņa gadījumā.

63. pants

Maksājumu summas griesti

Lai noteiktu jebkurus pārtēriņu maksājumu griestus un atbilstošu koeficenta samazināšanu, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 2. punkts, dalībvalstu atbildīgās iestādes ņems vērā proporcionālo samazinājumu kritērijus atbilstošajām platībām, kā paredz regulas 102. panta 1. punkts un 105. panta 2. punkts.







4. IEDAĻA

Atlicinājumi

64. pants

Definīcija

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 1. punkta nolūkos “atlicinājumi” nozīmē atstāt papuves platības, kas atbilst platību maksājumu kritērijiem, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1782/2003 108. pantam.

65. pants

Nosacījumi

1. Jāpielieto Regulas (EK) Nr. 795/2004 32. pants.

2. Atsakoties no Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 9. punkta, 2005. un 2006. gadam Malta var noteikt minimālo prasību izmēru atlicinātajām platībām, kas ir vismaz 0,1 ha lielas un 10 m platas.

66. pants

Reģionālais sadalījums

1. Palīdzības piešķiršana attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļu tiks sadalīta pa reģioniem saskaņā ar reģionalizēšanas plānu, kā paredz regulas 103. pants.

2. Katra platības maksājuma pieteikums dotajā ražošanas reģionā atbildīs atlicinājumu deklarācijām attiecībā uz pēdējo attiecīgo hektāru skaitu tajos pašos ražošanas reģionos.

3. Dalībvalstis var atteikties no 2. punkta saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem.

4. Atsakoties no 2. punkta, obligātie atlicinājumi attiecas uz iesniegtajiem pieprasītajiem platības maksājumiem un var tikt ietekmēti pilnībā vai daļēji:

a) Spānijā secano reģionā, gadījumos, kad īpašums atrodas secano un regadío ražošanas reģionos;

b) citā ražošanas reģionā, nodrošinot, ka atlicinātās platības atrodas ražošanas reģionos atkarībā no tā, kur apstrādātā platība atrodas.

5. Ja tiek pielietots 3. un 4. punkts, atlicinātās platības tiks pielāgotas saskaņā ar starpību starp kvotām, kuras tiek izmantotas maksājumiem attiecībā un attiecīgo reģionu atlicinājumiem. Tomēr, pielietojot šos punktus, tas neveicinās atlicināto hektāru skaitu, kā to pieprasa saistības.

67. pants

Pākšaugu kultūras

1. Lai pielietotu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 3. punkta otro ievilkumu, “pākšaugu kultūras” nozīmē platības, kas apsētas ar vienu vai vairākām pākšaugu šķirnēm, kuras uzrādītas regulas VII pielikumā. Sēja kopā ar labību un/vai zāli tiks pieļauta šādos gadījumos:

a) platības ir apsētas galvenokārt ar pākšaugiem;

b) tās nevar novākt atsevišķi.

Kad reģionu vides standarti, kurus noteikušas dalībvalstis organiskajām kultūrām, nosaka griestus pākšaugu platībām, nosacījumi attiecībā uz platībām, kuras pārsvarā apsētas ar pākšaugiem, izklāstīti a) punktā, tiem jāatbilst vismaz 85 % no fiksētās likmes, kuru attiecīgi noteikušas dalībvalstis.

2. Platības, kurās pākšaugu kultūras attiecībā uz 1. punktu tiek apstrādātas periodā no 15. janvāra līdz 31. augustam, kā nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 1786/1003 piedāvātās palīdzības shēmas ( 33 ), platību maksājumiem nevarēs kvalificēt.

68. pants

Maksājumi brīvprātīgi atlicinātajām zemēm

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta 6. punkta nolūkos, kad tiek pielietots regulas 66. pants, dalībvalstis ļaus zemniekiem atlicināt vismaz 10 % no platības, kas tiek apsēta ar laukaugu kultūrām un netiek lietota teritoriālajiem maksājumiem, lai atļautu maksāt atlicinātās tiesības. Augstāku procentu likmi var noteikt dalībvalstis, ņemot vērā attiecīgo situāciju un nodrošinot pietiekamu saimniecības zemes izmantošanu.

Pamatapjoms brīvprātīgajiem atlicinājumiem būs 63,00 tūkstoši eiro no 2005./2006. mārketinga gada. Kad atšķirīgas kvotas ir noteiktas apūdeņojamajām un neapūdeņojamajām zemēm, neapūdeņojamajām zemēm tiks piemēroti atlicinājumu maksājumi.

Dalībvalstis piemēros attiecīgus pasākumus saskaņā ar īpašajiem apstākļiem brīvprātīgi atlicinātajās platībās, lai nodrošinātu, ka tās tiek uzturētas labā lauksaimnieciskajā stāvoklī un tiek aizsargāta vide.







5. IEDAĻA

Ziņojumi

69. pants

Ziņojumi

1. Dalībvalstis sūtīs Komisijai informāciju attiecībā uz IX pielikuma standartizēto formu, tādējādi tās raksturojot pēc ražošanas reģiona, pamatplatībām un valstīm saskaņā ar 3. pantā noteikto grafiku.

2. Kad platības attiecībā uz 59. un 60. pantiem pārsniedz attiecīgajā dalībvalstī noteikto, nekavējoties ir jānosaka definitīva likme pārtēriņiem un vēlākais līdz attiecīgā gada 15. novembrim un 1. decembrim tas jāpaziņo Komisijai. Datums, kas tika pieņemts, lai aprēķinātu starpību, par kādu pamatplatība ir pārsniegta, tiks ziņots, turpmāk izmantojot VI pielikuma formu.

3. Kad pārtēriņš tiek sadalīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 102. panta 5. punktu un 105. panta 2. punktu, par šādu sadalījumu attiecīgā dalībvalsts sniedz informāciju Komisijai vēlākais līdz 15. novembrim.

4. 63. panta pielietošanas gadījumā attiecīgā dalībvalsts informēs Komisiju par samazināšanas definitatīvajiem koeficentiem vēlākais līdz attiecīgā gada 1. decembrim.







12. NODAĻA

PIEMAKSAS AITĀM UN KAZĀM







1. IEDAĻA

Tiešie maksājumi

70. pants

Pieteikumi un saglabāšanas periods

1. Papildus prasībām attiecībā uz integrētās vadības un kontroles sistēmu, kā paredz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. nodaļas II sadaļa (“integrētā sistēma”), zemnieki uzrādīs savos pieteikumos aitu un kazu piemaksas un veicamās piemaksas par to, vai tie tirgo aitas pienu vai piena produktus gada laikā attiecībā uz to, kura no piemaksām ir pieprasīta.

2. Pieteikumi piemaksām par labu zemniekiem, kuri audzē aitas un/vai kazas, tiks iesniegti atbildīgajām iestādēm tikai periodā, kuru noteikušas attiecīgās dalībvalstis, periods sākas ne ātrāk kā 1. novembrī un beidzas ne vēlāk kā 30. aprīlī attiecīgi pirms un pēc gada sākuma attiecībā uz to, kurš no pieteikumiem ir iesniegts.

Tomēr Apvienotā Karaliste var noteikt citu periodu attiecībā uz Ziemeļīriju nekā noteikts Lielbritānijā.

3. Periods attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 115. panta 1. punktu, kura laikā zemnieki apņemas turēt aitu un/vai kazu daudzumu attiecībā uz to, kura piemaksa tiek pieprasīta (“saglabāšanas periods”), būs 100 dienas, sākot ar pirmo dienu, kas seko pēdējai dienai pieteikumu iesniegšanas periodam attiecībā uz 2. punktu.

71. pants

Platības, kuras atbilst kritērijiem kazu piemaksām

Kritēriji attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 113. panta 2. punktu tiek sasniegti platībās, kuras uzskaitītas X pielikumā.

Tomēr dalībvalstis pēc ierastās kārtības apstiprinās, vai kritēriji joprojām tiek sasniegti platībās, kuras uzskaitītas X pielikumā, to teritoriju robežās. Sekojot šim vērtējumam, dalībvalstis ziņos Komisijai par jebkuriem nepieciešamajiem grozījumiem X pielikumā līdz 31. jūlijam nākamajam gadam attiecībā uz to, kurš no grozījumiem ir piemērots. Ziņojums noteiks zonas vai zonu daļas, kuras uzskaitītas X pielikumā un kuras vairs neatbilst kritērijiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 113. panta 2. punktu, kā arī rezultējošās zonas, kuras atbilst kritērijiem, bet vēl nav uzskaitītas X pielikumā. Par šīm potenciāli jaunajām zonām dalībvalstis sniegs detalizētu informāciju Komisijai ar pietiekamu argumentāciju.

72. pants

Pieteikumi papildpiemaksām un kazu piemaksām

1. Lai gūtu labumu no papildpiemaksām vai kazu piemaksām, zemnieki, kuru īpašumā ir vismaz 50 %, bet mazāk nekā 100 % no lauksaimniecībai izmantojamās platības, par teritorijām attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punktu vai platībām, kuras uzskaitītas šīs regulas X pielikumā, iesniedz deklarāciju vai īpašumu norādošas deklarācijas saskaņā ar šī panta 2. un 3. punktu:

2. Zemnieki, kuriem katru gadu tiek pieprasītas deklarācijas par kopējo izmantoto lauksaimniecības platību viņu īpašumos, palīdzības pielietošanas gadījumos, kā to apstiprinājusi Regula (EK) Nr. 1782/2003 22. panta 1. punktā, norādīs deklarācijā izmantotos zemes gabalus, kuri tiek izmantoti lauksaimniecībā un atrodas platībās, kuras nosaka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punkts, vai platībās, kuras norādītas šīs regulas X pielikumā, kā paredzēts;

Zemnieki, kuriem netiek pieprasīts iesniegt deklarācijas attiecībā uz pirmo punktu, katru gadu iesniegs īpašu deklarāciju, kur iespējams piemērot sistēmu, identificējot lauksaimniecības zemes gabalus, kuri tiek nodrošināti pēc integrētās sistēmas.

Īpašās deklarācijas norādīs zemes, kuras pieder zemniekam, nomu vai izmantošanu, neatkarīgi no apstākļiem, norādot to platības un specificējot tos zemes gabalus, kuri tiek izmantoti lauksaimniecībā un atrodas platībās, kuras nosaka Regulas (EK) Nr. 1782/2003 114. panta 1. punkts vai norādītas šīs regulas X pielikumā, kā paredzēts. Dalībvalstis nodrošinās, ka īpašās deklarācijas tiek pievienotas pieprasījumiem aitu un/vai kazu piemaksām. Dalībvalstis var arī pieprasīt, ka tiek iesniegtas īpašās deklarācijas, izmantojot “vienreizējo maksājumu pieteikumu” formas.

3. Atbildīgās nacionālās instances var pieprasīt iesniegt īpašuma apliecinājumu, nomas līgumu vai p