2014R0215 — LV — 20.11.2014 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 215/2014

(2014. gada 7. marts),

ar kuru paredz noteikumus, kā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, attiecībā uz metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem







EIROPAS KOMISIJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 ( 1 ), un jo īpaši tās 8. panta trešo daļu, 22. panta 7. punkta piekto daļu un 96. panta 2. punkta otro daļu, tā kā: (1) Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzēti kopīgi nosacījumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam (ESF), Kohēzijas fondam (KF), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku un tagad darbojas saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru. (2) Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie attiecas uz īpašiem fondu noteikumiem katram no pieciem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) saistībā ar aspektiem, kas ir kopīgi trim vai vairākiem fondiem, proti, ar metodoloģiju klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanas atbalstam, starpposma mērķu un galamērķu noteikšanu darbības rezultātu satvarā un intervences kategoriju nomenklatūru Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un tie visi ietekmē programmu saturu. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kam būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, veicinot ESI fondu stratēģisko plānošanu, un lai visiem Savienības iedzīvotājiem būtu iespējams gūt visaptverošu skatījumu par šiem fondiem un viegli piekļūt to finansējumam, ir vēlams iekļaut vienā regulā šos elementus, kas attiecas uz ESI fondu plānošanu un kuri jānosaka ar īstenošanas aktiem, kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1303/2013. (3) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 8. panta trešo daļu ir jāpieņem kopīga metodoloģija, lai katram no pieciem ESI fondiem noteiktu atbalsta līmeni klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai. Šai metodoloģijai būtu jāietver konkrēta svēruma piešķiršana ESI fondu sniegtajam atbalstam tādā līmenī, kas atspoguļo to, kādā mērā šāds atbalsts dod ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanas mērķos. Konkrētais svērums būtu jāpiešķir, pamatojoties uz to, vai šis atbalsts dod būtisku vai arī tikai daļēju ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā. Ja atbalsts nedod ieguldījumu minēto mērķu sasniegšanā vai arī ieguldījums ir nenozīmīgs, būtu jāpiešķir nulles svērums. Standarta svērumi būtu jāizmanto, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju tādu izdevumu uzraudzībā, kas saistīti ar klimata pārmaiņām dažādās Savienības politikas jomās. Metodoloģijā tomēr būtu jāņem vērā katra ESI fonda intervences atšķirības. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz ERAF, ESF un Kohēzijas fondu svērumiem būtu jābūt saistītiem ar intervences kategorijām, kas noteiktas atbilstīgi Komisijas pieņemtajai nomenklatūrai. Attiecībā uz ELFLA svērumiem būtu jābūt saistītiem ar prioritārajām jomām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1305/2013 ( 2 ), savukārt attiecībā uz EJZF — ar pasākumiem, kas paredzēti topošajā Savienības tiesību aktā par nosacījumiem finanšu atbalstam jūrniecības un zivsaimniecības politikai 2014.-2020. gada plānošanas periodam. (4) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta piekto daļu ir arī jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, ar ko nosaka ESI fondu atbalstīto programmu katras prioritātes starpposma mērķus un galamērķus darbības rezultātu satvarā un izvērtē šo starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanu. (5) Lai pārbaudītu, vai starpposma mērķi un galamērķi atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikumā, nepieciešams reģistrēt šajā nolūkā izmantoto informāciju un metodoloģisko pieeju, kas izmantota darbības rezultātu satvara izveidei. Lai gan šīs informācijas iekļaušanai programmās vajadzētu būt brīvprātīgai, šādai dokumentācijai būtu jābūt pieejamai gan dalībvalstij, gan Komisijai, lai informētu par tāda darbības rezultātu satvara izveidi, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikumam. (6) Darbības rezultātu satvarā noteikto starpposma mērķu sasniegšana ir priekšnoteikums izpildes rezerves galīgai piešķiršanai, savukārt, ja pastāv nopietnas nepilnības starpposma mērķu sasniegšanā, starpposma maksājumus var apturēt. Tādēļ ir svarīgi paredzēt sīki izstrādātus noteikumus starpposma mērķu noteikšanai un precīzi definēt, ko nozīmē starpposma mērķu sasniegšana. (7) Tā kā līdz plānošanas perioda beigām izpildāmo galamērķu sasniegšanai ir liela nozīme veiksmīgā ESI fondu īstenošanā un nopietnas nepilnības šo mērķu sasniegšanā var būt iemesls finanšu korekcijām, ir svarīgi skaidri norādīt, kādi ir mērķu noteikšanas noteikumi, un precīzi noskaidrot, ko nozīmē galamērķu sasniegšana vai nopietnas nepilnības galamērķu sasniegšanā. (8) Lai atspoguļotu darbību īstenošanas progresu prioritātes ietvaros, ir jāsniedz galveno īstenošanas posmu raksturojums. (9) Lai nodrošinātu to, ka darbības rezultātu satvars atbilstošā veidā atspoguļo katra fonda, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas un attiecīgā gadījumā reģionu kategorijas paredzētos mērķus un rezultātus, ir jānosaka konkrēti noteikumi par darbības rezultātu satvara struktūru un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanas novērtēšanu, ja attiecīgā prioritāte attiecas uz vairāk nekā vienu fondu vai reģionu kategoriju. Tā kā tikai ESF un ERAF nodrošina finanšu piešķīrumus pa reģionu kategorijām, pēdējais nebūtu jāuzskata par būtisku, lai noteiktu darbības rezultātu satvaru Kohēzijas fondam, ELFLA un EJZF. (10) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta otro daļu ir jāprecizē kopējās intervences kategorijas ERAF, ESF un Kohēzijas fondam, lai dalībvalstis Komisijai varētu iesniegt saturīgu informāciju par šo fondu plānoto izmantošanu, kā arī informāciju par šo fondu kumulatīvo piešķīrumu un izdevumiem katrai kategorijai un par darbību skaitu programmas piemērošanas periodā. Šādi ir jārīkojas tādēļ, lai Komisija pienācīgā veidā varētu informēt citas Savienības iestādes un Savienības pilsoņus par fondu izmantošanu. Izņemot tās intervences kategorijas, kas tieši atbilst tematiskajiem mērķiem vai investīciju prioritātēm, kuras noteiktas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un īpašajos fondu noteikumos, intervences kategorijas var piemērot atbalstam saskaņā ar dažādiem tematiskajiem mērķiem. (11) Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu tūlītēju piemērošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. (12) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 150. panta 3. punkta otro daļu, ņemot vērā, ka Eiropas strukturālo un investīciju fondu koordinācijas komiteja, kas izveidota ar minētās regulas 150. panta 1. punktu, ir sniegusi atzinumu, tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I

NODAĻA

METODOLOĢIJA, KO IZMANTO, LAI NOTEIKTU KATRA ESI FONDA SNIEGTO ATBALSTU KLIMATA PĀRMAIŅU MĒRĶU SASNIEGŠANAI

(Pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 8. panta trešo daļu)

1. pants

Metodoloģija, ko izmanto, lai aprēķinātu no ERAF, ESF un Kohēzijas fonda piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

1. No ERAF un Kohēzijas fonda piešķirto atbalstu, kas tiks izmantots klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai, aprēķina divos posmos šādā veidā:

(a) šīs regulas I pielikuma 1. tabulā noteiktos koeficientus piemēro pēc intervences jomas kodiem attiecībā uz finanšu datiem, kas paziņoti attiecībā uz šiem kodiem;

(b) ja finanšu dati ir norādīti tematiskā mērķa dimensijā attiecībā uz kodiem 04 un 05, kas minēti šīs regulas I pielikuma 5. tabulā, šiem datiem piemēro koeficientu 40 % atkarībā no to devuma klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā.

2. Koeficientus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanu, piemēro, pamatojoties uz šīs regulas I pielikuma 1. tabulu, arī attiecīgajām kategorijām atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”, kuras noteiktas, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 ( 3 ) 8. panta 2. punkta otro daļu.

3. No ESF piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķiem aprēķina, nosakot finanšu datus, kas paziņoti attiecībā uz dimensijas 01. kodu “Atbalsts pārejai uz resursu efektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju” saskaņā ar 6. dimensiju “Kodi, kas attiecas uz dimensiju saistībā ar sekundārajiem tematiem Eiropas Sociālā fonda ietvaros”, kas minēta šīs regulas I pielikuma 6. tabulā.

2. pants

Metodoloģija, ko izmanto, lai aprēķinātu no ELFLA piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

1. No ELFLA piešķirtā atbalsta indikatīvu summu, kas katrā programmā izmantojama klimata pārmaiņu mērķiem un kura minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 6. punktā, aprēķina, piemērojot šīs regulas II pielikumā noteiktos koeficientus plānotajiem izdevumiem, kas norādīti finansēšanas plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 8. panta 1. punkta h) apakšpunktā, saistībā ar prioritātēm un prioritārajām jomām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1305/2013 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā, 4., 5. punktā un 6. punkta b) apakšpunktā.

2. Lai gada īstenošanas ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 4. un 5. punktu informētu par atbalstu, kas izmantots klimata pārmaiņu mērķiem, 1. punktā minētos koeficientus piemēro informācijai par izdevumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 75. panta 2. punktā.

3. pants

Metodoloģija, ko izmanto, lai aprēķinātu no EJZF piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

1. EJZF ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā aprēķina, piemērojot koeficientus katram no EJZF atbalstītajiem galvenajiem pasākumiem, atspoguļojot katra šā pasākuma nozīmīgumu klimata pārmaiņu jomā.

No EJZF piešķirto atbalstu klimata pārmaiņu mērķiem aprēķina, pamatojoties uz šādu informāciju:

(a) indikatīvā atbalsta summa, kas EJZF paredzēta klimata pārmaiņu mērķiem katrā programmā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 27. panta 6. punktā;

(b) koeficienti, kas noteikti galvenajiem EJZF atbalstītajiem pasākumiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā;

▼M1

(c) informācija, ko dalībvalstis paziņojušas par finanšu apropriācijām un izdevumiem sadalījumā pa pasākumiem gada īstenošanas ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 4. un 5. punktu un Regulas (ES) Nr. 508/2014 114. panta 2. punktu;

(d) dalībvalstu sniegtā informācija un dati saistībā ar darbībām, kas atlasītas finansējumam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 97. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 107. panta 3. punktu.

▼B

2. Dalībvalsts savā darbības programmā var ierosināt, ka koeficientu 40 % piemēro kādam pasākumam, kuram šīs regulas III pielikumā ir noteikts koeficients 0 %, ja tā var pierādīt šā pasākuma nozīmību attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos tām.







II

NODAĻA

STARPPOSMA MĒRĶU UN GALAMĒRĶU NOTEIKŠANA DARBĪBAS REZULTĀTU SATVARĀ UN ŠO MĒRĶU SASNIEGŠANAS NOVĒRTĒŠANA

(Pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punkta piekto daļu)

4. pants

Informācija, kas jāreģistrē struktūrām, kuras sagatavo programmas

1. Struktūras, kuras sagatavo programmas, reģistrē informāciju par metodoloģiju un kritērijiem, ko izmanto, izvēloties rādītājus darbības rezultātu satvaram, lai nodrošinātu, ka attiecīgie starpposma mērķi un galamērķi atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 3. punkta nosacījumiem, kas paredzēti visām programmām un prioritātēm, ko atbalsta ESI fondi, kā arī īpašam piešķīrumam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI), kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1304/2013 ( 4 ) 16. pantā, ar izņēmumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 1. punktā.

2. Informācija, ko reģistrē struktūras, kas sagatavo programmas, ļauj pārbaudīt atbilstību nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 3. punktā attiecībā uz starpposma mērķiem un galamērķiem. Tajā ietilpst:

(a) dati vai pierādījumi, ko izmanto, lai novērtētu starpposma mērķu un galamērķu vērtību un aprēķināšanas metodi, piemēram, dati par vienības izmaksām, kritēriji, standarta vai iepriekšējais īstenošanas līmenis, ekspertu konsultācijas un ex-ante novērtējums;

(b) informācija par finanšu piešķīruma daļu darbībām, kurām atbilst darbības rezultātu satvarā paredzētie iznākumu rādītāji un galvenie īstenošanas posmi, kā arī paskaidrojums par to, kā minētā daļa tiek aprēķināta;

(c) informācija par to, kā tika izmantota metodoloģija un mehānismi, lai nodrošinātu konsekvenci darbības rezultātu satvara darbībā, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta iv) punktu;

(d) paskaidrojums par iznākumu rādītāju vai galveno īstenošanas posmu izvēli, ja tie ir tikuši iekļauti darbības rezultātu satvarā.

3. Pēc Komisijas pieprasījuma ir jādara pieejama arī informācija par metodoloģiju un kritērijiem, ko izmanto, lai izvēlētos rādītājus darbības rezultātu satvaram un lai noteiktu atbilstošus starpposma mērķus un galamērķus, ko reģistrē struktūras, kas sagatavo programmas.

4. Prasības, kas minētas šā panta 1. līdz 3. punktā, attiecas arī uz starpposma mērķu un galamērķu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 30. pantu.

5. pants

Starpposma mērķu un galamērķu izvirzīšana

1. Starpposma mērķus un galamērķus izvirza prioritātes līmenī, izņemot 7. pantā minētajos gadījumos. Darbības rezultātu satvarā paredzētie iznākumu rādītāji un galvenie īstenošanas posmi atbilst vairāk nekā 50 % no finanšu piešķīruma prioritātei. Lai varētu šo summu aprēķināt, piešķīrumu kādam rādītājam vai galvenajam īstenošanas posmam skaita ne vairāk kā vienu reizi.

▼M1

2. Visiem ESI fondiem, izņemot attiecībā uz ELFLA, finanšu rādītāja starpposma mērķi un galamērķi attiecas uz attiecināmo izdevumu kopējo summu, kas iekļauta sertifikācijas iestādes uzskaites sistēmā un ko šī iestāde ir sertificējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 126. panta a) punktu.

Attiecībā uz ELFLA tie attiecas uz realizētajiem kopējiem publiskajiem izdevumiem, kas iekļauti kopīgajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā.

▼B

3. Visiem ESI fondiem, izņemot ESF un ELFLA, starpposma mērķi un galamērķi iznākumu rādītājam attiecas uz darbībām, kur visi pasākumi, kas rada rezultātus, ir pilnībā īstenoti, bet par kuriem ne visi maksājumi ir veikti.

Attiecībā uz ESF un ELFLA pasākumiem, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 16. pantu, 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 27., 28., 29., 30., 31., 33. un 34. pantu, tie var attiekties arī uz sasniegto vērtību darbībās, kas ir uzsāktas, bet kurās vēl nav pabeigti daži pasākumi, kuri rada rezultātu.

Attiecībā uz citiem pasākumiem ELFLA ietvaros tie attiecas uz pabeigtām darbībām Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. panta 14. punkta nozīmē.

4. Galvenais īstenošanas posms ir svarīgs etaps darbību īstenošanā prioritātes ietvaros, kura pabeigšana ir pārbaudāma un ko var izteikt skaitliski vai kā procentuālo daļu. Šīs regulas 6. un 7. panta nolūkā galvenie īstenošanas posmi tiks aplūkoti kā rādītāji.

5. Iznākumu rādītāju izmanto tikai vajadzības gadījumā un ciešā saistībā ar atbalstītajām politikas intervencēm.

6. Ja tiks konstatēts, ka šīs regulas 4. panta 2. punktā minētā informācija ir balstīta uz nepareiziem pieņēmumiem, kā rezultātā galamērķi vai starpposma mērķi tikuši noteikti pārāk zemi vai pārāk augsti, to var uzskatīt par pienācīgi pamatotu gadījumu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikuma 5.punkta nozīmē.

6. pants

Starpposma mērķu un galamērķu sasniegšana

1. To, vai starpposma mērķi un galamērķi ir sasniegti, novērtē, ņemot vērā visus rādītājus un galvenos īstenošanas posmus, kas iekļauti darbības rezultātu satvarā un noteikti prioritātes līmenī Regulas (ES) Nr. 1303/2013 2. panta 8. punkta nozīmē, izņemot šīs regulas 7. pantā minētajos gadījumos.

2. Prioritātes starpposma mērķus un galamērķus uzskata par sasniegtiem, ja visi rādītāji, kas ir iekļauti attiecīgajā darbības rezultātu satvarā, sasnieguši vismaz 85 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām vai vismaz 85 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām. Pieļaujot atkāpi, ja darbības rezultātu satvarā iekļauti trīs vai vairāk rādītāju, prioritātes starpposma mērķus vai galamērķus var uzskatīt par sasniegtiem, ja visi rādītāji, izņemot vienu, sasniedz 85 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām vai 85 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām. Rādītājam, kas nav sasniedzis 85 % no starpposma mērķa vai galamērķa vērtības, jābūt sasniegušam ne mazāk kā 75 % no tā starpposma mērķa vai galamērķa vērtības.

3. Attiecībā uz prioritāti, kuras darbības rezultātu satvarā ietilpst ne vairāk kā divi rādītāji, nespēju sasniegt vismaz 65 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām attiecībā uz kādu no šiem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību starpposma mērķu sasniegšanā. Nespēju sasniegt vismaz 65 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām attiecībā uz kādu no šiem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību galamērķu sasniegšanā.

4. Attiecībā uz prioritāti, kuras darbības rezultātu satvarā ietilpst vairāk kā divi rādītāji, nespēju sasniegt vismaz 65 % no starpposma mērķa vērtības līdz 2018. gada beigām attiecībā uz vismaz diviem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību starpposma mērķu sasniegšanā. Nespēju sasniegt vismaz 65 % no galamērķa vērtības līdz 2023. gada beigām attiecībā uz vismaz diviem rādītājiem uzskata par nopietnu nepilnību galamērķu sasniegšanā.

7. pants

Darbības rezultātu satvars prioritārajiem virzieniem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1303/2013 96. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, un prioritārie virzieni, kas iekļauj JNI

1. Rādītājus un galvenos īstenošanas posmus, kas izvēlēti darbības rezultātu satvaram, to starpposma mērķus un galamērķus, kā arī šo mērķu sasniegšanas vērtības sadala pa fondiem un attiecībā uz ERAF un ESF — pa reģionu kategorijām.

2. Šīs regulas 4. panta 2. punktā prasīto informāciju nosaka attiecībā uz katru fondu un — attiecīgā gadījumā — katru reģionu kategoriju.

3. Starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanu izvērtē katram fondam atsevišķi un katram reģionam atsevišķi prioritātes ietvaros, ņemot vērā rādītājus, to starpposma mērķus un galamērķus, kā arī šo mērķu sasniegšanas vērtības, kas sadalītas pa fondiem un pa reģionu kategorijām. Darbības rezultātu satvarā paredzētie iznākumu rādītāji un galvenie īstenošanas posmi atbilst vairāk nekā 50 % no finanšu piešķīruma fondam un attiecīgā gadījumā reģiona kategorijai. Lai varētu šo summu aprēķināt, piešķīrumu kādam rādītājam vai galvenajam īstenošanas posmam skaita ne vairāk kā vienu reizi.

4. Ja resursi Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai ir plānoti kā daļa no prioritārā virziena saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1304/2013 18. panta c) punktu, darbības rezultātu satvaru izstrādā atsevišķi JNI un JNI paredzēto starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanu novērtē atsevišķi no citas prioritārā virziena daļas.







III

NODAĻA

ERAF, ESF UN KOHĒZIJAS FONDA INTERVENCES KATEGORIJU NOMENKLATŪRA SASKAŅĀ AR MĒRĶI “IEGULDĪJUMS IZAUGSMEI UN NODARBINĀTĪBAI”

8. pants

ERAF, ESF un Kohēzijas fonda intervences kategorijas

(Pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta otro daļu)

1. Intervences kategoriju nomenklatūra, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1303/2013 96. panta 2. punkta otrajā daļā, ir noteikta šīs regulas I pielikuma 1. līdz 8. tabulā. Šajās tabulās norādītos kodus piemēro ERAF attiecībā uz mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”, Kohēzijas fondu, ESF un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, kā noteikts šā panta 2. un 3. punktā.

2. Kodus no 001 līdz 101, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro tikai ERAF un Kohēzijas fondam.

Kodus no 102 līdz 120, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro tikai ESF.

Tikai kodu 103, kas norādīts šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai.

Kodus no 121, 122 un 123, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 1. tabulā, piemēro ERAF, Kohēzijas fondam un ESF.

3. Kodus, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 2. līdz 4., 7. un 8. tabulā, piemēro ERAF, ESF, JNI un Kohēzijas fondam.

Kodus, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 5. tabulā, piemēro tikai ERAF un Kohēzijas fondam.

Kodus, kas norādīti šīs regulas I pielikuma 6. tabulā, piemēro tikai ESF un JNI.







IV

NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

9. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas III pielikumu un 3. pantu piemēro, sākot no dienas, kad stājas spēkā EJZF regula.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS I

Fondu ( 5 )intervences kategoriju nomenklatūra saskaņā ar mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu







1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU 1. INTERVENCES JOMA Koeficienti, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai I. Ienesīgi ieguldījumi 001 Vispārīgi ienesīgi ieguldījumi mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) 0 % 002 Pētniecība un inovācijas procesi lielos uzņēmumos 0 % 003 Ienesīgi ieguldījumi lielos uzņēmumos, kas saistīti ar zemu oglekļa emisiju ekonomiku 40 % 004 Ienesīgi ieguldījumi, kas saistīti ar sadarbību starp lieliem uzņēmumiem un MVU informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) produktu un pakalpojumu izstrādē, e-tirdzniecībā un pieprasījuma pēc IKT uzlabošanu 0 % II. Infrastruktūra, kas nodrošina pamatpakalpojumus, un saistītie ieguldījumi Enerģētikas infrastruktūra 005 Elektroenerģija (uzglabāšana un pārvade) 0 % 006 Elektroenerģija (TWN-E uzglabāšana un pārvade) 0 % 007 Dabasgāze 0 % 008 Dabasgāze (TEN-E) 0 % 009 Atjaunojama enerģija: vējš 100 % 010 Atjaunojama enerģija: saule 100 % 011 Atjaunojama enerģija: biomasa 100 % 012 Cita atjaunojama enerģija (tostarp hidroelektroenerģija, ģeotermālā enerģija un jūras enerģija) un atjaunojamas enerģijas integrācija (tostarp uzglabāšana, strāva līdz gāzei un atjaunojamā ūdeņraža struktūra) 100 % 013 Publiskās infrastruktūras atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai, projektu demonstrēšana un atbalsta pasākumi 100 % 014 Esošu mājokļu atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanai, projektu demonstrēšana un atbalsta pasākumi 100 % 015 Gudras enerģijas sadales sistēmas vidējos uz zemsprieguma līmeņos (tostarp viedtīkli un IKT sistēmas) 100 % 016 Augstas efektivitātes koģenerācija un centrālā apkure 100 % Vides infrastruktūra 017 Sadzīves atkritumu apsaimniekošana (tostarp apjoma samazināšanas, šķirošanas, pārstrādes pasākumi) 0 % 018 Sadzīves atkritumu apsaimniekošana (tostarp mehāniski bioloģiskās apstrādes, termiskās apstrādes, sadedzināšanas un apglabāšanas poligonā pasākumi) 0 % 019 Komerciālo, rūpniecisko un bīstamo atkritumu apsaimniekošana 0 % 020 Ūdens nodrošināšana cilvēku patēriņam (iegūšanas, apstrādes, uzglabāšanas un sadales infrastruktūra) 0 % 021 Ūdens apsaimniekošana un dzeramā ūdens saglabāšana (tostarp upju baseinu apsaimniekošana, ūdens apgāde, konkrēti pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, rajonu un patērētāju patēriņa uzskaitīšana, iekasēšanas sistēmas un noplūdes mazināšana) 40 % 022 Notekūdeņu attīrīšana 0 % 023 Vides pasākumi ar mērķi samazināt un/vai novērst siltumnīcefekta gāzu emisijas (tostarp metāna apstrāde un uzglabāšana un kompostēšana) 100 % Transporta infrastruktūra 024 Dzelzceļi (TEN-T pamattīkls) 40 % 025 Dzelzceļi (TEN-T visaptverošais tīkls) 40 % 026 Citi dzelzceļi 40 % 027 Mobilie sliežu aktīvi 40 % 028 TEN-T maģistrāļu un ceļu — pamattīkls (jaunu objektu būvniecība) 0 % 029 TEN-T maģistrāļu un ceļu — visaptverošais tīkls (jaunu objektu būvniecība) 0 % 030 TEN-T ceļu tīkla sekundārie ceļu posmi un mezgli (jaunu objektu būvniecība) 0 % 031 Citi valsts un reģionālie ceļi (jaunu objektu būvniecība) 0 % 032 Vietējās piekļuves ceļi (jaunu objektu būvniecība) 0 % 033 TEN-T rekonstruēts vai uzlabots ceļš 0 % 034 Citi rekonstruēti vai uzlaboti ceļi (maģistrāles, valsts, reģionālie vai vietējie) 0 % 035 Kombinētais transports (TEN-T) 40 % 036 Kombinētais transports 40 % 037 Lidostas (TEN-T) (1) 0 % 038 Citas lidostas (1) 0 % 039 Jūras ostas (TEN-T) 40 % 040 Citas jūras ostas 40 % 041 Iekšzemes ūdensceļi un ostas (TEN-T) 40 % 042 Iekšzemes ūdensceļi un ostas (reģionālas un vietējas nozīmes) 40 % Ilgtspējīgs transports 043 Tīra pilsētas transporta infrastruktūra un veicināšana (tostarp aprīkojums un ritošais sastāvs) 40 % 044 Inteliģentas transporta sistēmas (tostarp pieprasījuma vadības ieviešana, nodevu iekasēšanas sistēmas, IT uzraudzība, kontrole un informācija) 40 % Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) infrastruktūra 045 IKT: pamattīkls/atvilces maršrutēšanas tīkls 0 % 046 IKT: ātrdarbīgs platjoslas tīkls (piekļuve/vietējā abonentlīnija; >/= 30 Mbps) 0 % 047 IKT: īpaši ātrdarbīgs platjoslas tīkls (piekļuve/vietējā abonentlīnija; >/= 100 Mbps) 0 % 048 IKT: citi IKT infrastruktūras/lielapjoma datorresursu/aprīkojuma veidi (tostarp e-infrastruktūra, datu centri un sensori; arī tādi, kas iegulti citā infrastruktūrā, piemēram, pētniecības telpas, vides un sociālā infrastruktūra) 0 % III. Sociālā, veselības un izglītības infrastruktūra un saistītās investīcijas 049 Izglītības infrastruktūra terciārajā izglītībā 0 % 050 Izglītības infrastruktūra profesionālajā izglītībā un apmācībā un pieaugošo mācīšanās 0 % 051 Izglītības infrastruktūra skolu izglītībā (pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība) 0 % 052 Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes infrastruktūra 0 % 053 Veselības infrastruktūra 0 % 054 Mājokļu infrastruktūra 0 % 055 Cita sociālā infrastruktūra, kas sekmē reģionālo un vietējo attīstību 0 % IV. Iekšējā potenciāla attīstība Pētniecība, attīstība un inovācija 056 Investīcijas tādu MVU infrastruktūrā, spējās un aprīkojumā, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām 0 % 057 Investīcijas tādu lielu uzņēmumu infrastruktūrā, spējās un aprīkojumā, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām 0 % 058 Pētniecības un inovācijas infrastruktūra (publiska) 0 % 059 Pētniecības un inovācijas infrastruktūra (privāta, tostarp zinātnes parki) 0 % 060 Pētniecības un inovācijas darbības publiskos pētniecības centros un kompetences centros, kas ietver sadarbības tīklu veidošanu 0 % 061 Pētniecības un inovācijas darbības privātos pētniecības centros, kas ietver sadarbības tīklu veidošanu 0 % 062 Tehnoloģiju pārnese un augstskolu un uzņēmumu sadarbība, kas lielāko labumu sniedz MVU 0 % 063 Atbalsts kopām un uzņēmējdarbības tīkliem, kas lielāko labumu sniedz MVU 0 % 064 Pētniecības un inovācijas procesi MVU (tostarp kuponu shēmas, procesu, dizaina, pakalpojumu un sociālā inovācija) 0 % 065 Pētniecības un inovācijas infrastruktūra, procesi, tehnoloģiju pārnese un sadarbība uzņēmumos, kas pievēršas zemu oglekļa emisiju ekonomikai un noturībai pret klimata pārmaiņām 100 % Uzņēmējdarbības attīstība 066 Uzlaboti atbalsta pakalpojumi MVU un MVU grupām (tostarp vadības, tirgvedības, dizaina pakalpojumi) 0 % 067 MVU uzņēmējdarbības izstrāde, atbalsts uzņēmējdarbībai un inkubācijai (tostarp atbalsts jaunu uzņēmumu izveidei uz esošo bāzes un jaunu uzņēmumu atdalīšanai no jau esošiem uzņēmumiem) 0 % 068 Energoefektivitāte un projektu demonstrēšana MVU un atbalsta pasākumi 100 % 069 Atbalsts videi draudzīgiem ražošanas procesiem un resursu efektivitātei MVU 40 % 070 Energoefektivitātes veicināšana lielos uzņēmumos 100 % 071 Tādu uzņēmumu attīstība un veicināšana, kas specializējas pakalpojumu sniegšanā, kas sekmē zemu oglekļa emisiju ekonomiku un noturību pret klimata pārmaiņām (tostarp atbalsts šādiem pakalpojumiem) 100 % 072 MVU uzņēmējdarbības infrastruktūra (tostarp rūpniecības parki un zonas) 0 % 073 Atbalsts sociālajiem uzņēmumiem (MVU) 0 % 074 MVU komerctūrisma priekšrocību attīstība un veicināšana 0 % 075 MVU komerctūrisma pakalpojumu attīstība un veicināšana MVU vai attiecībā uz MVU 0 % 076 MVU kultūras un radošo priekšrocību attīstība un veicināšana 0 % 077 MVU kultūras un radošo pakalpojumu attīstība un veicināšana MVU vai attiecībā uz MVU 0 % Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) —pieprasījuma veicināšana, lietojumprogrammas un pakalpojumi 078 E-pārvaldes pakalpojumi un lietojumprogrammas (tostarp e-iepirkums, IKT pasākumi, kas atbalsta valsts pārvaldes reformas, kiberdrošība, uzticamības un privātuma pasākumi, e-tiesiskums un e-demokrātija) 0 % 079 Piekļuve publiskā sektora informācijai (tostarp atklāto datu e-kultūra, digitālās bibliotēkas, digitālais saturs un e-tūrisms) 0 % 080 E-iekļautība, e-pieejamība, e-mācību un e-izglītības pakalpojumi un lietojumprogrammas, digitālās prasmes 0 % 081 IKT risinājumi, kas vērsti uz veselīgas aktīvas novecošanas jautājumiem un e-veselības pakalpojumi un lietojumprogrammas (tostarp e-aprūpe un interaktīva automatizēta dzīves vide) 0 % 082 MVU paredzēti pakalpojumi un lietojumprogrammas (tostarp e-komercija, e-darījumi un uzņēmējdarbības procesi tīklā), dzīvās laboratorijas, tīmekļa uzņēmēji un jauni IKT uzņēmumi) 0 % Vide 083 Gaisa kvalitātes pasākumi 40 % 084 Piesārņojuma integrētā novēršana un kontrole (IPNK) 40 % 085 Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un spēcināšana, dabas aizsardzība un zaļā infrastruktūra 40 % 086 Natura 2000 teritoriju aizsardzība, atjaunošana un ilgtspējīga lietošana 40 % 087 Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku (piemēram, erozijas, ugunsgrēku, plūdu, vētru un sausumu) profilakses un vadības pasākumi, tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras 100 % 088 Ar klimatu nesaistītu dabas risku (piemēram, zemestrīču) un ar cilvēku darbību saistītu risku (piemēram, tehnoloģisku negadījumu) riska profilakse un vadība, tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras 0 % 089 Rūpniecībā izmantotās un piesārņotās zemes rehabilitācija 0 % 090 Velosipēdu celiņi un gājēju celiņi 100 % 091 Dabas zonu tūrisma potenciāla pilnveidošana un popularizēšana 0 % 092 Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana 0 % 093 Publisko tūrisma pakalpojumu pilnveidošana un popularizēšana 0 % 094 Publisko kultūras un mantojuma vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana 0 % 095 Publisko kultūras un mantojuma pakalpojumu pilnveidošana un popularizēšana 0 % Citi 096 Valsts pārvaldes un tādu sabiedrisko pakalpojumu institucionālās spējas, kas saistīti ar ERAF īstenošanu, vai darbības, kas atbalsta ESF institucionālo spēju iniciatīvas 0 % 097 Sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas pilsētu un lauku rajonos 0 % 098 Visattālākie reģioni: visu tādu papildizmaksu kompensēšana, kas radušās saistībā ar nepietiekamu pieejamību un teritoriālo fragmentāciju 0 % 099 Visattālākie reģioni: konkrēta darbība, kas vērsta uz tādu papildizmaksu kompensēšanu, kas radušās saistībā ar tirgus faktoru apjomu 0 % 100 Visattālākie reģioni: atbalsts tādu papildizmaksu kompensēšanai, kas radušās saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem un reljefa problēmām 40 % 101 Starpfondu finansējums saskaņā ar ERAF (atbalsts ESF-tipa darbībām, kas vajadzīgas, lai pienācīgi īstenotu ERAF darbības daļu, un kas ir tieši saistītas ar to) 0 % V. Stabilas un kvalitatīvas nodarbinātības veicināšana un atbalsts darbaspēka mobilitātei 102 Darba meklētāju un nenodarbinātu cilvēku, tostarp ilgstošu bezdarbnieku un no darba tirgus attālinātu personu, piekļuve nodarbinātībai, arī ar vietējām nodarbinātības iniciatīvām, kā arī atbalsts darbaspēka mobilitātei 0 % 103 Jauniešu ilgtspējīga integrācija darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītiem jauniešiem, tostarp jauniešiem, kuri pakļauti sociālās atstumtības riskam, un jauniešiem no atstumtām kopienām, arī ar garantijas jauniešiem shēmas īstenošanu 0 % 104 Pašnodarbinātība, uzņēmējdarbība un uzņēmumu radīšana, tostarp inovatīvi mikrouzņēmumi, inovatīvi mazi un vidējie uzņēmumi 0 % 105 Vienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp piekļuve nodarbinātībai, karjeras attīstība, darba un privātās dzīves apvienošana un vienādas samaksas par vienādu darbu veicināšana 0 % 106 Darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanās pārmaiņām 0 % 107 Aktīva un veselīga novecošana 0 % 108 Darba tirgus iestāžu modernizēšana, piemēram, publisku un privātu nodarbinātības dienestu modernizēšana, un atbilstības darba tirgus vajadzībām uzlabošana, tostarp ar pasākumiem, kas uzlabo darbaspēka transnacionālo mobilitāti, kā arī ar mobilitātes shēmām un labāku sadarbību starp iestādēm un attiecīgajām ieinteresētajām personām 0 % VI. Sociālās iekļautības veicināšana, nabadzības un jebkādas diskriminācijas apkarošana 109 Aktīva iekļaušana, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību 0 % 110 Atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomiskā integrācija 0 % 111 Visu veidu diskriminācijas apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana 0 % 112 Piekļuves uzlabošana cenas ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpei un vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem 0 % 113 Sociālās uzņēmējdarbības un profesionālās integrācijas veicināšana sociālajos uzņēmumos un sociālajā un solidaritātes ekonomikā ar mērķi uzlabot nodarbinātības pieejamību 0 % 114 Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas 0 % VII. Ieguldīt izglītībā, apmācībā un profesionālajā izglītībā prasmju apguvei un mūžizglītībā 115 Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšana un novēršana un vienlīdzīgas piekļuves veicināšana kvalitatīvai pirmsskolas, pamatskolas un vidusskolas izglītībai, tostarp formālām, neformālām un neoficiālām mācību iespējām, kas ļauj atkārtoti integrēties izglītības iegūšanā un mācībās 0 % 116 Terciārās izglītības vai pielīdzināma līmeņa izglītības kvalitātes, efektivitātes un pieejamības uzlabošana nolūkā palielināt līdzdalības un sasniegumu līmeni, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām 0 % 117 Formālas, neformālas un neoficiālas mūžizglītības vienlīdzīgas pieejamības uzlabošana visām vecuma grupām, darbaspēka zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošana un elastīgu mācību iespēju veicināšana, tostarp ar profesionālo orientāciju un iegūto kompetenču apstiprināšanu 0 % 118 Darba tirgus saistības ar izglītības un apmācības sistēmām uzlabošana, pārejas veicināšana no izglītības uz nodarbinātību un profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un to kvalitātes uzlabošana, tostarp ar vajadzīgo prasmju prognozēšanas mehānismiem, studiju programmu pielāgošanu un uz darbu balstītu mācību programmu, tostarp duālu mācību programmu un māceklības shēmu, izstrādi 0 % VIII. Publisko iestāžu un ieineterēto personu institucionālo spēju uzlabošana un efektīva valsts pārvalde 119 Investīcijas institucionālajās spējās un efektīvā valsts pārvaldē un publiskajos pakalpojumos valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai panāktu reformas, labāku regulējumu un labu pārvaldību 0 % 120 Spēju veidošana visām ieinteresētajām personām, kas īsteno izglītības, mūžizglītības, apmācības un nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp izmantojot sektoru un teritoriju paktus, lai mobilizētu valsts, reģionu un vietējā līmeņa reformu ieviešanai 0 % IX. Tehniskā palīdzība 121 Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un pārbaude 0 % 122 Novērtēšana un pētījumi 0 % 123 Informācija un komunikācija 0 % (1) Attiecas vienīgi uz investīcijām, kas saistītas ar vides aizsardzību vai kuras papildina investīcijas, kas vajadzīgas, lai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz vidi.







2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ FINANSĒŠANAS DIMENSIJAS VEIDU 2. FINANSĒŠANAS VEIDS 01 Neatmaksājama dotācija 02 Atmaksājama dotācija 03 Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: riska un pašu kapitāls vai līdzvērtīgs instruments 04 Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: aizdevums vai līdzvērtīgs instruments 05 Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: garantija vai līdzvērtīgs instruments 06 Atbalsts, izmantojot finanšu instrumentus: procentu likmes subsīdija, garantijas maksas subsīdija, tehniskais atbalsts vai līdzvērtīgs instruments 07 Balva







3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ TERITORIJAS DIMENSIJU 3. TERITORIJAS TIPS 01 Lielas pilsētu teritorijas (blīvi apdzīvotas > 50 000 iedzīvotāju) 02 Mazas pilsētu teritorijas (vidēji blīvi apdzīvotas > 5 000 iedzīvotāju) 03 Lauku teritorijas (reti apdzīvotas) 04 Makroreģiona sadarbības teritorija 05 Sadarbības starp valsts vai reģionu programmu jomām valsts kontekstā 06 ESF transnacionālā sadarbība 07 Nepiemēro







4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ TERITORIJAS DIMENSIJAS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMU 4. TERITORIJAS ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMI 01 Integrētie teritoriālie ieguldījumi — Pilsētas 02 Cita integrēta pieeja ilgtspējīgai pilsētattīstībai 03 Integrētie teritoriālie ieguldījumi — Citi 04 Cita integrēta pieeja ilgtspējīgai lauku attīstībai 05 Cita integrēta pieeja ilgtspējīgai pilsētattīstībai/lauku attīstībai 06 Sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas 07 Nepiemēro







5. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ TEMATISKO MĒRĶU DIMENSIJU 5. TEMATISKAIS MĒRĶIS (ERAF un Kohēzijas fonds) 01 Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju 02 Uzlabot piekļuvi informācijai un komunikācijas tehnoloģijām, to izmantošanu un kvalitāti 03 Uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju 04 Atbalstīt pāreju uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku visās nozarēs 05 Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un vadību 06 Saglabāt un aizsargāt vidi un uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti 07 Veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus galvenajās tīkla infrastruktūrās 08 Veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt darbaspēka mobilitāti 09 Veicināt sociālo iekļautību, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju 010 Veikt investīcijas izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju ieguvei, kā arī mūžizglītībā 011 Publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju uzlabošana un efektīva valsts pārvalde 012 Nepiemēro (tikai tehniska palīdzība)







6. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DIMENSIJU SAISTĪBĀ AR SEKUNDĀRAJIEM TEMATIEM ESF IETVAROS 6. ESF SEKUNDĀRAIS TEMATS Koeficienti, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai 01 Atbalsts pārejai uz resursu efektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju 100 % 02 Sociālā inovācija 0 % 03 MVU konkurētspējas veicināšana 0 % 04 Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju 0 % 05 Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas un kvalitātes, kā arī piekļuves uzlabošana tām 0 % 06 Nediskriminācija 0 % 07 Dzimumu līdztiesība 0 % 08 Nepiemēro 0 %







7. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS DIMENSIJU 7. SAIMNIECISKĀ DARBĪBA 01 Lauksaimniecība un mežsaimniecība 02 Zvejniecība un akvakultūra 03 Pārtikas produktu un dzērienu ražošana 04 Tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu ražošana 05 Transportlīdzekļu ražošana 06 Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana 07 Citas konkrēti neminētas rūpniecības nozares 08 Celtniecība 09 Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde (tostarp enerģētiskā kurināmā ieguve) 10 Elektroenerģija, gāze, siltumapgāde, siltais ūdens un gaisa kondicionēšana 11 Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija 12 Transports un uzglabāšana 13 Informācija par komunikācijas darbībām, tostarp telekomunikācijas, informācijas pakalpojumu darbībām, datorprogrammēšanu, konsultācijām un saistītām darbībām 14 Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība 15 Tūrisma, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu darbības 16 Finanšu un apdrošināšanas darbības 17 Darbības ar nekustamo īpašumu, noma un darījumi 18 Valsts pārvalde 19 Izglītība 20 Cilvēku veselības jomas darbības 21 Sociālā darba darbības, komunālie, sociālie un personiskie pakalpojumi 22 Darbības, kas saistītas ar vidi un klimata pārmaiņām 23 Māksla, izklaide, radošās nozares un atpūta 24 Citi konkrēti neminēti pakalpojumi







8. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ATRAŠANĀS VIETAS DIMENSIJU 8. ATRAŠANĀS VIETA (2) Kods Vieta Reģiona vai teritorijas kods, kurā darbība atrodas/tiek veikta, kā norādīts statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kas iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1059/2003 (1) pielikumā. (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).









II PIELIKUMS

Koeficienti, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalsta summas klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar 2. pantu







Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (1) pants Prioritāte/prioritārā joma Koeficients 5. panta 3. punkta b) apakšpunkts Lauku saimniecību riska novēršana un pārvaldības atbalsts 40 % 5. panta 4. punkts Atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas, kas saistītas ar lauksaimniecību un mežsaimniecību (visas prioritārās jomas) 100 % 5. panta 5. punkts Veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē (visas prioritārās jomas) 100 % 5. panta 6. punkta b) apakšpunkts Sekmēt vietējo attīstību lauku apvidos 40 % (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

▼M1









III PIELIKUMS

Koeficienti, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalsta summas klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai attiecībā uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu saskaņā ar 3. pantu







Regulas (ES) Nr. 508/2014. pants Pasākuma nosaukums Koeficients I NODAĻA Ilgtspējīga zvejniecības attīstība 26. pants Inovācija (+ 44. panta 3. punkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 %* (1) 27. pants Konsultāciju pakalpojumi (+ 44. panta 3. punkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 % 28. pants Zinātnieku un zvejnieku partnerības (+ 44. panta 3. punkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 %* 29. panta 1. + 2. punkts Cilvēkkapitāla, jaunu darba vietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšana – apmācība, tīklu veidošana un sociālais dialogs; atbalsts laulātajiem un dzīves partneriem (+ 44. panta 1. punkta a) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 %* 29. panta 3. punkts Cilvēkkapitāla, jaunu darba vietu radīšanas un sociālā dialoga veicināšana – mācekļi uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem/sociālais dialogs 0 %* 30. pants Dažādošana un jauni ienākumu veidi (+ 44. panta 4. punkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 %* 31. pants Uzsākšanas atbalsts jauniem zvejniekiem (+ 44. panta 2. punkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 % 32. pants Veselība un drošība (+ 44. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 % 33. pants Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana 40 % 34. pants Galīga zvejas darbību izbeigšana 100 % 35. pants Kopfondi, kas paredzēti nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem 40 % 36. pants Atbalsts zvejas iespēju piešķiršanas sistēmām 40 % 37. pants Atbalsts saglabāšanas pasākumu un reģionālās sadarbības izveidei un īstenošanai 0 % 38. pants Zvejas ietekmes uz jūras vidi ierobežošana un zvejas pielāgošana sugu aizsardzībai (+ 44. panta 1. punkta c) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 40 % 39. pants Ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu saistīta inovācija (+ 44. panta 1. punkta c) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 40 % 40. panta 1. punkta a) apakšpunkts Jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana – pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana 0 % 40. panta 1. punkta b)–g) un i) apakšpunkts Jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana – labākas resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas veicināšana, stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība, uzstādīšana vai modernizēšana, aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un aizsargājamām teritorijām, aizsargājamo jūras teritoriju, tostarp NATURA 2000 teritoriju, apsaimniekošana, atjaunošana un uzraudzība, intensificēti informatīvi pasākumi vides jomā, līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus (+ 44. panta 6. punkts. Iekšējo ūdeņu fauna un flora) 40 % 40. panta 1. punkta h) apakšpunkts Jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana – kompensācijas shēmas par nozvejas zaudējumiem, kurus radījuši zīdītāji un putni 0 % 41. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts Energoefektivitāte un klimata pārmaiņu mazināšana – ieguldījumi zvejas kuģos; energoefektivitātes auditi un sistēmas; pētījumi, kuros paredzēts novērtēt alternatīvu dzinēju sistēmu un korpusu būves devumu (+ 44. panta 1. punkta d) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 100 % 41. panta 2. punkts Energoefektivitāte un klimata pārmaiņu mazināšana – galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņa vai modernizācija 100 % 42. pants Pievienotā vērtība, produktu kvalitāte un nevēlamu nozveju izmantošana (+ 44. panta 1. punkta e) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 0 % 43. panta 1. + 3. punkts Zvejas ostas, izkraušanas vietas, izsoles nami un patvēruma vietas – ieguldījumi ar nolūku uzlabot zvejas ostu, izsoles namu, izkraušanas vietas un patvēruma vietu infrastruktūru; patvēruma vietu būvniecība zvejnieku drošības uzlabošanai (+ 44. panta 1. punkta f) apakšpunkts. Zveja iekšējos ūdeņos) 40 % 43. panta 2. punkts Ieguldījumi zvejas ostās, izkraušanas vietās, izsoles namos un patvēruma vietās, lai veicinātu pienākuma izkraut visu nozveju izpildīšanu 0 % II NODAĻA Akvakultūras ilgtspējīga attīstība 47. pants Inovācija 0 %* 48. panta 1. punkta a)–d), f), g) un h) apakšpunkts Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā 0 %* 48. panta 1. punkta e), i) un j) apakšpunkts Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā – resursu efektīvāka izmantošana, ūdens un ķīmisko vielu izmantojuma samazināšana, recirkulācijas sistēmas, kas samazina izmantojamā ūdens daudzumu 0 %* 48. panta 1. punkta k) apakšpunkts Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā – energoefektivitātes paaugstināšana, atjaunojamo energoresursu izmantošana 40 % 49. pants Akvakultūras saimniecībām paredzēti pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumi 0 %* 50. pants Cilvēkkapitāla un tīklu veidošanas veicināšana 0 %* 51. pants Akvakultūras vietu potenciāla palielināšana 40 % 52. pants Jaunu akvakultūras audzētāju, kuri nodarbojas ar ilgtspējīgu akvakultūru, rosināšana 0 % 53. pants Pāreja uz vides vadības un audita sistēmām un bioloģisko akvakultūru 0 %* 54. pants Akvakultūra, kas nodrošina vides pakalpojumus 0 %* 55. pants Pasākumi sabiedrības veselības jomā 0 % 56. pants Dzīvnieku veselības un labturības pasākumi 0 % 57. pants Akvakultūras krājuma apdrošināšana 40 % III NODAĻA Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīga attīstība 62. panta 1. punkta a) apakšpunkts Sagatavošanās atbalsts 0 % 63. pants Vietējās attīstības stratēģiju īstenošana (arī kārtējās izmaksas un aktivizēšana) 40 % 64. pants Sadarbības pasākumi 0 %* IV NODAĻA Ar tirdzniecību un apstrādi saistīti pasākumi 66. pants Ražošanas un tirdzniecības plāni 0 %* 67. pants Uzglabāšanas atbalsts 0 % 68. pants Tirdzniecības pasākumi 0 %* 69. pants Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde 0 %* V NODAĻA Kompensācija par papildu izmaksām, kas tālākajos reģionos rodas saistībā ar zvejas un akvakultūras produktiem 70. pants Kompensācijas režīms 0 % VI NODAĻA Kopīgās zivsaimniecības politikas papildu pasākumi dalītā pārvaldībā 76. pants Kontrole un izpilde 0 % 77. pants Datu vākšana 0 %* VII NODAĻA Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciatīvas 78. pants Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciatīvas 0 % VIII NODAĻA Dalītā pārvaldībā finansēti integrētās jūrlietu politikas pasākumi 80. panta 1. punkta a) apakšpunkts Integrētā jūras uzraudzība 0 %* 80. panta 1. punkta b) apakšpunkts Jūras vides aizsardzības un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana 40 % 80. panta 1. punkta c) apakšpunkts Zināšanu par jūras vides stāvokli uzlabošana 40 % (1) Tabulā ar * atzīmētajiem pasākumiem saskaņā ar 3. panta 2. punktu var piemērot 40 % koeficientu.