2006R1889 — LV — 31.12.2011 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1889/2006

(2006. gada 20. decembris)

par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. panta 1. punktu un 181.a panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru ( 1 ), tā kā: (1) Lai Kopienas ārējā palīdzība kļūtu efektīvāka un pārredzamāka, tiek piedāvāti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi. Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006 ( 2 ) izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) Kopienas palīdzībai kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006 ( 3 ) izveido Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI), kas nodrošina tiešu atbalsta sniegšanu Eiropas kaimiņattiecību politikai. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr 1889/2006 ( 4 ) izveido sadarbības finanšu instrumentu (DCI). Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (4) izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētam un citām valstīm un teritorijām ar augstiem ienākumiem (ICI). Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006 ( 5 ) izveido finanšu instrumentu stabilitātes nodrošināšanai (IfS) palīdzības sniegšanai krīzes situācijās un krīzes situāciju sākumā, kā arī īpašu globālu un starpreģionālu draudu gadījumos. Šī regula izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments) visā pasaulē, ļaujot sniegt palīdzību neatkarīgi no trešo valstu valdību un citu valsts iestāžu piekrišanas. (2) Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punkts nosaka, ka Eiropas Savienība tiek dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem, kas dalībvalstīm ir kopēji. (3) Demokrātijas un tiesiskuma veicināšana, attīstība un konsolidācija, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir Kopienas galvenais mērķis gan attīstības politikā gan ekonomiskās, finanšu un tehniskās sadarbības jomā ar trešām valstīm ( 6 ). Pienākums cienīt, veicināt un sargāt demokrātijas un cilvēktiesību principus ir būtisks elements Kopienas līgumattiecībās ar trešām valstīm ( 7 ). (4) Šis finanšu instruments palīdz sasniegt attīstības politikas paziņojuma “Eiropas konsenss par attīstību” (DPS) mērķus, ko 2005. gada 20. decembrī kopīgi pieņēma Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā ( 8 ). Eiropas konsensā par attīstību uzsver, ka “nabadzības samazināšanas un ilgtermiņa attīstības pamatā ir progress cilvēktiesību aizsardzības jomā, kā arī laba pārvalde un demokratizācija”, tādējādi dodot ieguldījumu tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. (5) Tā kā Eiropas konsenss par attīstību ir vēlreiz apstiprinājis, ka dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības ir vienas no galvenajām cilvēktiesībām un sociālā taisnīguma jautājums, kā arī līdzeklis, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus un Kairas rīcības programmas un Konvencijas par sieviešu jebkādas diskriminācijas novēršanu uzdevumus, šī Regula īpaši pievēršas dzimumu jautājumam. (6) Šis finanšu instruments palīdz sasniegt Savienības kopējās ārējās un drošības politikas mērķi, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. punktā un precizēts ES vadlīnijās, attiecībā uz demokrātijas attīstīšanu un konsolidāciju un tiesiskumu, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu. (7) Komisijas ieguldījums demokrātijas un tiesiskuma attīstīšanā un konsolidācijā un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanā balstīts uz vispārējiem principiem, kurus ieviesa ar Starptautisko cilvēktiesību hartu un ikvienu citu cilvēktiesību instrumentu, ko pieņēmusi Apvienoto Nāciju Organizācija, kā arī ar attiecīgiem reģionāliem cilvēktiesību instrumentiem. (8) Demokrātija un cilvēktiesības ir nedalāmi jēdzieni. Vārda brīvība un apvienošanās brīvība ir politiskā plurālisma un demokrātijas procesa priekšnosacījums, turpretim demokrātiska kontrole un pilnvaru nodalīšana ir būtiska, lai saglabātu neatkarīgu tiesu varu un tiesiskumu, kas nepieciešams efektīvai cilvēktiesību aizsardzībai. (9) Cilvēktiesības aplūko vispārpieņemtu starptautisku normu aspektā, taču demokrātija ir aplūkojama arī kā process, kas attīstās vispusīgi, ietverot visus sabiedrības slāņus un virkni institūciju, it īpaši nacionālos demokrātiskos parlamentus, kam jānodrošina līdzdalība, pārstāvniecība, atsaucība un atbildība. Uzdevums veidot un uzturēt cilvēktiesību kultūru un nodrošināt, ka demokrātija funkcionē pilsoņu labā, kas no jauna veidojamās demokrātijās ir īpaši steidzams un sarežģīts uzdevums, ir nebeidzams izaicinājums, ar kuru galvenokārt jāsaskaras attiecīgās valsts iedzīvotājiem, tomēr nemazinot starptautiskās sabiedrības saistību nozīmi. (10) Lai efektīvi, pārskatāmi, ātri un elastīgi risinātu iepriekš minētos jautājumus pēc tam, kad beidzas termiņš Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 975/1999 ar kuru paredz prasības uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu, un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu ( 9 ) un Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 976/1999 ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbības veicināšanas jomā un kuras atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs ( 10 ), kuras veidoja Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvas juridisko pamatu un kuras ir spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim, ir nepieciešami īpaši finanšu resursi un atsevišķs finanšu instruments, lai strādātu neatkarīgi, vienlaicīgi papildinot un pastiprinot saistītos Kopienas instrumentus ārējai palīdzībai, Partnerības nolīgumu starp Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm ( 11 ) un instrumentus humanitārās palīdzības jomā. (11) Kopienas palīdzība saskaņā ar šo regulu ir veidota, lai papildinātu citus esošos instrumentus, kas paredzēti, lai ieviestu ES demokrātijas un cilvēktiesību politiku; sākot no politiskiem dialogiem un diplomātiskiem demaršiem, beidzot ar dažādiem instrumentiem finanšu un tehniskai sadarbībai, kas ietver gan ģeogrāfiskas, gan tematiskas programmas. Tas papildinās arī vairāk uz krīzes situācijām orientēto jauno Stabilitātes instrumentu. (12) Jo īpaši papildus pasākumiem, par kuriem vienojas ar partnervalstīm saistībā ar sadarbību, ko paredz Pirmspievienošanās palīdzības instruments, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments, Sadarbības attīstības jomā instruments, Kotonū nolīgums ar ĀKK valstīm, Instruments sadarbībai ar industriālām valstīm un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni un Stabilitātes instruments, Kopiena nodrošina palīdzību saskaņā ar šo regulu par jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām globālā, reģionu, valsts un pašvaldību līmenī un demokratizācijas jautājumiem sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību, kurā apvienojas dažādas sociālās darbības, ko veic no valsts neatkarīgi indivīdi vai grupas, kas ir aktīvi cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanas jomā. (13) Turklāt, tā kā demokrātijas un cilvēktiesību jomas mērķi arvien vairāk jāintegrē visos ārējās palīdzības finansēšanas instrumentos, Kopienas palīdzībai saskaņā ar šo regulu būs īpaša papildinoša un komplementāra loma tās vispārīgā rakstura un no trešo valstu valdību un citu valsts iestāžu piekrišanas neatkarīgās rīcības dēļ. Tas vienkāršo sadarbību ar pilsonisko sabiedrību delikātajos cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos, tostarp migrantu, patvēruma meklētāju un valsts iekšienē pārvietoto personu tiesības, nodrošinot spēju pielāgoties apstākļu maiņai vai atbalstīt jauninājumus. Tas nodrošina arī EK spēju skaidrot un atbalstīt specifiskos mērķus un pasākumus starptautiskā līmenī, kas nav ne ģeogrāfiski saistīti, ne orientēti uz krīzes situācijām un kam, iespējams, nepieciešama starpvalstu pieeja vai kas var ietvert darbības gan ES, gan vairākās tās partnervalstīs. Tas nodrošina nepieciešamo pamatu tādām darbībām kā atbalstam ES neatkarīgām vēlēšanu novērošanas misijām, kam nepieciešama politikas vienotība, vienota pārvaldības sistēma un kopēji darbības standarti. (14) Demokrātijas ieviešanai un stiprināšanai saskaņā ar šo regulu jānotiek, veicinot demokrātisku parlamentu izveidi un to spējas atbalstīt un īstenot demokrātisku reformu procesus. Tāpēc nacionālajiem parlamentiem vajadzētu būt iestādēm, kas ir tiesīgas saņemt līdzekļus saskaņā ar šo regulu, kad vien tas nepieciešams, lai sasniegtu regulas mērķus, ja vien ieteikto pasākumu nav iespējams finansēt, izmantojot citu Kopienas ārējās palīdzības instrumentu. (15) “Pamatnostādnēs darbības koordinēšanas stiprināšanai starp Kopienu, ko pārstāv Komisija, un dalībvalstīm ārējās palīdzības jomā”, kas izstrādātas 2001. gada 21. janvārī, uzsvērta nepieciešamība pēc uzlabotas ES ārējas palīdzības koordinēšanas tādās jomās kā demokratizācijas atbalsts un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas veicināšana visā pasaulē. Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, lai attiecīgie palīdzības pasākumi būtu savstarpēji papildinoši un saskaņoti, nepieļaujot pārklāšanos un dublēšanos. Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu censties panākt lielāku sadarbību ar citiem palīdzības sniedzējiem. Kopienas politikai saistībā ar attīstības sadarbību vajadzētu papildināt dalībvalstu īstenoto politiku. (16) Ievērojot Kopienas palīdzības nozīmi un jomu, atbalstot demokrātiju un cilvēktiesības, Komisijai ir jācenšas īstenot regulāru un biežu informācijas apmaiņu ar Eiropas Parlamentu. (17) Komisijai pēc iespējas ātrāk programmu izstrādē jākonsultējas ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kā arī ar citiem palīdzības sniedzējiem un dalībniekiem, lai vienkāršotu atbilstošo ieguldījumu un nodrošinātu, ka palīdzības pasākumi pēc iespējas vairāk papildina cits citu. (18) Kopienai jāspēj ātri reaģēt neparedzētu vajadzību gadījumā un izņēmuma gadījumos, lai uzlabotu tās saistību ticamību un efektivitāti demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam valstīs, kurās rodas šāda situācija. Lai to paveiktu, Komisijai nepieciešama iespēja lemt par īpašiem pasākumiem, kas nav minēti stratēģiskos dokumentos. Šis palīdzības vadības instruments atbilst tiem instrumentiem, kas ietverti citos ārējās palīdzības finanšu instrumentos. (19) Kopienai arī vajadzētu būt spējīgai elastīgi un laicīgi apmierināt cilvēktiesību aizstāvju specifiskajās vajadzības, izmantojot ad hoc pasākumus, saistībā ar kuriem nepastāv pienākums izsludināt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Turklāt atbilstoši Finanšu regulas noteikumiem prasībām var atbilst arī tādas struktūras, kuras nav juridiskas personas saskaņā piemērojamajiem valsts tiesību aktiem. (20) Šī regula nosaka finansējuma kopapjomu laikam posmam no 2007. līdz 2013. gadam, un šis kopapjoms ir sākotnējā atsauces summa budžeta iestādei saskaņā ar 37. punktu Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību ( 12 ), ko 2006. gada 17. maijā pieņēma Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. (21) Jānodrošina finansiāls atbalsts Eiropas Starpuniversitāšu Cilvēktiesību un demokratizācijas centram, kurš nodrošina Eiropas Cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmas, un ES un ANO Sadraudzības programmas turpmāka pastāvēšana pēc 2006. gada, kad zaudē spēku Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums Nr. 791/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā ( 13 ), un kurš kalpoja par finansējuma juridisku pamatu. (22) Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas veiksmīgi sniedz ievērojamu ieguldījumu demokrātijas procesu attīstībā trešās valstīs ( 14 ). Tomēr demokrātijas veicināšana izpaužas ne tikai vēlēšanu procesos. Tāpēc ES vēlēšanu novērošanas misiju izdevumiem nevajadzētu būt neproporcionāli lielai daļai no kopējā finansējuma, kas pieejams saskaņā ar šo regulu. (23) Pasākumi, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar 1999. gada 28. jūnija Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 15 ). (24) Saskaņā ar proporcionalitātes principu, lai sasniegtu galvenos šajā regulā izvirzītos mērķus, ir nepieciešams un lietderīgi izstrādāt noteikumus par Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu. Šī regula nepārsniedz izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības saskaņā ar Līguma 5. panta trešo punktu, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







I SADAĻA

MĒRĶI UN PIEMĒROŠANAS JOMA

1. pants

Mērķi

1. Šī regula izveido Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, saskaņā ar kuru Kopiena sniedz palīdzību atbilstoši Kopienas politikai saistībā ar attīstības sadarbību un ekonomisko, finansiālo un tehnisko sadarbību ar trešām valstīm, kā arī atbilstoši Eiropas Savienības ārpolitikai kopumā, atbalstot demokrātijas un tiesiskuma attīstību un konsolidāciju un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu.

2. Šādas palīdzības mērķis jo īpaši ir:

a) uzlabot cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu atbilstoši Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai un citiem starptautiskajiem un reģionālajiem instrumentiem cilvēktiesību jomā, kā arī veicināt un stiprināt demokrātiju un demokrātiskas reformas trešās valstīs galvenokārt ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzību, nodrošināt atbalstu un solidaritāti cilvēktiesību aizstāvjiem un personām, kas cietušas no represijām un ļaunprātīgas izmantošanas, un stiprināt pilsonisko sabiedrību, kura aktīvi darbojas cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanas jomā;

b) atbalstīt un stiprināt starptautiskas un reģionālas sistēmas cilvēktiesību aizsardzībai, veicināšanai un uzraudzībai, kā arī demokrātijas un tiesiskuma sekmēšanai, un palielināt pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdalību šo sistēmu ietvaros;

c) radīt un vairot uzticību vēlēšanu procesiem jo īpaši ar vēlēšanu novērošanas misiju palīdzību un šajos procesos iesaistīto vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstu.

2. pants

Darbības joma

1. Ņemot vērā 1. un 3. pantu, Kopienas sniegtā palīdzība attiecas uz šādām jomām:

a) reprezentatīvas līdzdalības demokrātijas, tostarp parlamentāras demokrātijas, kā arī demokratizācijas procesu veicināšana un izplatīšana galvenokārt ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzību: i) veicināt apvienošanās tiesības un pulcēšanās brīvību, netraucētas pārvietošanās brīvību, uzskatu un vārda brīvību, tostarp arī mākslinieciskās un kultūras izpausmes brīvību, neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, netraucētu piekļuvi informācijai, kā arī pasākumus ar mērķi novērst administratīvus šķēršļus, kuri apgrūtina šo brīvību izmantošanu, tostarp cīņu pret cenzūru, ii) stiprināt tiesiskumu, veicināt tiesu iestāžu neatkarību, sekmēt un novērtēt tiesiskas un institucionālas reformas, kā arī palielināt tiesas pieejamību, iii) veicināt un stiprināt Starptautisko krimināltiesu, starptautiskos Ad hoc krimināltribunālus un pārejas laika tiesu procesus, kā arī patiesības noskaidrošanas un samierināšanas mehānismus, iv) atbalstīt reformas ar mērķi ieviest efektīvus un pārredzamus demokrātiskas atbildības un uzraudzības mehānismus, tostarp arī drošības nodrošināšanas un tieslietu jomā, un veicināt pasākumus korupcijas apkarošanai, v) veicināt politisko plurālismu un demokrātisku politisko pārstāvību, kā arī stimulēt pilsoņu, jo īpaši sociāli atstumto grupu, līdzdalību demokrātisko reformu procesā vietējā, reģionālā un valsts līmenī, vi) veicināt sieviešu un vīriešu līdzvērtīgu dalību sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē un atbalstīt sieviešu iespēju, līdzdalības un politiskās pārstāvības vienlīdzību, vii) atbalstīt pasākumus ar mērķi atvieglot grupu, kas pārstāv dažādas intereses, samierināšanu, tostarp veicinot uzticības vairošanas pasākumus saistībā ar cilvēktiesībām un demokratizāciju;

b) cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšana un aizsardzība, kā tas proklamēts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos dokumentos par pilsoniskām, politiskām, ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām, galvenokārt izmantojot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai cita starpā veicinātu: i) nāves sprieduma atcelšanu, spīdzināšanas, ļaunprātīgas izturēšanās un cita veida cietsirdīgas, nehumānas un pazemojošas attieksmes un soda mēru novēršanu, kā arī no spīdzināšanas cietušo personu rehabilitāciju, ii) atbalstu un palīdzību cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī to aizsardzību saskaņā ar 1. pantu ANO Deklarācijā par atsevišķu personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, iii) cīņu pret rasismu un ksenofobiju un jebkura veida diskrimināciju uz jebkāda pamata, tostarp dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelšanās, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, iv) pamatiedzīvotāju tiesības un pie mazākuma un etniskajām grupām piederošo cilvēku tiesības, v) sieviešu tiesības, kā tās noteiktas Konvencijā par sieviešu visa veida diskriminācijas likvidāciju un tās fakultatīvajos protokolos, tostarp arī pasākumus, lai cīnītos pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu laulībām, goda aizstāvēšanas noziegumiem, cilvēku tirdzniecību un cita veida pret sievietēm vērstu vardarbību, vi) bērna tiesības, kā tās noteiktas Konvencijā par bērna tiesībām un tās fakultatīvajos protokolos, tostarp cīņu pret bērnu darbu, bērnu tirdzniecību un bērnu prostitūciju, kā arī pret bērnu kareivju vervēšanu un izmantošanu, vii) cilvēku ar spēju traucējumiem tiesības, viii) darba tiesību pamatnormas un uzņēmumu sociālo atbildību, ix) izglītību, apmācību un uzraudzību cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kā arī jomā, uz kuru attiecas 1. punkta a) apakšpunkta vii) daļa, x) atbalstu vietējām, reģionālajām, nacionālajām un starptautiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras ir iesaistītas cilvēktiesību aizsardzībā, veicināšanā un aizstāvībā, kā arī pasākumos, kas minēti 1. punkta a) apakšpunkta vii) daļā;

c) starptautiskās sistēmas stiprināšana cilvēktiesību, taisnīguma, tiesiskuma aizstāvēšanai un demokrātijas veicināšanai, jo īpaši: i) nodrošinot atbalstu starptautiskiem un reģionāliem instrumentiem, kas saistīti ar cilvēktiesībām, taisnīgumu, tiesiskumu un demokrātiju, ii) veicinot pilsoniskās sabiedrības sadarbību ar starptautiskām un reģionālām starpvaldību organizācijām un atbalstot pilsoniskās sabiedrības darbības, kuru mērķis ir veicināt un uzraudzīt tādu starptautisko un reģionālo instrumentu ieviešanu, kas ir saistīti ar cilvēktiesībām, taisnīgumu, tiesiskumu un demokrātiju, iii) veicinot starptautisku tiesību aktu ievērošanu cilvēktiesību jomā;

d) vairojot uzticību demokrātiskiem vēlēšanu procesiem, kā arī palielinot to ticamību un pārredzamību, jo īpaši: i) izvēršot Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas, ii) veicot citus pasākumus saistībā ar vēlēšanu procesu uzraudzību, iii) sniedzot ieguldījumu, lai vairotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespējas novērot vēlēšanas reģionālajā un vietējā līmenī, un atbalstot šo organizāciju iniciatīvas ar mērķi palielināt dalību vēlēšanu procesā un kontroli pēc vēlēšanām, iv) atbalstot pasākumus, kuru mērķis ir īstenot Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumus, jo īpaši ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzību.

2. Veicot visus šajā regulā minētos palīdzības pasākumus, atbilstīgos gadījumos jāņem vērā dzimumu līdztiesības veicināšana un aizsardzība, bērna tiesības, pamatiedzīvotāju tiesības, invalīdu tiesības un pilnvarošanas, līdzdalības, mazāk aizsargātu grupu nediskriminācijas un atbildības principi.

3. Šajā regulā minētos palīdzības pasākumus īsteno trešo valstu teritorijā vai tie ir tieši saistīti ar situācijām, kas radušās trešās valstīs, vai tieši saistīti ar vispārēja vai reģionāla mēroga darbībām.

3. pants

Kopienas palīdzības komplementaritāte un konsekvence

1. Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu saskaņo ar Kopienas pamatpolitiku par sadarbību attīstības jomā un Eiropas Savienības ārpolitiku kopumā un tā papildina palīdzību, ko paredz saskaņā ar Kopienas instrumentiem ārējās palīdzības sniegšanā un partnerattiecību līgumu starp Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstis, no otras puses. Kopienas papildu palīdzība saskaņā ar šo regulu tiek nodrošināta, lai pastiprinātu pasākumus saistībā ar ārējās palīdzības instrumentiem.

2. Komisija nodrošina, lai pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, būtu saskanīgi ar Kopienas vispārējo stratēģiskās politikas pamatu un jo īpaši ar iepriekš minēto instrumentu mērķiem, kā arī ar citiem atbilstošiem Komisijas veiktiem pasākumiem.

3. Lai uzlabotu Kopienas un dalībvalstu palīdzības pasākumu efektivitāti un vienotību, Komisija nodrošina Komisijas un dalībvalstu veikto darbību ciešu koordinēšanu gan lēmumu pieņemšanas līmenī, gan praksē. Koordinēšana ietver regulāras konsultācijas un biežu attiecīgās informācijas apmaiņu, tostarp ar citiem līdzekļu devējiem, visos palīdzības cikla posmos, jo īpaši atsevišķu jomu līmenī.

4. Komisija informē un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu.

5. Komisija cenšas veikt regulāru informācijas apmaiņu ar pilsonisko sabiedrību visos līmeņos, tostarp trešās valstīs.







II SADAĻA

IZPILDE

4. pants

Vispārīgs īstenošanas pamats

Kopienas sniegtā palīdzība saskaņā ar šo regulu tiek īstenota, izmantojot šādus līdzekļus:

a) stratēģiskie dokumenti un vajadzības gadījumā to pārskatīšana;

b) ikgadējās rīcības programmas;

c) īpaši pasākumi;

d) Ad hoc pasākumi.

5. pants

Stratēģiskie dokumenti un to pārskatīšana

1. Stratēģiskie dokumenti izklāsta Kopienas stratēģiju attiecībā uz Kopienas palīdzības sniegšanu saskaņā ar šo regulu, Kopienas prioritātes, starptautisko situāciju un galveno partneru darbību. Tos saskaņo ar vispārējo mērķi, uzdevumiem, darbības jomu un principiem, kas noteikti šajā regulā.

2. Stratēģiskie dokumenti izklāsta prioritārās jomas, kas izvēlētas Kopienas finansējuma piešķiršanai, īpašos mērķus, paredzamos rezultātus un izpildes rādītājus. Tie sniedz arī norādes par finanšu piešķiršanu, bet kopumā un sadalījumā pa prioritārām jomām; attiecīgā gadījumā to var norādīt sērijveidīgi.

3. Stratēģiskie dokumenti un jebkādu to labojumu, kā arī papildinājumu pieņemšana notiek saskaņā ar 17. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tie nepārsniedz šīs regulas darbības periodu. Stratēģiskie dokumenti jāpārskata starpposmā vai Ad hoc, ja nepieciešams.

4. Komisija un dalībvalstis, kā arī palīdzības sniedzēji un dalībnieki, tostarp arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, veic informācijas apmaiņu un savstarpēji apspriežas programmu izstrādes procesa sākumposmā, lai veicinātu to sadarbības komplementaritāti.

6. pants

Ikgadējās rīcības programmas

1. Neskarot 7. pantu, Komisija pieņem ikgadējās rīcības programmas, kas balstītas uz stratēģiskajiem dokumentiem un labojumiem, kas minēti 5. pantā.

2. Ikgadējās rīcības programmās detalizēti izklāsta izvirzītos mērķus, intervences jomas, paredzamos rezultātus, vadības procedūras un kopējo plānotā finansējuma apjomu. Tajās ņem vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Kopienas iepriekšējās palīdzības programmas. Tie satur aprakstu par finansējamajām darbībām, norādi uz katrai darbībai piešķirtajām summām un indikatīvu īstenošanas grafiku. Mērķiem jābūt izmērāmiem, un jābūt noteiktiem to īstenošanas termiņiem.

3. Ikgadējās rīcības programmas un visi labojumi vai papildinājumi tiek pieņemti saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 17. panta 2. punktā. Gadījumos, kad grozījumi nepārsniedz 20 % no kopējā ikgadējās rīcības programmas apjoma, Komisija pati veic grozījumus. Tai jāinformē 17. panta 1. punktā minētā komiteja.

4. Gadījumā, ja ikgadējā rīcības programma vēl nav pieņemta, Komisija saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem un procedūrām, kādas paredzētas attiecībā uz ikgadējām rīcības programmām, izņēmuma kārtā, izmantojot 5. pantā minētos stratēģiskos dokumentus, var pieņemt tādus lēmumus par finansēšanu, kas nav minēti ikgadējā rīcības programmā.

7. pants

Īpaši pasākumi

1. Neskarot 5. pantu, rodoties neparedzētām un pienācīgi pamatotām vajadzībām vai izņēmuma apstākļiem, Komisija var pieņemt lēmumu par īpašiem pasākumiem, kas nav minēti stratēģiskajos dokumentos.

2. Īpašie pasākumi detalizēti izklāsta izvirzītos mērķus, darbības jomas, paredzamos rezultātus, pārvaldības procedūras un kopējo finansējuma apjomu. Tās ietver finansējamo darbību aprakstu, norādes par katrai rīcībai piešķirto finansējuma apjomu un provizorisku grafiku šo rīcību īstenošanai. Tajās arī nosaka tos darbības rādītājus, kas jāuzrauga, īstenojot īpašos pasākumus.

3. Ja šādu pasākumu izmaksas sasniedz vai pārsniedz EUR 3 000 000, Komisija tos pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 17. panta 2. punktā.

4. Ja īpašo pasākumu izmaksas nepārsniedz EUR 3 000 000, 10 darba dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas Komisija informatīvā nolūkā šos pasākumus nosūta Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm.

8. pants

Atbalsta pasākumi

1. Kopienas finansējums saskaņā ar šo regulu var segt tādus izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanos, pēcsagatavošanās posmu, uzraudzību, pārbaudi, darbību izvērtēšanu, kas tieši nepieciešams šīs regulas īstenošanai un tās mērķu sasniegšanai, piemēram, pētījumi, tikšanās, informēšana, apmācība un publicēšanas pasākumi, tostarp mācību un izglītojošie pasākumi, kas paredzēti partneriem no šīs regulas 9. panta 1. punktā noteikto bezpeļņas nevalstisko dalībnieku vidus, un kas dotu viņiem iespēju iesaistīties dažādos šīs programmas posmos, ar datoru tīkliem informācijas apmaiņai saistītie izdevumi un jebkurš cits administratīvs vai tehnisks atbalsts, kas nepieciešams programmas vadīšanai. Attiecīgā gadījumā tas var arī segt izdevumus tādām darbībām, kas uzsver Komisijas nozīmi palīdzības pasākumos, darbībām, lai skaidrotu plašai sabiedrībai attiecīgajās dalībvalstīs palīdzības pasākumu mērķus un rezultātus.

2. Kopienas finansējums sedz arī Komisijas delegāciju laikā atbalsta nolūkam paredzētus administratīvus izdevumus, kas nepieciešams, lai vadītu darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu.

3. Komisija pieņem lēmumu par īpašiem pasākumiem, kas nav atrunāti stratēģiskajos dokumentos, kā minēts 5. pantā, saskaņā ar 7. panta 3. un 4. punktu.

9. pants

Ad hoc pasākumi

1. Neraugoties uz 5. pantu, Komisija var piešķirt maza apjoma dotācijas cilvēktiesību aizstāvju atbalstam, sniedzot palīdzību steidzamiem aizsardzības pasākumiem.

2. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par veiktajiem atbalsta pasākumiem.

10. pants

Atbilstība

1. Neskarot 14. pantu, šādas organizācijas un dalībnieki, kas darbojas neatkarīgi un atbildīgi, ir tiesīgi saskaņā ar šo regulu saņemt finansējumu ar mērķi īstenot palīdzības pasākumus, kas minēti 6., 7., un 9. pantā:

a) pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp nevalstiskas bezpeļņas organizācijas un neatkarīgi politiskie fondi, Kopienas organizācijas, un privāta sektora bezpeļņas aģentūras, kā arī tīkli vietējā, valsts, reģionu vai starptautiskā līmenī;

b) valsts bezpeļņas aģentūras, institūcijas un organizācijas, un tīkli vietējā, valsts, reģionu un starptautiskā līmenī;

c) valsts, reģionālā un starptautiskā līmeņa parlamentārās struktūrvienības, ja tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šī instrumenta mērķus un ja ierosināto pasākumu var finansēt, izmantojot Kopienas ārējās palīdzības instrumentu;

d) starptautiskas un reģionālas starpvaldību organizācijas;

e) fiziskas personas, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu šīs regulas mērķus.

2. Citas organizācijas vai dalībnieki, kuri nav uzskaitīti 1. punktā, var saņemt finansējumu ārkārtas un pienācīgi pamatotos gadījumos, ja tas ir nepieciešams šīs regulas mērķu sasniegšanai.

11. pants

Vadības procedūras

1. Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 16 ) jāievieš palīdzības pasākumi, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, un jebkuri labojumi, kas veikti centralizētā uzraudzībā vai vienotā uzraudzībā ar starptautiskām organizācijām saskaņā ar minētās regulas 53. panta 1. punktu.

2. Ja ir līdzfinansējums vai citos attiecīgi pamatotos gadījumos Komisija saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. pantu var pieņemt lēmumu uzticēt varas iestāžu uzdevumus, jo īpaši budžeta īstenošanas uzdevumus, organizācijām, kas minētas šās regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

12. pants

Budžeta saistības

1. Budžetā paredzētās saistības pieņem, pamatojoties uz lēmumiem, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar 6., 7., 8. un 9 pantu.

2. Kopienas finansējums cita starpā var būt kādā no šīm juridiskajām formām:

a) dotāciju līgumi, lēmumi par dotāciju piešķiršanu un nolīgumi par iemaksu veikšanu;

b) nolīgumi saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. pantu;

c) iepirkuma līgumi;

d) darba līgumi.

13. pants

Finansējuma veidi

1. Kopienas finansējums var būt kādā no šādām formām:

a) projekti un programmas;

b) dotācijas, lai finansētu projektus, ko iesniegušas starptautiskas un reģionālas starpvaldību organizācijas, kas minētas 10. panta 1. punkta d) apakšpunktā;

c) nelielas dotācijas cilvēktiesību aizstāvjiem, kā tas minēts 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā, lai finansētu steidzamus aizsardzības pasākumus saskaņā ar 9. panta 1. punktu;

d) dotācijas, lai atbalstītu ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja darbības izmaksu segšanu;

e) dotācijas, lai atbalstītu Eiropas Starpuniversitāšu cilvēktiesību un demokratizācijas centra (EIUC) darbības izmaksas, jo īpaši Eiropas Cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmai un ES un ANO sadraudzības programmai, kas ir pilnībā pieejama trešo valstu pilsoņiem, kā arī citu izglītību, apmācību un pētījumu veikšanai, kas atbalsta cilvēktiesības un demokratizāciju;

f) ieguldījums starptautiskajos fondos, piemēram, fondos, kurus vada starptautiskas vai reģionālas organizācijas;

g) cilvēkresursi un materiālie resursi efektīvai Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misijas;

h) publiskie līgumi, kas definēti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 88. pantā.

2. Par pasākumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu, var saņemt kopfinansējumu no šādiem palīdzības sniedzējiem noteiktā formā:

a) dalībvalstis un to vietējās iestādes, jo īpaši sabiedriskās un radniecīgas aģentūras;

b) citas valstis, kuras sniedz palīdzību, jo īpaši to sabiedriskās un radniecīgas aģentūras;

c) starptautiskas un reģionālas starpvaldību organizācijas;

d) uzņēmumi, firmas, citas privātas organizācijas un uzņēmumi, arodbiedrības, arodbiedrību federācijas, kā arī citi nevalstiskie dalībnieki.

3. Paralēla kopfinansējuma gadījumā projekts vai programma tiek sadalīta vairākās skaidri nodalāmās daļās, kuras finansē dažādi partneri, nodrošinot kopfinansējumu tā, lai vienmēr var noteikt finansējuma gala lietojumu. Kopfinansējuma gadījumos kopējās projekta vai programmas izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, kuri nodrošina kopfinansējumu, un resursi tiek apvienoti kopējā fondā, un nav iespējams noteikt katrai noteiktai darbībai, kas tiek veikta kā projekta vai programmas daļa, atvēlētā finansējuma avotu.

4. Kopfinansēšanas gadījumā Komisija var saņemt un vadīt fondus to organizāciju vārdā, kuras minētas 2. punkta a), b), un c) apakšpunktā, ar mērķi īstenot kopējus pasākumus. Šādos fondos rīkojas ar asignētiem ieņēmumiem saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantu.

5. Kopfinansēšanas gadījumā un citos pietiekami pamatotos gadījumos, Komisija var uzticēt valsts iestādes uzdevumus, jo īpaši budžeta izpildes uzdevumus, organizācijām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

▼M1

6. Savienības palīdzību saņēmējvalstīs principā neizmanto nodokļu, nodevu maksāšanai vai maksājumu veikšanai.

▼B

14. pants

Dalības noteikumi un izcelsmes noteikumi

1. Tādu iepirkuma un dotāciju līgumu piešķiršanā, ko finansē saskaņā ar šo regulu, var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir Kopienas dalībvalsts pilsoņi, vai juridiskas personas, kas izveidotas Kopienas dalībvalstī, kādā Eiropas Kopienas pievienošanās vai atzītā kandidātvalstī vai Eiropas Ekonomiskās zonas valstī.

Tādu iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā, ko finansē saskaņā ar šo regulu, var piedalīties arī visas fiziskas personas, kas ir Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komitejas noteiktās jaunattīstības valsts pilsoņi vai juridiskas personas, kas atrodas ESAO Attīstības atbalsta komitejas noteiktā jaunattīstības valstī, kā arī fiziskas un juridiskas personas, kas ir tiesīgas piedalīties saskaņā ar šo regulu. Komisija publicē un atjaunina jaunattīstības valstu sarakstu, kuru izveidojusi ESAO Attīstības atbalsta komiteja, pastāvīgi pārskatot sarakstu, un par to informē Padomi.

2. Piedalīties iepirkuma procedūrās un mērķfinansējuma līgumu piešķiršanā saskaņā ar šo regulu var arī visas fiziskās personas, kas ir pilsoņi, vai juridiskas personas, kas izveidotas jebkurā valstī, kas nav minēta 1. punktā, kur izveidota savstarpējā piekļuve to ārējai palīdzībai. Savstarpējo piekļuvi piešķir ikreiz, kad valsts piešķir vienlīdzīgas tiesības dalībvalstīm un attiecīgajai saņēmējai valstij.

Savstarpēju piekļuvi izveido ar īpašu lēmumu par attiecīgo valsti vai reģionālu valstu grupu. Šādu lēmumu pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 17. panta 2. punktā, un tas ir spēkā vismaz vienu gadu.

3. Piedalīties iepirkuma procedūrās un mērķfinansējuma līgumu piešķiršanā saskaņā ar šo regulu var arī starptautiskas organizācijas.

4. Noteikumi 1., 2. un 3. punktā neskar tiesīgu organizāciju dalību dalījumu kategorijās pēc būtības vai pēc to lokalizācijas attiecībā uz veicamo darbību mērķiem.

5. Ekspertu valsts piederībai nav nozīmes. Minētais neskar kvalitatīvas un finansiālas prasības, kas noteiktas Kopienas iepirkuma noteikumos.

6. Ja pasākumus, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, īsteno centralizēti un netieši īpašas deleģētas Kopienas organizācijas, starptautiskas vai valsts sektora organizācijas vai organizācijas, kas vadās pēc privātajām tiesībām, taču to uzdevums ir saistīts ar valsts sektoru, saskaņā ar 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, piedalīties vadošās puses publiskā iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūrās var fiziskas personas, kas ir to valstu pilsoņi, kurām ir pieeja Kopienas līgumiem un dotācijām saskaņā principiem, kas noteikti šā panta 1. punktā, un arī jebkuras citas valsts pilsoņi, kas atbilst vadošās puses noteikumiem un procedūrām, un juridiskas personas, kas izveidotas šajās valstīs.

7. Ja Kopienas palīdzība piešķirta darbībai, kuru īsteno caur kādu starptautisku organizāciju, piedalīties attiecīgajās līguma procedūrās var visas fiziskās un juridiskas personas, kas atbilstoši šim pantam ir uz to tiesīgas, kā arī visas fiziskās un juridiskās personas, kas ir tiesīgas atbilstoši šās organizācijas noteikumiem, rūpīgi jānodrošina, lai visiem palīdzības sniedzējiem tiktu piešķirtas vienlīdzīgas tiesības. Šie paši noteikumi attiecas uz piegādi, materiāliem un ekspertiem.

8. Ja Kopienas finansējums sedz darbību, kura tiek kopfinansēta ar kādu trešo valsti, kurai ir savstarpējā piekļuve, vai reģionālu organizāciju vai dalībvalsti, piedalīties attiecīgajās līguma procedūrās var visas fiziskās un juridiskās personas, kas atbilstoši šim pantam ir uz to tiesīgas, kā arī visas fiziskās un juridiskās personas, kas ir tiesīgas atbilstoši trešās valsts, reģionālu organizāciju vai dalībvalstu noteikumiem. Šie paši noteikumi attiecas uz piegādi, materiāliem un ekspertiem.

9. Visai piegādei un materiāliem, kuri iegādāti saskaņā ar līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, jābūt Kopienas vai tiesīgas valsts izcelsmei, kā noteikts 1. un 2. punktā. Jēdziens “izcelsme” šajā regulā ir definēts atbilstošajos Kopienas tiesību aktos par izcelsmes noteikumiem muitas vajadzībām.

10. Komisija var pietiekami pamatotos gadījumos atļaut piedalīties fiziskām un juridiskām personām no valstīm, kurām ir tradicionāli ekonomiski, tirdzniecības vai ģeogrāfiski sakari ar kaimiņvalstīm, vai no citām trešām valstīm, un iegādāties un izmantot dažādas izcelsmes piegādi un materiālus.

11. Atkāpes var pieļaut, pamatojoties uz produktu un pakalpojumu nepieejamību attiecīgo valstu tirgū, ārkārtējas steidzamības gadījumā vai, ja atbilstības noteikumi padarītu projekta, programmas vai darbības par neiespējamu vai ārkārtīgi to apgrūtinātu.

12. Piedāvājumu iesniedzēji, kam piešķirti līgumi, ievēro starptautiski atzītās darba tiesību pamatnormas, piemēram, Starptautiskās darba organizācijas darba tiesību pamatnormas, konvencijas par apvienošanās brīvību un koplīgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, piespiedu un obligātā darba novēršanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām un bērnu darbaspēka aizliegšanu.

15. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1. Ikviens līgums vai finansējuma līgums, kas slēgts īstenojot šo regulu, satur noteikumus, kas nodrošina Kopienas finansiālo interešu aizstāvību, īpaši attiecībā uz krāpšanu, korupciju vai citiem pārkāpumiem saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/1995 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību ( 17 ), Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/1996 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām ( 18 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ( 19 ).

2. Visos līgumos vai finansēšanas līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, Komisijai un Revīzijas palātai ir skaidri noteiktas tiesības veikt revīziju, izmantojot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, attiecībā uz visiem līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem, kas ir saņēmuši kopienas finansējumu. Tie arī skaidri nosaka tiesības Komisijai veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā noteikts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/1996.

16. pants

Vērtēšana

1. Komisija pastāvīgi uzrauga un pārbauda savas programmas, attiecīgos gadījumos ar neatkarīgu ārēju novērtējumu palīdzību vērtē šo programmu efektivitāti, saskanību un atbilstību, lai pārliecinātos, ka tās sasniegušas mērķus, un lai varētu formulēt ieteikumus ar nolūku uzlabot turpmākās darbības. Komisijai ir jāņem vērā Eiropas Parlamenta vai Padomes ieteikumi par neatkarīgiem ārējiem novērtējumiem.

2. Informēšanas nolūkā Komisija nosūta savu novērtējuma ziņojumu 17. panta 1. punktā minētajai komitejai un Parlamentam. Dalībvalstis var lūgt iztirzāt īpašo vērtējumu 17. panta 1. punktā minētajā komitejā. Rezultātus izmanto, izstrādājot programmu un piešķirot resursus.

3. Komisija attiecīgi iesaista visas ieinteresētās personas, kas saskaņā ar šo regulu ir Kopienas palīdzības vērtēšanas posmā. Komisijai ir vēlams veikt vērtējumus kopīgi ar dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un citām organizācijām.







III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz Demokrātijas un cilvēktiesību komiteja, turpmāk tekstā “Komiteja”.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais periods ir 30 dienas.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

18. pants

Gada pārskats

1. Komisija pārbauda panākto virzību to palīdzības pasākumu īstenošanā, kas ir veikti saskaņā ar šo regulu, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu par īstenošanu un rezultātus, kā arī, ja iespējams, arī par palīdzības būtiskākajiem ieguvumiem un ietekmi. Pārskatam ir jābūt neatņemamai Gada pārskata par Eiropas Kopienas attīstības politikas un ārējās palīdzības īstenošanu, kā arī ES gada pārskata par cilvēktiesībām, daļai.

2. Gada pārskatā ir jābūt informācijai attiecībā uz iepriekšējo gadu par finansētajiem pasākumiem, uzraudzības un novērtēšanas uzdevumu rezultātiem, saistītu partneru iesaistīšanos un budžeta saistību un maksājumu īstenošanu, kas ir sadalīta saskaņā ar globāliem, reģionāliem un valsts pasākumiem un palīdzības jomām. Tajā novērtē palīdzības rezultātus, pēc iespējas vairāk izmantojot īpašus un izmērāmus šīs palīdzības nozīmes rādītājus attiecībā uz šīs regulas mērķu ievērošanu.

19. pants

Finansējums

Finansējums šīs regulas īstenošanai no 2007. līdz 2013. gadam ir EUR 1 104 000 000. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējiestāde, ņemot vērā Finanšu shēmu 2007.–2013. gadam.

20. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā līdz 2010. gada 31. decembrim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz pārskatu, ar ko novērtē šīs regulas īstenošanu pirmajos trijos gados, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, ar ko ievieš nepieciešamās šīs regulas modifikācijas

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.