2010D0661 — LV — 01.07.2013 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 661/2010/ES (2010. gada 7. jūlijs) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 204, 5.8.2010, p.1)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 661/2010/ES

(2010. gada 7. jūlijs)

par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai

(pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. panta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ( 2 ), tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai ( 3 ) ir vairākkārt būtiski grozīts ( 4 ). Ņemot vērā to, ka ir vajadzīgi jauni grozījumi, skaidrības labad būtu lietderīgi pārstrādāt minēto lēmumu. (2) Eiropas transporta tīklu izveide un attīstība tuvina tādus svarīgus Savienības mērķus kā iekšējā tirgus vienmērīga darbība un ekonomiskās un sociālās kohēzijas nostiprināšana. (3) Eiropas transporta tīkla izveidei un attīstīšanai Savienības teritorijā ir arī īpaši mērķi nodrošināt stabilus pasažieru un preču pārvadājumus ar iespējami labākajiem sociālajiem, ekoloģiskajiem un drošības nosacījumiem un integrēt visus transporta veidus, ņemot vērā to salīdzinošās priekšrocības. Viens no Eiropas tīkla iespējamiem aspektiem ir darbavietu radīšana. (4) Satiksmes plūsmas pieaugums, jo īpaši smago kravas transportlīdzekļu pieaugošā skaita dēļ, rada arvien lielāku noslogotību un sastrēgumus starptautiskajos transporta koridoros. Lai nodrošinātu preču un pasažieru starptautisko mobilitāti, ir svarīgi optimizēt Eiropas transporta tīkla caurlaides spēju. (5) Mazā kabotāža var, inter alia, atslogot satiksmi iekšzemes transporta maršrutos. (6) Tīkla integrēšanu Eiropas mērogā var attīstīt vienīgi pakāpeniski, sasaistot dažādus transporta veidus ar nolūku labāk izmantot katram no tiem piemītošās priekšrocības. (7) Savstarpējā savienojuma punkti, tostarp jūras ostas, iekšējās ostas un kombinētā transporta termināļi, ir priekšnoteikums dažādo transporta veidu integrēšanai multimodālā transporta tīklā. (8) Ņemot vērā to, ka veicamās darbības mērķus - proti, paredzēt galvenās nostādnes un prioritātes Eiropas transporta tīklu jomā - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ, ņemot vērā vajadzību saskaņot šos mērķus, tos labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. (9) Ir jāidentificē vispārējas intereses projekti, kas palīdz sasniegt šos mērķus un atbilst šādi noteiktās darbības prioritātēm. Būtu jāņem vērā vienīgi potenciāli ekonomiski dzīvotspējīgi projekti. (10) Ir vajadzība prioritāros projektus atzīt par Eiropas intereses projektiem, koncentrēt Savienības finansējumu šādiem projektiem un ieviest mehānismus, kas veicinātu koordināciju starp dalībvalstīm un atvieglinātu projektu pabeigšanu atbilstīgi vēlamajam grafikam. (11) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantu Eiropas komunikāciju tīkla politikai būtu jāpalīdz stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Savienībā. Lai sasniegtu šo mērķi, būtu jācenšas palielināt atbilstību starp Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīklam un attiecīgo Savienības līmenī pieejamo finanšu instrumentu plānošanu. (12) Prioritāro projektu a posteriori novērtēšanai būtu jāatvieglina pamatnostādņu un prioritāro projektu saraksta pārskatīšana nākotnē un jāpalīdz uzlabot dalībvalstu izmantotās a priori novērtēšanas metodes. (13) Dažiem privātiem un publiskiem projektiem, kam var būt ievērojama ietekme uz vidi, atļauja būtu jāpiešķir vienīgi pēc tam, kad atbilstoši pastāvošajiem Savienības noteikumiem iepriekš ir novērtēta šī iespējamā ietekme. (14) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. pantu, nosakot un īstenojot Savienības politiku Eiropas komunikāciju tīklu jomā, būtu jāņem vērā vides aizsardzības prasības. Tas nozīmē, ka priekšroka ir tādu transporta veidu infrastruktūrai, kuri rada mazāku kaitējumu videi, proti, dzelzceļam, mazajai kabotāžai un pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem. (15) Vides novērtējums atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu ( 5 ) nākotnē būtu jāveic visiem plāniem un programmām, kuru rezultātā rodas vispārējas intereses projekti. Transporta infrastruktūras finansējumam vajadzētu būt arī atkarīgam no atbilstības Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši Padomes Direktīvai 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu ( 6 ), Padomes Direktīvai 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību ( 7 ) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību ( 8 ). (16) Saskaņā ar vispārējo mērķi nodrošināt personu un preču ilgtspējīgu mobilitāti būtu jāievieš mehānismi, kas atbalstītu jūras transporta maģistrāļu attīstību starp dalībvalstīm, lai samazinātu autoceļu noslogotību un/vai uzlabotu piekļuvi nomaļiem un salu reģioniem un valstīm. Šādu mehānismu izveidei, kuru atbalsta, inter alia, ar konkursa procedūrām, vajadzētu būt pārskatāmai un saskaņotai ar vajadzībām, un tā nekādā veidā nedrīkstētu būt pretrunā Savienības konkurences vai publiskā iepirkuma noteikumiem. (17) Var būt vajadzīga ciešāka koordinācija starp valstīm, kas iesaistītas attiecīgā maršruta projektos, lai uzlabotu ieguldījumu atdevi un veicinātu ieguldījumu saskaņošanu un apvienotu finansēšanas paketi. (18) Komisijai reizi divos gados būtu jāsniedz ziņojums par šā lēmuma īstenošanu, un līdz 2010. gadam Komisijai būtu jāizstrādā ziņojums par prioritāro projektu īstenošanā paveikto un, vajadzības gadījumā, jāierosina prioritāro projektu saraksta grozījumi. (19) Jo īpaši komiteja būtu jāpilnvaro sniegt palīdzību Komisijai, pārbaudot to, kā tiek īstenotas un attīstās ar ar šo lēmumu noteiktās pamatnostādnes. (20) Skaidrības labad Lēmuma Nr. 1692/96/EK I pielikums būtu jāaizstāj ar jaunu pielikumu, kurā iekļautas kartes, kas attiecas uz visām dalībvalstīm; ar to nodrošinātu, ka valstu kartes, kas jau ir iekļautas minētajā lēmumā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 ( 9 ), tiek papildinātas ar kartēm, kuras iekļautas 2003. gada Pievienošanās aktā. Turklāt attiecībā uz tīkla shēmu termiņš attiecībā uz visām dalībvalstīm ir 2020. gads, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.







1.

IEDAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI

1. pants

Mērķis

1. Šā lēmuma mērķis ir noteikt pamatnostādnes, kas aptver Eiropas transporta tīkla jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgās nostādnes. Šīs pamatnostādnes identificē vispārējas intereses projektus, kuru īstenošanai būtu jāveicina tīkla attīstība visā Savienībā.

2. Pamatnostādnes, kas minētas 1. punktā, veido vispārīgu atsauces sistēmu, kuras uzdevums ir mudināt dalībvalstis un, attiecīgos gadījumos, Savienību īstenot vispārējas intereses projektus, kuru uzdevums ir nodrošināt Eiropas transporta tīkla kohēziju, savstarpēju sasaisti un savstarpēju izmantojamību, kā arī piekļuvi šim tīklam. Šo pamatnostādņu mērķis ir arī veicināt privātā sektora iesaisti.

3. Būtiskas prasības attiecībā uz Eiropas transporta tīkla savstarpēju izmantojamību, transporta telemātiku un palīgdienestiem ir definētas saskaņā ar Līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā ( 10 ) un atsevišķi no šā lēmuma.

2. pants

Mērķi

1. Eiropas transporta tīkls veidojams pakāpeniski līdz 2020. gadam, integrējot visas Savienības sauszemes, jūras un gaisa transporta infrastruktūras tīklus saskaņā ar I pielikuma kartēs norādītajām skicēm un/vai II pielikuma specifikācijām.

2. Tīklam:

a) jānodrošina personu un preču ilgtspējīga pārvietošanās teritorijā bez iekšējām robežām ar iespējami labākajiem sociālajiem un drošības nosacījumiem, palīdzot sasniegt Savienības mērķus, jo īpaši attiecībā uz vidi un konkurenci, un jāpalīdz stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju;

b) jāpiedāvā lietotājiem augstas kvalitātes infrastruktūra ar pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem;

c) jāaptver visi transporta veidi, ņemot vērā to salīdzinošās priekšrocības;

d) jāļauj optimāli izmantot esošās jaudas;

e) jāpieļauj pēc iespējas lielāka transporta veidu savstarpēja izmantojamība un jāveicina dažādu transporta veidu kopdarbība;

f) jābūt pēc iespējas ekonomiski dzīvotspējīgam;

g) jāaptver visa dalībvalstu teritorija, lai atvieglotu piekļuvi kopumā, sasaistītu salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar centrālajiem reģioniem un bez sastrēgumiem savstarpēji savienotu Savienības lielākās konurbācijas un reģionus;

h) jāspēj pieslēgties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu, Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu un Vidusjūras valstu tīkliem, vienlaikus veicinot savstarpēju izmantojamību un piekļuvi šiem tīkliem, ciktāl tas ir Savienības interesēs.

3. pants

Tīkla darbības joma

1. Eiropas tīklu veido transporta infrastruktūras, satiksmes vadības sistēmas un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmas.

2. Transporta infrastruktūru veido autoceļu, dzelzceļu un iekšējo ūdensceļu tīkli, jūras maģistrāles, jūras ostas un iekšējo ūdensceļu ostas, lidostas un citi dažādu transporta veidu savstarpējā savienojuma punkti.

3. Satiksmes vadības sistēmas un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmas ietver vajadzīgās tehniskās iekārtas un informācijas un elektrosakaru sistēmas, kas nodrošina tīkla saskaņotu darbību un satiksmes efektīvu vadību.

4. pants

Pasākumu vispārīgās nostādnes

Savienības pasākumu vispārīgās nostādnēs aptvertie jautājumi ir:

a) tīklu skiču izstrāde un pārskatīšana;

b) vispārējas intereses projektu apzināšana;

c) esošā tīkla pielāgošana;

d) tīkla savstarpējas izmantojamības veicināšana;

e) transporta veidu optimāla kombinēšana, inter alia, veidojot savstarpējo savienojumu centrus, kam kravu gadījumā vajadzētu būt izvietotiem pēc iespējas tālāk no pilsētām, lai ļautu pēc iespējas efektīvāk izpausties dažādu transporta veidu kopdarbībai;

f) finanšu palīdzības konsekvence un savstarpēja papildināmība atbilstoši noteikumiem, ko piemēro katram finansēšanas instrumentam;

g) pētniecība un izstrāde;

h) sadarbība ar attiecīgām trešām valstīm, attīstot tīklu un slēdzot ar tām piemērotus nolīgumus;

i) dalībvalstu un starptautisku organizāciju mudināšana palīdzēt sasniegt Savienības mērķus;

j) pastāvīgas sadarbības veicināšana starp ieinteresētajām pusēm;

k) citi 2. panta 2. punktā minēto mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi.

5. pants

Prioritātes

Ņemot vērā 2. panta 2. punktā noteiktos mērķus un 4. pantā noteiktās pasākumu vispārīgās nostādnes, prioritātes ir:

a) vajadzīgo pamatposmu un savstarpējo savienojumu izveide un attīstība, lai novērstu sastrēgumus, aizpildītu trūkstošos posmus un pabeigtu galvenos maršrutus, jo īpaši to pārrobežas posmus, šķērsotu dabiskos šķēršļus un uzlabotu savstarpējo izmantojamību galvenajos maršrutos;

b) infrastruktūras izveide un attīstība, kas veicina valsts mēroga tīklu savstarpēju savienošanu, lai atvieglinātu, pirmkārt, salu vai tām līdzīgu teritoriju, nošķirto, nomaļo un attālāko reģionu savienošanu un, otrkārt, Savienības centrālo reģionu savienošanu, jo īpaši nolūkā samazināt augstās transporta izmaksas šajās teritorijās;

c) nepieciešamie pasākumi, lai pakāpeniski nodrošinātu savstarpēji izmantojamu dzelzceļa tīklu, tostarp, kur iespējams, maršrutus, kas pielāgoti kravu pārvadājumiem;

d) nepieciešamie pasākumi, kas veicina jūras pārvadājumus lielos attālumos, mazajā kabotāžā un pa iekšējiem ūdensceļiem;

e) nepieciešamie pasākumi, lai integrētu dzelzceļa un gaisa transportu, jo īpaši ar dzelzceļa piekļuvi lidostām attiecīgos gadījumos, un vajadzīgās infrastruktūras un iekārtas;

f) esošās un jaunās infrastruktūras caurlaides spējas un efektivitātes optimizācija, pārvadātāju sadarbības veicināšana un tīkla drošības un uzticamības uzlabošana, izveidojot un uzlabojot kombinētās satiksmes termināļus un to piekļuvi infrastruktūrai un/vai izmantojot automatizētās sistēmas;

g) drošības un vides apsvērumu integrācija Eiropas transporta tīkla projektēšanā un īstenošanā;

h) personu un preču pastāvīgu pārvietošanās iespēju attīstība atbilstīgi Savienības ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

6. pants

Trešo valstu tīkli

To, kā Savienība veicina vispārējas intereses projektus un tīkla savstarpējus savienojumus un savstarpēju izmantojamību, lai nodrošinātu trešo valstu tīklu savietojamību ar Eiropas transporta tīklu, nosaka katrā atsevišķā gadījumā atbilstoši attiecīgajām procedūrām Līgumos.

7. pants

Vispārējas intereses projekti

1. Vispārējas intereses projekti veido kopēju mērķi, kura īstenošana ir atkarīga no to gatavības pakāpes un pieejamiem finanšu resursiem, neietekmējot dalībvalsts vai Savienības finanšu saistības.

2. Saskaņā ar Līgumu noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz konkurences jautājumiem, par vispārējas intereses projektu uzskata jebkuru projektu, kas:

a) ir vērsts uz 2. panta 2. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu;

b) attiecas uz 3. panta 1. punktā aprakstīto tīklu;

c) atbilst vienai vai vairākām prioritātēm, kas noteiktas 5. pantā; un

d) ir ekonomiskā ziņā potenciāli dzīvotspējīgs, pamatojoties uz sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu analīzi.

3. Projekti attiecas uz kādu no elementiem tīklā, kas aprakstīts 9. līdz 18. pantā, un jo īpaši:

a) attiecas uz I pielikuma kartēs noteiktajiem ceļiem; un/vai

b) atbilst specifikācijām vai kritērijiem, kas sniegti II pielikumā.

4. Dalībvalstis veic visus pasākumus, ko tās atbilstīgi 1. panta 2. punktā izklāstītajiem principiem uzskata par vajadzīgiem.

8. pants

Vides aizsardzība

1. Projektu plānošanā un īstenošanā dalībvalstis ņem vērā vides aizsardzību, atbilstīgi Direktīvai 85/337/EEK veicot ietekmes uz vidi novērtēšanu īstenojamajiem vispārējas intereses projektiem un piemērojot Direktīvas 92/43/EEK un 79/409/EEK.

No 2004. gada 21. jūlija vides novērtēšanu plāniem un programmām, kuru rezultātā rodas šādi projekti, jo īpaši tad, ja tie attiecas uz jauniem maršrutiem vai citu nozīmīgu infrastruktūras mezglu attīstību, veic dalībvalstis atbilstīgi Direktīvai 2001/42/EK.

Sagatavojot attiecīgos plānus un programmas atbilstīgi Direktīvas 2001/42/EK 8. pantam, dalībvalstis ņem vērā tādas vides novērtēšanas rezultātus.

2. Pirms 2004. gada 21. jūlija Komisija ar dalībvalstu piekrišanu izveido atbilstīgas metodes ietekmes uz vidi stratēģiskās novērtēšanas ieviešanai ar mērķi, inter alia, nodrošināt atbilstīgu koordināciju, izvairīties no darbu dublēšanas un panākt pārrobežu projektu un koridoru plānošanas procesu vienkāršošanu un paātrināšanu.

Šā darba rezultātus un dalībvalstu atbilstīgi Direktīvai 2001/42/EK īstenoto Eiropas tīklu projektu vides novērtēšanas rezultātus Komisija pēc vajadzības ņem vērā savā ziņojumā par pamatnostādnēm un iespējamajos tam pievienotajos tiesību aktu priekšlikumos par pamatnostādņu pārskatīšanu, kā paredzēts šā lēmuma 22. pantā.







2.

IEDAĻA

CEĻU TĪKLS

9. pants

Raksturojums

1. Eiropas ceļu tīkls sastāv no esošiem, jauniem vai pielāgojamiem autoceļiem un augstas kvalitātes ceļiem, kuriem:

a) ir svarīga nozīme tālsatiksmē; vai

b) kas veido apvadu galvenajām pilsētkopām tīklā identificētajos maršrutos; vai

c) nodrošina savienojumu ar citiem transporta veidiem; vai

d) sasaista nošķirtus sauszemes reģionus un nomaļos reģionus ar Savienības centrālajiem reģioniem.

2. Tīkls nodrošina lietotājiem augstu, vienveidīgu un pastāvīgu apkalpošanas, ērtību un drošības līmeni.

3. Tīkls ietver arī infrastruktūru satiksmes vadībai, lietotāju informācijai, starpgadījumu un ārkārtas gadījumu novēršanai un maksas elektroniskai iekasēšanai, un šādas infrastruktūras pamatā ir aktīva sadarbība starp satiksmes vadības sistēmām Eiropas, valstu un reģionālā līmenī un ceļojumu un satiksmes informācijas un pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošinās vajadzīgo savstarpējo papildināmību ar lietojumiem, kuru izmantošanu veicina saskaņā ar Eiropas telekomunikāciju tīklu programmu.







3.

IEDAĻA

DZELZCEĻA TĪKLS

10. pants

Īpašības

1. Dzelzceļa tīklu veido ātrgaitas dzelzceļa līnijas un parastās dzelzceļa līnijas.

2. Neatkarīgi no tā, vai ātrgaitas dzelzceļa tīklā ir izmantotas pašreizējās vai jaunās tehnoloģijas, to veido:

a) īpaši izbūvētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai ar ātrumu, kas ir 250 km/h vai lielāks;

b) īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kuras aprīkotas kustībai ar ātrumu, kas ir apmēram 200 km/h;

c) īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas vai īpaši ātrgaitai būvētas līnijas, kuras pievienotas ātrgaitas dzelzceļa tīklam un kurām topogrāfisku vai vides, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu dēļ piemīt specifiskas īpašības, un kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā.

Ātrgaitas dzelzceļa tīklu veido līnijas, kuras norādītas I pielikuma 3. iedaļā. Būtiskās prasības un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas piemērojamas ātrgaitas dzelzceļa līnijām, izmantojot pašreizējās tehnoloģijas, nosaka atbilstīgi Padomes Direktīvai 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību ( 11 ). Dalībvalstis iepriekš informē Komisiju par ikvienas ātrgaitas dzelzceļa līnijas atklāšanu un tās tehniskajiem parametriem.

3. Parasto dzelzceļa tīklu veido līnijas pasažieru un kravas parastajiem pārvadājumiem pa dzelzceļu, tostarp 15. pantā minētā Eiropas kombinētā transporta tīkla dzelzceļa posmi, pieslēgumi vispārējas intereses jūras un iekšējām ostām un kravas termināļiem, kuri ir pieejami visiem pārvadātājiem. Būtiskās prasības un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas piemērojamas parastajām dzelzceļa līnijām, definē atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/16/EK (2001. gada 19. marts) par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību ( 12 ).

4. Dzelzceļa tīklā iekļauj infrastruktūras un iekārtas, kas ļauj integrēt dzelzceļa transportu un autotransportu un, ja vajadzīgs, jūras un gaisa transporta pakalpojumus. Šajā sakarā īpaša uzmanība veltāma reģionālo lidostu savienojumam ar tīklu.

5. Dzelzceļa tīkls veic vismaz vienu no šādām funkcijām:

a) tam ir nozīmīga loma tālsatiksmes pasažieru pārvadājumos;

b) tas attiecīgā gadījumā nodrošina savstarpējo savienojumu ar lidostām;

c) tas nodrošina piekļuvi reģionālajiem un vietējiem dzelzceļa tīkliem;

d) tas veicina kravu pārvadājumus, nosakot un attīstot maģistrālos ceļus, kas paredzēti kravu pārvadājumiem, vai maršrutus, kuros preču vilcieniem ir priekšroka;

e) tam ir nozīmīga loma kombinētajā transportā;

f) tas nodrošina savstarpējo savienojumu ar mazo kabotāžu un iekšējiem ūdensceļiem caur vispārējas intereses ostām.

6. Dzelzceļa tīkls lietotājiem sniedz augsta līmeņa kvalitāti un drošību, pateicoties tā nepārtrauktībai un pakāpeniskai savstarpējās izmantojamības nodrošināšanai, kuru jo īpaši panāk ar tehnisko saskaņošanu un ERTMS saskaņoto kontroles un vadības sistēmu, ko iesaka Eiropas dzelzceļu tīklam. Tālab Komisija, apspriedusies ar dalībvalstīm, izveido īstenošanas plānu, kas koordinēts ar valstu plāniem.







4.

IEDAĻA

IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS UN IEKŠĒJĀS OSTAS

11. pants

Raksturojums

1. Eiropas iekšējo ūdensceļu tīklu veido upes, kanāli un dažādi atzarojumi un posmi, kas tos savieno. Tas ļauj, inter alia, savstarpēji savienot rūpniecības reģionus un lielākās konurbācijas un saistīt tos ar ostām.

2. Tīklā ietilpstošajiem ūdensceļiem ir obligāti tādi tehniskie parametri, kas noteikti IV kategorijas ūdensceļam, kurš ļauj izbraukt kuģim vai stumjamu liellaivu virknei garumā no 80 līdz 85 m un 9,50 m platumā. Modernizējot vai izbūvējot tīklā ietilpstošu ūdensceļu, tehniskajām specifikācijām būtu jāatbilst vismaz IV kategorijai, būtu jāļauj vēlāk sasniegt Va/Vb kategoriju un būtu jānodrošina kombinētajā transportā izmantojamu kuģu kustība. Minētā Va kategorija ļauj uzņemt kuģi vai stumjamu liellaivu virkni garumā līdz 110 m un platumā līdz 11,40 m, bet Vb kategorija ļauj uzņemt stumjamu liellaivu virkni garumā no 172 līdz 185 m un platumā līdz 11,40 m.

3. Iekšējās ostas ir tīkla daļa, jo īpaši kā savienojuma punkti starp 2. punktā un 15. pantā minētajiem ūdensceļiem un citiem transporta veidiem.

4. Tīkls ietver iekšējās ostas, kuras:

a) ir izmantojamas komerciālajiem pārvadājumiem;

b) atrodas iekšējo ūdensceļu tīklā, kā parādīts skicē I pielikuma 4. iedaļā;

c) ir sasaistītas ar citiem Eiropas transporta maršrutiem, kā parādīts I pielikumā; un

d) ir aprīkotas ar pārkraušanas iekārtām intermodālajam transportam vai kuru kravu apgrozījuma apjoms ir vismaz 500 000 tonnu gadā.

Iekšējās ostas, kas minētas d) apakšpunktā, ir norādītas I pielikumā.

5. Tīkls ietver arī satiksmes vadības infrastruktūru. Tas jo īpaši nozīmē savstarpēji izmantojamas, automatizētas satiksmes un transporta sistēmas izveidi, kas pazīstama kā “Upju informācijas pakalpojumi” un paredzēta, lai uzlabotu iekšējo ūdensceļu tīkla esošo caurlaides spēju un drošību un uzlabotu savstarpējo izmantojamību ar citiem transporta veidiem.







5.

IEDAĻA

JŪRAS OSTAS

12. pants

Raksturojums

1. Jūras ostas ļauj attīstīties jūras transportam un ir posmi kuģu satiksmei ar salām un jūras transporta un citu pārvadājumu veidu savienojuma mezgli. Tās nodrošina pārvadātājus ar aprīkojumu un pakalpojumiem. To infrastruktūra nodrošina plaša diapazona pakalpojumus pasažieru un kravu pārvadājumiem, tostarp prāmju pakalpojumus un tuvu un tālu jūras pārvadājumu pakalpojumus, ietverot piekrastes kuģu satiksmi, Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm.

2. Eiropas transporta tīklā iekļautās jūras ostas atbilst kādai no turpmāk definētajām kategorijām A, B vai C:

A . starptautiskas jūras ostas: ostas, kuru ikgadējā apgrozība ir vismaz 1,5 miljoni tonnu kravas vai 200 000 pasažieru un kuras, ja vien tas nav neiespējami, ir savienotas ar Eiropas transporta tīkla sauszemes elementiem un tādējādi ieņem svarīgu vietu starptautiskajā jūras transportā;

B . Savienības jūras ostas, kas nav iekļautas A kategorijā: šo ostu ikgadējā apgrozība ir vismaz 0,5 miljoni tonnu kravu vai no 100 000 līdz 199 999 pasažieriem, un tās, ja vien tas nav neiespējami, ir savienotas ar Eiropas transporta tīkla sauszemes elementiem un aprīkotas ar vajadzīgajām pārkraušanas iekārtām īsiem pārvadājumiem pa jūru;

C . reģionālās ostas: šīs ostas neatbilst A un B kategorijas kritērijiem, tomēr tās atrodas salu, nošķirtos vai attālos reģionos, tos ar jūras satiksmi savienojot savā starpā un/vai ar Savienības centrālajiem reģioniem.

A kategorijas jūras ostas ir parādītas orientējošajās kartēs I pielikuma 5. iedaļas skicēs, pamatojoties uz jaunākajiem datiem par ostām.

3. Papildus tiem kritērijiem, kas izklāstīti 7. pantā, tie jūras ostu vispārējas intereses projekti, kas attiecas uz Eiropas jūras ostu tīklā iekļautajām jūras ostām, atbilst II pielikuma kritērijiem un specifikācijām.

13. pants

Jūras maģistrāles

1. Eiropas jūras maģistrāļu tīkls ir paredzēts, lai koncentrētu kravu plūsmas jūras loģistikas maršrutos nolūkā uzlabot esošos jūras transporta posmus vai izveidot jaunus, dzīvotspējīgus regulāra un bieža jūras transporta posmus kravu pārvadāšanai starp dalībvalstīm, kas samazinātu autoceļu noslogotību un/vai uzlabotu piekļuvi nomaļiem un salu reģioniem un valstīm. Jūras maģistrāles nedrīkst būt šķērslis pasažieru un kravu kombinētajam transportam, ja vien dominē kravu pārvadāšana.

2. Eiropas jūras maģistrāļu tīklu veido aprīkojums un infrastruktūra, iekļaujot vismaz divas ostas divās dažādās dalībvalstīs. Aprīkojums un infrastruktūra vismaz vienā dalībvalstī ietver tādus elementus kā ostas iekārtas, elektroniskās loģistikas vadības sistēmas, drošības un administratīvās un muitas procedūras, kā arī infrastruktūru tiešai piekļuvei sauszemei un jūrai, tostarp veidus, kā nodrošināt navigāciju visa gada laikā, jo īpaši padziļināšanas iekārtas un ledlaužus piekļuvei ostām ziemā.

3. Ūdensceļi vai kanāli, kā norādīts I pielikuma 4. iedaļā, kuri savieno divas Eiropas jūras maģistrāles vai to posmus un sniedz būtisku ieguldījumu jūras maršrutu saīsināšanā, efektivitātes palielināšanā un kuģošanas laika ietaupīšanā, ir daļa no Eiropas jūras maģistrāļu tīkla.

4. Eiropas jūras maģistrāļu tīkla vispārējas intereses projektus ierosina vismaz divas dalībvalstis, un tie atbilst faktiskajām vajadzībām. Ierosinātajos projektos parasti iesaista gan valsts, gan privāto sektoru atbilstīgi procedūrām, kuras - pirms tam, kad no valsts budžeta piešķirtā palīdzība var vajadzības gadījumā tikt papildināta ar palīdzību no Savienības - paredz konkursu vienā no šiem veidiem:

a) paziņojums par atklātu konkursu, ko kopīgi organizē attiecīgās dalībvalstis un kas paredzēts, lai izveidotu jaunas līnijas no A kategorijas ostām, kuras definētas 12. panta 2. punktā un kuras šīs valstis iepriekš izvēlas katrā jūras reģionā, kā norādīts projektā Nr. 21, kas minēts III pielikumā;

b) paziņojums par atklātu konkursu, kuru kopīgi organizē attiecīgās dalībvalstis un mērķa konsorciji, kuri apvieno vismaz tās kuģniecības sabiedrības un ostas, kas atrodas vienā no jūras reģioniem, kā norādīts projektā Nr. 21, kas minēts III pielikumā, ciktāl ostu atrašanās vietas ir salīdzināmas.

5. Eiropas jūras maģistrāļu tīkla vispārējas intereses projektos:

a) darbību koncentrē uz aprīkojumu un infrastruktūru, kura veido jūras maģistrāļu tīklu;

b) neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, var ietver sākuma palīdzību, ja 4. punktā minētā konkursa rezultātā projekta finansiālajai dzīvotspējai ir nepieciešams valsts atbalsts; sākuma palīdzības ilgums nepārsniedz divus gadus, un to piešķir tikai pienācīgi pamatotu kapitāla izmaksu atbalstam; palīdzība nedrīkst pārsniegt minimālo aprēķināto apjomu, kas vajadzīgs, lai sāktu attiecīgo līniju darbību; palīdzība nedrīkst izraisīt konkurences traucējumus attiecīgajos tirgos pretēji vispārējām interesēm;

c) var arī iekļaut tādas darbības, no kurām ir plašāks labums un kuras nav saistītas ar konkrētām ostām, piemēram, padarot pieejamas iekārtas ledus laušanas un bagarēšanas darbībām, kā arī informācijas sistēmas, tostarp satiksmes vadības un elektroniskās ziņošanas sistēmas.

6. Eiropas jūras maģistrāļu tīkla vispārējas intereses projektus nosūta Komisijai apstiprināšanai.

7. Komisija trīs gados iesniedz 21. panta 1. punktā minētajai komitejai sākotnējo sarakstu ar konkrētajiem vispārējas intereses projektiem, tādējādi konkretizējot jūras maģistrāļu jēdzienu.

Šo sarakstu nosūta arī Eiropas Parlamentam.







6.

IEDAĻA

LIDOSTAS

14. pants

Raksturojums

1. Eiropas lidostu tīklu veido lidostas, kuras atrodas Savienības teritorijā, kuras var izmantot komerciāliem gaisa pārvadājumiem un kuras atbilst II pielikuma 6. iedaļā noteiktajiem kritērijiem. Šīs lidostas klasificē atšķirīgi, ņemot vērā satiksmes apjomu un veidu, kā arī ņemot vērā to funkcijas tīklā. Tās ļauj attīstīt lidojumu savienojumus un gaisa transporta savienojumus ar citiem transporta veidiem.

2. Starptautiskie satiksmes mezgli un Savienības satiksmes mezgli veido Eiropas lidostu tīkla pamatu. Savienojumi starp Savienību un pārējo pasauli notiek galvenokārt starptautiskajos satiksmes mezglos. Savienības satiksmes mezgli pamatā nodrošina savienojumus Savienības robežās, bet savienojumi ārpus Savienības joprojām ir salīdzinoši neliela to darbības daļa. Reģionālās satiksmes mezgli un piekļuves punkti ļauj nokļūt līdz pamattīklam vai līdz nomaļiem un nošķirtiem reģioniem.

3. Starptautiskos un Savienības satiksmes mezglus vajadzības gadījumā pakāpeniski savieno ar dzelzceļa tīkla ātrgaitas līnijām. Dzelzceļa tīklā iekļauj infrastruktūras un iekārtas, kas ļauj integrēt dzelzceļa transportu un gaisa transportu un, ja vajadzīgs, jūras transporta pakalpojumus.







7.

IEDAĻA

KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS

15. pants

Raksturlielumi

Eiropas kombinētā transporta tīklu veido:

a) kombinētajam transportam piemēroti dzelzceļi un iekšējie ūdensceļi un jūras ceļi, kas - attiecīgā gadījumā apvienojumā ar īsāko iespējamo sākuma un/vai gala kravu autopārvadājumu posmu - ļauj pārvadāt preces lielos attālumos;

b) intermodālie termināļi, kas aprīkoti ar iekārtām, kuras ļauj veikt pārkraušanu starp dzelzceļu, iekšējiem ūdensceļiem, kuģošanas līnijām un autoceļiem;

c) pagaidu piemērots ritošais sastāvs, ja tas nepieciešams sakarā ar vēl nepielāgotas infrastruktūras raksturlielumiem.







8.

IEDAĻA

KUĢOŠANAS VADĪBAS UN INFORMĀCIJAS TĪKLS

16. pants

Raksturojums

Eiropas kuģošanas vadības un informācijas tīkls attiecas uz:

a) piekrastes un ostu kuģošanas vadības sistēmām;

b) kuģu vietas noteikšanas sistēmām;

c) ziņošanas sistēmām kuģiem, kuri pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas;

d) jūras avāriju un drošības sakaru sistēmām.







9.

IEDAĻA

GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS TĪKLS

17. pants

Raksturojums

Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīklu veido vispārējas intereses aviācijai atvēlētā gaisa telpa, gaisa satiksmes līnijas, aeronavigācijas līdzekļi, satiksmes plānošanas un pārvaldības sistēmas un gaisa satiksmes vadības sistēma (dispečeru centri, uzraudzības un sakaru iekārtas), kas vajadzīgi drošai un efektīvai aviācijai Eiropas gaisa telpā.







10.

IEDAĻA

VIETAS NOTEIKŠANAS UN NAVIGĀCIJAS TĪKLS

18. pants

Raksturojums

Eiropas vietas noteikšanas un navigācijas sistēmu tīklu veido satelītu vietas noteikšanas un navigācijas sistēmas un sistēmas, kas būs jānosaka topošajā Eiropas Radionavigācijas plānā. Šīs sistēmas sniedz drošu un efektīvu vietas noteikšanas un navigācijas pakalpojumu, ko var izmantot visi transporta veidi.







11.

IEDAĻA

KOORDINĀCIJA STARP DALĪBVALSTĪM

19. pants

Eiropas koordinators

1. Lai veicinātu to, ka koordinēti tiek īstenoti konkrēti projekti, jo īpaši pārrobežu projekti vai pārrobežu projektu posmi, kas iekļauti starp 25. pantā minētajiem Eiropas interešu projektiem, Komisija pēc vienošanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un apspriešanās ar Eiropas Parlamentu var iecelt personu, ko sauc par “Eiropas koordinatoru”.

2. Eiropas koordinatoru izvēlas, jo īpaši pamatojoties uz viņa pieredzi saistībā ar Eiropas iestādēm un zināšanām par jautājumiem, kas attiecas uz galveno projektu finansēšanu un sociālekonomisko un vides novērtējumu.

3. Komisijas lēmumā iecelt Eiropas koordinatoru norāda, kā viņš veiks uzdevumus, kas norādīti 5. punktā.

4. Eiropas koordinators rīkojas Komisijas vārdā. Eiropas koordinatora pārziņā parasti ir viens projekts, jo īpaši pārrobežu projekta gadījumā, bet, vajadzības gadījumā to var paplašināt, lai ietvertu visu galveno asi. Eiropas koordinators kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izveido darba plānu savām darbībām.

5. Eiropas koordinators:

a) sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm veicina kopējas metodes projektu novērtēšanai un, attiecīgā gadījumā, sniedz padomu projektu virzītājiem par projektu finansiālo paketi;

b) katru gadu sagatavo ziņojumu Eiropas Parlamentam, Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm par panākumiem, īstenojot projektu(-us), par ko viņš atbild, par reglamentējošiem vai citādiem jaunievedumiem, kas var ietekmēt projektu īpatnības, un par visām grūtībām un šķēršļiem, kas var radīt būtisku aizkavēšanos attiecībā uz III pielikumā noteiktajiem termiņiem;

c) kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm apspriežas ar reģionālajām un vietējām iestādēm, pārvadātājiem, transporta izmantotājiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai gūtu pilnīgākas zināšanas par transporta pakalpojumu pieprasījumu, ieguldījumu finansēšanas iespējām un to, kāda veida pakalpojumi jāsniedz, lai atvieglinātu piekļuvi šādam finansējumam.

6. Attiecīgās dalībvalstis sadarbojas ar Eiropas koordinatoru un sniedz viņam visu vajadzīgo informāciju, lai izpildītu 5. punktā minētos uzdevumus.

7. Neskarot Savienības un valstu tiesību aktos noteiktās piemērojamās procedūras, Komisija var lūgt Eiropas koordinatora viedokli, kad tā pārbauda pieteikumus uz Savienības finansējumu projektiem vai to grupām, par kurām Eiropas koordinators atbild.







12.

IEDAĻA

KOPĒJI NOTEIKUMI

20. pants

Valsts plāni un programmas

Dalībvalstis iesniedz Komisijai to valsts plānu un programmu kopsavilkumus, ko tās izstrādā nolūkā attīstīt Eiropas transporta tīklu, jo īpaši attiecībā uz 24. līdz 27. pantā minētajiem projektiem, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem. Tiklīdz valsts plāni un programmas ir pieņemtas, dalībvalstis tās nosūta Komisijai zināšanai.

21. pants

Pamatnostādņu uzraudzības un informācijas apmaiņas komiteja

1. Komisijai palīdz Pamatnostādņu uzraudzības un informācijas apmaiņas komiteja, turpmāk “komiteja”, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2. Komiteja apmainās ar informāciju par dalībvalstu izziņotajiem plāniem un programmām un var lemt par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkla attīstību.

22. pants

Ziņojums

Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā izklāstīto pamatnostādņu īstenošanu.

Komiteja palīdz Komisijai sagatavot ziņojumu.

Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu projektus, kuros pārskata pamatnostādnes; vajadzības gadījumā šajos tiesību aktu projektos var iekļaut grozījumus III pielikumā iekļautajā prioritāro projektu sarakstā vai papildinājumus šim projektu sarakstam, kas atbilst 23. panta 1. punktam. Pārskatīšanā jo īpaši ņem vērā projektus, kas veicina Savienības teritoriālo kohēziju atbilstīgi 23. panta 1. punkta e) apakšpunktam.

23. pants

Prioritārie projekti

1. Prioritāri projekti ir 7. pantā minētie vispārējas intereses projekti, ja pārbaudē tiek apstiprināts, ka tie:

a) ir paredzēti, lai novērstu sastrēgumus vai aizpildītu trūkstošus posmus nozīmīgos Eiropas tīkla maršrutos, jo īpaši projekti, kuri ir pārrobežu projekti, šķērso dabiskos šķēršļus vai kuros ir pārrobežas posms;

b) ir tādos mērogos, ka tiem būtiski palīdzēs ilgtermiņa plānošana Eiropas līmenī;

c) kopumā sniedz potenciālu tīru sociālekonomisku ieguvumu un citus sociālekonomiskus labumus;

d) būtiski uzlabo kravu un pasažieru mobilitāti starp dalībvalstīm un tādējādi veicina arī valsts mēroga tīklu savstarpējo izmantojamību;

e) veicina Savienības teritoriālo kohēziju, integrējot jauno dalībvalstu tīklus un uzlabojot savienojumus ar nomaļajiem un salu reģioniem;

f) veicina ilgtspējīgu transporta attīstību, uzlabojot drošību un samazinot transporta radīto kaitējumu videi, jo īpaši veicinot kravu novirzīšanu uz dzelzceļiem, vairākveidu pārvadājumiem, iekšējiem ūdensceļiem un jūras transportu;

g) pierāda attiecīgo dalībvalstu apņemšanos laikus veikt pētījumus un novērtēšanas procedūras, lai pabeigtu darbu līdz iepriekš saskaņotam datumam, pamatojoties uz valsts plāniem vai citu līdzvērtīgu dokumentu, kas saistīts ar attiecīgo projektu.

2. Prioritārie projekti, pie kuriem darbu plānots sākt pirms 2010. gada, to posmi un termiņi, kas saskaņoti iepriekš, lai pabeigtu 1. punkta g) apakšpunktā minēto darbu, ir noteikti III pielikumā.

3. Līdz 2010. gadam Komisija sagatavo progresa ziņojumu un vajadzības gadījumā ierosina grozījumus prioritāro projektu sarakstā, kas saskaņā ar 1. punktu dots III pielikumā.

24. pants

Eiropas interešu atzīšana

Prioritārie projekti, kas norādīti III pielikumā, tiek atzīti par Eiropas interešu projektiem. Šādu atzīšanu veic vienīgi saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līgumos un tiesību aktos, kas uz tiem balstīti.

25. pants

Projekti, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem

1. Neskarot attiecīgā Savienības finanšu instrumenta juridisko pamatu, dalībvalstis:

a) iesniedzot savus projektus saskaņā ar Kohēzijas fondu atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1084/2006 (2006. gada 11. jūlijs) par Kohēzijas fonda izveidi ( 13 ), piešķir pienācīgu prioritāti projektiem, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem;

b) iesniedzot projektus saskaņā ar budžetu Eiropas komunikāciju tīkliem atbilstīgi 5. un 9. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā ( 14 ), piešķir pienācīgu prioritāti projektiem, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem.

2. Neskarot attiecīgā Savienības finanšu instrumenta juridisko pamatu, Komisija:

a) mudina dalībvalstis projektus, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem, ņemt vērā, plānojot struktūrfondu programmas, jo īpaši reģionos, uz kuriem attiecas mērķis “Konverģence”, ņemot vērā valsts transporta plānus, uz kuriem attiecas esošās Savienības atbalsta shēmas;

b) gādā, lai valstis, kuras ir tiesīgas izmantot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), iesniedzot projektus saskaņā ar minēto instrumentu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) ( 15 ), piešķirtu pienācīgu prioritāti projektiem, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem.

3. Prognozējot savas finansiālās vajadzības, Komisija piešķir pienācīgu prioritāti projektiem, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem.

26. pants

Kavēšanās pabeigt projektus, kas atzīti par Eiropas interešu projektiem

1. Būtiska kavējuma gadījumā attiecībā uz termiņu 2010. gadā, sākot darbu ar kādu no Eiropas interešu projektiem, Komisija aicina attiecīgās dalībvalstis trīs mēnešos izskaidrot kavējuma iemeslus. Pamatojoties uz saņemto atbildi, Komisija apspriežas ar visām attiecīgajām dalībvalstīm, lai atrisinātu problēmu, kas izraisījusi kavēšanos.

Saziņā ar komiteju, aktīvi uzraugot Eiropas interešu projektu īstenošanu un pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu, Komisija var nolemt pieņemt attiecīgus pasākumus. Attiecīgajām dalībvalstīm dod iespēju iesniegt piezīmes par šādiem pasākumiem pirms to pieņemšanas.

Par ikvienu pieņemto pasākumu tūlīt informē Eiropas Parlamentu.

Pieņemot šos pasākumus, Komisija pienācīgi ņem vērā ikvienas attiecīgās dalībvalsts atbildības daļu par kavējumu un atturas no tādiem pasākumiem, kas varētu ietekmēt projekta īstenošanu dalībvalstīs, kuras nav atbildīgas par kavējumu.

2. Ja Eiropas interešu projekts nav pēc būtības pabeigts pieņemamā laikposmā pēc III pielikumā norādītā paredzamā pabeigšanas termiņa un ja visas attiecīgās dalībvalstis ir atbildīgas par kavējumu, Komisija saskaņā ar 1. punktā minēto procedūru pārskata projektu, lai atbilstīgi 22. panta trešajā daļā minētajai pārskatīšanas procedūrai pārtrauktu to klasificēt kā Eiropas interešu projektu.

Jebkurā gadījumā Komisija projektu pārskata, beidzoties 15 gadu laikposmam pēc tam, kad tas atzīts par Eiropas interešu projektu šā lēmuma nozīmē.

27. pants

Sociālekonomiskās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējums

1. Piecus gadus pēc Eiropas interešu projekta vai tā posmu pabeigšanas attiecīgās dalībvalstis novērtē tā sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi, tostarp ietekmi uz tirdzniecību un personu un preču brīvu apriti starp dalībvalstīm, teritoriālo kohēziju un pastāvīgu attīstību. Dalībvalstis informē Komisiju par minētās novērtēšanas rezultātiem.

2. Ja projektā, kas atzīts par Eiropas interešu projektu, iekļauts pārrobežu posms, kurš tehniski un finansiāli ir nedalāms, attiecīgās dalībvalstis koordinē savas procedūras tā sociālekonomisko seku novērtēšanai un visiem spēkiem cenšas pirms būvatļauju izsniegšanas un atbilstīgi pastāvošajai sistēmai veikt starptautisku informācijas pieprasīšanu.

3. Citus Eiropas interešu projektu posmus dalībvalstis katrā konkrētā gadījumā koordinē divpusēji vai daudzpusēji.

4. Koordinētās darbības vai starptautisko informācijas pieprasīšanu, kas minēta 2. punktā, īsteno, neskarot saistības, kuras uzliek Savienības tiesību akti vides aizsardzības jomā, jo īpaši saistības, kuras attiecas uz ietekmes uz vidi novērtēšanu. Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par šādas koordinētās darbības vai starptautiskās informācijas pieprasīšanas uzsākšanu un rezultātiem. Komisija iekļauj šo informāciju 22. pantā minētajā ziņojumā.

28. pants

Pārrobežu posmi

Konkrētu prioritāro projektu sakarā dalībvalstis atbilstīgi komitejas noteiktajiem kritērijiem apzina pārrobežu posmus starp divām dalībvalstīm, tostarp jūras maģistrāles, un par tiem paziņo Komisijai.

Tie jo īpaši ir posmi, kuri tehniski un finansiāli ir nedalāmi vai kurus attiecīgās dalībvalstis apņemas īstenot kopīgi, un kuru gadījumā tās ieviesīs kopēju struktūru.

29. pants

Atcelšana

Lēmumu Nr.1692/96/EK atceļ.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

30. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

31. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.









I PIELIKUMS

TĪKLU SHEMATISKS ATSPOGUĻOJUMS KARTĒS ( 16 )

2. Iedaļa. Ceļu tīkls

2.0. Eiropa

2.1. Beļģija

2.2. Bulgārija

2.3. Čehijas Republika

2.4. Dānija

2.5. Vācija

2.6. Igaunija

2.7. Īrija

2.8. Grieķija

2.9. Spānija

2.10. Francija

2.11. Itālija

2.12. Kipra

2.13. Latvija

2.14. Lietuva

2.15. Luksemburga

2.16. Ungārija

2.17. Malta

2.18. Nīderlande

2.19. Austrija

2.20. Polija

2.21. Portugāle

2.22. Rumānija

2.23. Slovēnija

2.24. Slovākija

2.25. Somija

2.26. Zviedrija

2.27. Apvienotā Karaliste

▼M1

2.28. Horvātija

▼B

3. iedaļa. Dzelzceļa tīkls

3.0. Eiropa

3.1. Beļģija

3.2. Bulgārija

3.3. Čehijas Republika

3.4. Dānija

3.5. Vācija

3.6. Igaunija

3.7. Īrija

3.8. Grieķija

3.9. Spānija

3.10. Francija

3.11. Itālija

3.12. Latvija

3.13 Lietuva

3.14. Luksemburga

3.15. Ungārija

3.16. Nīderlande

3.17. Austrija

3.18. Polija

3.19. Portugāle

3.20. Rumānija

3.21. Slovēnija

3.22. Slovākija

3.23. Somija

3.24. Zviedrija

3.25. Apvienotā Karaliste

▼M1

3.26. Horvātija

▼B

4. iedaļa. Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas

4.0. Eiropa

4.1. Beļģija

4.2. Nīderlande

4.3. Vācija

4.4. Vācija/Austrija

4.5. Francija / Itālija

4.6. Francija

4.7. Bulgārija

4.8. Čehijas Republika

4.9. Lietuva

4.10. Ungārija

4.11. Polija

4.12. Rumānija

4.13. Slovākija

▼M1

4.14. Horvātija

▼B

5. iedaļa. Jūras ostas — Akategorija

5.0. Eiropa

5.1. Baltijas jūra

5.2. Ziemeļjūra

5.3. Atlantijas okeāns

5.4. Vidusjūra — rietumu daļa

5.5. Vidusjūra — austrumu daļa

5.6. Bulgārija / Rumānija

5.7. Kipra

5.8. Malta

▼M1

5.9. Horvātija

▼B

6. iedaļa. Lidostas

6.0. Eiropa

6.1. Beļģija Dānija/ Vācija/ Luksemburga/ Nīderlande/ Austrija/

6.2. Bulgārija

6.3. Čehijas Republika

6.4. Igaunija

6.5. Īrija / Apvienotā Karaliste

6.6. Grieķija

6.7. Spānija / Portugāle

6.8. Francija

6.9. Itālija

6.10. Kipra

6.11. Latvija

6.12. Lietuva

6.13. Ungārija

6.14. Malta

6.15. Polija

6.16. Rumānija

6.17. Slovēnija

6.18. Slovākija

6.19. Somija / Zviedrija

▼M1

6.20. Horvātija

▼B

7. iedaļa. Kombinētā transporta tīkls

A. Dzelzceļš B. Dzelzceļš lielā mērogā 7.1

NB: Karšu leģendā termins “plānots” attiecas uz visiem vispārējas intereses infrastruktūras projekta posmiem no priekšizpētes līdz būvniecībai.

2. IEDAĻA

CEĻU TĪKLS

▼B

3. IEDAĻA

DZELZCEĻA TĪKLS

▼B

4. IEDAĻA

IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS UN IEKŠĒJĀS OSTAS

▼B

5. IEDAĻA

JŪRAS OSTAS — A KATEGORIJA

▼B

6. IEDAĻA

LIDOSTAS

▼B

7. IEDAĻA

KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS

▼B









II PIELIKUMS

KRITĒRIJI UN SPECIFIKĀCIJAS VISPĀRĒJAS INTERESES PROJEKTIEM ( 17 )

2. iedaļa : Ceļu tīkls

3. iedaļa : Dzelzceļa tīkls

4. iedaļa : Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas

5. iedaļa : Jūras ostas

6. iedaļa : Lidostas

7. iedaļa : Kombinētā transporta tīkls

8. iedaļa : Kuģošanas informācijas un vadības tīkls

9. iedaļa : Gaisa satiksmes vadības tīkls

10. iedaļa : Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls

2. IEDAĻA

CEĻU TĪKLS

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, vispārējas intereses projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar:

A. Tīkla attīstīšanu un jo īpaši: — autoceļu paplašināšanu vai ceļu modernizāciju, — apvedceļu vai šoseju loku izbūvi vai pilnīgošanu, — valstu tīklu savietojamības palielināšanu.

B. Satiksmes vadības un lietotāju informēšanas sistēmu attīstību, jo īpaši: — telemātikas infrastruktūru izveidošanu satiksmes datu iegūšanai, — satiksmes informācijas centru un satiksmes kontroles centru attīstīšanu, kā arī datu apmaiņu starp dažādu valstu satiksmes informācijas centriem, — ceļu informācijas dienestu, jo īpaši RDS-TCM sistēmas ( 18 ) izveidošanu, — telemātikas infrastruktūru tehnisko savietojamību.

3. IEDAĻA

DZELZCEĻA TĪKLS

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, vispārējas intereses projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar:

— Eiropas dzelzceļa sistēmu savstarpējo savietojamību,

— savienojuma iespējām ar citu transporta veidu tīkliem.

4. IEDAĻA

IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS UN IEKŠĒJĀS OSTAS

A. Iekšējās ostas

Vispārējas intereses projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir izmantojama visiem lietotājiem bez diskriminācijas.

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem satiksmes mezgliem un iekšējām ostām, vispārējas intereses projekti ietver sevī jebkādu infrastruktūras projektu, kas atbilst vienai vai vairākām šādām kategorijām:

1. piekļuve ostai no ūdensceļiem;

2. ostas infrastruktūra ostas teritorijā;

3. citas transporta infrastruktūras ostas teritorijā;

4. citas transporta infrastruktūras, kas savieno ostu ar citiem Eiropas tīkla elementiem.

Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par vispārējas intereses projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts. Cita starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos.

B. Satiksmes vadība

Vispārējas intereses projektos konkrēti ietilpst:

— signalizācijas un vadības sistēma kuģiem, jo īpaši tādiem, kas pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas,

— avārijas un iekšējo ūdensceļu drošības sakaru sistēmas.

5. IEDAĻA

JŪRAS OSTAS

1. Vispārīgi nosacījumi vispārējas intereses projektiem, kas attiecas uz jūras ostām tīklā

Vispārējas intereses projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir atvērta visiem lietotājiem nediskriminējošā veidā.

Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts. Cita starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos.

2. Specifikācijas vispārējas intereses projektiem, kas attiecas uz jūras ostu tīklu

Jebkurš projekts, kas atbilst še turpmāk uzskaitītajām specifikācijām, tiek atzīts par vispārējas intereses projektu:







Projekta specifikācijas Ostas kategorija I. Īso jūras braucienu veicināšana Infrastruktūra, kas vajadzīga, lai attīstītu īsos braucienus jūras satiksmē un jūras un upju satiksmē Projekti attiecas uz A kategorijas ostām II. Piekļuve ostām Piekļuve ostām no jūras vai iekšējā ūdensceļa Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām Pastāvīga piekļuve ostām Baltijas jūrā, kas atrodas uz 60° ziemeļu platuma un tālāk, ieskaitot kapitālizdevumus ledus laušanas darbiem ziemā Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām Piekļuves no sauszemes izveide vai pilnīgošana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem Projekti attiecas uz A kategorijas ostām Piekļuves no sauszemes attīstīšana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām III. Ostas infrastruktūra ostas teritorijā Ostas infrastruktūras attīstīšana, lai kāpinātu transporta veidu kopdarbības efektivitāti Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām Ostas infrastruktūras modernizācija, jo īpaši ostās uz salām un nomaļos un nošķirtos reģionos Projekti attiecas uz C kategorijas ostām Vadības un informēšanas sistēmu attīstīšana un uzstādīšana, kā, piemēram, EDI (elektroniskā datu apmaiņa) un citas programmējamas kravu un pasažieru pārvadājumu vadības sistēmas, izmantojot integrētās tehnoloģijas Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām Ostas iekārtu izveide atkritumu uzņemšanai Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām

6. IEDAĻA

LIDOSTAS

I. Kritēriji vispārējas intereses lidostām

Vispārējas intereses lidostām jāatbilst vienam vai vairākiem šādiem satiksmes mezglu kritērijiem:

1) Starptautiskajos satiksmes mezglos ietilpst: — visas lidostas vai lidostu sistēmas ( 19 ), kuru kopējais satiksmes apjoms gadā nav mazāks kā: — — 5 000 000 pasažieru pārvadājumu mīnus 10 %, — vai — 100 000 komerciālo aviopārvadājumu, — vai — 150 000 tonnu kravas caurlaidspēja, — vai — 1 000 000 trešo valstu pasažieru pārvadājumu; — vai — jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu starptautisku satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā.

2) Savienības satiksmes mezglos ietilpst: — visas lidostas vai lidostu sistēmas ar ikgadējo satiksmes apjomu: — — no 1 000 000 mīnus 10 % līdz 4 499 999 pasažieru pārvadājumiem, — vai — no 50 000 līdz 149 999 tonnām kravas caurlaidspējas, — vai — no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem vismaz 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, — vai — no 300 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, un kas neatrodas Eiropas kontinentālajā daļā un no kura līdz tuvākajam starptautiskās satiksmes mezglam ir vairāk nekā 500 km; — vai — jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu Savienības satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā.

3) Reģionālās satiksmes mezglos un piekļuves punktos ietilpst visas lidostas — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem mazāk nekā 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, — vai — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 250 000 mīnus 10 % līdz 499 999 pasažieru pārvadājumiem, — vai — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 10 000 līdz 49 999 tonnām kravu caurlaidspējas, — vai — kas atrodas uz dalībvalsts salas, — vai — kas atrodas nošķirtā Savienības sauszemes reģionā un kur komercpārvadājumus veic lidaparāti, kuru maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 10 tonnas. Lidosta atrodas nošķirtā reģionā, ja tā atrodas tālāk nekā 100 km rādiusā no tuvākā starptautiskās satiksmes vai Savienības satiksmes mezgla. Izņēmuma kārtā šo attālumu var samazināt līdz 75 km, ņemot vērā sarežģītu piekļuvi sakarā ar ģeogrāfisko izvietojumu vai iekšzemes transporta infrastruktūras slikto kvalitāti.

II. Specifikācijas vispārējas intereses projektiem, kas attiecas uz lidostu tīklu

Visi projekti var būt vispārējas intereses projekti, ja tie atbilst šādām specifikācijām:







Projekta specifikācijas Satiksmes mezgla veids, uz ko tas pamatā attiecas (1) I. Esošas lidostas jaudas optimizācija 1. pasākums — Esošās jaudas optimizācija lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas Starptautiskais Savienības Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts 2. pasākums — Lidostas drošības un aizsargātības pilnveidošana Starptautiskais Savienības Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts 3. pasākums — Esošo infrastruktūru pielāgošana, kas vajadzīga sakarā ar iekšējā tirgus izveidi un jo īpaši sakarā ar pasākumiem, kas regulē personu brīvu pārvietošanos Savienībā Starptautiskais Savienības Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts II. Jaunu lidostas jaudu attīstīšana 4. pasākums — tādas infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, kas nosaka lidostas jaudu lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas Starptautiskais Savienības 5. pasākums — Jaunas lidostas būve, lai aizstātu esošu lidostu vai lidostu sistēmu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā Starptautiskais Savienības III. Aizsardzības pilnīgošana pret traucējumiem, ko rada lidostas darbība 6. pasākums — Ekoloģiskās atbilstības pilnīgošana attiecībā uz troksni un lidostas notekūdeņu attīrīšanu Starptautiskais Savienības IV. Piekļuves lidostai pilnīgošana vai attīstīšana 7. pasākums — Lidostas un piekļuves infrastruktūras savstarpējo saskares punktu pilnīgošana vai attīstīšana Starptautiskais Savienības 8. pasākums — Savstarpēja savienojuma iespēju ar citiem transporta tīkliem, jo īpaši ar dzelzceļa tīklu, pilnīgošana un attīstīšana Starptautiskais Savienības (1) Šī tabula neliedz attiecīgos pasākumus attiecināt arī uz citiem satiksmes mezgliem atsevišķos īpašos pienācīgi pamatotos gadījumos.

7. IEDAĻA

KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS

Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem savienojumiem, vispārējas intereses projekti ietver sevī jebkādu projektu, kas attiecas uz:

— dzelzceļa vai iekšējo ūdensceļu infrastruktūru izbūvi vai modernizāciju, lai jauktie kravu pārvadājumi būtu tehniski realizējami un ekonomiski dzīvotspējīgi,

— pārkraušanas centru būve vai attīstīšana iekšzemes transporta veidiem, ieskaitot pārkraušanas iekārtas uzstādīšanu terminālā ar attiecīgo infrastruktūru,

— ostas teritoriju pielāgošana, ļaujot attīstīt vai pilnveidot kombinēto transportu starp jūras transporta un dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu vai autotransportu,

— dzelzceļa transporta iekārtām, kas īpaši pielāgotas kombinētajam transportam, ja tas vajadzīgs sakarā ar infrastruktūras īpašībām, cita starpā attiecībā uz šādas infrastruktūras pielāgošanas iespējamām izmaksām un atkarībā no tā, lai šādas iekārtas būtu saistītas ar minēto infrastruktūru un attiecīgie pārvadātāji varētu tiem piekļūt bez diskriminācijas.

8. IEDAĻA

KUĢOŠANAS INFORMĀCIJAS UN VADĪBAS TĪKLS

Vispārējas intereses projekti ir jebkuri projekti, kas:

— attiecas uz Savienības kuģošanas drošības politiku, — vai

— ar kuriem paredzēts īstenot starptautiskās konvencijas un Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) rezolūcijas kuģošanas drošības jomā, un kas attiecas uz: — — Savienības ziņošanas sistēmas ieviešanu par kuģiem, kas dodas un Savienības ostām vai izbrauc no tām, vai šķērso Savienības piekrastes ūdeņus, ar elektroniskās datu apmaiņas palīdzību, ieskaitot arī datu pārraidi starp kuģiem un sauszemes iekārtām ar uztvērējraidītājiem, īpašu uzmanību veltot EDI (elektroniskās datu apmaiņas) sistēmām, ieskaitot saderīgas saskarnes, — LORAN-C sauszemes radionavigācijas kanālu izveidi un pilnīgošanu, — krasta un ostu kuģošanas vadības un informācijas sistēmu (VTS) un to savstarpējās savietojamības attīstīšanu vai pilnīgošanu, ņemot vērā drošāku un efektīvāku kuģošanas uzraudzību un vadību, jo īpaši satekās un noslogotos vai ekoloģiski jutīgos rajonos, — instrumentu attīstību labākai izpratnei par satiksmi: satiksmes plūsmu un kuģu avāriju datu bāzes, Eiropas pastāvīgās satiksmes novērošanas (EPTO) instrumenta izveide satiksmes plūsmu analīzei, — infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, lai turpinātu ieviest Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmu (GDMSS), — telemātiskās datu apmaiņas sistēmu pilnīgošana saistībā ar kuģu valsts kontroli ostās.

9. IEDAĻA

GAISA SATIKSMES VADĪBAS TĪKLS

Vispārējas intereses projektos ietilpst jebkuri projekti, kuru rezultātā pieaug sistēmas jauda un optimizējas tās izmantošana, kas ir daļa no dažādo valstu satiksmes mezglu iekārtu un procedūru saskaņošanas un integrēšanas modeļa un atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kurus nosaka Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) un Eiropas kompetentās iestādes, pirmkārt ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības organizāciju (EUROCONTROL).

Šādi projekti attiecas uz:

— pētījumiem par to, kā dažādie lietotāji vislabāk var izmantot gaisa telpu, un konsekventas un efektīvas maršrutu sistēmas izveidi,

— gaisa satiksmes plānošanu un vadību, kas veicina piedāvājuma atbilstību pieprasījumam un optimāli izmanto pieejamās kontroles jaudas,

— iekārtu un procedūru saskaņošanai nepieciešamā darba izpēti, lai integrētu dažādos pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši ievērojot Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) pieņemtās pamatnostādnes,

— sistēmas produktivitātes uzlabošanu, jo īpaši izmantojot automātisko vadības palīdzību un potenciālo konfliktu atklāšanas un risināšanas sistēmas,

— ieguldījumu gaisa satiksmes kontrolei nepieciešamo sakaru, navigācijas un uzraudzības līdzekļu uzstādīšanā, ieskaitot jaunu tehnoloģiju, jo īpaši pavadoņu un ciparu datu tīklu, veicināšanu, ja tā rezultātā veidojas atbilstība kopējām Eiropas specifikācijām.

10. IEDAĻA

VIETAS NOTEIKŠANAS UN NAVIGĀCIJAS TĪKLS

Vispārējas intereses projektos ietilpst projekti, kas attiecas uz kāda komponenta izveidi turpmākajā Eiropas Radionavigācijas plānā vai globālajā pavadoņos bāzētajā vietas noteikšanas un navigācijas sistēmā, kas veido daļu no šādas struktūras:

— kontroles centrs, kas sastāv no datu apstrādes un kontroles sistēmas,

— zemes navigācijas staciju tīkls,

— kosmosa segments, ko veido pavadoņi, kas ļauj pārraidīt navigācijas signālus,

— uzraudzības staciju tīkls.









III PIELIKUMS

PRIORITĀRIE PROJEKTI, KUROS DARBS SĀKSIES PIRMS 2010. GADA

1. Berlīnes-Veronas/Milānas-Boloņas-Neapoles-Mesīnas-Palermo dzelzceļa ass

— Halle/Leipciga-Nirnberga (2015. gads)

— Nirnberga-Minhene (2006. gads)

— Minhene-Kūfšteina (2015. gads)

— Kūfšteina-Insbruka (2009. gads)

— Brenneras tunelis (2015. gads), pārrobežas posms

— Verona-Neapole (2007. gads)

— Milāna-Boloņa (2006. gads)

— Dzelzceļa/autotransporta tilts pār Mesīnas-Palermo šaurumu (2015. gads)

2. Parīzes-Briseles-Ķelnes-Amsterdamas-Londonas ātrgaitas dzelzceļa ass

— Lamanša tunelis-Londona (2007. gads)

— Brisele-Lježa-Ķelne (2007. gads)

3. Dienvidrietumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa ass

— Madride-Barselona (2005. gads)

— Barselona-Figerasa-Perpiņāna (2008. gads)

— Perpiņāna-Monpelje (2015. gads)

— Monpelje-Nima (2010. gads)

— Madride-Vitorija-Inina/Andē (2010. gads)

— Inina/Andē-Daksa, pārrobežas posms (2010. gads)

— Daksa-Bordo (2020. gads)

— Bordo-Tūra (2015. gads)

4. Austrumu ātrgaitas dzelzceļa ass

— Parīze-Bodrkūra (2007. gads)

— Meca-Luksemburga (2007. gads)

— Zārbrikene-Manheima (2007. gads)

5. Betīves līnija (2007. gads)

6. Lionas-Triestes-Divačas/Koperas-Divačas-Ļubļanas-Budapeštas-Ukrainas robežas dzelzceļa ass ( 22 )

— Liona-Senžandemorjēna (2015. gads)

— Monsenī tunelis (2015.-2017. gads), pārrobežas posms

— Busolēno-Turīna (2011. gads)

— Turīna-Venēcija (2010. gads)

— Venēcija-Dienvidronki-Trieste-Divača (2015. gads)

— Kopera-Divača-Ļubļana (2015. gads)

— Ļubļana-Budapešta (2015. gads)

7. Igumenicas/Patru-Atēnu-Sofijas-Budapeštas automaģistrāles ass

— Via Egnatia (2006. gads)

— Pathe (2008. gads)

— Sofijas-Kulatas-Grieķijas/Bulgārijas robežas automaģistrāle (2010. gads), ar Promahonu-Kulatu kā pārrobežas posmu

— Nedlakas-Sibiu automaģistrāle (atzarojums virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2007. gads)

8. Portugāles/Spānijas-pārējās Eiropas vairākveidu transporta ass ( 23 )

— Lakoruņas-Lisabonas-Sinišas dzelzceļa līnija (2010. gads)

— Lisabonas-Vaļadolidas dzelzceļa līnija (2010. gads)

— Lisabonas-Faru dzelzceļa līnija (2004. gads)

— Lisabonas-Vaļadolidas automaģistrāle (2010. gads)

— Lakoruņas-Lisabonas automaģistrāle (2003. gads)

— Seviļas-Lisabonas automaģistrāle (pabeigta 2001. gadā)

— jaunā Lisabonas lidosta (2015. gads)

9. Korkas-Dublinas-Belfāstas-Strenrāras dzelzceļa ass (2001. gads) ( 24 )

10. Malpensa (pabeigts 2001. gadā) ( 25 )

11. Zunda pastāvīgais savienojums (pabeigts 2000. gadā) ( 26 )

12. Ziemeļu trīsstūra dzelzceļa/autoceļu ass

— autoceļu un dzelzceļa projekti Zviedrijā (2010. gads) ( 27 )

— Helsinku-Turku automaģistrāle (2010. gads)

— Keravas-Lahti dzelzceļa līnija (2006. gads)

— Helsinku-Vālimā automaģistrāle (2015. gads)

— Helsinku-Vainikalas (Krievijas robeža) dzelzceļa līnija (2014. gads)

13. Apvienotās Karalistes/Īrijas/Beniluksa autoceļu ass (2010. gads)

14. Rietumkrasta galvenā līnija (2007. gads)

15. “Galileo” (2008. gads)

16. Sinišas-Madrides-Parīzes kravu pārvadāšanas dzelzceļa ass

— jauna lielas caurlaides spējas dzelzceļa ass pāri Pirenejiem

— Sinišas-Badahosas dzelzceļa līnija (2010. gads)

— Alhesirasas-Bobadiļas dzelzceļa līnija (2010. gads)

17. Parīzes-Strasbūras-Štutgartes-Vīnes-Bratislavas dzelzceļa ass

— Bodrkūra-Strasbūra-Štutgarte (2015. gads) ar Kēlas tiltu kā pārrobežas posmu

— Štutgarte-Ulma (2012. gads)

— Minhene-Zalcburga (2015. gads), pārrobežas posms

— Zalcburga-Vīne (2012. gads)

— Vīne-Bratislava (2010. gads), pārrobežas posms

18. Reinas/Māsas-Mainas-Donavas iekšējo ūdeņu ass ( 28 )

— Reina-Māsa (2019. gads) ar Lanē slūžām kā pārrobežas posmu

— Filshofene-Štraubinga (2013. gads)

— Vīne-Bratislava (2015. gads), pārrobežas posms

— Sapa-Mohāča (2014. gads)

— Sastrēgumi Rumānijā un Bulgārijā (2011. gads)

19. Ātrgaitas dzelzceļa savstarpējā savietojamība Ibērijas pussalā

— Madride-Andalūzija (2010. gads)

— Ziemeļaustrumi (2010. gads)

— Madride-Levante un Vidusjūra (2010. gads)

— Ziemeļu/ziemeļrietumu koridors, ieskaitot Vigo-Portu (2010. gads)

— Estremadūra (2010. gads)

20. Fēmarnbelta dzelzceļa ass

— Fēmarnbelta pastāvīgais dzelzceļa/autoceļu savienojums (2014. gads)

— dzelzceļa līnija iebraukšanai Dānijā no Zunda puses (2015. gads)

— dzelzceļa līnija iebraukšanai Vācijā no Hamburgas puses (2015. gads)

— Hannoveres-Hamburgas/Brēmenes dzelzceļa līnija (2015. gads)

21. Jūras maģistrāles

Vispārējas intereses projekti, kas norādīti saskaņā ar 13. pantu un attiecas uz šādām jūras maģistrālēm:

— Baltijas jūras maģistrāle (savieno dalībvalstis Baltijas telpā ar dalībvalstīm Viduseiropā un Rietumeiropā, ieskaitot maršrutu caur Ziemeļjūru/Baltijas jūras kanālu (Ķīles kanālu) (2010. gads),

— Rietumeiropas jūras maģistrāle (no Portugāles un Spānijas caur Atlantijas loku uz Ziemeļjūru un Īrijas jūru) (2010. gads),

— Dienvidaustrumu Eiropas jūras maģistrāle (savieno Adrijas jūru ar Jonijas jūru un Vidusjūras austrumiem, iekļaujot Kipru) (2010. gads)

— Dienvidrietumu Eiropas (Vidusjūras rietumu) jūras maģistrāle, kas savieno Spāniju, Franciju, Itāliju un iekļauj Maltu un savieno ar Dienvidaustrumu Eiropas jūras maģistrāli (2010. gads) ( 29 ).

22. Atēnu-Sofijas-Budapeštas-Vīnes-Prāgas-Nirnbergas/Drēzdenes dzelzceļa ass ( 30 )

— Grieķijas/Bulgārijas robežas-Kulatas-Sofijas-Vidinas/Kalafatas dzelzceļa līnija (2015. gads)

— Kurtičas-Brašovas dzelzceļa līnija (virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2010. gads)

— Budapeštas-Vīnes dzelzceļa līnija (2010. gads), pārrobežas posms

— Bržeclavas-Prāgas-Nirnbergas dzelzceļa līnija (2010. gads) ar Nirnbergu-Prāgu kā pārrobežas posmu

— Prāgas-Lincas dzelzceļa ass (2016. gads)

23. Gdaņskas-Varšavas-Brno/Bratislavas-Vīnes dzelzceļa ass ( 31 )

— Gdaņskas-Varšavas-Katovices dzelzceļa līnija (2015. gads)

— Katovices-Bržeclavas dzelzceļa līnija (2010. gads)

— Katovices-Žilinas-Nove Mesto n. V. dzelzceļa līnija (2010. gads)

24. Lionas/Dženovas-Bāzeles-Duisburgas-Roterdamas/Antverpenes dzelzceļa ass

— Liona-Milūza-Mīlheima ar Milūzu-Mīlheimu kā pārrobežas posmu (2018. gads) ( 32 )

— Dženova-Milāna/Novāra-Šveices robeža (2013. gads)

— Bāzele-Karlsrūe (2015. gads)

— Frankfurte-Manheima (2012. gads)

— “Dzelzs Reina”, Reita-Antverpene, pārrobežas posms (2010. gads)

25. Gdaņskas-Brno/Bratislavas-Vīnes automaģistrāles ass ( 34 )

— Gdaņskas-Katovices automaģistrāle (2010. gads)

— Katovices-Brno/Žilinas automaģistrāle (2010. gads), pārrobežas posms

— Brno-Vīnes automaģistrāle (2009. gads), pārrobežu posms

26. Īrijas/Apvienotās Karalistes/kontinentālās Eiropas dzelzceļa/autoceļu ass

— dzelzceļa/autoceļu ass, kas savieno Dublinu ar ziemeļiem (Belfāsta-Lārna) un dienvidiem (Korka) (2010. gads) ( 35 )

— Hallas-Liverpūles dzelzceļa/autoceļu ass (2015. gads)

— Feliksstovas-Nanītonas dzelzceļa līnija (2011. gads)

— Krū-Holihedas dzelzceļa līnija (2008. gads)

27. “Rail Baltica” Varšavas-Kauņas-Rīgas-Tallinas-Helsinku dzelzceļa ass

— Varšava-Kauņa (2010. gads)

— Kauņa-Rīga (2014. gads)

— Rīga-Tallina (2016. gads)

28. “Eurocaprail” uz Briseles-Luksemburgas-Strasbūras dzelzceļa ass

— Brisele-Luksemburga-Strasbūra (2012. gads)

29. Jonijas/Adrijas kombinētā transporta koridora dzelzceļa ass

— Kozani-Kalambaka-Igumenica (2012. gads)

— Janina-Antirio-Rio-Kalamata (2014. gads)

30. Sēnas-Šeldas iekšējais ūdensceļš

Kuģošanas apstākļu uzlabošana posmos Delmona-Gente (2012.-2014.-2016. gads) un

Kompjeņa-Kambrē (2012.-2014.-2016. gads)

Darbu pabeigšanas datums, kas saskaņots iepriekš, ir norādīts iekavās. Darbu pabeigšanas datumi projektiem Nr. 1-20 un Nr. 30 un informācija par posmiem ir tāda, kāda norādīta Augstākā līmeņa grupas ziņojumā, ja tā faktiski ir tikusi norādīta.









IV PIELIKUMS







Atceltais lēmums ar tā sekojošo grozījumu sarakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1692/96/EK (OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1346/2001/EK (OV L 185, 6.7.2001., 1. lpp.) 2003. gada Pievienošanās akts, II pielikums, 8.F punkts (OV L 236, 23.9.2003., 447. lpp.) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.) Padomes Regula (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.) tikai pielikuma 6.D punkts









V PIELIKUMS







Atbilstības tabula Lēmums 1692/96/EK Šis lēmums 1. panta 1. punkts 1. panta 1. punkts 1. panta 2. punkta pirmais teikums 1. panta 2. punkta pirmais teikums 1. panta 2. punkta otrais teikums 7. panta 1. punkts 1. panta 2. punkta trešais teikums 1. panta 2. punkta 2. teikums 1. panta 3. punkts 1. panta 3. punkts 2. līdz 6. pants 2. līdz 6. pants 7. panta 1. punkta ievadfrāze 7. panta 2. punkta ievadfrāze 7. panta 1. punkta pirmais ievilkums 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts 7. panta 1. punkta otrais ievilkums 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts 7. panta 1. punkta trešais ievilkums 7. panta 2. punkta c) apakšpunkts 7. panta 1. punkta ceturtais ievilkums 7. panta 2. punkta d) apakšpunkts 7. panta 2. punkta ievadfrāze 7. panta 3. punkta ievadfrāze 7. panta 2. punkta pirmais ievilkums 7. panta 3. punkta a) apakšpunkts 7. panta 2. punkta otrais ievilkums 7. panta 3. punkta b) apakšpunkts 7. panta 3. punkts 7. panta 4. punkts 8. panta 1. punkta pirmā daļa 8. panta 1. punkta pirmā daļa 8. panta 1. punkta otrās daļas pirmais teikums 8. panta 1. punkta otrā daļa 8. panta 1. punkta otrās daļas otrais teikums 8. panta 1. punkta trešā daļa 8. panta 2. punkts 8. panta 2. punkts 9. panta 1. punkta ievadfrāze 9. panta 1. punkta ievadfrāze 9. panta 1. punkta pirmais ievilkums 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts 9. panta 1. punkta otrais ievilkums 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts 9. panta 1. punkta trešais ievilkums 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts 9. panta 1. punkta ceturtais ievilkums 9. panta 1. punkta d) apakšpunkts 9. panta 2. un 3. punkts 9. panta 2. un 3. punkts 10. panta 1. punkts 10. panta 1. punkts 10. panta 2. punkta pirmā daļa 10. panta 2. punkta pirmā daļa 10. panta 2. punkta otrās daļas pirmais teikums 10. panta 2. punkta otrā daļa 10. panta 2. punkta otrās daļas otrais teikums 10. panta 2. punkta trešā daļa 10. panta 3. līdz 6. punkts 10. panta 3. līdz 6. punkts 11. panta 1., 2. un 3. punkts 11. panta 1., 2. un 3. punkts 11. panta 3.a punkts 11. panta 4. punkta pirmā daļa 11. panta 3.b punkts 11. panta 4. punkta otrā daļa 11. panta 4. punkts 11. panta 5. punkts 12. pants 12. pants 12.a panta 1. līdz 4. punkts 13. panta 1. līdz 4. punkts 12.a panta 5. punkta ievadfrāze 13. panta 5. punkta ievadfrāze 12.a panta 5. punkta pirmais ievilkums 13. panta 5. punkta a) apakšpunkts 12.a panta 5. punkta otrais ievilkums 13. panta 5. punkta b) apakšpunkts 12.a panta 5. punkta trešais ievilkums 13. panta 5. punkta c) apakšpunkts 12.a panta 6. punkta pirmais un otrais teikums 13. panta 7. punkta pirmā daļa 12.a panta 6. punkta trešais teikums 13. panta 7. punkta otrā daļa 12.a panta 7. punkts 13. panta 6. punkts 13. pants 14. pants 14. panta ievadfrāze 15. panta ievadfrāze 14. panta pirmais ievilkums 15. panta a) punkts 14. panta otrais ievilkums 15. panta b) punkts 14. panta trešais ievilkums 15. panta c) punkts 15. panta ievadfrāze un beigu teikums 16. panta ievadfrāze 15. panta pirmais ievilkums 16. panta a) punkts 15. panta otrais ievilkums 16. panta b) punkts 15. panta trešais ievilkums 16. panta c) punkts 15. panta ceturtais ievilkums 16. panta d) punkts 16. pants 17. pants 17. pants 18. pants 17.a panta 1. punkta pirmais teikums 19. panta 1. punkts 17.a panta 1. punkta otrais, trešais un ceturtais teikums 19. panta 4. punkts 17.a panta 2. un 3. punkts 19. panta 2. un 3. punkts 17.a panta 4. punkts 19. panta 6. punkts 17.a panta 5. punkts 19. panta 5. punkts 17.a panta 6. punkts 19. panta 7. punkts 18. panta 1. punkts 20. pants 18. panta 2. punkta pirmais teikums 21. panta 1. punkts 18. panta 2. punkta otrais teikums 21. panta 2. punkts 18. panta 3. panta pirmais teikums 22. panta pirmā daļa 18. panta 3. punkta otrais teikums 22. panta otrā daļa 18. panta 3. punkta trešais un ceturtais teikums 22. panta trešā daļa 19. pants 23. pants 19.a panta 1. punkts 24. pants 19.a panta 2. punkta ievadfrāze 25. panta 1. punkta ievadfrāze 19.a panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts 25. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts — 25. panta 2. punkta ievadfrāze 19.a panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts 25. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts 19.a panta 3. punkts 25. panta 3. punkts 19.a panta 4. punkts 26. panta 1. punkts 19.a panta 5. punkta pirmais teikums 26. panta 2. punkta pirmā daļa 19.a panta 5. punkta otrais teikums 26. panta 2. punkta otrā daļa 19.a panta 6. punkts 27. panta 1. punkts 19.a panta 7. punkts 27. panta 2. punkts 19.a panta 8. punkts 27. panta 3. punkts 19.a panta 9. punkts 27. panta 4. punkts 19.b panta pirmais teikums 28. panta pirmā daļa 19.b panta otrais teikums 28. panta otrā daļa 22. pants 29. panta pirmā daļa — 29. panta otrā daļa 23. pants 30. pants 24. pants 31. pants I pielikums I pielikums II pielikums II pielikums III pielikums III pielikums — IV pielikums — V pielikums