02017R0825 — LV — 13.11.2018 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/825

(2017. gada 17. maijs),

ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013







1. pants

Programmas izveide un darbības ilgums

Ar šo regulu izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu (“programma”) laikposmam no 2017. gada 20. maija līdz 2020. gada 31. decembrim.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “saņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas saņem atbalstu no Savienības saskaņā ar šo programmu;

2) “Savienības fondi” ir Eiropas Strukturālie un investīciju fondi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 1. pantā, Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 ( 1 ), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 ( 2 ), finansiālā atbalsta instruments policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 ( 3 ), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 ( 4 );

3) “valsts iestāde” ir viena vai vairākas valsts iestādes, tostarp reģionālā un vietējā līmeņa iestādes, kas sadarbojas partnerības garā saskaņā ar dalībvalstu institucionālo un tiesisko regulējumu;

4) “starptautiska organizācija” ir starptautiska publiskā sektora organizācija, kas izveidota ar starptautisku līgumu, kā arī specializētās aģentūras, ko šāda organizācija izveidojusi, Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta nozīmē; organizācijas, kas ietilpst kādā starptautiskā organizācijā, saskaņā ar Finanšu regulu uzskata par starptautiskām organizācijām;

5) “Eiropas organizācijas” ir Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds, kā minēts Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā.

3. pants

Eiropas mēroga pievienotā vērtība

1. No programmas finansē darbības un pasākumus, kuriem ir Eiropas mēroga pievienotā vērtība. Šajā nolūkā Komisija nodrošina, ka darbības un pasākumi, kas izraudzīti finansējumam, ir ar augstu ticamības pakāpi, ka tie sasniegs rezultātus, kuriem saskaņā ar subsidiaritātes principu ir Eiropas mēroga pievienotā vērtība, un uzrauga, vai Eiropas mēroga pievienotā vērtība faktiski ir iegūta.

2. Programmas darbības un pasākumi nodrošina Eiropas mēroga pievienoto vērtību, jo īpaši šādā veidā:

a) izstrādājot un īstenojot risinājumus, kas risina vietēja, reģionāla vai valsts mēroga problēmas, kurām ir ietekme uz pārrobežu vai Savienības mēroga problēmām, un kas var arī dot ieguldījumu sociālajā, ekonomikas un teritoriālajā kohēzijā;

b) šo darbību un pasākumu papildināmības un sinerģijas rezultātā ar citām Savienības programmām un politikas jomām attiecīgi reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī;

c) to ieguldījumu Savienības tiesību aktu un politikas jomu konsekventā un saskanīgā īstenošanā, kā arī Eiropas vērtību, tostarp solidaritātes, veicināšanā;

d) to ieguldījuma paraugprakses apmaiņā, arī nolūkā palielināt reformu programmas pamanāmību, un Savienības mēroga speciālo zināšanu platformas un tīkla izveidē;

e) veicinot savstarpēju uzticēšanos starp saņēmējām dalībvalstīm un Komisiju, kā arī dalībvalstu sadarbību.

▼M1

4. pants

Vispārīgais mērķis

Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt institucionālas, administratīvas un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot valsts iestādēm atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt un stiprināt iestādes, pārvaldību, publisko pārvaldi un ekonomikas un sociālo jomu, reaģējot uz ekonomikas un sociālām problēmām, lai veicinātu kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu, ieguldījumus un sociālo iekļaušanu un dotu ieguldījumu reālā konverģencē Savienībā, kas var arī palīdzēt sagatavoties dalībai eurozonā, jo īpaši saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, lietderīgā un pārredzamā izmantošanā.

▼B

5. pants

Programmas konkrētie mērķi un darbības joma

1. Lai sasniegtu 4. pantā noteikto vispārīgo mērķi, programmai ir šādi konkrētie mērķi, kas jāpilda ciešā sadarbībā ar saņēmējām dalībvalstīm:

a) atbalstīt valsts iestāžu iniciatīvas reformu izstrādē atbilstīgi to prioritātēm, ņemot vērā sākotnējos apstākļus un paredzamo sociālekonomisko ietekmi;

b) atbalstīt valsts iestādes, uzlabojot to spēju formulēt, izstrādāt un īstenot reformu politiku un stratēģijas un īstenot integrētu pieeju, kas nodrošina mērķu un izmantoto līdzekļu konsekvenci starp nozarēm;

c) atbalstīt valsts iestāžu centienus noteikt un īstenot atbilstīgus procesus un metodes, ņemot vērā paraugpraksi un pieredzi, ko guvušas citas valstis, risinot līdzīgas situācijas;

d) palīdzēt valsts iestādēm palielināt cilvēkresursu pārvaldības efektivitāti un lietderību, inter alia nostiprinot profesionālās zināšanas un prasmes un skaidri nosakot atbildības jomas.

2. Šā panta 1. punktā izklāstītie konkrētie mērķi attiecas uz politikas jomām, kas saistītas ar kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, inovāciju, gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, nodarbinātību un ieguldījumiem, jo īpaši uz vienu vai vairākām šādām jomām:

a) publisko finanšu un aktīvu pārvaldība, budžeta process, parāda pārvaldība un ieņēmumu administrēšana;

b) institucionālā reforma un efektīva un uz pakalpojumiem orientēta publiskās pārvaldes darbība, tostarp attiecīgā gadījumā noteikumu vienkāršošana, faktisks tiesiskums, tieslietu sistēmas reforma un krāpšanas novēršanas, korupcijas apkarošanas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pastiprināšana;

c) darījumdarbības vide (ietverot MVU), reindustrializācija, privātā sektora attīstība, ieguldījumi, publiskā sektora līdzdalība uzņēmumos, privatizācijas procedūras, tirdzniecība un ārvalstu tiešie ieguldījumi, konkurence un publiskais iepirkums, ilgtspējīga nozaru attīstība un atbalsts inovācijai un digitalizācijai;

d) izglītība un apmācība; darba tirgus politika, tostarp sociālais dialogs, darbvietu radīšanai, cīņa pret nabadzību; sociālās iekļaušanas veicināšana; sociālā nodrošinājuma un sociālās labklājības sistēmas; sabiedrības veselības un veselības aprūpes sistēmas; kā arī kohēzija, patvēruma, migrācijas un robežu politika;

e) politika klimata rīcības īstenošanai, veicinot energoefektivitāti un sasniedzot enerģijas dažādošanu, kā arī lauksaimniecības un zivsaimniecības nozares un lauku apgabalu ilgtspējīgas attīstības politika;

f) finanšu nozares politika, tostarp finanšpratības uzlabošana, finansiālā stabilitāte, finansējuma pieejamība un aizdevumi reālajai ekonomikai; datu un statistikas veidošana, sniegšana un kvalitātes uzraudzība; un politika, kuras mērķis ir cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

▼M1

5.a pants

Atbalsts, ko piešķir, lai sagatavotos dalībai eurozonā

Nolūkā sasniegt 4. un 5. pantā noteiktos mērķus un 6. pantā minēto atbalsttiesīgo darbību ietvaros no programmas var finansēt arī darbības un pasākumus, kas atbalsta reformas, kuras var palīdzēt dalībvalstīm sagatavoties dalībai eurozonā.

▼B

6. pants

Atbalsttiesīgās darbības

Lai tiektos sasniegt 4. un 5. pantā noteiktos mērķus, no programmas jo īpaši finansē šādus darbību veidus:

a) ar politikas atzinumiem, politikas izmaiņām, stratēģiju un reformu ceļvežu formulēšanu, kā arī likumdošanas, institucionālām, strukturālām un administratīvām reformām saistītās zinātības nodrošināšana;

b) tādu ekspertu, tostarp vietējo ekspertu, nodrošināšana uz īsu vai ilgu laikposmu, kuri pilda uzdevumus specifiskās jomās vai veic operatīvas darbības, vajadzības gadījumā saņemot mutiskās un rakstiskās tulkošanas un sadarbības atbalstu, kā arī administratīvo palīdzību un infrastruktūras un aprīkojuma nodrošinājumu;

c) institucionālo, administratīvo vai nozaru spēju veidošana un saistītās atbalsta darbības visos pārvaldības līmeņos, attiecīgā gadījumā arī dodot ieguldījumu pilsoniskās sabiedrības spēju stiprināšanā, jo īpaši:

i) semināri, konferences un darbsemināri;

ii) darba vizītes attiecīgajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, lai ļautu amatpersonām iegūt vai uzlabot zinātību vai zināšanas attiecīgos jautājumos; kā arī

iii) apmācības pasākumi un tiešsaistes vai cita veida apmācības moduļu izstrāde, lai atbalstītu vajadzīgās profesionālās prasmes un zināšanas attiecīgo reformu jomā,

d) datu un statistikas datu vākšana, kopēju metožu un attiecīgā gadījumā rādītāju vai kritēriju izstrāde;

e) vietējā operatīvā atbalsta organizēšana tādās jomās kā, piemēram, patvērums, migrācija un robežkontrole;

f) IT spēju veidošana: zinātība, kas saistīta ar attiecīgo reformu īstenošanai nepieciešamās IT infrastruktūras un lietojumprogrammu izstrādi, uzturēšanu, darbību un kvalitātes kontroli, kā arī zinātība, kas saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijas programmām;

g) pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi un ietekmes novērtējumi un rokasgrāmatu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana;

h) komunikācijas projekti, kuru mērķis ir mācīšanās, sadarbība, izpratnes veicināšana, informācijas izplatīšanas darbības un paraugprakses apmaiņa; izpratnes veicināšanas un informācijas kampaņu, plašsaziņas līdzekļu kampaņu un pasākumu organizēšana, tostarp korporatīvā komunikācija un vajadzības gadījumā komunikācija sociālajos tīklos;

i) materiālu vākšana un publicēšana, lai izplatītu informāciju un programmas rezultātus, tostarp izstrādājot, izmantojot un uzturot sistēmas un rīkus, kuros izmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

j) jebkura cita attiecīga darbība, kuras nolūks ir sekmēt 4. un 5. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

7. pants

Pieprasījums atbalsta saņemšanai

1. Dalībvalsts, kura vēlas saņemt atbalstu saskaņā ar programmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu atbalsta saņemšanai, norādot politikas jomas un atbalsta prioritātes, kuras ietilpst 5. panta 2. punktā noteiktajā programmas darbības jomā. Minēto pieprasījumu iesniedz līdz kalendārā gada 31. oktobrim. Komisija var sniegt norādījumus par galvenajiem elementiem, kas iekļaujami atbalsta pieprasījumā.

2. Komisija pēc dialoga ar dalībvalsti, tostarp Eiropas pusgada kontekstā, ņemot vērā pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principus, analizē 1. punktā minēto pieprasījumu atbalsta saņemšanai, balstoties uz konstatēto problēmu neatliekamību, apmēru un dziļumu, atbalsta nepieciešamību attiecīgajās politikas jomās, sociālekonomisko rādītāju analīzi un dalībvalsts vispārējo administratīvo spēju.

Pamatojoties uz minēto analīzi un ņemot vērā Savienības fondu vai citu Savienības programmu finansētās esošās darbības un pasākumus, Komisija vienojas ar attiecīgo dalībvalsti par atbalsta prioritārajām jomām, mērķiem, orientējošu grafiku, sniedzamo atbalsta pasākumu apmēru, kā arī aplēsto kopējo finansējumu šādam atbalstam, kas izklāstāmi sadarbības un atbalsta plānā.

3. Pieprasījumu atbalsta saņemšanai var iesniegt saistībā ar turpmāk minēto:

a) to reformu īstenošana, ko dalībvalstis veic pēc savas iniciatīvas, jo īpaši, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un darbvietu radīšanu;

b) ekonomikas korekciju programmu īstenošana dalībvalstīs, kuras saņem Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar esošajiem instrumentiem, jo īpaši atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 472/2013 ( 5 ) attiecībā uz eurozonas dalībvalstīm un Padomes Regulai (EK) Nr. 332/2002 ( 6 ) attiecībā uz eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm;

c) izaugsmi uzturošu reformu īstenošana saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, jo īpaši īstenojot konkrētai valstij adresētus ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā, vai darbības saistībā ar Savienības tiesību īstenošanu.

8. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes informēšana par sadarbības un atbalsta plāniem

1. Ja saņēmēja dalībvalsts sniedz piekrišanu, Komisija sadarbības un atbalsta plānu, lieki nekavējoties, nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Saņēmēja dalībvalsts var atteikties sniegt šādu piekrišanu, ja tas ir saistīts ar sensitīvu vai konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana apdraudētu saņēmējas dalībvalsts sabiedrības intereses.

2. Komisija tomēr nosūta sadarbības un atbalsta plānu Eiropas Parlamentam un Padomei šādos apstākļos:

a) tiklīdz saņēmēja dalībvalsts ir pārformulējusi visu sensitīvo vai konfidenciālo informāciju, kuras izpaušana apdraudētu saņēmējas dalībvalsts sabiedrības intereses;

b) pēc saprātīga laikposma, pēc kura attiecīgās informācijas izpaušana nevarētu nelabvēlīgi ietekmēt programmas atbalsta pasākumu īstenošanu, un katrā ziņā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šādu pasākumu realizācijas saskaņā ar sadarbības un atbalsta plānu.

9. pants

Atbalsta organizēšana un reformu partneri

1. Ar saņēmējas dalībvalsts piekrišanu Komisija atbalsta sniegšanu saskaņā ar programmu var organizēt sadarbībā ar citām dalībvalstīm vai Eiropas un starptautiskām organizācijām.

2. Saņēmēja dalībvalsts, koordinējot savu rīcību ar Komisiju, var izveidot partnerību ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm, kas konkrētās reformu jomās darbojas kā reformu partneri. Reformu partneris, koordinējot savu rīcību ar Komisiju un balstoties uz savstarpēju saprašanos ar saņēmēju dalībvalsti un Komisiju, palīdz formulēt stratēģiju un reformas ceļvežus, izstrādāt augstas kvalitātes palīdzību vai uzraudzīt stratēģijas un projektu īstenošanu.

10. pants

Finansējums

▼M1

1. Finansējums programmas īstenošanai ir 222 800 000 EUR pašreizējās cenās.

▼B

2. No programmai paredzētā finanšu piešķīruma var segt arī izmaksas, kas saistītas ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām, tostarp korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, izmaksas par IT tīkliem, kas vērsti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visas pārējās tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksas, kuras Komisijai rodas programmas pārvaldības rezultātā. ►M1 Izmaksas var ietvert arī tādu citu atbalsta pasākumu izmaksas kā kvalitātes kontrole un atbalsta projektu uzraudzība uz vietas. ◄

3. Eiropas Parlaments un Padome apstiprina ikgadējās apropriācijas, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas robežvērtības.

11. pants

Citas finanšu iemaksas programmas budžetā

1. Papildus 10. pantā noteiktajam finansējumam programmu var finansēt ar papildu brīvprātīgām iemaksām no dalībvalstīm.

2. Šā panta 1. punktā minētās papildu iemaksas var ietvert iemaksas no līdzekļiem, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. pantu ir paredzēti tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas un tiek pārvietoti saskaņā ar minētās regulas 25. pantu.

3. Papildu iemaksas, kas minētas 1. punktā, izmanto, lai atbalstītu darbības, kuras sekmē Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanu. Iemaksu, ko saņēmēja dalībvalsts veikusi saskaņā ar 2. punktu, izmanto vienīgi minētajā dalībvalstī.

12. pants

Divkāršas finansēšanas nepieļaušana

Saskaņā ar šo regulu finansētās darbības var saņemt atbalstu no citām Savienības programmām, instrumentiem vai fondiem saskaņā ar Savienības budžetu, ar noteikumu, ka šāds atbalsts nesedz vienus un tos pašus izmaksu posteņus.

13. pants

Programmas īstenošana

1. Komisija programmu īsteno saskaņā ar Finanšu regulu.

2. Programmas pasākumus var īstenot tieši Komisija vai netieši, izmantojot citas vienības un personas, kas nav dalībvalstis, saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu. Savienības finansiālo atbalstu darbībām, kas noteiktas šīs regulas 6. pantā, jo īpaši piešķir šādā veidā:

a) dotācijas, tostarp dalībvalstu valsts iestādēm paredzētas dotācijas;

b) publiskā iepirkuma līgumi;

c) ārējiem ekspertiem, tostarp ekspertiem no atbalstu sniedzošo vai saņemošo dalībvalstu valsts, reģionālajām vai vietējām iestādēm, radušos izmaksu atlīdzināšana;

d) starptautisku organizāciju izveidotos trasta fondos veiktas iemaksas; un

e) darbības, ko veic netiešajā pārvaldībā.

3. Dotācijas var piešķirt dalībvalstu valsts iestādēm, Eiropas Investīciju bankas grupai, starptautiskām organizācijām, publiskām vai privātām struktūrām un vienībām, kas likumīgi veic uzņēmējdarbību:

a) dalībvalstīs; un

b) Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīs, kuras ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu līgumslēdzējas puses, saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem.

Līdzfinansējuma likme dotācijām ir līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma un bezpeļņas principus.

4. Atbalstu var sniegt arī individuāli eksperti, kurus var uzaicināt dot ieguldījumu atsevišķās, saskaņā ar programmu organizētās darbības, kad vien tas ir nepieciešams 5. pantā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanai.

5. Lai īstenotu programmu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem gada darba programmas un informē par tām Eiropas Parlamentu un Padomi. Gada darba programmās izklāsta to īstenošanai vajadzīgos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritērijus, kā arī visus Finanšu regulā prasītos elementus.

6. Lai nodrošinātu resursu savlaicīgu pieejamību, ierobežotu daļu no gada darba programmas paredz īpašiem pasākumiem, ja neparedzētu un pienācīgi pamatotu steidzamības iemeslu gadījumā ir nepieciešama tūlītēja reakcija, tostarp tad, ja ekonomika saskaras ar nopietniem traucējumiem vai dalībvalsts ekonomisko vai sociālo situāciju nopietni skar tādi būtiski apstākļi, kurus tā nevar ietekmēt. Komisija pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kura vēlas saņemt atbalstu, var pieņemt īpašus pasākumus saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem un darbībām, lai atbalstītu valsts iestādes neatliekamo vajadzību risināšanā. Šādi īpaši pasākumi ir pagaidu pasākumi, un uz tiem neattiecas 7. panta 1. un 2. punktā izklāstītie nosacījumi. Īpašie pasākumi beidzas sešos mēnešos, un tos var aizstāt ar atbalstu saskaņā ar 7. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

14. pants

Koordinācija un papildināmība

1. Saskaņā ar saviem attiecīgajiem pienākumiem, Komisija un saņēmējas dalībvalstis sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp programmu un citām Savienības programmām un instrumentiem un jo īpaši ar Savienības fondu finansētiem pasākumiem. Minētajā nolūkā tās:

a) gan plānošanas, gan īstenošanas posmā nodrošina papildināmību un sinerģiju starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, jo īpaši saistībā ar Savienības fondu finansētiem pasākumiem;

b) pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās; un

c) nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas ir atbildīgi par īstenošanu Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālā līmenī, lai panāktu, ka atbalsta sniegšanas darbības ir saskaņotas un racionālas.

2. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu papildināmību un sinerģiju ar atbalstu, ko sniedz citas attiecīgas starptautiskās organizācijas.

3. Attiecīgās gada darba programmas var kalpot kā koordinācijas satvars, ja atbalsts ir paredzēts kādā no 5. panta 2. punktā minētajām jomām.

15. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās vai nepareizi izlietotās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus administratīvus un finansiālus sodus.

2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšlīgumslēdzējus, kuri ir saņēmuši Savienības finansējumu saskaņā ar programmu.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt kontrolpārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz saimnieciskās darbības veicējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 ( 7 ) noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas prettiesiskas darbības, kuras ietekmē Savienības finanšu intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības līgumos ar starptautiskām organizācijām un dotāciju līgumos, un dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, skaidri nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes uz vietas, un inspekcijas.

16. pants

Uzraudzība un izvērtējums

1. Komisija uzrauga no programmas finansēto darbību īstenošanu un novērtē 4. pantā izklāstītā vispārīgā mērķa un 5. panta 1. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem rādītājiem.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu attiecībā uz pielikumā iekļautā rādītāju saraksta grozījumiem.

2. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada uzraudzības ziņojumu par programmas īstenošanu. Minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:

a) dalībvalstu iesniegtajiem atbalsta pieprasījumiem, kas minēti 7. panta 1. punktā;

b) analīzi attiecībā uz to, kā piemēroti 7. panta 2. punktā minētie kritēriji, kas tiek izmantoti dalībvalstu iesniegto atbalsta pieprasījumu analizēšanā;

c) sadarbības un atbalsta plāniem, kas minēti 7. panta 2. punktā;

d) to reformu partneru līdzdalību, kas minēti 9. pantā;

e) pieņemtajiem īpašajiem pasākumiem, kas minēti 13. panta 6. punktā; kā arī

▼M1

f) atbalsta pasākumu īstenošanu.

▼B

Komisija ne vēlāk kā līdz 2019. gada vidum arī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgu starpposma izvērtējuma ziņojumu un līdz 2021. gada 31. decembrim – neatkarīgu ex post izvērtējuma ziņojumu.

3. Starpposma izvērtējuma ziņojumā iekļauj informāciju par programmas mērķu sasniegšanu, resursu izmantošanas efektivitāti un programmas radīto Eiropas mēroga pievienoto vērtību. Tajā arī izskata jautājumu par to, vai visi mērķi un darbības joprojām ir atbilstīgi. Ex post izvērtējuma ziņojumā izvērtē programmu kopumā un ietver informāciju par tās ietekmi ilgākā laikā.

17. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2. Pilnvaras pieņemt 16. panta 1. punkta otrajā daļā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četriem gadiem no 2017. gada 20. maija līdz 2020. gada 31. decembrim.

3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16. panta 1. punkta otrajā daļā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6. Saskaņā ar 16. panta 1. punkta otro daļu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

18. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

1) regulas 25. pantu groza šādi:

a) nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Tehniskās palīdzības dalībvalstīm pārvaldība”;

b) panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1. Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/825 ( *1 ) 11. pantu, daļu no līdzekļiem, kas ir paredzēti saskaņā ar šīs regulas 59. pantu un ir ieplānoti saskaņā ar konkrētu fondu noteikumiem, vienojoties ar Komisiju, var pārvietot uz tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, lai saskaņā ar šīs regulas 58. panta 1. punkta trešās daļas l) apakšpunktu un tiešu vai netiešu pārvaldību īstenotu pasākumus saistībā ar attiecīgo dalībvalsti.

c) panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalsts 1. punktā minēto pārvietojumu konkrētam kalendārajam gadam pieprasa līdz tā gada 31. janvārim, kurā jāveic pārvietojums. Pieprasījumam pievieno priekšlikumu grozīt programmu vai programmas, no kurām pārvietojums tiks veikts. Partnerības nolīgumā saskaņā ar 30. panta 2. punktu veic atbilstīgus grozījumus, kuros norāda kopējo summu, kas katru gadu pārvietota Komisijai.”;

d) pievieno šādu punktu:

“4. Uz līdzekļiem, kurus dalībvalsts pārvieto saskaņā ar šā panta 1. punktu, attiecas šīs regulas 136. pantā un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 38. pantā izklāstītais saistību atcelšanas noteikums.”;

2) regulas 58. panta 1. punkta trešās daļas l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“l) darbības, kuras finansē saskaņā ar Regulu (ES) 2017/825, lai sekmētu Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanu.”;

3) regulas 91. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3. 0,35 % no kopējiem resursiem, no kuriem atskaitīts EISI atbalsts, kas minēts 92. panta 6. punktā, un atbalstam vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem, kas minēts 92. panta 7. punktā, ir atvēlēti tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas, no kā līdz EUR 112 233 000 pašreizējās cenās piešķir Strukturālo reformu atbalsta programmai, kas izveidota ar Regulu (ES) 2017/825, izmantošanai atbilstīgi minētās programmas darbības jomai un mērķim.”

19. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 1305/2013

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 6. pantu ELFLA pēc Komisijas iniciatīvas un/vai tās vārdā līdz 0,25 % no sava gada piešķīruma var izmantot, lai finansētu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantā minētos uzdevumus, ietverot šīs regulas 52. pantā minētā Eiropas tīkla lauku attīstībai un šīs regulas 53. pantā minētā EIP tīkla izveidošanas un darbības izmaksas, no kā līdz EUR 30 567 000 pašreizējās cenās piešķir Strukturālo reformu atbalsta programmai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/825 ( *2 ), izmantošanai atbilstīgi minētās programmas darbības jomai un mērķim.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

Rādītāji

Regulas 4. pantā un 5. panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu mēra, pamatojoties uz šādiem rādītājiem:

a) valsts iestāžu, administratīvo dienestu un citu publisku vienību, piemēram, valsts ministriju vai regulatīvo iestāžu, skaits un veids, kurām tika sniegts atbalsts saskaņā ar programmu, iedalot pa saņēmējām dalībvalstīm;

b) atbalsta sniedzēju, piemēram, valsts struktūru, publisko tiesību subjektu, privāttiesību subjektu, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, un starptautisku organizāciju, skaits un veids pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm;

c) veikto darbību, par kurām saskaņā ar 6. pantu ir tiesības saņemt atbalstu, skaits un veids, piemēram, ekspertu, apmācības pasākumi un semināru nodrošināšana utt., iedalot pa šādiem datiem:

i) konkrētajai valstij adresētie ieteikumi vai attiecīgas darbības saistībā ar Savienības tiesību īstenošanu, ekonomikas korekciju programmām un reformām, ko dalībvalsts veic pēc savas iniciatīvas;

ii) konkrētais mērķis, politikas joma un saņēmēja dalībvalsts;

iii) atbalsta sniedzēji, piemēram, valsts struktūras, publisko tiesību subjekti, privāttiesību subjekti, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, vai starptautiskas organizācijas;

iv) atbalsta saņēmēji saņēmējā dalībvalstī, piemēram, valsts iestādes;

d) politisku un juridisku vienošanos, piemēram, politisku saprašanās memorandu, nodomu protokolu, nolīgumu, līgumu, kas starp Komisiju, reformu partneriem, ja tādi ir, un atbalsta sniedzējiem ir noslēgti par darbībām saskaņā ar programmu, skaits un veids pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm;

e) tādu politikas iniciatīvu (piemēram, rīcības plānu, ceļvežu, pamatnostādņu, ieteikumu, ieteikto tiesību aktu) skaits pa konkrētajiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, kuras pieņemtas pēc attiecīgajām programmas atbalstītajām darbībām;

f) to pasākumu skaits, iedalot pa politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, kuri īstenoti saskaņā ar programmu sniegto atbalsta darbību rezultātā, dalījumā pa konkrētajai valstij adresētiem ieteikumiem vai attiecīgām darbībām, kas saistītas ar Savienības tiesību īstenošanu, ekonomikas korekciju programmām un reformām, ko dalībvalsts veic pēc savas iniciatīvas;

g) atsauksmes no valsts iestādēm, administratīvajiem dienestiem un citām publiskām vienībām, kas saņēmušas atbalstu saskaņā ar programmu, kā arī atsauksmes no citām ieinteresētajām personām vai dalībniekiem, ja tādas ir pieejamas, par programmas darbību rezultātiem vai ietekmi, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami;

h) atsauksmes no atbalsta sniedzējiem par saskaņā ar programmu sniegtā atbalsta rezultātiem vai ietekmi, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām, kurās tie darbojušies, un pa saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami;

i) attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu izmaiņas par programmas ieguldījumu reformu īstenošanā, iedalot pa konkrētiem mērķiem, politikas jomām un saņēmējām dalībvalstīm, papildinot šo informāciju ar atbilstīgiem kvantitatīviem vai empīriskiem datiem, ja tādi ir pieejami; un

j) to sadarbības un atbalsta plānā iekļauto mērķu skaits, iedalot pa saņēmējām dalībvalstīm, kas sasniegti inter alia ar programmas atbalstu.

Minētos rādītājus izmanto saskaņā ar pieejamajiem datiem un informāciju, tostarp atbilstīgiem kvantitatīviem vai empīriskiem datiem.

Turklāt Komisijai veic kvalitatīvu analīzi, lai noteiktu saistību starp programmas sniegto atbalstu, ko mēra, izmantojot informāciju no minētajiem rādītājiem, un saņēmējas dalībvalsts institucionālajām, administratīvajām un strukturālajām reformām, kuru mērķis ir veicināt konkurētspēju, produktivitāti, izaugsmi, nodarbinātību, kohēziju un ieguldījumus.