2008R0294 — LV — 01.01.2014 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 294/2008

(2008. gada 11. marts)

par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi







EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1 ), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ( 2 ), saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ( 3 ), tā kā: (1) Lisabonas Programmā par izaugsmi un nodarbinātību ir uzsvērta vajadzība veidot apstākļus, kas mudinātu Eiropā izdarīt ieguldījumus zināšanās un inovācijās, lai vairotu konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā. (2) Par spēcīga Eiropas rūpniecības, konkurences un inovāciju pamata uzturēšanu pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Taču ar inovācijām saistīto risināmo uzdevumu raksturs un apmērs Eiropas Savienībā liek rīkoties arī Kopienas līmenī. (3) Kopienai būtu jāsniedz atbalsts, veicinot inovācijas, jo īpaši ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Mūžizglītības programmu un struktūrfondiem. (4) Būtu jāizveido jauna Kopienas līmeņa ierosme, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (turpmāk “EIT”), kas papildinātu Kopienas un valstu pastāvošo politiku un iniciatīvas, veicinot zinību triādes – augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju – integrāciju visā Eiropas Savienībā. (5) Eiropadome 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē aicināja Komisiju sagatavot oficiālu priekšlikumu par EIT izveidi un iepazīstināt ar to 2006. gada rudenī. (6) EIT mērķim galvenokārt vajadzētu būt šādam: sekmēt Kopienas un dalībvalstu novatoriskās spējas, iesaistot pašiem augstākajiem standartiem atbilstīgas darbības inovāciju, pētniecības un augstākās izglītības jomā. To darot, EIT būtu jāveicina un jāuzlabo tīklu veidošana un sadarbība, kā arī jāizveido sinerģijas inovācijas kopienām Eiropā. (7) EIT darbībām būtu jāsaistās ar Eiropas jaunradei stratēģiskiem ilgtermiņa uzdevumiem, jo īpaši pārnozaru un/vai starpnozaru jomās, tostarp Eiropas līmenī jau noteiktajiem uzdevumiem. Tā darot, EIT būtu regulāri jāveicina dialogs ar pilsonisko sabiedrību. (8) EIT par prioritāru būtu jāuzskata uzņēmējdarbības konteksta piešķiršana tā darbībām augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā un to komerciāla izmantošana, kā arī atbalsts jaundibinātu uzņēmumu, atdalījušos uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) izveidei. (9) EIT vajadzētu galvenokārt darboties kā uz izcilību virzītai, autonomai partnerībai starp augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām, uzņēmumiem un citām iesaistītajām pusēm saistībā ar ilgtspējīgiem un ilgtermiņa pašfinansējuma stratēģiskiem tīkliem inovāciju procesā. Šādu partnerību atlase būtu jāveic EIT valdei, pamatojoties uz pārskatāmu un uz izcilību balstītu procesu, un tās būtu jānorāda kā zināšanu un inovāciju kopienas (turpmāk “ZIK”). Valdei vajadzētu arī vadīt EIT darbību un izvērtēt ZIK darbību. EIT valdē vajadzētu būt līdzsvaroti pārstāvētai pieredzei uzņēmējdarbībā un augstākās izglītības un/vai pētniecības jomā, kā arī inovāciju nozarē. (10) Lai sekmētu Eiropas ekonomikas konkurētspēju un vairotu tās pievilcību starptautiskajā arēnā un inovācijas spējas, EIT un ZIK būtu jāvar piesaistīt partnerorganizācijas, pētniekus un studentus no visas pasaules, arī veicinot to mobilitāti, kā arī sadarboties ar trešo valstu organizācijām. (11) EIT un ZIK attiecību pamatā vajadzētu būt līgumiskām attiecībām, kurās būs noteiktas ZIK tiesības un pienākumi, ar kurām nodrošina pietiekamu koordināciju un izveido ZIK darbības un tās rezultātu pārraudzības un izvērtēšanas mehānismu. (12) Ir jāatbalsta augstākā izglītība, kas ir būtiska plašās inovāciju stratēģijas sastāvdaļa, kuras bieži vien tajā pietrūkst. Līgumā starp EIT un ZIK būtu jānosaka, ka ar ZIK starpniecību piešķirtie grādi un diplomi būtu jāpiešķir iesaistītajām augstākas izglītības iestādēm, kuras būtu jāmudina tos apzīmēt arī kā EIT grādus un diplomus. EIT darbībām un darbam būtu jāpalīdz veicināt mobilitāti Eiropas pētniecības telpā un augstākās izglītības telpā, kā arī jāsekmē to dotāciju pārvedamība, ko piešķir pētniekiem un studentiem saistībā ar ZIK. Visas šīs darbības būtu jāveic, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu ( 4 ). (13) EIT vajadzētu noteikt skaidras un pārskatāmas intelektuālā īpašuma pārvaldības pamatnostādnes, kam būtu jāveicina intelektuālā īpašuma izmantošana pareizos apstākļos. Pamatnostādnēs būtu jāparedz, ka pienācīgi ņem vērā dažādu ZIK partnerorganizāciju ieguldījumus neatkarīgi no to lieluma. Ja darbības finansē saskaņā ar Kopienas pamatprogrammām pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, būtu jāpiemēro minēto programmu noteikumi. (14) Būtu vajadzīgi attiecīgi noteikumi, kas garantētu EIT atbildību un pārskatāmību. Attiecīgi noteikumi, kas reglamentē EIT darbību, būtu jāparedz EIT statūtos. (15) EIT vajadzētu būt juridiskas personas statusam, un, lai garantētu EIT darbības autonomiju un neatkarību, tam būtu jāpārvalda pašam savs budžets, kura ieņēmumos vajadzētu iekļaut Kopienas iemaksas. (16) EIT būtu jācenšas piesaistīt arvien vairāk finansiālu iemaksu no privātā sektora un no ienākumiem, ko rada paša EIT darbības. Tādēļ tiek gaidīts, ka rūpniecības, finanšu un pakalpojumu nozares sniegs ievērojamu ieguldījumu EIT budžetā un jo īpaši ZIK budžetā. ZIK vajadzētu censties palielināt privātā sektora ieguldījuma daļu. ZIK un to partnerorganizācijām būtu jāpopularizē tas, ka to darbības ir veiktas saistībā ar EIT un ka tās saņem finansiālu ieguldījumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. (17) Kopienas ieguldījumam EIT būtu jāfinansē izmaksas, ko rada EIT un ZIK izveides, administratīvas un sadarbības darbības. Lai novērstu finansējuma dublēšanu, šīm darbībām nevajadzētu vienlaikus saņemt finansējumu no citām Kopienas programmām, piemēram, Pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, Mūžizglītības programmas un struktūrfondiem. Turklāt, ja ZIK vai to partnerorganizācijas piesakās tieši uz Kopienas palīdzību no minētajām programmām vai līdzekļiem, to pieteikumi būtu jāizskata, nedodot tiem priekšroku attiecībā uz citiem pieteikumiem. (18) Attiecībā uz Kopienas subsīdijām un citām dotācijām no Eiropas Savienības vispārējā budžeta būtu jāpiemēro Kopienas budžeta procedūra. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam ( 5 ). (19) Ar šo regulu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību ( 6 ). (20) EIT ir Kopienu izveidota struktūra Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. panta 1. punkta nozīmē, un tam būtu attiecīgi jāpieņem savi finanšu noteikumi. Tādējādi uz EIT būtu jāattiecina Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 ( 7 ). (21) EIT būtu jāsagatavo gada ziņojums, tajā izklāstot iepriekšējā kalendāra gadā veikto darbu un kārtējo trīsgadu darba programmu ar tajā plānotajām ierosmēm, kā arī EIT reakciju iekšējiem un ārējiem notikumiem zinātnes, tehnoloģiju, augstākas izglītības, inovāciju un citās attiecīgās jomās. Šos dokumentus vajadzētu informatīvos nolūkos nosūtīt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai vajadzētu būt tiesībām sniegt atzinumu par EIT pirmās trīsgadu darba programmas projektu. (22) EIT stratēģiskas ilgtermiņa prioritāšu jomas un finansiālās vajadzības septiņu gadu laikposmam būtu jāizklāsta Stratēģiskajā inovāciju programmā (turpmāk “SIP”). Ņemot vērā SIP nozīmīgumu Kopienas inovāciju politikai un tās saistīto sociālekonomiskās ietekmes politisko nozīmi Kopienā, SIP būtu jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ko sagatavo, pamatojoties uz EIT iesniegtu projektu. (23) Komisijai ir lietderīgi uzsākt neatkarīgu ārēju izvērtēšanu par EIT darbību, jo īpaši, lai sagatavotu SIP. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi šo regulu grozīt. (24) EIT ilgtermiņa attīstības nolūkos ir lietderīgi to veidot pakāpeniski, posmu pēc posma. Lai pienācīgi izvērtētu EIT un ZIK darbību un, vajadzības gadījumā, lai veiktu uzlabojumus, ir nepieciešams sākuma posms, kurā iesaistīts ierobežots skaits ZIK. Astoņpadsmit mēnešos pēc valdes izveides tai būtu jāizraugās divas vai trīs ZIK jomās, kas palīdz Eiropas Savienībai risināt gan pašreizējās, gan turpmākas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņu un neizsīkstošo energoresursu jomā un nākamās paaudzes informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā. Turpmāku ZIK atlase un noteikšana būtu jāveic vienīgi pēc pirmās SIP pieņemšanas, kurā vajadzētu sīki izklāstīt arī EIT darbības nosacījumus, lai izvērtētu ilgtermiņa perspektīvu. (25) Ņemot vērā to, ka veicamās darbības mērķi – proti, izveidot EIT – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga un starpvalstu rakstura dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, tā kā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.







1. pants

Priekšmets

Ar šo tiek nodibināts Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (turpmāk “EIT”).

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

▼M1

1) “inovācijas” ir process un tā rezultāts, kurā jaunas idejas reaģē uz sabiedrības vai tautsaimniecības vajadzībām un pieprasījumu un rada jaunus izstrādājumus, pakalpojumus vai uzņēmējdarbības un organizāciju modeļus, kas tiek sekmīgi ieviesti esošajā tirgū vai spēj radīt jaunu tirgu un kas sniedz labumu sabiedrībai;

2) “zināšanu un inovāciju kopiena” (ZIK) ir augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju, uzņēmumu un citu ieinteresēto personu autonoma partnerība inovācijas procesā, kas veido stratēģisku tīklu, kurš neatkarīgi no tā konkrētās juridiskās formas pamatojas uz kopīgu vidēja termiņa un ilgtermiņa inovāciju plānošanu, lai izpildītu EIT uzdevumus un veicinātu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 ( 8 ) (“Apvārsnis 2020”) noteikto mērķu sasniegšanu;

3) “sadarbības centrs” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā atrodas un kurā viegli var sadarboties galvenie zinību triādes partneri, tādā veidā nodrošinot koordinācijas centru ZIK darbībām minētajā apgabalā;

▼M1 —————

▼M1

5) “partnerorganizācija” ir organizācija, kas ir kādas ZIK locekle, un tā var jo īpaši būt arī augstākās izglītības iestāde, pētniecības organizācija, publisks vai privāts uzņēmums, finanšu iestāde, reģionāla vai vietēja iestāde, fonds vai bezpeļņas organizācija;

▼B

6) “pētniecības organizācija” ir publiska vai privāta juridiska persona, kuras viens no galvenajiem darbības mērķiem ir pētniecība vai tehnoloģiju attīstība;

7) “augstākās izglītības iestāde” ir augstskola vai jebkura veida augstākās izglītības iestāde, kas atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai praksei dod iespēju iegūt zinātniskos grādus un diplomus maģistra un doktora līmenī, neatkarīgi no tās nosaukuma valsts sistēmā;

8) “zinātniskie grādi un diplomi” ir kvalifikācijas, kuru rezultātā piešķir maģistra vai doktora grādu, ko piešķir iesaistītās augstākās izglītības iestādes un kas piešķirti saistībā ar ZIK augstākās izglītības pasākumiem;

▼M1

9) “stratēģiskā inovāciju programma” (SIP) ir politikas dokuments, kurā izklāstītas prioritārās jomas un EIT ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz turpmākajām iniciatīvām, tostarp pārskats par septiņu gadu laikposmam plānotajām darbībām augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā;

▼M1

9.a) “reģionālās inovācijas shēma” (RIS) ir iesaistoša shēma, kas ir paredzēta augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju, uzņēmumu un citu ieinteresēto personu partnerībām, lai Savienībā veicinātu inovācijas;

10) “ieinteresēto personu forums” ir platforma, kurā var piedalīties valstu, reģionālo un vietējo iestāžu pārstāvji, ieinteresētas organizācijas un individuālas struktūras no uzņēmējdarbības, augstākās izglītības, pētniecības nozarēm, asociācijas, pilsoniskā sabiedrība un organizāciju kopas, kā arī pārējās ieinteresētās personas, kuras pārstāv zinību triādi;

11) “ZIK pievienotās vērtības darbības” ir tādas darbības, ko īsteno partnerorganizācijas vai attiecīgā gadījumā ZIK juridiskās personas, kuras veicina augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas zinību triādes integrēšanu, tostarp ZIK izveides, administratīvās un koordinēšanas darbības, un kuras veicina EIT vispārējo mērķu sasniegšanu.

▼M1

3. pants

Pamatuzdevums un mērķi

EIT pamatuzdevums ir veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas, lai rastu risinājumu svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība. EIT to sasniedz, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību.

EIT vispārējie mērķi, konkrētie mērķi un rezultātu rādītāji laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir noteikti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.

▼B

4. pants

EIT struktūras

1. EIT ir šādas struktūras:

▼M1

a) valde, kurā ir augsta līmeņa locekļi ar pieredzi augstākajā izglītībā, pētniecībā, inovācijās un uzņēmējdarbībā. Valde atbild par EIT darba vadīšanu, ZIK atlasi, noteikšanu un izvērtēšanu, kā arī visiem citiem stratēģiskiem lēmumiem. Tai palīdz Izpildu komiteja;

▼M1 —————

▼M1

c) valdes iecelts direktors, kas valdes priekšā atbild par EIT administratīvo un finansiālo pārvaldību un juridiski pārstāv EIT;

▼B

d) iekšējās revīzijas struktūra, kas konsultē valdi un direktoru par finansiālās un administratīvās pārvaldības jautājumiem un EIT kontroles struktūrām, par finanšu sakaru organizēšanu ar ZIK un par citiem tematiem, ko lūdz valde.

2. Komisija var iecelt novērotājus, kas piedalās valdes sanāksmēs.

3. Sīki izklāstīti noteikumi attiecībā uz EIT struktūrām ir EIT statūtos šīs regulas pielikumā.

5. pants

Uzdevumi

1. Lai sasniegtu savu mērķi, EIT:

▼M1

a) saskaņā ar SIP nosaka savas galvenās prioritātes un darbības;

▼B

b) vairo izpratni potenciālo partnerorganizāciju vidū un sekmē to dalību EIT darbībās;

▼M1

c) atlasa un nosaka ZIK prioritārajās jomās saskaņā ar 7. pantu un vienojoties nosaka to tiesības un pienākumus, sniedz tām piemērotu atbalstu, piemēro attiecīgus kvalitātes kontroles pasākumus, nepārtraukti pārrauga un regulāri izvērtē to darbību, nodrošina piemērotu koordinācijas līmeni un sekmē ZIK saziņu un tematisko sadarbību;

▼B

d) piesaista finanšu līdzekļus no publiskiem un privātiem avotiem un izmanto savus resursus saskaņā ar šo regulu. EIT īpaši tiecas ievērojamu un arvien lielāku sava budžeta daļu iegūt no privātiem avotiem un no ienākumiem, ko rada paša EIT darbības;

e) sekmē tādu grādu un diplomu atzīšanu dalībvalstīs, kurus piešķīrušas augstākās izglītības iestādes, kas ir partnerorganizācijas, un kurus var apzīmēt par EIT grādiem un diplomiem;

▼M1

f) veicina paraugprakses izplatīšanu par to, kā integrēt zinību triādi, tostarp zināšanu un inovācijas kopienās, lai izveidotu vienotu inovāciju un zināšanu nodošanas kultūru, un mudina iesaistīties iesaistošajās darbībās, tostarp reģionālās inovācijas shēmās;

▼B

g) cenšas kļūt par pasaules mēroga struktūru attiecībā uz izcilību augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijās;

▼M1

h) veicina daudzdisciplīnu pieeju inovācijām, tostarp integrējot tehnoloģiskus, sociālus un ar tehnoloģijām nesaistītus risinājumus, organizatoriskas pieejas un jaunus uzņēmējdarbības modeļus;

▼M1

i) attiecīgā gadījumā nodrošina papildināmību un sinerģiju starp EIT darbībām un citām Savienības programmām;

j) popularizē ZIK kā izcilus partnerus inovācijas jomā gan Savienībā, gan ārpus tās;

k) izveido ieinteresēto personu forumu, lai informētu par EIT darbību, gūto pieredzi, paraugpraksi un ieguldījumu Savienības inovāciju, pētniecības un izglītības politikā un mērķos un dotu iespēju ieinteresētajām personām paust savu viedokli. Ieinteresēto personu foruma sanāksmi rīko vismaz reizi gadā. Dalībvalstu pārstāvji tiekas ieinteresēto personu foruma sanāksmē īpašā sastāvā, lai nodrošinātu pienācīgu saziņu un informācijas plūsmu ar EIT un lai saņemtu informāciju par panākumiem, sniegtu norādījumus EIT un ZIK, kā arī dalītos ar tiem pieredzē. Dalībvalstu pārstāvju īpašais sastāvs ieinteresēto personu forumā nodrošina arī EIT un ZIK darbību pienācīgu sinerģiju un papildināmību ar valstu programmām un iniciatīvām, tostarp ZIK darbību iespējamu līdzfinansēšanu no valstu līdzekļiem.

▼B

2. EIT ir pilnvarota nodibināt fondu (turpmāk “EIT fonds”) ar konkrētu mērķi sekmēt un atbalstīt EIT darbību.

6. pants

ZIK

1. ZIK savā darbā jo īpaši:

a) veic ar inovācijām saistītas darbības un ieguldījumus ar Eiropas pievienoto vērtību, pilnīgi integrējot augstākās izglītības un pētniecības aspektus, lai sasniegtu kritisko masu, un veicinot rezultātu izplatīšanu un izmantošanu;

▼M1

b) veic vadošu un uz inovācijām vērstu pētniecību galvenajās ekonomisko un sociālo interešu jomās, pamatojoties uz Eiropas un valstu pētījumu rezultātiem, kas var stiprināt Eiropas konkurētspēju starptautiskā mērogā un rast risinājumus svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība;

c) veic izglītības un apmācības darbības maģistrantūras un doktorantūras līmenī, kā arī piedāvā profesionālās apmācības kursus jomās, kas var nodrošināt atbilstību Eiropas sociālekonomiskajām vajadzībām nākotnē un kas palielina Savienības talantu bāzi, sekmē ar inovācijām saistītu prasmju attīstību, vadības un uzņēmējdarbības prasmju pilnveidi un pētnieku un studentu mobilitāti, kā arī veicina EIT zinātnisko grādu un apmācību saņēmušo personu zināšanu apmaiņu, darbaudzināšanu un sakaru veidošanu;

d) īsteno informatīvus pasākumus un izplata paraugpraksi inovāciju nozarē, vēršot uzmanību uz augstākās izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības sadarbības izveidi, tostarp pakalpojumu un finanšu nozarē;

▼M1

e) attiecīgā gadījumā nodrošina EIT un ZIK darbību pienācīgu sinerģiju un papildināmību ar Eiropas, valstu un reģionālajām programmām.

▼M1

2. ZIK ir ievērojama vispārēja autonomija noteikt savu iekšējo organizāciju un sastāvu, kā arī konkrētu darba kārtību un darba metodes. ZIK jo īpaši:

a) izveido tādus pārvaldības mehānismus, kas atspoguļo zinību augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju triādi;

b) cenšas būt atvērtas jaunu locekļu uzņemšanai, ja tie papildina partnerības vērtību;

c) darbojas atklāti un pārredzami, saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem;

d) izstrādā uzņēmējdarbības plānus, nosakot mērķus un izpildes pamatrādītājus;

e) izstrādā stratēģijas, lai panāktu finansiālu ilgtspēju.

▼B

3. EIT attiecības ar katru ZIK pamatojas uz līgumiskām attiecībām.

7. pants

ZIK atlase

▼M1

1. EIT uz konkurenci pamatota, atklāta un pārskatāma konkursa kārtībā veic atlasi un nosaka partnerību, kas kļūs par ZIK. EIT pieņem un publicē sīki izstrādātus kritērijus ZIK atlasei, kuru pamatā ir izcilības un inovāciju svarīguma nozīmes principi. Atlases procesā iesaista ārējus un neatkarīgus ekspertus.

▼M1

1.a EIT sāk ZIK atlasi un noteikšanu saskaņā ar SIP noteiktajām prioritārajām jomām un grafiku.

▼M1

2. Saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem principiem atlases kritērijos, ko piemēro ZIK noteikšanai, inter alia, ņem vērā:

a) partnerības tā brīža un potenciālās inovācijas spējas, tostarp uzņēmējdarbības spējas, kā arī tās izcilību augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijās;

b) partnerības spēju īstenot SIP mērķus un tādējādi sniegt ieguldījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgā mērķa un prioritāšu īstenošanā;

c) daudzdisciplīnu pieeju inovācijām, tostarp integrējot tehnoloģiskus, sociālus un ar tehnoloģijām nesaistītus risinājumus;

d) partnerības spējas nodrošināt ilgtspējīgu un ilgtermiņa pašfinansējumu, tostarp panākot ievērojamu un pieaugošu ieguldījumu no privātā sektora, rūpniecības un pakalpojumu nozares;

e) pienācīgi līdzsvarotu dalību tādu organizāciju partnerībā, kuras aktīvi darbojas zinību augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju triādē;

f) uzskatāmu intelektuālā īpašuma pārvaldības plānu, kas piemērots attiecīgajai nozarei, tostarp to, kādā veidā ir ņemti vērā dažādu partnerorganizāciju ieguldījumi;

g) pasākumus privātā sektora, tostarp finanšu nozares, un jo īpaši MVU, iesaistīšanas un sadarbības atbalstam, kā arī jaundibināto uzņēmumu, no pētniecības iestādēm atdalījušos uzņēmumu un MVU atbalstam, lai komerciāli izmantotu ZIK darbību rezultātus;

h) gatavību attiecīgā gadījumā noteikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu mijiedarbību un sadarbību ar sabiedrību un neiesaistītajām nozarēm;

i) gatavību sadarboties ar citām organizācijām un tīkliem ārpus ZIK, lai apmainītos ar paraugpraksi un izcilību;

j) gatavību izstrādāt konkrētus priekšlikumus sinerģijai ar Savienību, kā arī citas attiecīgas iniciatīvas.

3. Obligāts noteikums, lai izveidotu ZIK, ir vismaz trīs tādu partnerorganizāciju dalība, kas izveidotas vismaz trīs dažādās dalībvalstīs. Visām šādām partnerorganizācijām ir jābūt neatkarīgām citai no citas 8. panta nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1290/2013 ( 9 ).

4. Papildus 3. punktā paredzētajam nosacījumam vismaz divas trešdaļas partnerorganizāciju ZIK sastāvā ir tādas, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs. Katras ZIK sastāvā ir vismaz viena augstākās izglītības iestāde un viens privāts uzņēmums.

▼M1

5. Pirms sākt jaunu ZIK atlases procedūru, EIT pieņem un publicē ZIK darbības finansēšanas, pārraudzības un izvērtēšanas kritērijus un procedūras. Par tiem nekavējoties informē dalībvalstu pārstāvju īpašo sastāvu ieinteresēto personu forumā.

7.a pants

ZIK izvērtēšanas un pārraudzības principi

EIT, pamatojoties uz izpildes pamatrādītājiem Regulā (ES) Nr. 1291/2013 un SIP, un sadarbojoties ar Komisiju, pastāvīgi pārrauga un periodiski veic neatkarīgu katras ZIK sasniegumu, rezultātu un panāktās ietekmes izvērtēšanu. Par šādu pārraudzības un izvērtēšanas pasākumu rezultātiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un tos publisko.

7.b pants

ZIK darbības ilgums, turpināšanās un izbeigšana

1. Atkarībā no pastāvīgās pārraudzības un periodisko izvērtēšanu rezultāta un konkrētu jomu specifiskām iezīmēm ZIK parasti darbojas septiņus līdz piecpadsmit gadus.

2. EIT ar ZIK var noslēgt partnerības pamatlīgumu ar sākotnējo darbības laiku uz septiņiem gadiem.

3. Valde izņēmuma kārtā var lemt pagarināt ar ZIK noslēgto partnerības pamatlīgumu uz laiku, kas pārsniedz sākotnēji noteikto, tomēr nepārsniedzot 19. pantā minēto finansējumu, ja tas vislabāk atbilst EIT mērķu sasniegšanai.

4. Ja ZIK izvērtēšana uzrāda neatbilstīgus rezultātus, valde veic attiecīgus pasākumus, tostarp finansiālā atbalsta samazināšanu, grozīšanu vai anulēšanu vai nolīguma izbeigšanu.

▼B

8. pants

Zinātniskie grādi un diplomi

1. Zinātniskos grādus un diplomus, kas saistīti ar 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto augstāko izglītību, izdod iesaistītās augstākās izglītības iestādes saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem un akreditācijas procedūrām. EIT un ZIK līgumā paredz, ka šie zinātniskie grādi un diplomi attiecīgos gadījumos var būt arī EIT zinātniskie grādi un diplomi.

2. EIT mudina iesaistītās augstākās izglītības iestādes:

a) piešķirt kopīgus vai daudzkāršus zinātniskus grādus un diplomus, kas atspoguļo ZIK integrēto būtību. Tomēr tos var piešķirt arī tikai viena augstākās izglītības iestāde;

▼M1

aa) izplatīt paraugpraksi horizontālos jautājumos;

▼B

b) ņemt vērā: i) Kopienas rīcību saskaņā ar Līguma 149. un 150. pantu; ii) rīcību saistībā ar Eiropas augstākās izglītības telpu.

9. pants

EIT neatkarība un saskaņotība ar Kopienas, dalībvalstu un starpvaldību rīcību

1. EIT veic darbību neatkarīgi no valsts iestādēm un ārēja spiediena.

2. EIT darbība ir saskaņota ar citu rīcību un instrumentiem, ko īsteno Kopienas līmenī, jo īpaši augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā.

3. EIT pienācīgi ņem vērā arī reģionāla, valsts un starpvaldību līmeņa politiku un ierosmes, lai izmantotu paraugpraksi, vispāratzītas idejas un esošos resursus.

▼M1 —————

▼B

11. pants

Juridiskais statuss

1. EIT ir Kopienas struktūra, un tā ir tiesību subjekts. EIT visās dalībvalstīs ir visplašākā tiesībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. EIT var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.

2. Uz EIT attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

12. pants

Saistības

1. Par savu saistību izpildi ir atbildīgs tikai pats EIT.

2. EIT līgumsaistības reglamentē attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, kas piemērojami konkrētajam līgumam. Tiesai ir jurisdikcija atbilstīgi EIT noslēgtos līgumos iekļautām šķīrējtiesas klauzulām.

3. Ārpuslīgumisku saistību gadījumā EIT saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas ir kopēji dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina katru kaitējumu, ko nodarījis EIT vai tā darbinieki, pildot savus pienākumus.

Visi strīdi, kas saistīti ar minēto zaudējumu atlīdzināšanu, ir Tiesas jurisdikcijā.

4. EIT maksājumus saskaņā ar 2. un 3. punktā minēto atbildību un tās sakarā radušās izmaksas un izdevumus uzskata par EIT izdevumiem un sedz no EIT līdzekļiem.

5. Tiesas jurisdikcijā ir visas lietas, kas pret EIT ierosinātas saskaņā ar Līguma 230. un 232. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

13. pants

Pārskatāmība un piekļuve dokumentiem

1. EIT nodrošina, ka tā darbības tiek īstenotas ļoti pārskatāmi. Konkrēti, EIT izveido pieejamu bezmaksas tīmekļa vietni, kurā sniedz informāciju par EIT un atsevišķu ZIK darbību.

▼M1

2. Pirms aicinājumu izteikšanas iesniegt priekšlikumus ZIK atlasei EIT publisko savu reglamentu, īpašos finanšu noteikumus, kas minēti 21. panta 1. punktā, un sīki izklāstītus kritērijus ZIK atlasei, kas minēti 7. pantā.

▼B

3. EIT katru gadu nevilcinoties publisko savu kārtējo trīsgadu darba programmu un 15. pantā minēto gada darbības pārskatu.

4. Neskarot 5. un 6. pantu, EIT trešām personām neizpauž saņemtu konfidenciālu informāciju, kuru ir lūgts un ir pamats uzskatīt par konfidenciālu.

5. Uz EIT struktūru locekļiem attiecas Līguma 287. pantā minētā konfidencialitātes ievērošanas prasība.

Uz informāciju, ko EIT apkopo saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti ( 10 ).

6. Uz EIT rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ( 11 ). Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc EIT izveides valde nosaka minētās regulas piemērošanas praktisko kārtību.

7. EIT oficiālos dokumentus un publikācijas tulko saskaņā ar Regulu Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas ( 12 ). Vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus nodrošina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/1994 ( 13 ).

14. pants

Finanšu līdzekļi

1. EIT finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta iemaksas no 19. pantā paredzētā finansējuma un no citiem privātiem un publiskiem avotiem.

▼M1

2. ZIK finansē īpaši no šādiem avotiem:

a) partnerorganizāciju iemaksām, kas veido būtisku finansējuma avotu;

b) dalībvalstu, trešo valstu vai to publisko iestāžu brīvprātīgām iemaksām;

c) starptautisku struktūru vai iestāžu iemaksām;

d) pašu ZIK aktīvu un darbības ieņēmumiem un autoratlīdzību ieņēmumiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām;

e) kapitāla noguldījumiem, tostarp EIT fonda apsaimniekotiem ieguldījumiem;

f) privātpersonu, iestāžu, fondu vai citu valsts struktūru novēlējumiem, dāvinājumiem un iemaksām;

g) EIT iemaksām;

h) finanšu instrumentiem, tostarp tādiem, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta.

Iemaksas var ietvert iemaksas natūrā.

▼B

3. Kārtību par piekļuvi EIT finansējumam nosaka EIT finanšu noteikumos, kas minēti 21. panta 1. punktā.

▼M1

4. EIT iemaksas ZIK var segt līdz 100 % no ZIK pievienotās vērtības darbību kopējām atbilstīgajām izmaksām.

▼B

5. ZIK vai to partnerorganizācijas var pieteikties uz Kopienas atbalsta saņemšanu, jo īpaši saistībā ar Kopienas programmām un fondiem, saskaņā ar to attiecīgajiem noteikumiem un līdzīgā veidā kā citi pieteikumi. Tādā gadījumā šādu palīdzību neattiecina uz darbībām, kuras jau tiek finansētas no Kopienas budžeta.

▼M1

6. EIT iemaksas vidēji nepārsniedz 25 % no ZIK kopējā finansējuma.

7. EIT izveido konkurētspējīgu pārskata mehānismu, lai pienācīgu daļu sava finansējuma daļu piešķirtu ZIK. Tas paredz ZIK uzņēmējdarbības plānu un darbības izvērtēšanu, ko nodrošina, veicot pastāvīgu pārraudzību.

▼M1

15. pants

Programmas plānošana un ziņošana

1. EIT pieņem kārtējo trīsgadu darba programmu, kuras pamatā ir SIP, kad tā ir pieņemta, un kurā ir pārskats par galvenajām prioritātēm un plānotajām EIT un ZIK iniciatīvām, tostarp finansiālo vajadzību un avotu aplēsi. Tajā iekļauj arī atbilstīgus rādītājus ZIK un EIT darbību pārraudzībai, izmantojot uz rezultātiem orientētu pieeju. Līdz gada, kas beidzas divus gadus pirms attiecīgās trīsgadu darba programmas stāšanās spēkā (N-2 gads), 31. decembrim EIT iesniedz Komisijai provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu.

Komisija trīs mēnešu laikā no darba programmas iesniegšanas sniedz atzinumu par EIT konkrētajiem mērķiem, kas izvirzīti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, un tās saderību ar Savienības politiku un tiesību aktiem. EIT pienācīgi ņem vērā Komisijas atzinumu un, ja rodas domstarpības, savu nostāju pamato. EIT informatīvos nolūkos iesniedz galīgo darba programmu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Direktors pēc pieprasījuma iepazīstina atbildīgo Eiropas Parlamenta komiteju ar galīgo darba programmu.

2. EIT pieņem gada ziņojumu katru gadu līdz 30. jūnijam. Šajā ziņojumā tiek izklāstītas iepriekšējā kalendārajā gadā īstenotās EIT un ZIK darbības un izvērtēti panāktie rezultāti izvirzīto mērķu un rādītāju īstenošanā un noteiktā laika grafika ievērošanā, ar veiktajām darbībām saistītie riski, resursu izmantojums un EIT vispārējā darbība. EIT nosūta gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei un vismaz reizi gadā informē tos par EIT darbību un ieguldījumu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un Savienības inovācijas, pētniecības, izglītības politikā un mērķos.

▼B

16. pants

EIT pārraudzība un izvērtējums

1. EIT gādā par to, lai tā darbību, tostarp ZIK pārziņā esošo darbību, nepārtraukti un sistemātiski pārraudzītu un regulāri neatkarīgi izvērtētu, tādējādi nodrošinot gan augstākās kvalitātes rezultātus, gan zinātnisku izcilību, gan arī resursu efektīvāku izlietojumu. Izvērtēšanu rezultātus publisko.

2. Līdz 2011. gada jūnijam un reizi ►M1 trīs ◄ gadus pēc jaunas finanšu shēmas stāšanās spēkā Komisija veic EIT izvērtēšanu. Tās pamatā ir neatkarīgs ārējs izvērtējums, un tajā pārbauda, kā EIT pilda savu pamatuzdevumu. Tajā iztirzā visas EIT un ZIK darbības un izvērtē EIT pievienoto vērtību, veikto darbību ietekmi, efektivitāti, ilgtspējību, lietderību un atbilstību un to saistību ar un/vai papildināmību attiecībā uz spēkā esošo valsts un Kopienas politiku, lai atbalstītu augstāko izglītību, pētniecību un inovāciju. Izvērtējumā ņem vērā iesaistīto pušu viedokļus gan Eiropas, gan valstu līmenī.

▼M1

2.a Komisija var veikt papildu izvērtējumus par stratēģiski nozīmīgām tēmām vai jautājumiem, izmantojot neatkarīgu ekspertu palīdzību, pārbaudīt EIT panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, apzināt faktorus, kuri veicina darbības īstenošanu, un apzināt paraugpraksi. To veicot, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz EIT un ZIK.

▼B

3. Komisija minētās izvērtēšanas rezultātus, pievienojot savu atzinumu un vajadzības gadījumā priekšlikumus grozīt šo regulu, iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Izvērtējuma atzinumus valde pienācīgi ņem vērā EIT programmās un darbībā.

17. pants

SIP

1. Vēlākais 2011. gada 30. jūnijā un pēc tam reizi septiņos gados EIT izstrādā septiņu gadu SIP projektu un iesniedz to Komisijai.

▼M1

2. SIP nosaka EIT prioritārās jomas un ilgtermiņa stratēģiju un ietver izvērtējumu par EIT sociālekonomisko ietekmi un spēju radīt vislielāko pievienoto vērtību inovāciju jomā. SIP ņem vērā EIT pārraudzības un izvērtēšanas rezultātus, kā minēts 16. pantā.

▼M1

2.a SIP iekļauj EIT darbību un citu Savienības iniciatīvu, instrumentu un programmu iespējamās un atbilstošās sinerģijas un papildināmības analīzi.

▼B

3. SIP iekļauj aplēsi par finanšu vajadzībām un avotiem, ņemot vērā turpmākās darbības ilgtermiņa attīstībai un EIT finansējumu. Tajā ir arī orientējošs finanšu plāns finanšu shēmas laikposmam.

▼M1

4. Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem SIP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. panta 3. punktu.

▼B

18. pants

Sākuma posms

1. Divpadsmit mēnešos no valdes izveidošanas tā iesniedz pirmās 15. panta a) punktā minētās kārtējās trīsgadu darba programmas projektu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Trīs mēnešos pēc projekta saņemšanas dienas gan Eiropas Parlaments, gan Padome, gan Komisija var iesniegt valdei atzinumu par jebkuru projektā iekļautu tematu. Ja EIT saņem šādus atzinumus, valde trīs mēnešos atbild, uzrādot iespējamās korekcijas prioritātēs un plānotajā darbā.

2. Astoņpadsmit mēnešos pēc valdes izveidošanas EIT veic atlasi un nosaka divas vai trīs ZIK saskaņā ar 7. pantā izklāstītajiem kritērijiem un procedūrām.

3. Komisija līdz 2011. gadam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pirmās SIP priekšlikumu, pamatojoties uz EIT iesniegto projektu.

Papildus SIP saturam saskaņā ar 17. pantu pirmajā SIP iekļauj:

a) sīku EIT darbības aprakstu un darba uzdevumu;

b) valdes un ZIK sadarbības noteikumus;

c) ZIK finansēšanas noteikumus.

4. Pēc tam, kad saskaņā ar 17. panta 4. punktu ir pieņemta pirmā SIP, valde var atbilstīgi 6. un 7. pantam izvēlēties un noteikt vēl citas ZIK.

▼M1

19. pants

Budžeta saistības

1. Šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim paredzētais finansējums no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ir noteikts EUR 2 711,4 miljonu pašreizējās cenās apmērā.

2. Minētais finansējums ir galvenā atsauce Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembrim Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punktā ( 14 ).

3. Gada apropriācijas piešķir Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi finanšu shēmai. EIT finansiālās iemaksas ZIK tiek piešķirtas atbilstīgi šim finansējumam.

▼B

20. pants

Gada budžeta izstrāde un pieņemšana

1. EIT izdevumi ietver personāla, administratīvās, infrastruktūras un darbības izmaksas. Administratīvie izdevumi ir pēc iespējas mazāki.

2. Finanšu gads atbilst kalendārajam gadam.

3. Direktors sagatavo EIT ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam un iesniedz to valdei.

4. Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

▼M1

5. Valde apstiprina tāmes projektu, kam pievieno štata plāna projektu un provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu, un līdz N-2. gada 31. decembrim tos iesniedz Komisijai.

6. Balstoties uz minēto tāmi, Komisija iekļauj Savienības vispārējā budžeta projektā aplēses, ko tā uzskata par nepieciešamo summu, kas subsidējama no vispārējā budžeta.

▼B

7. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina apropriācijas, lai subsidētu EIT.

8. Valde pieņem EIT budžetu, kas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

9. Valde iespējami īsā laikā paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par nodomiem īstenot projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas sekas EIT budžeta finansēšanā, jo īpaši ar īpašumu saistīti projekti, piemēram, ēku noma vai iegāde. Tā par to informē Komisiju.

10. Būtiskus budžeta labojumus izdara tādā pašā kārtībā.

21. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1. EIT pieņem savus finanšu noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1605/2002 185. panta 1. punktu. Tie nedrīkst atkāpties no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, izņemot gadījumus, kad to prasa īpašas EIT darbības vajadzības, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu. Pienācīgi ņem vērā vajadzību pēc pietiekamas darbības elastības, kas ļautu EIT sasniegt savus mērķus un piesaistīt un saglabāt privātā sektora partnerus.

▼M1

1.a Finansiālās iemaksas EIT veic saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1290/2013 un Regulu (ES) Nr. 1291/2013.

▼B

2. EIT budžetu izpilda direktors.

3. EIT pārskatus konsolidē ar Komisijas pārskatiem.

▼M1

4. Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments līdz N + 2 gada 15. maijam sniedz direktoram EIT N gada budžeta izpildes apstiprinājumu.

▼B

22. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

1. Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas nolūkā uz EIT pilnībā attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ( 15 ).

2. EIT pievienojas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ( 16 ). Valde oficiāli noformē šo pievienošanos un nosaka nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu OLAF veikt iekšējo izmeklēšanu.

3. Visos lēmumos, kurus pieņems EIT, un visos līgumos, kurus noslēgs EIT, skaidri paredz, ka OLAF un Revīzijas palāta var uz vietas pārbaudīt visu to līgumslēdzēju un apakšlīgumslēdzēju dokumentus, kuri saņēmuši Kopienas līdzekļus, tostarp galīgo līdzekļu saņēmēju telpās.

▼M1 —————

▼M1

22.a pants

EIT likvidācija

Likvidējot EIT, Komisija uzrauga tā likvidāciju atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem. Līgumos ar ZIK un EIT fonda dibināšanas aktā izklāsta attiecīgus rīcības noteikumus šādā situācijā.

▼B

23. pants

Statūti

Ar šo tiek pieņemti EIT statūti, kas izklāstīti pielikumā.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

▼M1









PIELIKUMS

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta statūti

1. SADAĻA

VALDES SASTĀVS

1. Valdi veido gan ieceltie locekļi, gan reprezentatīvie locekļi.

2. Valdē ir divpadsmit ieceltie locekļi, kurus ieceļ Komisija un starp kuriem līdzsvaroti ir pārstāvēti locekļi ar pieredzi uzņēmējdarbībā, augstākajā izglītībā un pētniecībā. Viņi ieņem šo amatu četrus gadus bez tiesībām uz atkārtotu iecelšanu. Vajadzības gadījumā valde iesniedz Komisijai priekšlikumu jauna(-u) locekļa(-u) iecelšanai. Kandidātu(-s) izvēlas, pamatojoties uz pārskatāmas un atklātas procedūras rezultātiem, tostarp apspriešanos ar ieinteresētajām personām. Komisija nodrošina, lai būtu līdzsvaroti pārstāvēti locekļi ar pieredzi augstākās izglītības, pētniecības, inovāciju un uzņēmējdarbības jomā, kā arī lai būtu dzimumu un ģeogrāfiskais līdzsvars un lai būtu atspoguļota augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju atšķirīgā vide visā Savienībā. Komisija ieceļ valdes locekli(-ļus) un informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minēto valdes locekļu atlases procesu un galīgo iecelšanu. Ja ieceltais loceklis nevar pabeigt darbu savā amatā līdz pilnvaru laika beigām, viņa aizstājēju ieceļ atbilstīgi tādai pašai procedūrai, kādu piemēroja loceklim, kurš nevar pabeigt darbu savā amatā līdz pilnvaru laika beigām. Aizstājēju, kurš bijis valdes sastāvā mazāk nekā divus gadus, Komisija pēc valdes pieprasījuma var atkārtoti iecelt amatā uz papildu četru gadu laikposmu. Pārejas laikā tie valdes locekļi, kuri sākotnēji iecelti uz sešu gadu laikposmu, strādā līdz savu pilnvaru laika beigām. Līdz pilnvaru laika beigām valdē ir 18 ieceltie locekļi. Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā valde ar Komisijas apstiprinājumu no divpadsmit 2012. gadā ieceltajiem locekļiem izvēlas vienu trešdaļu, kas strādās divus gadus, vienu trešdaļu, kas strādās četrus gadus, un vienu trešdaļu, kas strādās sešus gadus. Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, lai saglabātu valdes profesionālo ētiku, Komisija pēc savas iniciatīvas var izbeigt valdes locekļa pilnvaru termiņu.

3. Valdē ir trīs reprezentatīvie locekļi, kurus no savām partnerorganizācijām ievēl ZIK. Viņi ieņem šo amatu divus gadus, un viņus var vienreiz ievēlēt no jauna. Ja viņi pārtrauc darbu ZIK, viņu pilnvaru laiks beidzas. Valde apstiprina reprezentatīvo locekļu ievēlēšanas un nomaiņas nosacījumus un procedūras, par pamatu ņemot direktora priekšlikumu. Šāds mehānisms nodrošina atbilstīgu pārstāvības daudzveidību un ņem vērā ZIK attīstību. Pārejas laikā tie reprezentatīvie locekļi, kuri sākotnēji ievēlēti uz trīs gadu laikposmu, strādā līdz savu pilnvaru laika beigām. Līdz pilnvaru laika beigām valdē ir četri reprezentatīvie locekļi.

4. Valdes locekļi darbojas EIT interesēs, neatkarīgi un pārredzami ievērojot tā mērķus un pamatuzdevumu, identitāti, autonomiju un saskanību.

2. SADAĻA

VALDES PIENĀKUMI

Valde pieņem vajadzīgos stratēģiskos lēmumus, jo īpaši:

a) pieņem EIT stratēģiskās inovācijas programmas (SIP) projektu, kārtējo trīsgadu darba programmu, EIT budžetu, gada pārskatus un bilanci, kā arī gada darbības pārskatus pēc direktora priekšlikuma;

b) pieņem ZIK darbības finansēšanas, pārraudzības un izvērtēšanas kritērijus un procedūras, pamatojoties uz direktora priekšlikumu;

c) pieņem ZIK atlases procedūru;

d) izvēlas un nosaka ZIK partnerību vai arī vajadzības gadījumā atsauc šo izvēli;

e) nodrošina ZIK darbības pastāvīgu izvērtēšanu;

f) pieņem savu reglamentu, Izpildu komitejas reglamentu, kā arī EIT konkrētos finanšu noteikumus;

g) vienojoties ar Komisiju, nosaka atbilstīgu valdes un Izpildu komitejas locekļu atalgojumu; šo atalgojumu samēro ar līdzīgu atalgojumu dalībvalstīs;

h) pieņem Izpildu komitejas un direktora atlases procedūru;

i) ieceļ un vajadzības gadījumā atlaiž direktoru, un attiecībā uz viņu īsteno disciplinārās pilnvaras;

j) ieceļ grāmatvedi un Izpildu komitejas locekļus;

k) pieņem labas rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktiem;

l) vajadzības gadījumā izveido padomdevēju grupas, kurām var būt noteikts darbības laiks;

m) izveido iekšējās revīzijas struktūru saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ( 17 );

n) ir pilnvarota nodibināt fondu ar konkrētu mērķi sekmēt un atbalstīt EIT darbību;

o) pieņem lēmumus par EIT valodas politiku, ņemot vērā pastāvošos daudzvalodības principus un EIT darbības praktiskās vajadzības;

p) pasaules mērogā popularizē EIT, lai palielinātu tā pievilcību un lai tas kļūtu par pasaules mēroga struktūru attiecībā uz izcilību augstākās izglītības, pētniecības un inovāciju jomā.

3. SADAĻA

VALDES DARBĪBA

1. Valde no ieceltajiem locekļiem ievēl valdes priekšsēdētāju. Priekšsēdētājs ieņem šo amatu divus gadus, un viņu var vienreiz ievēlēt atkārtoti.

2. Neskarot 3. punktu, valde pieņem lēmumus ar vienkāršu to valdes locekļu balsu vairākumu, kuriem ir balsstiesības. Tomēr 2. sadaļas a), b), c), i) un o) apakšpunktā un šīs sadaļas 1. punktā noteikto lēmumu pieņemšanai ir vajadzīgs divu trešdaļu visu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākums.

3. Reprezentatīvie locekļi nedrīkst balsot par lēmumiem, ko pieņem saskaņā ar 2. sadaļas b), c), d), e), f), g), i), j), k), o) un p) apakšpunktu.

4. Valde sanāk uz kārtējo valdes sēdi vismaz trīs reizes gadā, bet uz ārkārtas sēdi — tad, kad to pieprasa tās priekšsēdētājs vai vismaz viena trešdaļa visu valdes locekļu.

5. Valdes darbā palīdz Izpildu komiteja. Izpildu komitejā ir trīs iecelti locekļi un valdes priekšsēdētājs, kurš arī vada Izpildu komiteju. Valde šos trīs locekļus, izņemot priekšsēdētāju, izvēlas no valdes iecelto locekļu vidus. Valde atsevišķus uzdevumus var uzticēt Izpildu komitejai.

4. SADAĻA

DIREKTORS

1. Direktors ir persona ar zināšanām un ļoti labu reputāciju EIT darbības jomās. Direktoru uz četriem gadiem ieceļ valde. Amata pilnvaru laiku valde var pagarināt vienu reizi uz četriem gadiem, ja tā uzskata, ka šāda rīcība vislabāk atbilst EIT interesēm.

2. Direktors atbild par EIT darbību un ikdienas vadību un ir tā juridiskais pārstāvis. Direktors ir pakļauts valdei un pastāvīgi ziņo tai par EIT darbības attīstību.

3. Direktors: a) organizē un vada EIT darbību; b) atbalsta valdes un Izpildu komitejas darbu, to sēdēs nodrošina sekretariāta pakalpojumus un nodrošina ar visu informāciju, kas vajadzīga to pienākumu izpildei; c) sagatavo SIP projektu, provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu, gada ziņojuma projektu un gada budžeta projektu, lai iesniegtu tos valdei; d) sagatavo un vada ZIK atlases procedūru; nodrošina, lai minētā procesa dažādos posmus īstenotu pārskatāmi un objektīvi; e) sagatavo, pārrunā un noslēdz līgumiskas attiecības ar ZIK; f) organizē ieinteresēto personu forumu, tostarp dalībvalstu pārstāvju īpašo sastāvu; g) saskaņā ar šīs regulas 16. pantu nodrošina EIT darbības rādītāju efektīvu pārraudzības un izvērtēšanas procedūru īstenošanu; h) atbild par administratīviem un finanšu jautājumiem, tostarp par EIT budžeta izpildi, pienācīgi ņemot vērā iekšējās revīzijas struktūras sniegtos ieteikumus; i) atbild par visiem personāla jautājumiem; j) ar Izpildu komitejas starpniecību iesniedz gada pārskata un bilances projektu iekšējās revīzijas struktūrai un pēc tam valdei; k) nodrošina, lai tiktu ievērotas EIT saistības attiecībā uz līgumiem un nolīgumiem, ko tas ir noslēdzis. l) nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm; m) darbojas EIT interesēs, neatkarīgi un pārredzami ievērojot tā mērķus un pamatuzdevumu, identitāti, autonomiju un saskanību.

5. SADAĻA

EIT DARBINIEKI

1. EIT darbinieki ir personāls, kuru EIT pieņem darbā tieši ar līgumiem uz noteiktu laiku. Uz direktoru un EIT darbiniekiem attiecas pārējo Eiropas Savienības darbinieku nodarbināšanas kārtība.

2. Uz ierobežotu laiku darbam EIT drīkst norīkot ekspertus. Valde pieņem noteikumus, kas norīkotajiem ekspertiem dod iespēju strādāt EIT un kas nosaka viņu tiesības un pienākumus.

3. Attiecībā uz saviem darbiniekiem EIT īsteno pilnvaras, kas uzticētas iestādei, kurai atļauts slēgt līgumus ar personālu.

4. No darbinieka var pieprasīt pilnīgu vai daļēju atlīdzinājumu par kaitējumu, kas EIT nodarīts šā darbinieka smaga pārkāpuma dēļ viņa pienākumu izpildes gaitā vai saistībā ar to.