02004A0320(03) — LV — 09.09.2021 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:





Labots ar:









▼B

STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses ( *2 )







BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, še turpmāk “dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA, EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA, še turpmāk “Kopiena”, no vienas puses, un BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA, še turpmāk “Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika”, no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ stiprās saiknes Pušu starpā un to kopīgās vērtības, to vēlmi stiprināt šīs saiknes un nodibināt ciešas un ilgstošas attiecības, kas balstītas uz savstarpīgumu un savstarpēju ieinteresētību, kas ļautu Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai vēl vairāk stiprināt un paplašināt iepriekš izveidotās attiecības, jo īpaši ar 1997. gada 29. aprīlī vēstuļu apmaiņas ceļā parakstīto sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. janvārī; ŅEMOT VĒRĀ, ka attiecības pušu starpā iekšzemes transporta jomā joprojām regulē Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgums transporta jomā, kas tika parakstīts 1997. gada 29. jūnijā un stājās spēkā 1997. gada 28. novembrī; ŅEMOT VĒRĀ šā nolīguma nozīmi Dienvidaustrumu Eiropas valstu stabilizācijas un asociācijas ietvaros, kas ar šī reģiona EK Kopējās stratēģijas palīdzību vēl vairāk jāattīsta, lai izveidotu un konsolidētu stabilu, uz sadarbību balstītu Eiropas kārtību, kuras galvenais balsts ir Eiropas Savienība, kā arī tā nozīmi Stabilitātes pakta ietvaros; ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ar visiem līdzekļiem veicināt Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, kā arī reģiona ekonomikas un institucionālo stabilizāciju, attīstot pilsonisku sabiedrību un nostiprinot demokrātiju, izveidojot iestādes un reformējot valsts pārvaldi, uzlabojot tirdzniecības un ekonomikas sadarbību, nostiprinot valsts un reģiona drošību, kā arī palielinot sadarbību tieslietās un iekšlietās; ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos vairot politiskās un ekonomiskās brīvības kā šā nolīguma pamatu, kā arī to apņemšanos ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, tai skaitā to personu tiesības, kas pieder mazākumtautībām, un demokrātijas principus, rīkojot brīvas un taisnīgas vēlēšanas un veidojot daudzpartiju sistēmu; ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos ievērot brīvā tirgus ekonomikas principus un Kopienas gatavību veicināt ekonomikas reformas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā; ŅEMOT VĒRĀ Pušu apņemšanos pilnībā īstenot visus principus un noteikumus, kas paredzēti ANO Hartā, EDSO, it īpaši Helsinku Nobeiguma aktā, Madrides un Vīnes konferences noslēguma dokumentos, Parīzes hartā par jaunu Eiropu un Ķelnes Stabilitātes paktā Dienvidaustrumu Eiropai, lai sniegtu ieguldījumu reģionālajā stabilitātē un reģiona valstu sadarbībā; VĒLOTIES izveidot regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem jautājumiem, kas interesē abas puses, tai skaitā par reģionālajiem aspektiem; ŅEMOT VĒRĀ Pušu saistības brīvās tirdzniecības jomā atbilstoši tiesībām un pienākumiem, kas izriet no PTO; PĀRLIECINĀTAS, ka stabilizācijas un asociācijas nolīgums radīs jaunu klimatu ekonomiskajām attiecībām to starpā un jo īpaši tirdzniecības un ieguldījumu attīstībai, kas ir izšķiroši faktori ekonomikas pārstrukturēšanā un modernizēšanā; PATUROT PRĀTĀ Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas apņemšanos tuvināt savus tiesību aktus Kopienas tiesību aktiem; ŅEMOT VĒRĀ Kopienas gatavību sniegt izšķirošu atbalstu reformu īstenošanai un izmantot visus sadarbības un tehniskās, finanšu un ekonomiskās palīdzības instrumentus, šos centienus orientējoši realizējot plašā, daudzu gadu ilgā laika posmā; APSTIPRINOT, ka šā nolīguma noteikumi, kas ietilpst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas III daļas darbības jomā, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Kopienas daļai, līdz Apvienotā Karaliste vai Īrija (attiecīgā gadījumā) paziņo Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, ka tā ir uzņēmusies saistības kā Eiropas Kopienas daļa saskaņā ar Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem; ATCEROTIES Eiropas Savienības gatavību, cik iespējams, iesaistīt Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku Eiropas politikas un ekonomikas galvenajās tendencēs un tās kā iespējamās ES kandidātvalsts statusu, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropadomes 1993. gada jūnijā noteikto kritēriju izpildi, kurai veiksmīgi jāīsteno šis nolīgums, jo īpaši reģionālās sadarbības jomā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

1. Ar šo izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses.

2. Šīs asociācijas mērķi ir: — nodrošināt pienācīgu satvaru politiskam dialogam, kas ļautu attīstīt ciešas politiskās attiecības Pušu starpā, — atbalstīt Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas centienus attīstīt savu ekonomisko un starptautisko sadarbību, cita starpā arī tuvinot savus tiesību aktus Kopienas tiesību aktiem, — veicināt saskaņotu ekonomisko attiecību veidošanos un pakāpeniski izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, — sekmēt reģionālo sadarbību visās šajā nolīgumā ietvertajās jomās.







I SADAĻA

VISPĀRĪGIE PRINCIPI

2. pants

Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā pasludināto un Helsinku Nobeiguma aktā un Parīzes hartā par jaunu Eiropu noteikto demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana, starptautisko tiesību principu ievērošana, kā arī to tirgus ekonomikas principu ievērošana, kas atspoguļoti EDSK Bonnas konferences dokumentā par ekonomisko sadarbību, veido iekšpolitikas un ārpolitikas pamatu un ir būtiski šā nolīguma elementi.

3. pants

Stabilizācijas un asociācijas procesā galvenais ir starptautiskais un reģionālais miers un drošība un labu kaimiņattiecību veidošana. Šis nolīgums ir noslēgts un tiek īstenots Kopienas reģionālās politikas ietvaros, kas noteikta Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos, kuri pamatojas uz situāciju atsevišķās reģiona valstīs.

4. pants

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir apņēmusies uzsākt sadarbību un veidot labas kaimiņattiecības ar citām reģiona valstīm, tai skaitā veikt atbilstoša līmeņa savstarpējās koncesijas attiecībā uz personu pārvietošanos un preču, kapitāla un pakalpojumu apriti, kā arī vispārējas intereses projektu izstrādi. Šī apņemšanās ir galvenais faktors attiecību un sadarbības veidošanā Pušu starpā un tādējādi sniedz ieguldījumu reģionālajā stabilitātē.

5. pants

▼C1

1. Asociāciju pilnībā realizē pārejas perioda laikā, kas nepārsniedz 10 gadus un ir iedalīts divos secīgos posmos. Šis dalījums divos secīgos posmos veikts ar mērķi pakāpeniski īstenot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumus un pirmajā posmā koncentrēties uz tām jomām, kas aprakstītas turpmāk III, V, VI un VII sadaļā.

▼B

2. Stabilizācijas un asociācijas padome, kas izveidota saskaņā ar 108. pantu, regulāri pārbauda šā nolīguma piemērošanu un to, kā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veic tiesiskās, administratīvās, institucionālās un ekonomiskās reformas, ievērojot preambulu un saskaņā ar šajā nolīgumā noteiktajiem vispārējiem principiem.

3. Četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Stabilizācijas un asociācijas padome izvērtē gūtos panākumus un lemj par pāriešanu uz otro posmu un tā ilgumu, kā arī par visām iespējamajām izmaiņām, kas jāizdara attiecībā uz to noteikumu saturu, kas regulē otro posmu. Šādi rīkojoties, tā ņems vērā iepriekšminētās pārbaudes rezultātus.

4. Šā panta 1. un 3. punktā paredzētie posmi neattiecas uz IV sadaļu.

6. pants

Šīs nolīgums ir pilnībā saderīgs ar attiecīgajiem PTO noteikumiem, jo īpaši ar 1994. gada VVTT XXIV pantu un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību V pantu.







II SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS

7. pants

Vēl vairāk jāattīsta un jāpadziļina politiskais dialogs Pušu starpā. Tam jāpavada un jānostiprina Eiropas Savienības un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas attiecību atjaunošana un jāveicina ciešu saišu veidošanās starp Pusēm solidaritātes un jaunu sadarbības formu veidā.

Politiskais dialogs ir paredzēts, lai īpaši veicinātu:

— pastiprinātu Pušu nostāju konverģenci attiecībā uz starptautiskiem jautājumiem un it īpaši attiecībā uz tiem jautājumiem, kas, iespējams, var būtiski iespaidot Puses,

— reģionālo sadarbību un labu kaimiņattiecību veidošanu,

— kopīgus uzskatus par drošību un stabilitāti Eiropā, tai skaitā jomās, kas ietvertas Eiropas Savienības kopējā ārpolitikā un drošības politikā.

8. pants

Politiskais dialogs var būt daudzpusējs, gan arī norisināties kā reģionālais dialogs, iesaistot citas reģiona valstis.

9. pants

1. Ministriju līmenī politiskais dialogs norisinās Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura ir kopumā atbildīga par visiem jautājumiem, ko Puses var vēlēties izvirzīt.

2. Pēc Pušu pieprasījuma politiskais dialogs var norisināties arī šādos veidos: — vajadzības gadījumā vecāko amatpersonu sanāksmēs, pārstāvot Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no vienas puses, un Eiropas Savienības Padomes un Komisijas prezidentūru, no otras puses, — pilnībā izmantojot diplomātiskos kanālus Pušu starpā, tai skaitā atbilstošus sakarus trešajās valstīs un Apvienoto Nāciju Organizācijā, EDSO un citos starptautiskos forumos, — jebkādā citā veidā, kas sniegtu noderīgu ieguldījumu, padziļinot, attīstot un pastiprinot šo dialogu.

10. pants

Parlamentārā līmenī politiskais dialogs norisinās saskaņā ar 114. pantu izveidotajā Stabilizācijas un asociācijas parlamentārajā komitejā.







III SADAĻA

REĢIONĀLĀ SADARBĪBA

11. pants

Atbilstoši savām saistībām attiecībā uz mieru un stabilitāti un labu kaimiņattiecību veidošanu Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika aktīvi veicinās reģionālo sadarbību. Arī Kopiena savu tehniskās palīdzības programmu ietvaros atbalstīs reģionālos vai pārrobežu projektus.

Kad Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika paredz stiprināt savu sadarbību ar kādu no 12. līdz 14. pantā minētajām valstīm, saskaņā ar X sadaļā paredzētajiem noteikumiem tā informē Kopienu un tās dalībvalstis un apspriežas ar tām.

12. pants

Sadarbība ar citām valstīm, kas parakstījušas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu

Ne vēlāk kā tad, kad vismaz viens stabilizācijas un asociācijas nolīgums ir parakstīts ar kādu citu valsti, kas iesaistīta stabilizācijas un asociācijas procesā, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika uzsāk sarunas ar attiecīgo valsti vai valstīm, lai noslēgtu Konvenciju par reģionālo sadarbību, kuras mērķis ir paplašināt attiecīgo valstu sadarbības apjomu.

Šīs konvencijas galvenie elementi būs:

— politiskais dialogs,

— attiecīgiem PTO noteikumiem atbilstošas brīvās tirdzniecības zonas izveidošana starp Pusēm,

— savstarpējas koncesijas attiecībā uz darbinieku pārvietošanos, uzņēmējdarbību, pakalpojumu sniegšanu, kārtējiem maksājumiem un kapitāla apriti līdzvērtīgā līmenī tam, kā paredzēts šajā nolīgumā,

— noteikumi par sadarbību citās jomās neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav ietvertas šajā nolīgumā, un īpaši tieslietu un iekšlietu jomā.

Šajā konvencijā vajadzības gadījumā būs iekļauti noteikumi par nepieciešamo institucionālo mehānismu izveidi.

Šo Konvenciju par reģionālo sadarbību slēdz divu gadu laikā pēc tam, kad spēkā stājies vismaz otrais Stabilizācijas un asociācijas nolīgums. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas gatavība noslēgt šādu konvenciju būs nosacījums turpmākai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un ES attiecību attīstībai.

13. pants

Sadarbība ar citām valstīm, kas iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika iesaistās reģionālajā sadarbībā ar citām valstīm, kas iesaistītas Stabilizācijas un asociācijas procesā dažās vai visās šajā nolīgumā ietvertajās sadarbības jomās un īpaši jomās, par kurām ir kopīga interese. Šādai sadarbībai jābūt savienojamai ar šā nolīguma principiem un mērķiem.

14. pants

Sadarbība ar valstīm, kas kandidē uz pievienošanos ES

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var veicināt savu sadarbību un noslēgt Konvenciju par reģionālo sadarbību ar jebkuru valsti, kas kandidē uz pievienošanos ES, jebkurā no šajā nolīgumā ietvertajām sadarbības jomām. Šādas konvencijas mērķis ir pakāpeniski pielīdzināt Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un attiecīgās valsts divpusējās attiecības tai attiecību daļai, kādas pastāv starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un attiecīgo valsti.







IV SADAĻA

PREČU BRĪVA APRITE

15. pants

1. Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika maksimāli 10 gadus ilgā laika posmā, sākot no šā nolīguma stāšanās spēkā, pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un atbilstoši 1994. gada VVTT un PTO noteikumiem. Šādi rīkojoties, tās ņem vērā šeit noteiktās īpašās prasības.

2. Tirdzniecībā starp abām Pusēm preču klasifikācijai piemēro preču kombinēto nomenklatūru.

3. Attiecībā uz katru produktu pamatnodoklis, kam jāpiemēro šajā nolīgumā minētie secīgie samazinājumi, ir tas nodoklis, ko faktiski piemēro erga omnes dienā pirms šā nolīguma parakstīšanas.

4. Ja pēc šā nolīguma parakstīšanas erga omnes piemēro kādus tarifa samazinājumus, it īpaši samazinājumus saistībā ar PTO sarunām par tarifiem, šādi samazinātie nodokļi 3. punktā minēto pamatnodokli aizstāj no šo samazinājumu piemērošanas dienas.

5. Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika viena otrai paziņo savus attiecīgos pamatnodokļus.







I NODAĻA

RŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI

16. pants

1. Šīs nodaļas noteikumus piemēro Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti kombinētās nomenklatūras 25. līdz 97. nodaļā, izņemot tos produktus, kas uzskaitīti I pielikuma I punkta ii) apakšpunktā Lauksaimniecības nolīgumā (1994. gada VVTT).

2. Šā nolīguma 17. un 18. panta noteikumi neattiecas ne uz tekstilizstrādājumiem, ne uz tērauda ražojumiem, kas norādīti 22. un 23. pantā.

3. Tirdzniecība Pušu starpā ar produktiem, kas ietverti Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, notiek saskaņā ar minētā līguma noteikumiem.

17. pants

1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti muitas nodokļi Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes produktu importam Kopienā.

2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti kvantitatīvie ierobežojumi Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes produktu importam Kopienā un līdzvērtīgas iedarbības pasākumi.

18. pants

1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, tiek atcelti muitas nodokļi Kopienas izcelsmes preču, kas nav uzskaitītas I un II pielikumā, importam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

2. Muitas nodokļus I pielikumā uzskaitīto Kopienas izcelsmes preču importam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā pakāpeniski samazina saskaņā ar šādu grafiku: — pirmā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 90 % no pamatnodokļa; — otrā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 80 % no pamatnodokļa; — trešā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 70 % no pamatnodokļa; — ceturtā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 60 % no pamatnodokļa; — piektā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 50 % no pamatnodokļa; — sestā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 40 % no pamatnodokļa; — septītā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 30 % no pamatnodokļa; — astotā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 20 % no pamatnodokļa; — devītā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli samazina līdz 10 % no pamatnodokļa; — desmitā gada 1. janvārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ atlikušos nodokļus.

3. Muitas nodokļus II pielikumā uzskaitīto Kopienas izcelsmes preču importam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā pakāpeniski samazina un likvidē saskaņā ar pielikumā noteikto grafiku.

4. Stājoties spēkā šim nolīgumam, atceļ kvantitatīvos ierobežojumus Kopienas izcelsmes preču importam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un līdzvērtīgas iedarbības pasākumus.

19. pants

Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika savstarpējā tirdzniecībā atceļ visus maksājumus, kam ir līdzvērtīga iedarbība kā ievedmuitas nodokļiem.

20. pants

1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atceļ visus izvedmuitas nodokļus un līdzvērtīgas iedarbības maksājumus.

2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika savstarpēji atceļ visus kvantitatīvos ierobežojumus eksportam un līdzvērtīgas iedarbības pasākumus.

21. pants

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika apliecina gatavību drīzāk nekā paredzēts 18. pantā samazināt muitas nodokļus tirdzniecībā ar Kopienu, ja to ļauj tās vispārējais ekonomikas stāvoklis un stāvoklis attiecīgajā tautsaimniecības nozarē.

Šajā sakarā Stabilizācijas un asociācijas padome sniedz ieteikumus.

22. pants

Šā nolīguma 1. protokolā ir izklāstīti noteikumi, kas attiecas uz tajā minētajiem tekstilizstrādājumiem.

23. pants

Šā nolīguma 2. protokolā ir izklāstīti noteikumi, kas attiecas uz tajā minētajiem tērauda ražojumiem.







II NODAĻA

LAUKSAIMNIECĪBA UN ZIVSAIMNIECĪBA

24. pants

Definīcija

1. Šīs nodaļas noteikumus piemēro tirdzniecībai ar lauksaimniecības un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā vai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

2. Jēdziens “lauksaimniecības un zvejniecības produkti” attiecas uz produktiem, kas uzskaitīti kombinētās nomenklatūras 1. līdz 24. nodaļā, un produktiem, kas uzskaitīti I pielikuma I punkta ii) apakšpunktā Lauksaimniecības nolīgumā (1994. gada VVTT).

3. Šī definīcija ietver zivis un zvejniecības produktus, kas iekļauti 3. nodaļā, pozīcijās 1604 un 1605 un apakšpozīcijās 0511 91 , 2301 20 00 un ex 1902 20 ( 1 ).

25. pants

Šā nolīguma 3. protokolā ir izklāstīts tirdzniecības režīms attiecībā uz tajā uzskaitītajiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

26. pants

1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Kopiena atceļ visus kvantitatīvos ierobežojumus un līdzvērtīgas iedarbības pasākumus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes lauksaimniecības un zvejniecības produktu importam.

2. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atceļ visus kvantitatīvos ierobežojumus un līdzvērtīgas iedarbības pasākumus Kopienas izcelsmes lauksaimniecības un zvejniecības produktu importam.

▼M5

27. pants

Lauksaimniecības produkti

1. Eiropas Savienība atceļ muitas nodokļus un līdzīgus maksājumus attiecībā uz bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, izņemot tiem, kas minēti kombinētās nomenklatūras pozīcijās 0102 , 0201 , 0202 , 1701 , 1702 un 2204 .

Attiecībā uz tādiem produktiem kombinētās nomenklatūras 7. un 8. nodaļā, kuriem kopējā muitas tarifā paredzēts piemērot procentuālos muitas nodokļus un īpašu muitas nodokli, atcelšana attiecas tikai uz nodokļa procentuālo daļu.

2. No šā nolīguma protokola spēkā stāšanās dienas, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Savienība nosaka muitas nodokļus, kas piemērojami, importējot Eiropas Savienībā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktus, kas definēti III pielikumā, 20 % apmērā no procentuālā nodokļa un 20 % apmērā no specifiskā nodokļa, kā noteikts Eiropas Kopienu kopējā muitas tarifā, nepārsniedzot ikgadējo tarifu kvotu, kas ir 1 650 tonnas, izteiktas liemeņu svarā.

Eiropas Savienība atbrīvo no muitas nodokļiem bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes produktu, kas minēti kombinētās nomenklatūras pozīcijās 1701 un 1702 , importu Eiropas Savienībā, ievērojot ikgadējo tarifa kvotu 7 000 tonnu (tīrais svars).

3. No šā nolīguma protokola spēkā stāšanās dienas, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: a) atceļ muitas nodokļus, ko piemēro konkrētu Eiropas Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu, kas uzskaitīti IV pielikuma a) daļā, importam; b) atceļ muitas nodokļus, ko piemēro konkrētiem Eiropas Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu, kas uzskaitīti IV pielikuma b) daļā, importam, nepārsniedzot katram produktam minētajā pielikumā norādītās tarifu kvotas; c) piemēro muitas nodokļus, ko piemēro konkrētu Eiropas Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu, kas uzskaitīti IV pielikuma c) daļā, importam, nepārsniedzot tarifu kvotas.

4. Tirdzniecības režīmu attiecībā uz vīnu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem noteiks atsevišķā nolīgumā par vīnu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem.

▼B

28. pants

Zvejniecības produkti

1. Ar šā nolīguma stāšanos spēkā Kopiena pilnībā atceļ muitas nodokļus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes zivīm un zvejniecības produktiem. Šā nolīguma V pielikuma a) daļā uzskaitītajiem produktiem piemēro tur paredzētos noteikumus.

▼M5

2. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atceļ visus muitas nodokļiem līdzvērtīgus maksājumus un muitas nodokļus attiecībā uz Eiropas Savienības izcelsmes zivju un zvejniecības produktu importu, izņemot tos, kuri minēti V pielikuma b) daļā un V pielikuma c) daļā, kas nosaka tarifu samazinājumu tajās uzskaitītajiem produktiem.

▼B

29. pants

1. Ņemot vērā apjomu Pušu savstarpējai tirdzniecībai ar lauksaimniecības un zvejniecības produktiem, to īpašās problēmas, Kopienas kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas lauksaimniecības politikas noteikumus, lauksaimniecības lomu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ekonomikā, tās tradicionālo nozaru un tirgu ražošanas un eksporta potenciālu, kā arī daudzpusējo tirdzniecības sarunu rezultātus PTO, Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ne vēlāk kā 2003. gada 1. janvārī Stabilizācijas un asociācijas padomē, aplūkojot katru produktu atsevišķi un pusēm savstarpēji vienojoties, izskata iespējas piešķirt viena otrai turpmākas koncesijas, lai īstenotu lauksaimniecības un zvejniecības produktu tirdzniecības lielāku liberalizāciju.

2. Šās nodaļas noteikumi vienai vai otrai Pusei nekādā veidā neliedz vienpusēji piemērot labvēlīgākus pasākumus.

30. pants

Neatkarīgi no citiem šā nolīguma un īpaši 37. panta noteikumiem, ņemot vērā lauksaimniecības un zivsaimniecības tirgus īpašās problēmas, ja kādas Puses izcelsmes produktu ievešana, uz ko attiecas koncesijas atbilstīgi 25., 27. un 28. pantam, rada ievērojamus traucējumus otras Puses tirgū vai iekšējos regulatīvajos mehānismos, Puses nekavējoties apspriežas, lai rastu piemērotu risinājumu. Kamēr šāds risinājums nav rasts, attiecīgā Puse var veikt atbilstošus pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem.







III NODAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI

31. pants

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz Pušu savstarpējo tirdzniecību ar visiem produktiem, ja vien šeit vai 1., 2. un 3. protokolā nav paredzēts citādi.

32. pants

Jaunu pasākumu neveikšana

1. No šā nolīguma spēkā stāšanās dienas tirdzniecībā starp Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku neievieš nekādus jaunus ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļus vai līdzvērtīgas iedarbības maksājumus, kā arī nepalielina jau esošos nodokļus vai maksājumus.

2. No šā nolīguma spēkā stāšanās dienas tirdzniecībā starp Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku neievieš nekādus jaunus importa vai eksporta kvantitatīvos ierobežojumus vai līdzvērtīgas iedarbības pasākumus, kā arī nepadara stingrākus šādus jau esošos ierobežojumus vai pasākumus.

3. Neatkarīgi no koncesijām, kas piešķirtas atbilstīgi 26. pantam, šā panta 1. un 2. punkta noteikumi nekādā veidā neierobežo Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Kopienu turpināt īstenot savas lauksaimniecības politikas, kā arī veikt jebkādus pasākumus saskaņā ar šīm politikām, ciktāl netiek skarts importa režīms III pielikumā, IV pielikuma a), b) un c) daļā un V pielikuma a) un b) daļā.

33. pants

Fiskālās diskriminācijas aizliegums

1. Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši vai netieši rada vienas Puses produktu diskrimināciju attiecībā pret līdzīgiem otras Puses izcelsmes produktiem, un atceļ esošos pasākumus.

2. Produkti, kurus eksportē uz vienu no Pusēm, nevar gūt labumu no iekšējo netiešo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz tiem uzlikto netiešo nodokļu apmēru.

34. pants

Noteikumi par ievedmuitas nodokļa atcelšanu attiecas arī uz fiskāliem muitas nodokļiem.

35. pants

Muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas, pārrobežu režīmi

1. Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežu tirdzniecības režīmus, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzētos tirdzniecības režīmus.

2. Pārejas periodos, kas norādīti 17. un 18. pantā, šis nolīgums neietekmē to īpašo preferenču sistēmu ieviešanu, kas regulē preču kustību un kas noteiktas pārrobežu nolīgumos, kuri iepriekš noslēgti starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un Dienvidslāvijas Sociālistisko Federatīvo Republiku un kurus pārņēmusi Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, vai kas izriet no III sadaļā minētajiem divpusējiem nolīgumiem, ko Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika noslēgusi, lai veicinātu reģionālo tirdzniecību.

3. Par šā panta 1. un 2. punktā aprakstītajiem nolīgumiem un, ja vajadzīgs, citiem svarīgiem jautājumiem saistībā ar savu attiecīgo tirdzniecības politiku attiecībā uz trešām valstīm Puses savstarpēji apspriežas Stabilizācijas un asociācijas padomē. Īpaši gadījumā, ja Kopienai pievienojas kāda trešā valsts, šādas apspriedes notiek, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā šajā nolīgumā minētās Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas intereses.

36. pants

Dempings

1. Ja kāda no Pusēm tirdzniecībā ar otru Pusi atklāj dempingu 1994. gada VVTT VI panta nozīmē, tā var veikt atbilstošus pretpasākumus saskaņā ar Līgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta piemērošanu un saviem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

2. Attiecībā uz šā panta 1. punktu Stabilizācijas un asociācijas padomi informē par dempinga gadījumu, tiklīdz importētājas Puses iestādes ir uzsākušas izmeklēšanu. Ja dempings 1994. gada VVTT VI panta nozīmē netiek izbeigts vai netiek panākts cits apmierinošs risinājums 30 dienu laikā no lietas nodošanas Stabilizācijas un asociācijas padomei, tad importētāja Puse var noteikt atbilstošus pasākumus.

37. pants

Vispārēja drošības klauzula

1. Ja kādas Puses produktu ieved otras Puses teritorijā tādos palielinātos daudzumos vai tādos apstākļos, kas rada vai draud radīt — būtisku kaitējumu vietējai līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu rūpniecībai importētājas Puses teritorijā vai — nopietnus traucējumus kādā ekonomikas nozarē vai grūtības, kas var izraisīt nopietnu ekonomiskās situācijas pasliktināšanos kādā importētājas Puses reģionā, tad importētāja Puse var veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar šajā pantā paredzētajiem nosacījumiem un kārtību.

2. Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika drošības klauzulu savstarpēji piemēro tikai saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. Minētie pasākumi nepārsniedz apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu radušās grūtības, un parasti ir kādas šajā nolīgumā paredzētas, attiecīgajam produktam piemērojamās nodokļu likmes tālākas samazināšanas atlikšana vai nodokļu likmes palielināšana šim produktam.

Šie pasākumi ietver skaidrus elementus, kas pakāpeniski noved pie to atcelšanas, vēlākais, tiem noteiktā laika posma beigās. Pasākumus neveic ilgāk kā vienu gadu. Ārkārtas apstākļos pasākumus var veikt, ilgākais, trīs gadus. Vismaz trīs gadus kopš pasākumu piemērošanas izbeigšanas tos nepiemēro tādu produktu importam, kuri iepriekš jau Bijuši pakļauti šādam pasākumam.

3. Šajā pantā precizētajos gadījumos pirms tajā norādīto pasākumu veikšanas vai gadījumos, kad piemēro 4. punkta b) apakšpunktu, attiecīgi, Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika cik drīz vien iespējams iesniedz Stabilizācijas un asociācijas komitejai visu būtisko informāciju, lai meklētu abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

4. Lai īstenotu iepriekšminētos punktus, piemēro šādus noteikumus: a) grūtības, kas rodas šajā pantā minētās situācijas dēļ, nodod izskatīšanai Stabilizācijas un asociācijas komitejā, kura var pieņemt jebkādus lēmumus, lai novērstu minētās grūtības. Ja 30 dienu laikā no lietas nodošanas Stabilizācijas un asociācijas komitejai tā vai eksportētāja Puse nav pieņēmusi lēmumu, lai novērstu grūtības, vai nav atrasts cits apmierinošs risinājums, tad importētāja Puse saskaņā ar šo pantu var veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu problēmu. Izvēloties veicamos aizsardzības pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kas vismazāk traucē šajā nolīgumā noteikto režīmu darbību; b) ja ārkārtas vai kritiski apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, neļauj veikt, attiecīgi, iepriekšēju informēšanu vai izskatīšanu, iesaistītā Puse šajā pantā precizētajās situācijās var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, lai situāciju labotu, un tūlīt par to informē otru Pusi.

5. Par aizsardzības pasākumiem nekavējoties ziņo Stabilizācijas un asociācijas komitejai, un par tiem šajā komitejā regulāri apspriežas, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to ļauj.

6. Ja Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika tādu produktu importu, kuri varētu izraisīt šajā pantā minētās grūtības, pakļauj administratīvām procedūrām, kuru mērķis ir ātri sniegt informāciju par tirdzniecības plūsmu tendencēm, tad tā informē otru Pusi.

38. pants

Klauzula par deficītu

1. Ja šās sadaļas noteikumu ievērošanas rezultātā a) rodas importētājas Puses pārtikas produktu vai citu tai svarīgu produktu kritisks deficīts vai tā draudi vai arī b) notiek produkta, kuram eksportētāja Puse saglabā kvantitatīvus eksporta ierobežojumus, izvedmuitas nodokļus vai līdzvērtīgas iedarbības pasākumus vai maksājumus, atkalizvešana uz trešo valsti un ja augšminētās situācijas izraisa vai var izraisīt ievērojamas grūtības eksportētājai Pusei, tad šī Puse var veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar šā panta nosacījumiem un tajā noteiktajām procedūrām.

2. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē šajā nolīgumā paredzēto režīmu darbību. Šādus pasākumus piemēro tā, ka tie neizraisa tīšu vai nepamatotu diskrimināciju, ja pastāv vienādi apstākļi, vai slēptus tirdzniecības ierobežojumus, un tos atceļ, ja apstākļi vairs neattaisno to saglabāšanu.

3. Pirms šā panta 1. punktā paredzēto pasākumu veikšanas vai gadījumos, kad piemēro 4. punktu, cik iespējams drīz, attiecīgi, Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika sniedz Stabilizācijas un asociācijas komitejai visu būtisko informāciju, lai meklētu abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Puses Stabilizācijas un asociācijas komitejā var vienoties par visiem līdzekļiem, kas vajadzīgi grūtību izbeigšanai. Ja 30 dienu laikā pēc jautājuma iesniegšanas Stabilizācijas un asociācijas komitejai nav panākta vienošanās, eksportētāja Puse attiecīgā produkta eksportam var noteikt šajā pantā paredzētos pasākumus.

4. Ja ārkārtas vai kritiski apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību, neļauj veikt, attiecīgi, iepriekšēju informēšanu vai izskatīšanu, tad attiecīgi Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var nekavējoties piemērot drošības pasākumus, lai situāciju labotu, un par to tūlīt informē otru Pusi.

5. Par visiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar šo pantu, tūlīt paziņo Stabilizācijas un asociācijas komitejai un tos regulāri apspriež minētajā iestādē, īpaši, lai noteiktu grafiku pasākumu atcelšanai, tiklīdz apstākļi to atļaus.

39. pants

Valsts monopoli

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pakāpeniski pielāgo savus komerciāla rakstura valsts monopolus, lai nodrošinātu, ka piektā gada beigās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā starp dalībvalstu valstspiederīgajiem un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgajiem nepastāv nekāda diskriminācija attiecībā uz apstākļiem, kādos preces iepērk un pārdod. Par šā mērķa sasniegšanai noteiktajiem pasākumiem informē Stabilizācijas un asociācijas padomi.

40. pants

Šā nolīguma 4. protokolā ir noteikti izcelsmes noteikumi šajā nolīgumā paredzēto tarifa preferenču piemērošanai.

41. pants

Atļautie ierobežojumi

Šis nolīgums neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatoti ar sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem, cilvēku, dzīvnieku vai augu veselības un dzīvības aizsardzību, nacionālo mākslas, vēstures vai arheoloģisku vērtību aizsardzību vai intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību, vai ar noteikumiem par zeltu un sudrabu. Tomēr šādi aizliegumi vai ierobežojumi Pušu starpā nedrīkst kalpot kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptu tirdzniecības ierobežojumu līdzekļi.

42. pants

Puses vienojas sadarboties, lai samazinātu krāpšanas iespējas, piemērojot šā nolīguma tirdzniecības noteikumus.

Neatkarīgi no citiem šā nolīguma noteikumiem, jo īpaši no 30., 37. un 88. panta un 4. protokola, ja kāda Puse atklāj pietiekamus pierādījumus par krāpšanu, piemēram, ievērojamu pieaugumu vienas Puses produktu tirdzniecībā ar otru Pusi, kas pārsniedz to līmeni, kurš atspoguļo tādus ekonomiskos nosacījumus kā normāla ražošanas un eksporta jauda, vai administratīvās sadarbības nenodrošināšanu, kas otrai Pusei bija vajadzīga izcelsmes apliecinājuma pārbaudei, tad Puses nekavējoties apspriežas, lai rastu atbilstošu risinājumu. Kamēr šāds risinājums nav rasts, attiecīgā Puse var veikt atbilstošus pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem. Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroku dod tiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šajā nolīgumā paredzēto režīmu darbību.

43. pants

Šā nolīguma piemērošana neskar Kopienas tiesību aktu noteikumu piemērošanu Kanāriju salām.







V SADAĻA

DARBASPĒKA PĀRVIETOŠANĀS, UZŅĒMĒJDARBĪBA, PAKALPOJUMU SNIEGŠANA, KAPITĀLA APRITE







IV NODAĻA

DARBASPĒKA PĀRVIETOŠANĀS

44. pants

1. Ievērojot katrā dalībvalstī piemērojamos nosacījumus un kārtību, — attieksme pret Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstpiederīgajiem darba ņēmējiem, kas legāli nodarbināti dalībvalsts teritorijā, uz valstspiederības pamata nedrīkst būt diskriminējoša, salīdzinot ar šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem, darba apstākļu, atalgojuma vai atlaišanas ziņā; — dalībvalsts teritorijā likumīgi strādājoša darba ņēmēja likumīgi dzīvojošai laulātajai(-am) un bērniem ir jānodrošina pieeja šīs dalībvalsts darba tirgum tik ilgi, kamēr šim darba ņēmējam atļauts tajā uzturēties un strādāt, izņemot sezonas darba ņēmēju un darba ņēmēju, kas ierodas saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem 45. panta nozīmē, ja vien minētie nolīgumi neparedz citu kārtību.

2. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika saskaņā ar noteikumiem un kārtību šajā valstī 1. punktā minēto attieksmi piemēro tiem darba ņēmējiem, kas ir dalībvalsts piederīgie un ir likumīgi nodarbināti tās teritorijā, kā arī viņu laulātajiem un bērniem, kuri likumīgi uzturas minētajā teritorijā.

45. pants

1. Ņemot vērā darba tirgus situāciju dalībvalstīs, kas pakļautas to tiesību aktiem un noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstīs darba ņēmēju mobilitātes ziņā, — jāsaglabā un, ja iespējams, jāuzlabo esošās iespējas Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas darba ņēmējiem piekļūt darba tirgum, ko dalībvalstis sniedz saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem; — pārējās dalībvalstis pārskata iespējas noslēgt līdzīgus nolīgumus.

2. Stabilizācijas un asociācijas padome izskata iespēju piešķirt citus uzlabojumus, tostarp iespējas izmantot profesionālās apmācības, ievērojot dalībvalstīs spēkā esošos noteikumus un procedūras un ņemot vērā darba tirgus situāciju dalībvalstīs un Kopienā.

46. pants

Jāparedz noteikumi sociālās nodrošināšanas programmas koordinēšanai strādniekiem, kuri ir Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgie un kuri ir likumīgi nodarbināti kādas dalībvalsts teritorijā, un viņu ģimenēm, kas tur likumīgi dzīvo. Tālab ar Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmumu, kam nav jāietekmē nekādas tiesības vai pienākumi saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, ja tie paredz labvēlīgāku režīmu, stāsies spēkā šādi noteikumi:

— visus apdrošināšanas, nodarbinātības vai pastāvīgas uzturēšanās periodus, kuros šādi darba ņēmēji atrodas dažādās dalībvalstīs, summē, lai darba ņēmēji un, attiecīgā gadījumā, viņu ģimenes locekļi, varētu saņemt pensijas un ikgadējos pabalstus vecuma, invaliditātes vai nāves gadījumā, vai medicīnisko aprūpi,

— visas pensijas un ikgadējie pabalsti saistībā ar vecumu, nāvi, nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību, vai no tās radušos invaliditāti, izņemot īpašus, no iemaksām neatkarīgus pabalstus, ir brīvi konvertējami pēc kursa, ko piemēro saskaņā ar tās dalībvalsts vai dalībvalstu tiesību aktiem, kam jāveic šis maksājums,

— attiecīgie darba ņēmēji saņem ģimenes pabalstus par saviem ģimenes locekļiem, kā noteikts iepriekš.

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pret darba ņēmējiem, kuri ir kādas dalībvalsts piederīgie un kuri ir legāli nodarbināti tās teritorijā, un viņu ģimenēm, kas tur likumīgi dzīvo, attiecas tāpat, kā norādīts pirmā punkta otrajā un trešajā ievilkumā.







II NODAĻA

UZŅĒMĒJDARBĪBAS VEIKŠANA

47. pants

Šajā nolīgumā

a) “Kopienas uzņēmējsabiedrība” vai “Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrība” ir tāda uzņēmējsabiedrība, kura izveidota attiecīgi saskaņā ar kādas dalībvalsts vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese vai centrālā administrācija, vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā. Tomēr gadījumā, ja uzņēmējsabiedrībai, kas izveidota attiecīgi saskaņā ar dalībvalsts vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem, attiecīgi Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā atrodas tikai juridiskā adrese, tad šādu uzņēmējsabiedrību par attiecīgi Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrību uzskata, ja tā ir faktiski un nepārtraukti saistīta attiecīgi ar kādas dalībvalsts vai Bijušās Maķedonijas Republikas ekonomiku;

b) “uzņēmējsabiedrības meitasuzņēmums” ir tāda uzņēmējsabiedrība, kuru efektīvi kontrolē šī pirmā uzņēmējsabiedrība;

c) “uzņēmējsabiedrības filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta bez juridiskas personas statusa, kam piemīt pastāvīguma pazīmes, piemēram, mātesuzņēmuma atzars, kam ir vadība un materiālais aprīkojums, lai veiktu darījumus ar trešām personām tā, ka šīm trešām personām, kaut arī tās ir informētas, ka vajadzības gadījumā tām būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas ārvalstīs, nav jāveic darījumi tieši ar mātesuzņēmumu, bet tās var veikt darījumus minētā atzara uzņēmējdarbības vietā;

d) “uzņēmējdarbība” ir: i) attiecībā uz valstspiederīgajiem – tiesības izveidot uzņēmumus, īpaši uzņēmējsabiedrības, kurus tie efektīvi kontrolē. Valstspiederīgo uzņēmumi nemeklē vai nepieņem darbiniekus citas Puses darba tirgū vai nepiešķir piekļuves tiesības citas Puses darba tirgum; ii) attiecībā uz Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmumiem – tiesības uzsākt saimniecisko darbību, izveidojot meitasuzņēmumus un filiāles attiecīgi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā vai Kopienā;

e) “darbības” ir saimnieciskās darbības veikšana;

f) “saimnieciskā darbība” principā ietver rūpnieciska, komerciāla un profesionāla rakstura darbību un amatnieku darbību;

g) “Kopienas valstspiederīgais” un “Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgais” ir fiziska persona, kura ir attiecīgi kādas dalībvalsts vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgais;

h) attiecībā uz starptautisko jūras transportu, tai skaitā vairākveidu pārvadājumiem, kuriem kāda daļa tiek veikta pa jūru, dalībvalstu vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgie, kuri uzturas ārpus Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, un kuģošanas sabiedrības, kuras izveidotas ārpus Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un kuras kontrolē attiecīgi kādas dalībvalsts vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgie, arī gūst labumu no šās nodaļas un III nodaļas noteikumiem, ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgi šajā dalībvalstī vai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem;

i) “finanšu pakalpojumi” ir darbības, kas raksturotas VI pielikumā. Stabilizācijas un asociācijas padome var paplašināt vai grozīt minētā pielikuma darbības jomu.

48. pants

1. Stājoties spēkā šim nolīgumam, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika i) pret Kopienas uzņēmējsabiedrību dibināšanu attiecas ne mazāk labvēlīgi kā attiecībā uz savām uzņēmējsabiedrībām vai kādas trešās valsts uzņēmējsabiedrībām, atkarībā no tā, kura attieksme ir labvēlīgāka, un ii) pret Kopienas uzņēmējsabiedrību filiāļu un meitasuzņēmumu darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, ja tie ir nodibināti, attiecas ne mazāk labvēlīgi kā pret savām uzņēmējsabiedrībām un filiālēm vai kādas trešās valsts uzņēmējsabiedrības filiāli un meitasuzņēmumu, atkarībā no tā, kura attieksme ir labvēlīgāka.

2. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika nepieņem nekādus jaunus noteikumus vai nenosaka jaunus pasākumus, kas ieviestu diskrimināciju attiecībā uz Kopienas uzņēmumiem tās teritorijā vai attiecībā uz to darbību pēc to nodibināšanas, salīdzinājumā ar saviem uzņēmumiem.

3. Sākot no šā nolīguma stāšanās spēkā, Kopiena un tās dalībvalstis i) pret Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrību dibināšanu attiecas ne mazāk labvēlīgi kā dalībvalstis pret savām uzņēmējsabiedrībām vai jebkuru trešās valsts uzņēmējsabiedrību, atkarībā no tā, kura attieksme ir labvēlīgāka; ii) pret Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrību filiāļu un meitasuzņēmumu, kas nodibināti tās teritorijā, darbību attiecas ne mazāk labvēlīgi kā dalībvalstis pret savām uzņēmējsabiedrībām un filiālēm vai jebkuru trešās valsts meitasuzņēmumu un filiāli, kas nodibināta to teritorijā, atkarībā no tā, kura attieksme ir labvēlīgāka.

4. Piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, ievērojot attiecīgo Eiropas Kopienu Tiesas praksi un situāciju darba tirgū, Stabilizācijas un asociācijas padome izskatīs, vai paplašināt augšminēto noteikumu darbības jomu arī uz abu šā nolīguma Pušu valstspiederīgo uzņēmējdarbību, lai tie varētu veikt saimniecisku darbību kā pašnodarbinātas personas.

5. Neatkarīgi no šā panta noteikumiem, a) sākot no šā nolīguma stāšanās spēkā, Kopienas uzņēmējsabiedrību filiālēm un meitasuzņēmumiem ir tiesības izmantot un nomāt nekustamo īpašumu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā; b) Kopienas uzņēmējsabiedrību meitasuzņēmumiem ir arī tiesības iegūt un izmantot īpašumtiesības attiecībā uz nekustamo īpašumu kā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmumiem un, attiecībā uz “publiskām precēm”/precēm, kas ir vispārējās interesēs, to skaitā dabas resursiem, lauksaimniecības zemi un mežu, tādas pašas tiesības kā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām, ja šīs tiesības ir vajadzīgas, lai veiktu tāda veida saimniecisko darbību, kādai attiecīgie meitasuzņēmumi ir izveidoti; c) līdz pārejās perioda pirmā posma beigām Stabilizācijas un asociācijas padome pārskata iespējas b) apakšpunktā minētās tiesības piešķirt arī Kopienas uzņēmumu filiālēm.

49. pants

1. Saskaņā ar 48. panta noteikumiem, izņemot VI pielikumā aprakstītos finanšu pakalpojumus, katra Puse var regulēt uzņēmējsabiedrību izveidošanu un darbību un valstspiederīgo uzņēmējdarbību savā teritorijā, ciktāl šie noteikumi nediskriminē otras Puses uzņēmumus un valstspiederīgos salīdzinājumā ar saviem uzņēmumiem un valstspiederīgajiem.

2. Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, neatkarīgi no jebkuriem citiem šā nolīguma noteikumiem, nevienu Pusi nedrīkst kavēt veikt pasākumus piesardzības nolūkos, tostarp pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, noguldītājus, apdrošinājuma ņēmējus un personas, pret kurām finanšu pakalpojumu sniedzējam ir fiduciārs pienākums, vai pasākumus finanšu sistēmas vienotības un stabilitātes nodrošināšanai. Šādus pasākumus neizmanto, lai Puse izvairītos no pienākumiem saskaņā ar nolīgumu.

3. Neko šajā nolīgumā nevar uzskatīt kā prasību kādai Pusei atklāt informāciju, kas saistīta ar atsevišķu klientu darījumiem vai kontiem, vai jebkādu konfidenciālu vai patentētu informāciju, kas ir valsts iestāžu rīcībā.

50. pants

1. Šīs nodaļas noteikumi neattiecas uz gaisa transporta pakalpojumiem, iekšējo ūdensceļu transporta pakalpojumiem un jūras kabotāžas pakalpojumiem.

2. Stabilizācijas un asociācijas padome var izstrādāt ieteikumus, lai uzlabotu uzņēmumu izveidošanas kārtību un darbību 1. punktā ietvertajās jomās.

51. pants

1. Šā nolīguma 48. un 49. panta noteikumi neliedz Pusei piemērot īpašus noteikumus attiecībā uz tādu otras Puses uzņēmējsabiedrību filiāļu dibināšanu un darbību tās teritorijā, kuras nav reģistrētas pirmās Puses teritorijā, ko pamato juridiskas vai tehniskas atšķirības starp šādām filiālēm, salīdzinājumā ar tās teritorijā reģistrētu sabiedrību filiālēm, vai, piesardzības nolūkos, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem.

2. Režīms nav atšķirīgāks nekā tas ir noteikti vajadzīgs šādu juridisko vai tehnisko atšķirību rezultātā vai, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, piesardzības nolūkos.

52. pants

Lai Kopienas valstspiederīgajiem un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgajiem būtu vieglāk uzsākt un veikt regulētu profesionālo darbību attiecīgi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Kopienā, Stabilizācijas un asociācijas padome izskata, kādi pasākumi ir vajadzīgi kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai. Tā var veikt visus pasākumus, kas šai nolūkā ir vajadzīgi.

53. pants

1. Kopienas uzņēmējsabiedrība vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrība, kura nodibināta attiecīgi Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas vai Kopienas teritorijā, vai kāds tās meitasuzņēmums vai filiāle saskaņā ar reģistrācijas valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem ir tiesīga attiecīgi Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas vai Kopienas teritorijā nodarbināt darba ņēmējus, kuri ir attiecīgi Kopienas dalībvalstu un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgie, ar nosacījumu, ka šie darba ņēmēji ir pamatpersonāls, kā noteikts 2. punktā, un ka tie tiek nodarbināti tikai uzņēmējsabiedrībās, meitasuzņēmumos vai filiālēs. Šo darbinieku uzturēšanās un darba atļaujas attiecas tikai uz attiecīgo nodarbinātības periodu.

2. Augšminēto uzņēmējsabiedrību (še turpmāk “organizāciju”) pamatpersonāls ir “darbinieki, kas pārcelti darbā citā sabiedrības struktūrā”, kā definēts šā punkta c) apakšpunktā, un kas iedalīti turpmāk minētajās kategorijās ar nosacījumu, ka organizācija ir juridiska persona un attiecīgās personas tajā Bijušas nodarbinātas vai Bijušas tās biedri (ne kā akciju kontrolpaketes turētāji) vismaz vienu gadu tieši pirms šādas pārcelšanas: a) personas, kas organizācijā ieņem vadošus amatus un tieši vada uzņēmuma pārvaldi un kuras galvenokārt vispārīgi uzrauga vai kurām dod norādījumus uzņēmuma valde vai akcionāru padome, vai līdzvērtīga struktūra, tostarp: — personas, kas vada uzņēmumu vai uzņēmuma nodaļu vai apakšnodaļu, — personas, kas uzrauga un kontrolē citu administrācijas darbinieku, speciālistu vai vadītāju darbu, — personas, kam ir pilnvaras personiski pieņemt darbā un atlaist, vai ieteikt pieņemt darbā, atlaist vai veikt citas ar personālu saistītas darbības; b) personas, kas strādā organizācijā un kam ir neikdienišķas zināšanas, kuras ir būtiskas sakarā ar uzņēmuma pakalpojumiem, pētījumu aparatūru, metodēm vai vadību. Šādu zināšanu novērtējums var atspoguļot ne tikai zināšanas, kas ir specifiskas šim uzņēmumam, bet arī augstu kvalifikāciju saistībā ar darba vai aroda veidu, kam nepieciešamas specifiskas tehniskas zināšanas, ieskaitot piederību akreditētai profesijai; c) “darbinieks, kas pārcelts darbā citā sabiedrības struktūrā” ir fiziska persona, kas strādā organizācijā kādas Puses teritorijā un kas saimniecisko darbību veikšanai uz laiku tiek pārcelta otras Puses teritorijā; attiecīgās organizācijas galvenajai uzņēmējdarbības vietai jāatrodas kādas Puses teritorijā, un darbiniekam jābūt pārceltam uz tās organizācijas uzņēmumu (filiāli, meitasuzņēmumu), kas efektīvi veic līdzīgas saimnieciskās darbības otras Puses teritorijā.

3. Ir atļauta Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Kopienas valstspiederīgo ieceļošana un pagaidu atrašanās attiecīgi Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā, ja šie uzņēmējsabiedrību pārstāvji ir personas, kas uzņēmējsabiedrībā ieņem vadošu amatu, kā noteikts 2. punkta a) apakšpunktā, un ir atbildīgas par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrības meitasuzņēmuma vai filiāles nodibināšanu Kopienā vai Kopienas uzņēmējsabiedrības meitasuzņēmuma vai filiāles nodibināšanu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, ja — šie pārstāvji nenodarbojas ar tiešu tirdzniecību vai pakalpojumu sniegšanu un — uzņēmējsabiedrības galvenā uzņēmējdarbības vieta ir attiecīgi ārpus Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, un tai nav citas pārstāvniecības, biroja, filiāles vai meitasuzņēmuma attiecīgajā Kopienas dalībvalstī vai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

54. pants

Pirmo četru gadu laikā pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var ieviest pasākumus, atkāpjoties no šīs nodaļas noteikumiem attiecībā uz Kopienas uzņēmējsabiedrību dibināšanu un valstspiederīgo saimnieciskās darbības veikšanu noteiktās nozarēs, kas

— tiek restrukturētas vai saskaras ar nopietnām problēmām, jo īpaši, ja tās rada nopietnas sociālās problēmas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, vai

— kuras zaudē vai kurām krasi samazinās Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrību vai valstspiederīgo turētā kopējā tirgus daļa noteiktā sektorā vai nozarē Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, vai

— ir jaunas izveidojušās nozares Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

Šādi pasākumi

i) pārstāj būt piemērojami vēlākais divus gadus pēc pārejas perioda pirmā posma beigām,

ii) ir saprātīgi un vajadzīgi, lai uzlabotu situāciju, un

iii) nerada diskrimināciju attiecībā uz tādām Kopienas uzņēmējsabiedrībām vai valstspiederīgajiem, kas jau veic saimniecisko darbību konkrētā pasākuma ieviešanas laikā, salīdzinot ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām vai valstspiederīgajiem.

Izstrādājot un piemērojot šādus pasākumus, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, kad vien tas iespējams, Kopienas uzņēmējsabiedrībām un valstspiederīgajiem piemēro preferenciālu režīmu, kas nekādā gadījumā nav mazāk labvēlīgs kā attiecībā uz jebkuras trešās valsts sabiedrībām vai valstspiederīgajiem. Pirms šo pasākumu noteikšanas Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika apspriežas ar Stabilizācijas un asociācijas padomi un neīsteno tos, pirms nav pagājis viens mēnesis pēc Stabilizācijas un asociācijas padomes informēšanas par attiecīgajiem pasākumiem, kas jāievieš Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, izņemot gadījumu, kad nelabojama kaitējuma draudu dēļ nepieciešams veikt steidzamus pasākumus; šādā gadījumā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika apspriežas ar Stabilizācijas un asociācijas padomi tūlīt pēc to noteikšanas.

Kad ir pagājuši četri gadi pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika šādus pasākumus var ieviest vai saglabāt tikai ar Stabilizācijas un asociācijas padomes atļauju un saskaņā ar tās noteiktajiem nosacījumiem.







III NODAĻA

PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

55. pants

1. Puses apņemas saskaņā ar šādiem noteikumiem veikt vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski atļautu sniegt pakalpojumus Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām vai valstspiederīgajiem, kas veic uzņēmējdarbību tās Puses teritorijā, kas nav tās personas Puse, kurai pakalpojumi paredzēti.

2. Līdztekus 1. punktā minētajam liberalizācijas procesam Puses atļauj pagaidu pārvietošanos fiziskajām personām, kuras sniedz pakalpojumus un kuras pieder pie pakalpojumu sniedzēja pamatpersonāla, kas definēts 53. pantā, tai skaitā fiziskajām personām, kuras ir kādas Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrības pārstāvji vai valstspiederīgie un kuras vēlas ieceļot uz laiku, lai šī pakalpojumu sniedzēja vārdā vienotos par pakalpojumu pārdošanu vai līgumu par pakalpojumu pārdošanu slēgšanu, ja šie pārstāvji neiesaistīsies tiešas tirdzniecības veikšanā plašai sabiedrībai vai nesniegs pakalpojumus paši.

3. Sākot no pārejas perioda otrā posma, Stabilizācijas un asociācijas padome veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai pakāpeniski īstenotu 1. punktu. Ņem vērā Pušu gūtos panākumus savu tiesību aktu tuvināšanā.

56. pants

1. Puses neveic nekādus pasākumus vai darbības, kas, salīdzinot ar situāciju dienā pirms šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, ievērojami ierobežo nosacījumus pakalpojumu sniegšanai, ko veic Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgie, kuri veic uzņēmējdarbību, vai uzņēmējsabiedrības, kas nodibinātas Puses teritorijā, kas nav tās personas, kurai pakalpojumi paredzēti, Puses teritorija.

2. Ja viena Puse uzskata, ka pasākumu, ko otra Puse ieviesusi kopš nolīguma stāšanās spēkā, rezultātā tiek nozīmīgi ierobežota situācija attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu, salīdzinot ar situāciju šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, tad šī pirmā Puse var pieprasīt otrai Pusei uzsākt apspriedes.

57. pants

Attiecībā uz pārvadāšanas pakalpojumu sniegšanu Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas starpā piemēro šādus noteikumus:

1. attiecībā uz iekšzemes pārvadājumiem – Pušu attiecības regulē Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgums transporta jomā, kas stājās spēkā 1997. gada 28. novembrī. Puses apstiprina nozīmi, kādu tās piešķir pareizai šā nolīguma piemērošanai;

2. attiecībā uz starptautiskajiem jūras pārvadājumiem Puses apņemas efektīvi piemērot principu par neierobežotu pieeju tirgum un satiksmei uz komerciāla pamata. a) iepriekš minētais noteikums neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no Apvienoto Nāciju Uzvedības kodeksa līnijkuģu konferencēs, kā to piemēro viena vai otra šā nolīguma Puse. Jūras pārvadātāji, kas nav konferences biedri, brīvi darbosies, konkurējot ar konferences biedriem, kamēr vien tie ievēros principu par godīgu konkurenci uz komerciāliem pamatiem; b) Puses apstiprina savas saistības ievērot brīvas konkurences vidi, kam ir būtiska nozīme sauso un šķidro beztaras preču pārvadājumos.

3. Piemērojot 2. punkta principus, Puses a) turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm neievieš kravas dalīšanas klauzulas, izņemot tādus ārkārtas apstākļos, kad vienas vai otras šā nolīguma Puses laineru kuģniecības sabiedrībām citādi nav iespējas sekmīgi uzturēt satiksmi pārvadājumos uz attiecīgo trešo valsti un no tās; b) aizliedz kravas dalīšanas vienošanās turpmākos divpusējos nosacījumos attiecībā uz sauso un šķidro beztaras preču pārvadājumiem; c) šim nolīgumam stājoties spēkā, atceļ visus vienpusējus pasākumus, administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, kas varētu radīt ierobežojumus vai diskrimināciju attiecībā uz brīvu pakalpojumu sniegšanu starptautiskajos jūras pārvadājumos.

4. Ar mērķi nodrošināt pārvadājumu Pušu starpā saskaņotu attīstību un pakāpenisku liberalizāciju, kas pielāgota to abpusējām komerciālām vajadzībām, nosacījumus par abpusēju pieeju gaisa pārvadājumu tirgum apskata īpašos nolīgumos, par kuriem Pusēm jāvienojas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

5. Pirms 4. punktā minētā nolīguma slēgšanas Puses neveic nekādus pasākumus vai darbības, kas ir ierobežojošākas vai diskriminējošākas salīdzinājumā ar situāciju pirms šā nolīguma stāšanās spēkā.

6. Pārejas perioda laikā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pielāgo savus tiesību aktus, tai skaitā administratīvos, tehniskos un citus noteikumus, Kopienas tiesību aktiem, kas ir spēkā gaisa un iekšzemes pārvadājumu jomā, ciktāl tas kalpo liberalizācijas mērķiem un Pušu abpusējai pieejai tirgum un atvieglo pasažieru un preču pārvadājumus. Līdztekus kopējiem panākumiem šīs nodaļas mērķu sasniegšanai Stabilizācijas un asociācijas padome izskata veidus vajadzīgo apstākļu radīšanai, lai nostiprinātu gaisa un iekšzemes pārvadājumu pakalpojumu sniegšanas brīvību.







IV NODAĻA

KĀRTĒJIE MAKSĀJUMI UN KAPITĀLA APRITE

58. pants

Saskaņā ar Starptautiskā valūtas fonda Statūtu VIII panta noteikumiem Puses apņemas atļaut visus maksājumus un pārskaitījumus brīvi konvertējamā valūtā saistībā ar maksājumu bilances tekošo kontu starp Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

59. pants

1. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā, sākot ar šā nolīguma stāšanos spēkā, Puses nodrošina brīvu kapitāla apriti saistībā ar tiešiem ieguldījumiem uzņēmējsabiedrībās, kas izveidotas saskaņā ar uzņēmējas valsts tiesību aktiem, un ieguldījumiem, kuri veikti saskaņā ar V sadaļas II nodaļas noteikumiem, un šo ieguldījumu un visas to radītās peļņas likvidāciju vai repatriāciju.

2. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā, sākot ar šā nolīguma stāšanos spēkā, Puses nodrošina brīvu kapitāla apriti attiecībā uz kredītiem, kas tiek sniegti tirdzniecības darījumu veikšanai vai pakalpojumu sniegšanai, kuros piedalās kādas Puses iedzīvotājs, un attiecībā uz finanšu aizdevumiem, kuru atmaksāšanas termiņš ir ilgāks nekā viens gads.

Ar otrā posma sākumu tās nodrošina arī brīvu kapitāla apriti saistībā ar vērtspapīru portfeļa ieguldījumiem un finanšu aizdevumiem, kuru atmaksāšanas termiņš ir mazāks nekā viens gads.

3. Neskarot 1. punktu, Puses neievieš nekādus jaunus ierobežojumus kapitāla apritei un kārtējiem maksājumiem Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iedzīvotāju starpā un nepadara ierobežojošākus jau esošos noteikumus.

4. Neierobežojot 58. panta un šā panta noteikumus, gadījumā, ja ārkārtas apstākļos kapitāla aprite Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas starpā rada vai draud radīt nopietnas grūtības valūtas maiņas kursa politikas vai monetārās politikas darbībā Kopienā vai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, tad attiecīgi Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas starpā laika posmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, ja šādi pasākumi ir noteikti vajadzīgi.

5. Puses apspriežas viena ar otru ar mērķi atvieglot kapitāla apriti Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas starpā, lai veicinātu šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

60. pants

1. Pirmajā posmā Puses veic pasākumus, kas ļauj radīt vajadzīgos apstākļus Kopienas noteikumu par brīvu kapitāla apriti turpmākai pakāpeniskai piemērošanai.

2. Līdz pirmā posma beigām Stabilizācijas un asociācijas padome izskata veidus, kādos pilnībā var piemērot Kopienas noteikumus par brīvu kapitāla apriti.







V NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

61. pants

1. Šās sadaļas noteikumus piemēro saskaņā ar ierobežojumiem, ko pamato ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai sabiedrības veselības aizsardzības apsvērumiem.

2. Tos nepiemēro darbībām, kuras jebkuras Puses teritorijā, kaut arī epizodiski, ir saistītas ar valsts varas īstenošanu.

62. pants

Šajā sadaļā nolīgums nekādi neliedz Pusēm piemērot savus tiesību aktus un noteikumus par fizisko personu ieceļošanu un uzturēšanos, nodarbinātību, darba apstākļiem un fizisko personu uzņēmējdarbības veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, ja vien tās, šādi rīkojoties, šos tiesību aktus un noteikumus nepiemēro tādā veidā, ka tiek atceltas vai pasliktinās priekšrocības, kas kādai no Pusēm rodas saskaņā ar kādu konkrētu šā nolīguma noteikumu. Šis noteikums neierobežo 61. panta piemērošanu.

63. pants

Šās sadaļas noteikumi attiecas arī uz tādām uzņēmējsabiedrībām, kuras kontrolē un kuru īpašnieki kopīgi ir Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrības vai valstspiederīgie un Kopienas uzņēmējsabiedrības vai valstspiederīgie.

64. pants

1. Vislielākās labvēlības režīmu, ko piešķir saskaņā ar šās sadaļas noteikumiem, nepiemēro nodokļu priekšrocībām, ko Puses piešķir vai piešķirs nākotnē, pamatojoties uz nolīgumiem par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu vai citiem nodokļu režīmiem.

2. Šās sadaļas noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas Puses kavē pieņemt vai īstenot jebkādus pasākumus, kuru mērķis ir novērst nodokļu nemaksāšanu vai apiešanu saskaņā ar nodokļu noteikumiem nolīgumos par dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai valsts nodokļu likumos.

3. Šās sadaļas noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas dalībvalstis vai Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, piemērojot attiecīgus savu fiskālo tiesību aktu noteikumus, kavē atšķirt nodokļu maksātājus, kuri nav identiskās situācijās, jo īpaši attiecībā uz viņu dzīvesvietu.

65. pants

1. Lai atrisinātu maksājumu bilances problēmas, Puses, cik vien iespējams, cenšas izvairīties uzlikt ierobežojošus pasākumus, tai skaitā pasākumus saistībā ar importu. Puse, kas šādus pasākumus nosaka, iespējami drīz otrai Pusei iesniedz to atcelšanas grafiku.

2. Ja vienai vai vairākām dalībvalstīm vai Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir nopietnas maksājumu bilances grūtības vai pastāv iespēja, ka tās tūlīt varētu rasties, attiecīgi Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pieņem ierobežojošus pasākumus saskaņā ar PTO nolīguma nosacījumiem, tai skaitā pasākumus attiecībā uz importu, kuru ilgums ir ierobežots un kuri nevar pārsniegt to apmēru, kas noteikti vajadzīgs, lai atrisinātu maksājumu bilances problēmas. Attiecīgi Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika nekavējoties informē otru Pusi.

3. Ierobežojoši pasākumi neattiecas ne uz pārskaitījumiem saistībā ar ieguldījumiem un, jo īpaši, investētu vai reinvestētu summu atmaksāšanu, ne uz ienākumiem, kas rodas no tām.

66. pants

Šās sadaļas noteikumus var pakāpeniski pielāgot, it īpaši, ievērojot prasības, kas noteiktas Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) V pantā.

67. pants

Šā nolīguma noteikumi Pusēm neliedz piemērot pasākumus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu šā nolīguma noteikumu izmantošanu ar mērķi apiet to pasākumus attiecībā uz trešo valstu pieeju to tirgiem.







VI SADAĻA

TIESĪBU AKTU TUVINĀŠANA UN TIESĪBAIZSARDZĪBA

68. pants

1. Puses atzīst nozīmi, kāda ir Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas esošo un turpmāko tiesību aktu tuvināšanai Kopienas tiesību aktiem. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika cenšas pakāpeniski nodrošināt tās tiesību aktu saderīgumu ar Kopienas tiesību aktiem.

2. Šī tiesību aktu pakāpeniskā tuvināšana notiks divos posmos.

3. Sākot no nolīguma parakstīšanas dienas un līdz 5. pantā precizētajam laikam, neskaitot programmu, kas jānosaka, saskaņojot ar Eiropas Kopienu Komisiju, tiesību aktus tuvina arī attiecībā uz noteiktiem iekšējā tirgus acquis pamatelementiem, kā arī attiecībā uz citām ar tirdzniecību saistītām jomām. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, saskaņojot ar Eiropas Kopienu Komisiju, nosaka arī kārtību, kas jāievēro, uzraugot tiesību aktu tuvināšanas īstenošanu un tiesībaizsardzības pasākumus, tai skaitā tiesu iestāžu reformu.

Tiks noteikti pēdējie izpildes termiņi konkurences tiesību aktu, intelektuālā īpašuma tiesību aktu, standartizācijas un sertifikācijas tiesību aktu, valsts iepirkuma tiesību aktu un datu aizsardzības tiesību aktu tuvināšanai. Tiesību aktu saskaņošana citos iekšējā tirgus sektoros būs saistības, kas jāizpilda pārejas perioda beigās.

4. Šā nolīguma 5. pantā noteiktā pārejas perioda otrajā posmā tiesību aktus tuvina arī tādos acquis elementos, kas nav ietverti iepriekšējā punktā.

69. pants

Konkurences un citi ekonomikas noteikumi

1. Ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, ar pareizu šā nolīguma darbību nevar savienot i) visus nolīgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus un saskaņotu darbību starp uzņēmumiem, kuru mērķis ir novērst, samazināt vai traucēt konkurenci vai kuri ietekmē šos procesus; ii) to, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli visā Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā vai ievērojamā tās daļā; iii) jebkuru valsts atbalstu, kas traucē vai draud traucēt konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus kādam uzņēmumam vai kādiem produktiem.

2. Jebkādu praksi, kura ir pretrunā ar šo pantu, izvērtē, balstoties uz kritērijiem, kas rodas, piemērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82. un 87. pantu.

3. a) Piemērojot 1. punkta iii) apakšpunktu, Puses atzīst, ka pirmo četru gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas piešķirto valsts atbalstu izvērtē, ņemot vērā to, ka Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku uzskata par teritoriju, kas ir identiska tām Kopienas teritorijām, kas aprakstītas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā. b) Katra Puse nodrošina pārredzamību valsts atbalsta jomā, cita starpā, reizi gadā ziņojot otrai Pusei par piešķirtā atbalsta kopsummu un sadalījumu un pēc pieprasījuma sniedzot informāciju par atbalsta shēmām. Pēc vienas Puses pieprasījuma otra Puse sniedz informāciju par konkrētiem atsevišķiem valsts atbalsta gadījumiem.

Katra Puse nodrošina, ka šā panta noteikumus piemēro piecu gadu laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā.

4. Attiecībā uz produktiem, kas minēti IV sadaļas II nodaļā: — nepiemēro 1. punkta iii) apakšpunktu; — darbības, kas ir pretrunā ar 1. punkta i) apakšpunktu, izvērtē saskaņā ar kritērijiem, kurus Kopiena izstrādājusi, balstoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 36. un 37. pantu un konkrētiem Kopienas dokumentiem, kas pieņemti uz šā pamata.

5. Ja Kopiena vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika uzskata, ka kāda konkrēta prakse nav saderīga ar 1. punkta noteikumiem un — ja šāda prakse rada vai draud radīt būtisku kaitējumu otras Puses interesēm vai tās vietējai ražošanai, tai skaitā tās pakalpojumu sektoram, tā var veikt atbilstošus pasākumus pēc konsultēšanās Stabilizācijas un asociācijas padomē vai trīsdesmit darbdienas pēc šādu konsultāciju pieprasījuma.

Gadījumā, ja prakse nav savienojama ar 1. punkta iii) apakšpunktu, šādus atbilstošus pasākumus, ja uz tiem attiecas PTO Nolīgums, var noteikt tikai saskaņā ar tajā noteiktajām procedūrām un nosacījumiem vai attiecīgiem Kopienas iekšējiem tiesību aktiem.

6. Puses apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko nosaka profesionālās vai uzņēmējdarbības konfidencialitātes prasības.

70. pants

Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un tādiem uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas un ekskluzīvas tiesības, katra Puse nodrošina, ka, sākot no trešā gada pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, tiek ievēroti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un jo īpaši tā 86. panta noteikumi.

71. pants

Intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums

1. Saskaņā ar šā panta un VII pielikuma noteikumiem Puses apliecina, ka piešķir lielu nozīmi atbilstošai un efektīvai intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzībai un piemērošanai.

2. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā garantētu tādu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību aizsardzības līmeni, kas ir līdzīgs Kopienas līmenim, ietverot efektīvus līdzekļus šo tiesību piemērošanai.

3. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika apņemas iepriekšminētajā termiņā pievienoties VII pielikumā minētajām daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām.

Ja rodas problēmas intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma jomā, kuras skar tirdzniecības nosacījumus, tad pēc jebkuras Puses lūguma par tām nekavējoties ziņo Stabilizācijas un asociācijas padomei, lai panāktu abpusēji izdevīgus risinājumus.

72. pants

Valsts līgumi

1. Puses uzskata, ka ir vēlams padarīt valsts līgumu slēgšanas tiesības pieejamas, pamatojoties uz nediskriminācijas un savstarpīguma principu, jo īpaši PTO kontekstā.

2. No šā nolīguma stāšanās spēkā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav dibinātas Kopienā, nodrošina pieeju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām Kopienā atbilstoši Kopienas valsts pasūtījuma noteikumiem, attiecoties pret tām ne mazāk labvēlīgi kā pret Kopienas uzņēmējsabiedrībām.

Iepriekšminētos noteikumus piemēro arī līgumiem komunālo pakalpojumu nozarē, ja Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdība ir pieņēmusi tiesību aktus, kas šajā nozarē ievieš Kopienas noteikumus. Kopiena regulāri pārbauda, vai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika patiešām ir ieviesusi šos tiesību aktus.

Vēlākais, piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kuras nav izveidotas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, nodrošina pieeju līgumtiesību piešķiršanas procedūrām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā atbilstoši Likumam par valsts līgumu, attiecoties pret tām ne mazāk labvēlīgi kā pret Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām. Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā dibinātajām Kopienas uzņēmējsabiedrībām saskaņā ar V sadaļas II nodaļas noteikumiem, stājoties spēkā šim nolīgumam, ir pieeja pasūtījumu piešķiršanas procedūrām, pret tām attiecoties ne mazāk labvēlīgi kā pret Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām.

Stabilizācijas un asociācijas padome regulāri pārbauda, vai Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir iespējas Kopienas uzņēmējsabiedrībām ieviest pieeju pasūtījumu piešķiršanas procedūrām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

3. Attiecībā uz uzņēmējdarbību, darbībām, pakalpojumu sniegšanu starp Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kā arī uz nodarbinātību un darbaspēka kustību saistībā ar valsts līgumu izpildi piemēro 44. līdz 67. pantu.

73. pants

Standartizācija, metroloģija, akreditācija un atbilstības novērtēšana

1. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veic vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski panāktu atbilstību Kopienas tehniskajiem noteikumiem un Eiropas standartizācijas, metroloģijas, akreditācijas un atbilstības novērtēšanas procedūrām.

2. Šajā nolūkā Puses cenšas — veicināt Kopienas tehnisko noteikumu un Eiropas standartu, testu un atbilstības novērtēšanas procedūru izmantošanu, — vajadzības gadījumā noslēgt Eiropas atbilstības novērtēšanas protokolus, — to foster the development of the quality infrastructure: - sekmēt kvalitātes infrastruktūras attīstību: standartizācija, metroloģija, akreditācija un atbilstības novērtēšana, — veicināt dalību specializēto Eiropas organizāciju ( CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMED u.c.) darbā.







VII SADAĻA

TIESLIETAS UN IEKŠLIETAS

74. pants

Iestāžu darbības un tiesiskuma stiprināšana

Sadarbojoties tieslietās un iekšlietās, Puses īpašu nozīmi piešķir iestāžu darbības pastiprināšanai visos līmeņos pārvaldes jomā vispārīgi un konkrēti tiesībaizsardzības un tieslietu sistēmas jomā. Tas ietver tiesiskuma nostiprināšanu. Sadarbība tieslietu jomā ir īpaši koncentrēta uz tiesu iestāžu neatkarību, to efektivitātes uzlabošanu un juridisko profesiju apguvi.

75. pants

Vīzas, robežkontrole, patvērums un migrācija

1. Puses sadarbojas vīzu, robežkontroles, patvēruma un migrācijas jomās un izveidos bāzi sadarbībai šajās jomās, tai skaitā reģionālā līmenī.

2. Sadarbība 1. punktā minētajās jomās ir balstīta uz Pušu savstarpējām konsultācijām un ciešu koordināciju, un tai jāietver tehniskā un administratīvā palīdzība — informācijas apmaiņā par tiesību aktiem un praksi, — tiesību aktu izstrādē, — iestāžu darbības efektivitātes veicināšanā, — personāla apmācībā, — ceļošanas dokumentu drošības garantēšanā un viltotu dokumentu atklāšanā.

3. Sadarbība būs īpaši vērsta uz šādiem jautājumiem: — patvēruma jomā – uz valstu tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, lai atbilstu 1951. gada Ženēvas Konvencijas standartiem un tādējādi nodrošinātu, ka tiek ievērots neizraidīšanas princips; — likumīgās migrācijas jomā – uz uzņemšanas noteikumiem un uzņemto personu tiesībām un statusu. Attiecībā uz migrāciju Puses vienojas par taisnīgu attieksmi pret citu valstu piederīgajiem, kuri likumīgi uzturas to teritorijās, un par integrācijas politikas veicināšanu ar mērķi piešķirt viņiem līdzīgas tiesības un pienākumus kā saviem pilsoņiem.

Stabilizācijas un asociācijas padome var ieteikt vēl citas jomas sadarbībai saskaņā ar šo pantu.

76. pants

Nelegālās imigrācijas novēršana un kontrole; atpakaļuzņemšana

1. Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un kontrolētu nelegālo imigrāciju. Šādā nolūkā — Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika piekrīt uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri nelegāli uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma un, neveicot nekādas tālākas formalitātes, ja ir nepārprotami konstatēts, ka šīs personas ir Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valstspiederīgie, — un visas Eiropas Savienības dalībvalstis piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus valstspiederīgos, kuri nelegāli uzturas Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā, pēc tās pieprasījuma un, neveicot nekādas tālākas formalitātes, ja ir nepārprotami konstatēts, ka šīs personas ir kādas dalībvalsts piederīgie.

Eiropas Savienības dalībvalstis un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika saviem valstspiederīgajiem nodrošinās atbilstošus personu apliecinošus dokumentus un šim nolūkam vajadzīgās administratīvās iespējas.

2. Puses vienojas pēc pieprasījuma slēgt nolīgumu starp Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Eiropas Kopienu, kas regulēs Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Eiropas Savienības dalībvalstu īpašos pienākumus saistībā ar citu valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu.

3. Līdz 2. punktā minētā nolīguma ar Kopienu noslēgšanai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika piekrīt pēc dalībvalstu pieprasījuma ar atsevišķām Eiropas Savienības dalībvalstīm slēgt divpusējus nolīgumus, kas regulēs īpašos pienākumus saistībā ar atpakaļuzņemšanu starp Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un attiecīgo dalībvalsti, to skaitā pienākumu uzņemt atpakaļ citu valstu piederīgos un bezvalstniekus.

4. Stabilizācijas un asociācijas padome izskata, kādi vēl kopīgi centieni ir iespējami, lai novērstu un kontrolētu nelegālo imigrāciju, tai skaitā cilvēku tirdzniecību.

77. pants

Naudas atmazgāšanas apkarošana

1. Puses vienojas, ka ir vajadzība veikt visus nepieciešamos pasākumus un sadarboties, lai novērstu savu finanšu sistēmu izmantošanu noziedzīgā darbībā gūtas peļņas legalizēšanai vispār un konkrēti ar narkotikām saistītus nodarījumus.

2. Sadarbība šajā jomā var ietvert administratīvo un tehnisko palīdzību ar mērķi īstenot regulas un piemērotu standartu un mehānismu efektīvu darbību naudas atmazgāšanas apkarošanai, kas līdzvērtīgi tiem, ko šajā jomā pieņēmusi Kopiena un starptautiskie forumi.

78. pants

Noziegumu un citu nelikumīgu darbību novēršana un apkarošana

1. Puses vienojas sadarboties, apkarojot un novēršot noziedzīgas un nelikumīgas darbības, gan organizētās, gan citādas, piemēram, — cilvēku tirdzniecību, — nelikumīgu saimniecisko darbību un jo īpaši nelikumīgus darījumus ar tādiem produktiem, kā rūpnieciskie atkritumi un radioaktīvs materiāls, un darījumus, kas ietver nelikumīgus vai viltotus produktus, — nelikumīgu narkotisku un psihotropu vielu tirdzniecību, — kontrabandu, — nelikumīgu ieroču tirdzniecību, — terorismu.

Sadarbība iepriekšminētajos jautājumos tiks apspriesta un noritēs, Pusēm cieši sadarbojoties.

2. Tehniskā un administratīvā palīdzība šajā jomā var ietvert — valsts tiesību aktu izstrādi krimināltiesību jomā, — par noziedzības apkarošanu un novēršanu atbildīgo iestāžu darbības efektivitātes veicināšanu, — personāla apmācību un izmeklēšanas iespēju attīstīšanu, — noziedzības apkarošanas pasākumu izstrādi.

79. pants

Sadarbība neatļauto narkotiku apkarošanas jomā

1. Attiecīgo pilnvaru un kompetences ietvaros Puses sadarbojas, lai nodrošinātu līdzsvarotu un integrētu nostāju attiecībā uz narkotikām. Narkotiku politiku un pasākumu mērķis ir samazināt neatļauto narkotiku piedāvājumu, tirdzniecību un pieprasījumu, kā arī efektīvāk kontrolēt prekursorus.

2. Puses vienojas par sadarbības metodēm, kas vajadzīgas šo mērķu sasniegšanai. Pasākumi balstās uz kopīgi saskaņotiem principiem, kas izriet no ES Narkotiku apkarošanas stratēģijas.

3. Pušu sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību jo īpaši šādās jomās: valsts tiesību aktu un politiku izstrādē, iestāžu un informācijas centru izveidē, personāla apmācībā, ar narkotikām saistītas izpētes veikšanā un prekursoru, ko izmanto nelikumīgai narkotiku ražošanai, novirzīšanas novēršanai. Puses var vienoties sadarboties arī citās jomās.







VIII SADAĻA

SADARBĪBAS POLITIKAS

80. pants

1. Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika izveido ciešu sadarbību, kuras mērķis ir veicināt Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas attīstību un vairot tās izaugsmes potenciālu. Šāda sadarbība stiprinās pastāvošās ekonomiskās saiknes uz iespējami plašāka pamata un abu Pušu interesēs.

2. Politikas un citi pasākumi būs paredzēti, lai veicinātu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ekonomisko un sociālo attīstību. Šādām politikām jānodrošina, ka jau sākumā tajās pilnībā tiek iekļauti ekoloģiski apsvērumi un ka tās ir saistītas ar saskaņotas sociālās attīstības prasībām.

3. Sadarbības politikas tiek integrētas reģionālās sadarbības ietvaros. Īpaša uzmanība tiks veltīta pasākumiem, kas var veicināt sadarbību starp Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un tās kaimiņvalstīm, tai skaitā dalībvalstīm, tādējādi sniedzot ieguldījumu reģionālajā stabilitātē. Stabilizācijas un asociācijas padome var noteikt prioritātes attiecībā uz turpmāk aprakstītajām sadarbības politikām.

81. pants

Ekonomikas politika

1. Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veicina ekonomikas reformas procesu, sadarbojoties, lai uzlabotu izpratni par savu attiecīgo ekonomiku pamatprincipiem un ekonomikas politikas īstenošanas procesu tirgus ekonomikās.

2. Tālab Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika sadarbojas, — apmainoties ar informāciju par makroekonomikas rezultātiem un perspektīvām un par attīstības stratēģijām, — kopīgi analizējot abpusēji interesējošus ekonomikas jautājumus, tai skaitā nosakot ekonomikas politiku un tās īstenošanas instrumentus.

3. Pēc Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestāžu pieprasījuma Kopiena var sniegt palīdzību, lai atbalstītu Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas centienus ieviest pilnīgu dināra konvertējamību un pakāpeniski pielāgot savas politikas Eiropas Monetārās sistēmas politikām. Sadarbība šajā jomā ietvers neformālu apmaiņu ar informāciju par Eiropas Monetārās sistēmas un Eiropas Centrālo banku sistēmas principiem un darbību.

82. pants

Sadarbība statistikas jomā

1. Mērķis sadarbībai statistikas jomā ir izstrādāt efektīvu un ilgtspējīgu statistikas sistēmu, kas varētu savlaicīgi sniegt ticamus, objektīvus un precīzus datus, kas vajadzīgi, lai plānotu un uzraudzītu pārejas un reformas procesu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tā atbalsta valsts statistikas sistēmu, kuru koordinē Valsts statistikas birojs, lai labāk varētu apmierināt savu klientu – gan valsts pārvaldes, gan privāto uzņēmumu – vajadzības. Statistikas sistēmā jāievēro Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegtās statistikas pamatprincipi un Eiropas Statistikas likuma noteikumi, un tai jāattīstas saskaņā ar acquis communautaire statistikas jomā.

2. Tālab Puses var sadarboties, lai jo īpaši — veicinātu efektīva statistikas dienesta izveidi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, balstoties uz atbilstošu iestāžu sistēmu, — attīstītu un saglabātu iespējas savākt, apstrādāt un izplatīt augstas kvalitātes statistikas informāciju, visefektīvākajā veidā izmantojot mūsdienu tehnoloģijas, — privātā un valsts sektora uzņēmējiem un zinātniskajai sabiedrībai sniegtu atbilstošus sociālekonomiskos datus, kas tiem vajadzīgi, lai uzraudzītu valsts reformas, — palīdzētu valsts statistikas sistēmai pieņemt Eiropas statistikas sistēmas principus un standartus, — nodrošinātu atsevišķu datu konfidencialitāti.

3. Sadarbība šajā jomā ietver informācijas sniegšanu par metodēm, dalību izvēlētās Eiropas Kopienu Statistikas biroja darba grupās un statistikas datu apmaiņu, bet neaprobežojas ar to.

83. pants

Banku darbība, apdrošināšana un citi finanšu pakalpojumi

1. Puses sadarbojas ar mērķi izveidot un attīstīt piemērotu bāzi banku, apdrošināšanas un finanšu pakalpojumu sektora atbalstam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

Sadarbība ir vērsta uz šādām jomām:

— kopīgas, ar Eiropas standartiem saderīgas grāmatvedības sistēmas pieņemšana,

— banku, apdrošināšanas un citu finanšu pakalpojumu sektoru nostiprināšana un pārstrukturēšana,

— banku un citu finanšu pakalpojumu pārraudzības un regulēšanas uzlabošana,

— informācijas apmaiņa, it īpaši attiecībā uz ierosinātajiem tiesību aktiem,

— tulkošanas un terminoloģijas glosāriju sagatavošana.

2. Puses sadarbojas ar mērķi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā izstrādāt efektīvas revīzijas sistēmas atbilstoši saskaņotām Kopienas metodēm un procedūrām.

Sadarbība ir vērsta uz šādām jomām:

— tehniskās palīdzības sniegšana Revidentu birojam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā,

— iekšējo revīzijas vienību izveide oficiālos resoros,

— informācijas apmaiņa attiecībā uz revīzijas sistēmām,

— revīzijas dokumentu standartizācija,

— apmācība un konsultatīvās darbības.

84. pants

Ieguldījumu veicināšana un aizsardzība

1. Pušu sadarbības mērķis ir izveidot labvēlīgu klimatu gan vietējiem, gan ārvalstu privātajiem ieguldījumiem.

2. Sadarbības īpašie mērķi ir šādi: — Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai – uzlabot tiesisko regulējumu, kas veicina un aizsargā ieguldījumus, — vajadzības gadījumā ar dalībvalstīm slēgt divpusējus nolīgumus ieguldījumu veicināšanai un aizsardzībai, — īstenot piemērotus pasākumus kapitāla nodošanai, — uzlabot ieguldījumu aizsardzību.

85. pants

Rūpnieciskā sadarbība

1. Sadarbības mērķis ir veicināt rūpniecības un atsevišķu nozaru modernizēšanu un pārstrukturēšanu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, kā arī rūpniecisko sadarbību starp abu pušu uzņēmējiem, īpaši ar mērķi stiprināt privāto sektoru tādos apstākļos, kas nodrošina vides aizsardzību.

2. Rūpnieciskās sadarbības iniciatīvas atspoguļos Pušu noteiktās prioritātes. Puses ņems vērā rūpniecības attīstības reģionālos aspektus, attiecīgā gadījumā veicinot starptautiskas partnerattiecības. Iniciatīvām īpaši jācenšas izveidot piemērotu bāzi uzņēmējdarbībai, lai uzlabotu vadības prasmes un veicinātu noietu, tirgus caurskatāmību un uzņēmējdarbības vides veidošanos.

86. pants

Mazie un vidējie uzņēmumi

Pušu mērķis ir Kopienā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā attīstīt un stiprināt privātā sektora mazos un vidējos uzņēmumus, jaunu uzņēmumu dibināšanu jomās, kurās ir potenciāli iespējama mazo un vidējo uzņēmumu izaugsme un sadarbība.

87. pants

Tūrisms

Mērķis Pušu sadarbībai tūrisma jomā ir atvieglot un veicināt tūrismu un tūristu pārvadājumus, nododot profesionālo informāciju, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai piedaloties nozīmīgās Eiropas tūrisma organizācijās un pētot iespējas veikt kopīgus pasākumus, sevišķi reģionālo tūrisma projektu ietvaros.

88. pants

Muita

1. Sadarbības mērķis ir garantēt atbilstību visiem noteikumiem, kas paredzēti tiesību aktu pieņemšanai tirdzniecības jomā, un panākt Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas muitas sistēmas tuvināšanu Kopienas muitas sistēmai, tādējādi palīdzot sagatavot pamatu saskaņā ar šo nolīgumu plānotajiem liberalizācijas pasākumiem.

2. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: — informācijas apmaiņu, tai skaitā par izmeklēšanas metodēm, — pārrobežu infrastruktūras attīstīšanu Pušu starpā, — starpsavienojuma iespējas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tranzīta sistēmu starpā, kā arī vienotā administratīvā dokumenta (VAD) pieņemšanu un izmantošanu, — pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu saistībā ar preču pārvadājumiem, — atbalstu mūsdienīgu muitas informācijas sistēmu ieviešanai.

3. Neierobežojot tālāku sadarbību, kas paredzēta šajā nolīgumā un jo īpaši 76., 77. un 78. pantā, savstarpēju palīdzību Pušu muitas lietu administratīvo iestāžu starpā sniedz saskaņā ar 5. protokola noteikumiem.

89. pants

Nodokļu politika

Puses izveido sadarbību nodokļu politikas jomā, tai skaitā attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir tālāk reformēt fiskālo sistēmu, modernizēt fiskālos pakalpojumus, lai nodrošinātu nodokļu iekasēšanas un cīņas pret krāpniecību nodokļu jomā efektivitāti.

90. pants

Sadarbība sociālajā jomā

1. Nodarbinātības ziņā Pušu sadarbība ir īpaši vērsta uz darbiekārtošanas un karjeras konsultāciju pakalpojumu uzlabošanu, nodrošinot palīgpasākumus un veicinot vietējo attīstību, lai palīdzētu pārstrukturēt rūpniecību un darba tirgu. Tā arī ietver tādus pasākumus kā ekspertu un informācijas nosūtīšanu un apmācību.

2. Sociālās nodrošināšanas ziņā Puses sadarbojas ar mērķi pielāgot Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sociālās nodrošināšanas sistēmu jaunajām ekonomikas un sociālajām prasībām, sevišķi, sniedzot ekspertu pakalpojumus un organizējot informatīvus un apmācības pasākumus.

3. Pušu sadarbība ietvers Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktu koriģēšanu attiecībā uz darba apstākļiem un vienlīdzīgām iespējām vīriešiem un sievietēm.

4. Puses attīsta sadarbību savā starpā ar mērķi uzlabot darba ņēmēju veselības aizsardzības un drošības līmeni, par pamatu ņemot Kopienā pastāvošo aizsardzības līmeni.

91. pants

Izglītība un apmācība

1. Puses sadarbojas ar mērķi paaugstināt vispārējās izglītības un profesionālo kvalifikāciju līmeni Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, ņemot vērā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas prioritātes.

2. Programma TEMPUS palīdzēs stiprināt Pušu sadarbību izglītības un apmācības jomā, atbalstot demokrātiju, tiesiskumu un ekonomikas reformu.

3. Arī Eiropas Apmācības fonds sniegs ieguldījumu apmācību struktūru un pasākumu uzlabošanā Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

92. pants

Sadarbība kultūras jomā

Puses apņemas veicināt sadarbību kultūras jomā. Šī sadarbība, cita starpā, kalpo, lai paaugstinātu savstarpējo sapratni un cieņu starp indivīdiem, kopienām un cilvēkiem.

93. pants

Informācija un sakari

Kopiena un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veiks pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu savstarpējo informācijas apmaiņu. Prioritāras būs tās programmas, kuru mērķis ir plašai sabiedrībai sniegt pamatinformāciju par Kopienu un profesionālajām aprindām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā – specializētāku informāciju.

94. pants

Sadarbība audiovizuālās rūpniecības jomā

Puses sadarbojas, lai veicinātu audiovizuālo rūpniecību Eiropā un sekmētu kopražošanu kino un televīzijas jomā.

Puses sadarbojas un vajadzības gadījumā saskaņo savas politikas par pārrobežu apraides satura aspektu regulēšanu, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību iegūšanu uz programmām, kas tiek pārraidītas ar satelītu vai pa kabeļiem.

95. pants

Elektronisko sakaru infrastruktūra un ar to saistītie pakalpojumi

Puses stiprinās sadarbību elektronisko sakaru infrastruktūras jomā, tai skaitā klasisko sakaru tīklu un attiecīgu elektronisko audiovizuālo sakaru tīklu un ar tiem saistīto pakalpojumu jomā, ar mērķi vienu gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktus galīgi pielīdzināt Kopienas acquis.

Augšminētā sadarbība būs vērsta uz šādām prioritārām jomām:

— politikas izstrādāšanu,

— tiesiskajiem un likumdošanas aspektiem,

— liberalizētai videi nepieciešamo iestāžu veidošanu,

— Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas elektronikas infrastruktūras modernizēšanu un tās iekļaušanu Eiropas un pasaules tīklos, pievēršot uzmanību uzlabojumiem reģionālā līmenī,

— starptautisko sadarbību,

— sadarbību Eiropas struktūrās, jo īpaši tādās, kuras ir iesaistītas standartizācijā,

— saskaņotām nostājām starptautiskos forumos.

96. pants

Informācijas sabiedrība

Puses vienojas stiprināt sadarbību ar mērķi tālāk attīstīt informācijas sabiedrību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Vispārējie mērķi sagatavos sabiedrību digitālajam laikmetam, piesaistot ieguldījumus un nodrošinot tīklu un pakalpojumu savstarpējo izmantojamību.

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes ar Kopienas palīdzību rūpīgi pārskatīs visas politiskās saistības, ko tās uzņēmušās Eiropas Savienībā ar mērķi koriģēt savas politikas atbilstoši Savienības politikām.

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes izstrādas plānu Kopienas tiesību aktu pieņemšanai informācijas sabiedrības jomā.

97. pants

Patērētāju aizsardzība

Puses sadarbojas, lai patērētāju aizsardzības standartus Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā pielīdzinātu Kopienas standartiem. Efektīva patērētāju aizsardzība ir vajadzīga, lai nodrošinātu tirgus ekonomikas pareizu darbību, un šī aizsardzība būs atkarīga no administratīvās infrastruktūras attīstības, lai šajā jomā nodrošinātu tirgus uzraudzību un tiesībaizsardzību.

Tālab, paturot prātā savas kopīgās intereses, Puses veicinās un nodrošinās

— tiesību aktu saskaņošanu un patērētāju aizsardzības Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā pielīdzināšanu Kopienā spēkā esošajai aizsardzībai,

— aktīvas patērētāju aizsardzības politiku, tostarp informācijas apjoma palielināšanos un neatkarīgu organizāciju veidošanos,

— efektīvu patērētāju tiesību aizsardzību, lai uzlabotu patēriņa preču kvalitāti un uzturētu atbilstošus drošības standartus.

98. pants

Transports

1. Papildus Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīgumam transporta jomā Puses attīstīs un pastiprinās sadarbību, lai Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika varētu — pārstrukturēt un modernizēt transporta un ar to saistīto infrastruktūru, — uzlabot pasažieru un preču pārvadājumus un piekļūt pārvadājumu tirgiem, atceļot administratīvās, tehniskās un citas barjeras, — sasniegt darbības standartus, kas ir līdzīgi Kopienas standartiem, — attīstīt transporta sistēmu, kas būtu saderīga ar Kopienas sistēmu un pielāgota tai, — uzlabot vides aizsardzību transporta jomā, samazināt tā kaitīgās sekas un piesārņojumu,

2. Sadarbība ietver šādas prioritārās jomas: — autoceļu, dzelzceļu, lidostu un ostu infrastruktūras un citu galveno maģistrāļu, kas atbilst kopējām interesēm, kā arī Eiropas ceļu attīstību, — dzelzceļu un lidostu pārvaldību, tai skaitā atbilstošu sadarbību attiecīgo valsts iestāžu starpā, — autopārvadājumus, tostarp nodokļu politikas un sociālos, un vides aspektus, — kombinētos autoceļu un dzelzceļa pārvadājumus, — starptautiskās transporta statistikas saskaņošanu, — transportlīdzekļu modernizāciju atbilstoši Kopienas standartiem un palīdzību iegūt finansējumu šajā nolūkā, jo īpaši attiecībā uz autoceļu un dzelzceļu pārvadājumiem, vairākveidu pārvadājumiem un pārkraušanu, — kopīgu tehnoloģisku un pētniecības un programmu veicināšanu, — tādu saskaņotu transporta politiku pieņemšanu, kas ir saderīgas ar Kopienā piemērotajām politikām.

99. pants

Enerģētika

1. Sadarbība atspoguļos tirgus ekonomikas un Eiropas Enerģētikas Hartas līguma principus un attīstīsies, lai pakāpeniski integrētu Eiropas enerģijas tirgus.

2. Sadarbība jo īpaši ietver šādas jomas: — enerģētikas politikas izstrādāšanu, tostarp infrastruktūras modernizāciju, piedāvājuma uzlabošanu un dažādošanu un piekļuves enerģijas tirgum uzlabošanu, kā arī tranzīta atvieglošanu, — vadību un apmācību enerģētikas nozarē un tehnoloģijas un zinātības ( know-how ) nodošanu, — energotaupības veicināšanu, energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un enerģijas ražošanas un patēriņa ietekmes uz vidi pētīšanu, — pamatnosacījumu izstrādi publisko enerģijas pakalpojumu pārstrukturēšanai un uzņēmumu sadarbību šajā nozarē.

100. pants

Lauksaimniecība un agrārās un pārtikas rūpniecības nozare

Mērķis sadarbībai šajā jomā ir modernizēt un pārstrukturēt lauksaimniecību un agrārās un pārtikas rūpniecības nozari, apsaimniekot ūdens resursus, attīstīt lauku apvidus, pamazām saskaņot veterinārijas un fitosanitāros tiesību aktus ar Kopienas standartiem un attīstīt zvejniecības un meža nozari Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

101. pants

Reģionālā un vietējā attīstība

Puses stiprinās sadarbību reģionālās attīstības jomā, lai sniegtu ieguldījumu ekonomikas attīstībā un samazinātu reģionu atšķirības.

Īpaša uzmanība tiks pievērsta pārrobežu, starptautiskajai un starpreģionu sadarbībai. Šajā nolūkā var veikt informācijas un ekspertu apmaiņu.

102. pants

Sadarbība pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā

1. Puses veicina divpusēju sadarbību civilajā zinātniskajā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā (PTA), pamatojoties uz savstarpēju izdevīgumu un ņemot vērā resursu pieejamību, atbilstošu pieeju to attiecīgajām programmām, nodrošinot pienācīgu efektīvas intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību (IĪT) aizsardzības līmeni.

2. Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā aptver šādas jomas: — zinātniskās un tehniskās informācijas apmaiņu, — kopīgu zinātnisko sanāksmju organizēšanu, — kopīgus PTA pasākumus, — apmācību pasākumus un mobilitātes programmas zinātniekiem, pētniekiem un tehniķiem, kas nodarbojas ar PTA abās pusēs.

3. Šo sadarbību īsteno saskaņā ar īpašiem nolīgumiem, par kuriem apspriežas un kurus noslēdz saskaņā ar katras Puses pieņemtajām procedūrām, un kas cita starpā nosaka attiecīgus IĪT noteikumus.

103. pants

Vide un kodoldrošība

1. Puses attīsta un stiprina savu sadarbību būtiski svarīgajā vides degradācijas apkarošanā, lai veicinātu vides ilgtspējīgumu.

2. Sadarbības centrā varētu būt šādas prioritātes: — vietējā, reģionālā un pārrobežu piesārņojuma apkarošana (gaisa, ūdens kvalitāte, tai skaitā notekūdeņu attīrīšana un dzeramā ūdens piesārņojuma novēršana) un efektīva monitoringa izveidošana, — stratēģiju izstrāde attiecībā uz globālajiem un klimata jautājumiem, — efektīva, ilgtspējīga un bezatkritumu enerģijas ražošana un patēriņš, rūpniecisko iekārtu drošība, — ķīmisku vielu klasifikācija un droša rīkošanās ar tām, — atkritumu apjoma samazināšana un droša apglabāšana un Bāzeles konvencijas par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un apglabāšanas kontroli (Bāzele, 1989.g.) īstenošana, — lauksaimniecības ietekme uz vidi; augsnes erozija un piesārņošana ar lauksaimniecības ķīmiskajām vielām, — mežu, floras un faunas aizsardzība; bioloģiskās daudzveidības sagabāšana, — pilsētu un lauku plānošana, tai skaitā būvniecība un pilsētplānošana, — ietekmes uz vidi novērtējums un stratēģiskais vides novērtējums, — nepārtraukta likumu un noteikumu tuvināšana Kopienas normām, — starptautiskās konvencijas vides jomā, kurās Kopiena ir Līgumslēdzēja puse, — sadarbība reģionālā līmenī, kā arī sadarbība Eiropas Vides aģentūras ietvaros, — sabiedrības izglītošana un informēšana par vides jautājumiem.

3. Attiecībā uz aizsardzību pret dabas katastrofām sadarbības mērķis ir nodrošināt cilvēku, dzīvnieku, īpašuma un vides aizsardzību pret cilvēka izraisītām katastrofām. Šajā nolūkā sadarbība var ietvert šādas jomas: — apmaiņu ar zinātnisko projektu un izpētes un attīstības projektu rezultātiem, — abpusēju monitoringu, sistēmas operatīvai izziņošanai un brīdināšanai par draudiem, katastrofām un to sekām, — glābšanas darbu apmācību un palīdzības sistēmas katastrofu gadījumos, — pieredzes apmaiņu attiecībā uz rehabilitāciju un atjaunošanu pēc katastrofas.

4. Sadarbība kodoldrošības jomā var aptvert šādus jautājumus: — Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas likumu un noteikumu par kodoldrošību modernizāciju un uzraudzības iestāžu darbības un to rīcībā esošo līdzekļu pastiprināšanu, — aizsardzību no radiācijas, tostarp vidē nokļūstošā starojuma monitoringu, — radioaktīvo atkritumu pārvaldību: Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika apņemas Stabilizācijas un asociācijas padomei sniegt informāciju par jebkādiem nodomiem ievest vai uzglabāt radioaktīvus atkritumus, — nolīgumu slēgšanas veicināšanu dalībvalstu vai Euratom un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas starpā par informācijas oparatīvu izziņošanu kodolnegadījumu gadījumos un, ja vajadzīgs, par kodoldrošības jautājumiem vispār, — pret radioaktīvo piesārņojumu jutīgu materiālu pārvadājumu pārraudzības un kontroles pastiprināšanu.







IX SADAĻA

FINANSIĀLĀ SADARBĪBA

104. pants

Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus un saskaņā ar 3., 108. un 109. pantu Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika no Kopienas var saņemt finansiālu palīdzību subsīdiju un aizdevumu veidā, tai skaitā Eiropas Investīciju bankas aizdevumu veidā.

105. pants

Finansiālā palīdzība subsīdiju veidā ir ietverta sadarbības pasākumos, kas paredzēti attiecīgā Padomes regulā uz orientējošas daudzgadu bāzes, kuru pēc konsultēšanās ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku noteikusi Kopiena.

Vispārējie palīdzības mērķi veidot iestādes un piesaistīt ieguldījumus veicina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas demokrātijas, ekonomikas un iestāžu reformu atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam. Finansiālā palīdzība var aptvert visas tiesību aktu saskaņošanas un šā nolīguma sadarbības politiku jomas, tai skaitā tieslietas un iekšlietas.

Jāapsver Transporta nolīgumā minēto kopinterešu infrastruktūras projektu pilnīga īstenošana.

106. pants

Pēc Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pieprasījuma un īpašas vajadzības gadījumā Kopiena sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm var izskatīt iespēju izņēmuma kārtā piešķirt finansiālu palīdzību, ievērojot dažus nosacījumus un ņemot vērā visu finanšu resursu pieejamību.