2006A1530 — LV — 01.07.2013 — 002.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU NOLĪGUMS,

ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses







BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, še turpmāk – “dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA, še turpmāk – “Kopiena”, no vienas puses, un LIBĀNAS REPUBLIKA, še turpmāk – “Libāna”, no otras puses, ŅEMOT VĒRĀ tuvumu un savstarpējo atkarību, ko starp Kopienu, tās dalībvalstīm un Libānu izveidojušas vēsturiskās saiknes un kopējās vērtības; ŅEMOT VĒRĀ to, ka Kopiena, dalībvalstis un Libāna vēlas stiprināt šīs saiknes un izveidot ilgstošas attiecības, pamatojoties uz savstarpību, solidaritāti, partnerattiecībām un kopīgu attīstību; ŅEMOT VĒRĀ nozīmi, kādu Puses piešķir ANO Statūtu principiem, jo īpaši cilvēktiesību ievērošanai, demokrātijas principiem un tautsaimnieciskajai brīvībai, kas ir pašā asociācijas pamatā; ŅEMOT VĒRĀ politisko un tautsaimniecisko notikumu gaitu gan Eiropā, gan Tuvajos Austrumos un no tās izrietošās saistības attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras reģiona stabilitāti, drošību un labklājību; ŅEMOT VĒRĀ brīvās tirdzniecības nozīmīgumu Kopienai un Libānai, kas garantēta ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) un pārējiem daudzpusējiem nolīgumiem, kuri pievienoti PTO dibināšanas nolīgumam; ŅEMOT VĒRĀ atšķirības Libānas un Kopienas ekonomikas un sociālās jomas attīstībā, kā arī vajadzību stiprināt Libānas ekonomikas un sociālās jomas attīstību; APLIECINOT, ka šā nolīguma noteikumi, kas ietilpst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma III daļas IV sadaļas jomā, Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoši kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Kopienas daļai, līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste vai Īrija (attiecīgā gadījumā) paziņo Libānai, ka šie noteikumi tām ir saistoši kā Kopienas daļai saskaņā ar Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar minētajiem līgumiem pievienoto Protokolu par Dānijas nostāju; VĒLOTIES pilnīgi sasniegt asociācijas mērķus, ieviešot attiecīgos šā nolīguma noteikumus, lai tuvinātu Kopienas un Libānas ekonomikas un sociālās jomas attīstības līmeni; APZINOTIES šā nolīguma nozīmi, kas pamatojas uz abpusējām interesēm, savstarpējām koncesijām, sadarbību un dialogu; VĒLOTIES attīstīt regulāru politisko dialogu par divpusējiem un starptautiskiem savstarpējas intereses jautājumiem; ŅEMOT VĒRĀ Kopienas vēlmi sniegt Libānai atbalstu tās centienos veikt tautsaimniecisko atjaunošanu, reformas un pārkārtojumus un sekmēt sociālo attīstību; VĒLOTIES izveidot, uzturēt un padarīt intensīvāku sadarbību ekonomikas, zinātnes, tehnoloģiju, sociālajā, kultūras un audiovizuālajā jomā, to uzturot ar regulāru dialogu, lai panāktu labāku savstarpējo sapratni; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šis nolīgums starp Pusēm radīs gaisotni, kas veicina tautsaimniecisko attiecību izaugsmi starp tām, it īpaši tirdzniecības un investīciju nozarē, kas ir obligāts priekšnoteikums sekmīgai tautsaimniecības atjaunošanai un pārstrukturēšanai un tehnoloģiju modernizēšanai, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

1. Ar šo tiek izveidota asociācija starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānu, no otras puses.

2. Šā nolīguma mērķi ir:

a) nodrošināt attiecīgu pamatu politiskajam dialogam starp Pusēm, ļaujot izveidot ciešas attiecības visās jomās, kurās Puses šādu dialogu uzskata par vajadzību;

b) izveidot nosacījumus pakāpeniskai preču, pakalpojumu un kapitāla tirdzniecības liberalizācijai;

c) veicināt tirdzniecību un saimniecisko un sociālo attiecību harmonisku paplašināšanos starp Pusēm, īpaši ar dialogu un sadarbību, lai sekmētu Libānas un tās tautas attīstību un labklājību;

d) sekmēt saimniecisko, sociālo, kultūras, finansiālo un monetāro sadarbību;

e) veicināt sadarbību citās jomās, par kurām ir abpusēja interese.

2. pants

Pušu attiecības, kā arī paša nolīguma visi noteikumi balstās uz demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošanu, kā izklāstīts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, uz kuru pamatojas Pušu iekšējā un starptautiskā politika un kura ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa.







I SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS

3. pants

1. Starp Pusēm izveido regulāru politisko dialogu. Tas palīdz starp partneriem izveidot ilgstošas solidaritātes saiknes, kas veicinās Vidusjūras reģiona labklājību, stabilitāti un drošību un izveidos sapratnes un iecietības gaisotni starp kultūrām.

2. Politiskais dialogs un sadarbība jo īpaši ir paredzēti, lai:

a) veicinātu Pušu tuvināšanos, attīstot labāku savstarpējo sapratni un regulāri koordinējot starptautiskos jautājumus, kas interesē abas Puses;

b) ļautu katrai Pusei ņemt vērā otras Puses nostāju un intereses,

c) veicinātu drošības un stabilitātes stiprināšanu Vidusjūras reģionā un konkrēti Tuvajos Austrumos;

d) veicinātu kopīgas ierosmes.

4. pants

Politiskajā dialogā ietver visus jautājumus, kas interesē abas Puses, jo īpaši izskatot nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu mieru un drošību, atbalstot sadarbību. Dialogā cenšas arī radīt jaunus sadarbības veidus kopīgu mērķu sasniegšanai.

5. pants

1. Politiskais dialogs notiek periodiski un pēc vajadzības, īpaši:

a) ministru līmenī, galvenokārt Asociācijas padomes ietvaros;

b) augstāko amatpersonu līmenī starp Libānu, no vienas puses, un Padomes prezidentūru un Komisiju, no otras puses;

c) pilnībā izmantojot visus diplomātiskos kanālus, tostarp regulāras amatpersonu sanāksmes, apspriedes starptautisko sanāksmju laikā un kontaktus starp diplomātiskajiem pārstāvjiem trešās valstīs;

d) attiecīgā gadījumā ar visiem citiem līdzekļiem, kas veicina dialoga stiprināšanu un tā efektivitātes palielināšanu.

2. Izveido politisku dialogu starp Eiropas Parlamentu un Libānas parlamentu.







II SADAĻA

BRĪVA PREČU KUSTĪBA

PAMATPRINCIPI

6. pants

Kopiena un Libāna pārejas laikā, kas nepārsniedz divpadsmit gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, pakāpeniski izveido brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar šajā sadaļā paredzēto kārtību un atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību noteikumiem un noteikumiem pārējos daudzpusējos nolīgumos par preču tirdzniecību, kuri pievienoti Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dibināšanas nolīgumam, še turpmāk sauktiem par “VVTT”.







1. NODAĻA

Rūpniecības ražojumi

7. pants

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz ražojumiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Libānā un kas iekļauti Kombinētās nomenklatūras un Libānas muitas tarifa 25. līdz 97. nodaļā, izņemot 1. pielikumā uzskaitītos ražojumus.

8. pants

Libānas izcelsmes ražojumus atļauj importēt Kopienā bez muitas nodokļiem un bez jebkādiem citiem līdzvērtīgiem maksājumiem.

9. pants

1. Muitas nodokļus un līdzvērtīgus maksājumus, ko piemēro Kopienas izcelsmes ražojumu importam Libānā, pakāpeniski atceļ pēc šāda grafika:

— piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 88 % no pamatlikmes,

— sešus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 76 % no pamatlikmes,

— septiņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 64 % no pamatlikmes,

— astoņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 52 % no pamatlikmes,

— deviņus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 40 % no pamatlikmes,

— desmit gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 28 % no pamatlikmes,

— vienpadsmit gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katru nodokli un maksājumu samazina līdz 16 % no pamatlikmes,

— divpadsmit gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ atlikušos nodokļus un maksājumus.

2. Gadījumā, ja attiecībā uz kādu ražojumu rodas nopietnas grūtības, Asociācijas komiteja var pārskatīt 1. punktā noteikto grafiku, ievērojot savstarpēju vienošanos, ka attiecībā uz konkrēto ražojumu pieprasītais pagarinājums nevar pārsniegt maksimāli pieļaujamo pārejas laiku divpadsmit gadi. Ja trīsdesmit dienu laikā pēc Libānas pieteikuma par grafika pārskatīšanu, Asociācijas komiteja nav pieņēmusi lēmumu, Libāna var pagaidu kārtā apturēt grafiku uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu.

3. Katram konkrētajam ražojumam nodokļa pamatlikme, kas pakāpeniski jāsamazina saskaņā ar 1. punktu, ir likme, kas minēta 19. pantā.

10. pants

Noteikumus par muitas nodokļa atcelšanu piemēro arī fiskāliem muitas nodokļiem.

11. pants

1. Libāna, atkāpjoties no 9. panta noteikumiem, var veikt ārkārtas pasākumus ar ierobežotu termiņu, palielinot vai atkārtoti ieviešot muitas nodokļus.

2. Šie pasākumi var attiekties tikai uz jauniem un pavisam jauniem ražotājiem vai nozarēm, kas veic pārstrukturēšanu vai sastopas ar nopietnām grūtībām, īpaši, ja šīs grūtības rada būtiskas sociālas problēmas.

3. Muitas nodokļi Kopienas izcelsmes ražojumu importam Libānā, ko ievieš ar šādiem ārkārtas pasākumiem, nevar pārsniegt 25 % ad valorem, un tajos paredz preferences sastāvdaļu attiecībā uz Kopienas izcelsmes ražojumiem. Kopējā ražojumu importa vērtība, uz ko attiecas šie pasākumi, nedrīkst pārsniegt 20 % no vidējā Kopienas izcelsmes rūpniecības ražojumu importa pēdējo trīs gadu laikā, par kuriem pieejama statistika.

4. Šos pasākumus piemēro ne vairāk kā piecus gadus, ja vien Asociācijas komiteja neapstiprina ilgāku laiku. Tos pārtrauc piemērot, vēlākais, maksimālā divpadsmit gadu pārejas laika beigās.

5. Šādus pasākumus attiecībā uz ražojumu nevar ieviest, ja pēc visu nodokļu un kvantitatīvo ierobežojumu vai maksājumu, vai līdzvērtīgu pasākumu izbeigšanās uz šo ražojumu ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi.

6. Libāna informē Asociācijas komiteju par visiem ārkārtas pasākumiem, ko tā paredzējusi noteikt, un pēc Kopienas pieprasījuma pirms to ieviešanas apspriežas par attiecīgajiem pasākumiem un nozarēm. Nosakot šādus pasākumus, Libāna sniedz komitejai to muitas nodokļu atcelšanas grafiku, kurus ievieš saskaņā ar šo pantu. Šajā grafikā paredz šo nodokļu pakāpenisku atcelšanu vienādos gada maksājumos, ko uzsāk ne vēlāk kā otrā gada beigās pēc to ieviešanas. Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumu par citādu grafiku.

7. Atkāpjoties no 4. punkta noteikumiem, Asociācijas komiteja izņēmuma kārtā, lai ņemtu vērā grūtības, ar ko saistīta jaunu ražošanas nozaru izveidošana, var apstiprināt tos pasākumus, ko Libāna jau pieņēmusi saskaņā ar 1. punktu, uz maksimālo laiku, kas ne vairāk par trīs gadiem pārsniedz divpadsmit gadu pārejas laiku.







2. NODAĻA

Lauksaimniecība, zivsaimniecība un pārstrādāti lauksaimniecības produkti

12. pants

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz produktiem, kuru izcelsme ir Kopienā un Libānā un kas ietilpst Kombinētās nomenklatūras un Libānas muitas tarifa 1. līdz 24. nodaļā, un uz 1. pielikumā uzskaitītajiem produktiem.

13. pants

Kopiena un Libāna abu Pušu interesēs arvien vairāk liberalizē savstarpējo tirdzniecību ar lauksaimniecības un zvejniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

14. pants

1. Uz 1. protokolā uzskaitītajiem Libānas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, tos importējot Kopienā, attiecina minētajā protokolā noteikto režīmu.

2. Uz 2. protokolā uzskaitītajiem Libānas izcelsmes lauksaimniecības produktiem, tos importējot Kopienā, attiecina minētajā protokolā noteikto režīmu.

3. Uz tirdzniecību ar pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kas ietilpst šajā nodaļā, attiecina 3. protokolā noteikto režīmu.

15. pants

1. Piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Kopiena un Libāna izvērtē situāciju, lai noteiktu, kādi pasākumi Kopienai un Libānai ir jāveic vienu gadu pēc šā nolīguma pārskatīšanas atbilstoši 13. pantā izklāstītajam mērķim.

2. Neskarot 1. punkta noteikumus un ņemot vērā lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības apjomu starp abām Pusēm un šādu produktu īpašo jutīgumu, Kopiena un Libāna Asociācijas padomē regulāri katram produktam atsevišķi pārbauda iespēju saskaņoti un abpusēji piešķirt turpmākas savstarpējas koncesijas.

16. pants

1. Ja ievieš īpašus noteikumus, īstenojot lauksaimniecības politiku vai izdarot grozījumus spēkā esošajos noteikumos vai grozījumus vai paplašinājumus noteikumos, kas attiecas uz lauksaimniecības politikas īstenošanu, tad attiecīgā Puse var attiecībā uz attiecīgajiem produktiem grozīt režīmu, kas noteikts ar šo nolīgumu.

2. Puse, kas veic šādus grozījumus, par to informē Asociācijas komiteju. Pēc otras Puses pieprasījuma Asociācijas komiteja pulcējas, lai pienācīgi ņemtu vērā otras Puses intereses.

3. Ja Kopiena vai Libāna, piemērojot 1. punktu, groza režīmu, kas šajā nolīgumā paredzēts attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, tās savstarpēji vienojas par tādām priekšrocībām importam, kura izcelsme ir otrā Pusē, kas ir samērojamas ar šajā nolīgumā paredzētajām priekšrocībām.

4. Visus šajā nolīgumā noteikto režīmu grozījumus pēc otras Puses lūguma izskata Asociācijas padomes apspriedēs.

17. pants

1. Puses apņemas sadarboties, lai samazinātu krāpšanas iespējas šā nolīguma tirdzniecības noteikumu piemērošanā.

2. Neskarot pārējos šā nolīguma noteikumus, ja vienai no Pusēm ir pietiekami pierādījumi par krāpšanu, piemēram, kad viena Puse ievērojami palielina produktu tirdzniecību otrai Pusei, pārsniedzot tādu saimniecisko nosacījumu līmeni kā parastās ražošanas un eksporta jaudas, vai nenodrošina administratīvo sadarbību, kas vajadzīga, lai otra Puse varētu pārbaudīt izcelsmes apliecinājumu, abas Puses nekavējoties sāk pārrunas, lai rastu pienācīgu risinājumu. Līdz jautājuma atrisināšanai attiecīgā Puse var veikt tādus pasākumus, kādus tā uzskata par nepieciešamiem. Izvēloties veicamos aizsardzības pasākumus, priekšroku dod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību.







3. NODAĻA

Kopīgi noteikumi

18. pants

1. Tirdzniecībā starp Kopienu un Libānu neievieš jaunus muitas nodokļus importam vai eksportam vai līdzvērtīgus maksājumus, un pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nepaaugstina tos muitas nodokļus, kurus jau piemēro, ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi.

2. Tirdzniecībā starp Kopienu un Libānu neievieš nekādus jaunus kvantitatīvus importa ierobežojumus vai līdzvērtīgus pasākumus.

3. Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ kvantitatīvos importa ierobežojumus un līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz tirdzniecību starp Libānu un Kopienu.

4. Kopiena un Libāna nepiemēro savstarpējam eksportam muitas nodokļus vai līdzvērtīgus maksājumus, vai kvantitatīvus ierobežojumus vai līdzvērtīgus pasākumus.

19. pants

1. Katram produktam nodokļa pamatlikme, kam jāpiemēro 9. panta 1. punktā noteiktā pakāpeniskā samazināšana, ir tā nodokļa likme, kādu faktiski piemēro attiecībā pret Kopienu sarunu noslēgšanas dienā.

2. Ja Libāna iestājas PTO, tad importam starp Pusēm piemēro PTO saistošo likmi vai arī tādu likmi, ko faktiski piemēroja iestāšanās dienā, ja tā ir zemāka. Ja pēc iestāšanās PTO piemēro tarifu samazinājumu erga omnes, tad ir spēkā samazinātā likme.

3. Šā panta 2. punktā paredzētais noteikums ir attiecināms uz jebkuru tarifu samazinājumu erga omnes pēc sarunu noslēgšanas dienas.

4. Puses viena otrai paziņo attiecīgās likmes, ko tās piemēro sarunu noslēgšanas dienā.

20. pants

Importējot Kopienā Libānas izcelsmes produktus, uz tiem attiecinātais režīms nav labvēlīgāks par to, kādu piemēro starp pašām dalībvalstīm.

21. pants

1. Puses atturas no jebkādiem pasākumiem vai iekšējas fiskālas darbības, kas vai nu tieši, vai netieši rada vienas Puses ražojumu diskrimināciju vai līdzīgu otras Puses izcelsmes ražojumu diskrimināciju.

2. Produkti, kurus izved uz vienu no Pusēm, nevar gūt labumu no netiešu iekšējo nodokļu atmaksas, kas pārsniedz tieši vai netieši uzlikto netiešo nodokļu apjomu.

22. pants

1. Šis nolīgums neliedz saglabāt vai veidot muitas savienības, brīvās tirdzniecības zonas vai pierobežu tirdzniecības režīmus, ja vien tas neietekmē šajā nolīgumā paredzēto tirdzniecības kārtību.

2. Par nolīgumiem par šādu muitas savienību vai brīvās tirdzniecības zonu izveidi Puses konsultējas Asociācijas komitejā, vajadzības gadījumā aplūkojot arī svarīgākos jautājumus par savu tirdzniecības politiku ar trešām valstīm. Jo īpaši, ja Kopienai pievienojas kāda trešā valsts, notiek šādas apspriedes, lai nodrošinātu Kopienas un Libānas abpusējo interešu pienācīgu ievērošanu.

23. pants

Ja viena no Pusēm tirdzniecībā ar otru Pusi atklāj dempingu, kā to definē starptautiskie noteikumi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VI pantā un atbilstīgos iekšējos tiesību aktos, tā var veikt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi PTO Līgumam par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta piemērošanu un atbilstīgiem iekšējiem tiesību aktiem.

24. pants

1. Neskarot 35. pantu, Pušu starpā piemēro PTO nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

2. Ja līdz vajadzīgo 35. panta 2. punktā minēto noteikumu pieņemšanai viena no Pusēm tirdzniecībā ar otru Pusi atklāj subsīdijas, kā tas definēts starptautiskajos noteikumos 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VI un XVI pantā un atbilstīgos iekšējos tiesību aktos, tā var uzsākt attiecīgus pretpasākumus atbilstīgi noteikumiem, ko paredz PTO Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un atbilstīgie iekšējie tiesību akti.

25. pants

1. Pušu starpā piemēro 1994. gada VVTT XIX panta noteikumus, PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem un atbilstīgus iekšējos tiesību aktus.

2. Pirms starptautiskajos tiesības aktos definēto aizsardzības pasākumu piemērošanas Puse, kas gatavojas noteikt šādus pasākumus, sniedz Asociācijas komitejai visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga vispusīgai situācijas izpētei, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

Lai rastu šādu risinājumu, Puses nekavējoties apspriežas Asociācijas komitejā. Ja apspriežu rezultātā Puses trīsdesmit dienu laikā pēc apspriežu sākšanas nav vienojušās par risinājumu, lai nebūtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, Puse, kas gatavojas piemērot aizsardzības pasākumus, var piemērot 1994. gada VVTT XIX panta noteikumus un PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem.

3. Izvēloties aizsardzības pasākumus saskaņā ar šo pantu, Puses dod priekšroku tādiem pasākumiem, kas rada vismazākos traucējumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai.

4. Par aizsardzības pasākumiem tūlīt paziņo Asociācijas Komitejai, un par tiem notiek regulāras apspriedes Komitejā, jo īpaši, lai tos atceltu, tiklīdz apstākļi to atļauj.

26. pants

1. Ja 18. panta 4. punkta noteikumu izpildīšana izraisa:

a) reeksportu uz trešo valsti, attiecībā pret kuru attiecīgajam ražojumam Puse patur spēkā kvantitatīvos eksporta ierobežojumus, izvedmuitas nodokļus vai līdzvērtīgus pasākumus un maksājumus, vai

b) eksportētājai Pusei būtiska ražojuma nopietnu deficītu vai tā draudus,

un ja minētās situācijas eksportētājai Pusei izraisa vai var izraisīt nopietnas grūtības, šī Puse var veikt piemērotus pasākumus, ņemot vērā 2. pantā paredzētos nosacījumus un tajā noteiktās procedūras.

2. Grūtības, kas rodas no 1. punktā minētām situācijām, iesniedz izskatīšanai Asociācijas Komitejā. Asociācijas komiteja var pieņemt jebkādu lēmumu, kas vajadzīgs, lai grūtības novērstu. Ja tā nav pieņēmusi lēmumu trīsdesmit dienās pēc jautājuma iesniegšanas, tad eksportētāja Puse var piemērot attiecīgus pasākumus attiecīgā ražojuma eksportēšanai. Pasākumi ir nediskriminējoši, un tos atceļ, ja apstākļi vairs neattaisno to paturēšanu spēkā.

27. pants

Nolīgums neaizliedz piemērot importa, eksporta vai preču tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz sabiedrības morāli, sabiedriskās kārtības vai valsts drošības apsvērumiem; cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzības apsvērumiem; valstu mākslas, vēstures vai arheoloģijas bagātību aizsardzību; intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību; noteikumiem par zeltu un sudrabu un izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot Pušu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

28. pants

Jēdziens “noteiktas izcelsmes produkti” šīs sadaļas noteikumu piemērošanā un ar to saistītās administratīvās sadarbības metodes ir izklāstītas 4. protokolā.

29. pants

Kopienā importējamo preču klasifikācijai izmanto preču kombinēto nomenklatūru. Libānā importējamo preču klasifikācijai izmanto Libānas muitas tarifu.







III SADAĻA

TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU UN SNIEGT PAKALPOJUMUS

30. pants

1. Režīms, kuru viena Puse piešķir otrai Pusei attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus, pamatojas uz katras Puses saistībām un citiem pienākumiem saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT). Šis noteikums stājas spēkā no dienas, kad Libāna galīgi pievienojas PTO.

2. Libāna apņemas Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm iesniegt grafiku – tiklīdz tas būs izstrādāts galīgajā redakcijā – par īpašām saistībām attiecībā uz pakalpojumiem; šo grafiku sagatavo saskaņā ar VVPT XX pantu.

3. Puses apņemas apsvērt minēto noteikumu turpmāku attīstību nolūkā izstrādāt “saimnieciskās integrācijas nolīgumu”, kā definēts VVPT V pantā.

4. Šā panta 3. punktā paredzētā mērķa pirmo pārbaudi Asociācijas padome veic vienu gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

5. Puses laikā no šā līguma spēkā stāšanās dienas līdz dienai, kad Libāna pievienojas PTO, neveic nekādus pasākumus vai darbības, ar kuriem nosacījumus Kopienas vai Libānas pakalpojumu sniedzējiem padara diskriminējošākus par tiem, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

6. Šajā sadaļā:

a) Puses “pakalpojumu sniedzēji” ir jebkura juridiska vai fiziska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu;

b) “juridiska persona” ir uzņēmējsabiedrība vai meitasuzņēmums, kas izveidots saskaņā vai nu ar dalībvalsts, vai ar Libānas tiesību aktiem un kura juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas vai nu Kopienas, vai Libānas teritorijā. Tomēr, ja Kopienas vai Libānas teritorijā atrodas tikai juridiskās personas juridiskā adrese vai centrālā administrācija, sabiedrību uzskata par Kopienas vai Libānas juridisku personu tikai tad, ja tās darbībai ir īsta un pastāvīga saikne ar Kopienas vai Libānas tautsaimniecību;

c) “meitasuzņēmums” ir juridiska persona, kuru efektīvi kontrolē cita juridiska persona;

d) “fiziska persona” ir vai nu Kopienas dalībvalsts, vai Libānas valstspiederīgais saskaņā ar minēto valstu attiecīgajiem tiesību aktiem.







IV SADAĻA

MAKSĀJUMI, KAPITĀLS, KONKURENCE UN CITI SAIMNIECISKI NOTEIKUMI







1. NODAĻA

Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite

31. pants

Šā nolīguma noteikumu robežās un ievērojot 33. un 34. panta noteikumus, starp Kopienu, no vienas puses, un Libānu, no otras puses, nav kapitāla kustības ierobežojumu un nav diskriminācijas, kas pamatojas uz Kopienas un Libānas valstspiederīgo valstspiederību vai dzīvesvietu, vai vietu, kurā šādu kapitālu investē.

32. pants

Uz kārtējiem maksājumiem, kas saistīti ar preču, personu, pakalpojumu vai kapitāla kustību saistībā ar šo nolīgumu, neattiecas nekādi ierobežojumi.

33. pants

1. Ievērojot citus šā nolīguma noteikumus un citas Kopienas un Libānas starptautiskās saistības, 31. un 32. panta noteikumi neliedz piemērot jebkādus ierobežojumus, kuri pastāv starp tām šā nolīguma spēkā stāšanās dienā attiecībā uz kapitāla kustību, ietverot tiešās investīcijas, tostarp investīcijas nekustamajā īpašumā, kā arī attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanu, finanšu pakalpojumu sniegšanu vai vērtspapīru izlaišanu kapitāla tirgū.

2. Tomēr tas neskar Kopienas iedzīvotāju Libānā vai Libānas iedzīvotāju Kopienā veikto investīciju un no tām gūtās peļņas pārskaitījumus uz ārvalstīm.

34. pants

Ja viena vai vairākas Kopienas dalībvalstis vai Libāna sastopas ar nopietnām grūtībām attiecībā uz maksājumu bilanci vai ja šādas nopietnas grūtības ir paredzamas, tad attiecīgi Kopiena vai Libāna saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti VVTT un Starptautiskā Valūtas fonda statūtu VIII un XIV pantā, var pieņemt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz kārtējiem maksājumiem, ja šādi pasākumi ir noteikti vajadzīgi. Kopiena vai, attiecīgi, Libāna nekavējoties informē par to otru Pusi un, cik ātri vien iespējams, iesniedz šādu pasākumu atcelšanas grafiku.







2. NODAĻA

Konkurence un citi saimnieciski jautājumi

35. pants

1. Ar šā nolīguma pareizu darbību nav savienojams turpmāk minētais, ciktāl tas var ietekmēt tirdzniecību starp Kopienu un Libānu:

a) visas vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņota rīcība starp uzņēmumiem, kuru mērķis vai rezultāts ir novērst, samazināt vai izkropļot konkurenci, kā noteikts to attiecīgajos tiesību aktos;

b) tas, ka viens vai vairāki uzņēmumi ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli Kopienas vai Libānas teritorijās kopumā vai ievērojamā to daļā, kā noteikts to attiecīgajos tiesību aktos.

2. Puses piemēro savus attiecīgos konkurences tiesību aktus un apmainās ar informāciju, ņemot vērā ierobežojumus, ko uzliek prasība ievērot konfidencialitāti. Asociācijas komiteja piecu gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieņem vajadzīgos sadarbības noteikumus, lai īstenotu 1. punktu.

3. Ja Kopiena vai Libāna uzskata, ka kāda konkrēta rīcība nav savienojama ar šā panta 1. punkta noteikumiem, un ja šāda rīcība izraisa vai draud izraisīt nopietnus ierobežojumus otrai Pusei, tā var veikt attiecīgus pasākumus pēc apspriešanās Asociācijas komitejā vai trīsdesmit darba dienas pēc tam, kad jautājums nodots šādai izskatīšanai.

36. pants

Dalībvalstis un Libāna, neskarot saistības, ko tās uzņēmušās vai uzņemsies atbilstoši VVTT, pakāpeniski pielāgo jebkurus komerciālus valsts monopolus, lai nodrošinātu, ka piektā gada beigās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nepastāv diskriminācija dalībvalstu un Libānas valstspiederīgo starpā attiecībā uz preču ražošanas un tirdzniecības nosacījumiem. Asociācijas komiteju informē par šā mērķa īstenošanai pieņemtajiem pasākumiem.

37. pants

Attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem ir piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, Asociācijas padome nodrošina, ka no piektā gada pēc šā nolīguma stāšanās spēkā netiek ieviesti un nepaliek spēkā nekādi pasākumi, kas rada traucējumus tirdzniecībai starp Kopienu un Libānu tādā mērā, kas ir pretrunā Pušu interesēm. Šis noteikums nerada šķēršļus uzņēmumiem juridiski vai faktiski veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus.

38. pants

1. Puses saskaņā ar šā panta noteikumiem un 2. pielikumu nodrošina intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma adekvātu un efektīvu aizsardzību atbilstoši augstākajiem starptautiskajiem standartiem, ieskaitot efektīvus līdzekļus šādu tiesību piemērošanai.

2. Puses regulāri pārskata šā panta un 2. pielikuma noteikumu īstenošanu. Ja intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā rodas problēmas, kas skar tirdzniecības nosacījumus, pēc jebkuras Puses pieprasījuma rīko steidzamas apspriedes, lai rastu savstarpēji pieņemamus risinājumus.

39. pants

1. Puses par savu mērķi nosaka publiskā iepirkuma līgumu savstarpēju un pakāpenisku liberalizāciju.

2. Asociācijas padome veic 1. punkta ieviešanai vajadzīgos pasākumus.







V SADAĻA

SAIMNIECISKĀ UN NOZARU SADARBĪBA

40. pants

Mērķi

1. Abas Puses kopīgi izveido stratēģijas un procedūras, kas nepieciešamas, lai panāktu sadarbību jomās, kuras ietver šī sadaļa.

2. Puses uzņemas pastiprināt saimniecisko sadarbību savstarpējās interesēs un partnerības garā, kas ir šā nolīguma pamatā.

3. Saimnieciskās sadarbības mērķis ir atbalstīt Libānas centienus sasniegt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību.

41. pants

Darbības joma

1. Sadarbība pirmkārt un galvenokārt ir orientēta uz darbības jomām, kuras cieš no iekšējo īpatnību un grūtību sekām vai kuras ir skāris Libānas tautsaimniecības vispārējās liberalizācijas process, jo īpaši Libānas un Kopienas savstarpējās tirdzniecības liberalizācija.

2. Tāpat sadarbība ir vērsta uz jomām, kas varētu ciešāk saliedēt Kopienas un Libānas tautsaimniecības, jo īpaši tām jomām, kas rada izaugsmi un nodarbinātību.

3. Vides un ekoloģiskā līdzsvara saglabāšana ir dažādo saimnieciskās sadarbības jomu galvenais elements.

4. Puses var vienoties izvērst saimniecisko sadarbību arī citās nozarēs, uz kurām neattiecas šī sadaļa.

42. pants

Paņēmieni un kārtība

Saimniecisko sadarbību jo īpaši īsteno ar šo:

a) regulārs saimniecisks dialogs starp Pusēm, ietverot makroekonomikas politikas visas jomas;

b) regulāra informācijas un ideju apmaiņa katrā sadarbības nozarē, ietverot amatpersonu un ekspertu tikšanos;

c) konsultācijas, pieredzes un mācību apmaiņa;

d) vienotas rīcības īstenošana, piemēram, semināri un darba grupas;

e) tehniska, administratīva un regulatīva palīdzība;

f) informācijas par sadarbību izplatīšana.

43. pants

Izglītība un mācības

Sadarbības mērķis ir:

a) noteikt līdzekļus, lai manāmi uzlabotu situāciju izglītības un mācību, jo īpaši arodmācību, jomā;

b) lai ciešāk tuvinātu kultūras – veicināt spēcīgu saišu veidošanos starp iestādēm, kuru specializācija ir kopīga rīcība, kā arī pieredzes un zinātības (know-how) apmaiņu, galvenokārt jauniešu apmaiņas programmas, apmaiņu starp universitātēm un citām izglītības iestādēm;

c) jo īpaši veicināt iespēju sievietēm iegūt izglītību, tostarp tehnisko un augstāko izglītību un arodizglītību.

44. pants

Zinātniskā, tehniskā un tehnoloģiskā sadarbība

Sadarbības mērķis ir:

a) veicināt pastāvīgu saikņu izveidošanu starp abu Pušu zinātnieku aprindām, īpaši: — nodrošinot Libānai pieeju Kopienas pētniecības un tehniskās attīstības programmām saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas paredz ārpuskopienas valstu iesaistīšanos šādās programmās, — Libānai piedaloties decentralizētas sadarbības tīklos, — sekmējot sinerģiju starp mācībām un pētniecību;

b) paaugstināt Libānas pētniecības iespējas un tās tehnoloģijas attīstību;

c) veicināt tehnoloģiskus jauninājumus, jaunu tehnoloģiju ieviešanu un zinātības izplatīšanu;

d) pētīt, kā Libāna var piedalīties Eiropas pētniecības pamatprogrammās.

45. pants

Vide

1. Puses veicina sadarbību vides pasliktināšanās novēršanai, piesārņojuma kontrolēšanai un dabas resursu racionālas izmantošanas nodrošināšanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību.

2. Sadarbības centrā ir:

a) ūdens kvalitāte Vidusjūrā un jūras piesārņošanas kontrole un novēršana;

b) atkritumu, jo īpaši bīstamo atkritumu, pārvaldība;

c) sasāļošanās;

d) jutīgu piekrastes zonu vides apsaimniekošana;

e) vides izglītība un izpratnes veidošana;

f) progresīvu vides pārvaldības un monitoringa instrumentu izmantošana, jo īpaši vides informācijas sistēmas izmantošana un pētījumi par ietekmi uz vidi;

g) rūpnieciskās attīstības ietekme uz vidi kopumā un uz rūpniecības uzņēmumu drošību konkrēti;

h) lauksaimniecības ietekme uz augsnes un ūdens kvalitāti;

i) augsnes saglabāšana un aizsardzība;

j) ūdens resursu racionāla pārvaldība;

k) kopīgas pētniecības un monitoringa darbības, kā arī programmas un projekti.

46. pants

Rūpnieciskā sadarbība

Sadarbības mērķis ir:

a) veicināt sadarbību starp Pušu uzņēmējiem, tostarp attiecībā uz Kopienas uzņēmējdarbības tīklu pieejamību Libānai;

b) atbalstīt centienus modernizēt un pārstrukturēt Libānas valsts un privātā sektora nozares (tostarp lauksaimniecības pārtikas nozari);

c) sekmēt tādu vidi, kas atbalsta privātu iniciatīvu, lai veicinātu un daudzveidotu produkciju vietējam un eksporta tirgum;

d) uzlabot Libānas cilvēkresursus un rūpniecības potenciālu, labāk piemērojot jauninājumu un pētniecības, kā arī tehnoloģiju attīstības politiku;

e) atvieglot piekļuvi kapitāla tirgiem, lai finansētu produktīvas investīcijas;

f) veicināt MVU attīstību, jo īpaši šādi: — veicinot saziņu starp uzņēmumiem, arī izmantojot Kopienas tīklus un instrumentus rūpnieciskās sadarbības un partnerības veicināšanai, — atvieglojot piekļuvi kredītiem, lai finansētu investīcijas, — padarot pieejamus informācijas un atbalsta pakalpojumus, — uzlabojot cilvēkresursus, lai veicinātu jauninājumus, un izstrādājot projektus un saimnieciskos pasākumus.

47. pants

Ieguldījumu veicināšana un aizsardzība

1. Sadarbības mērķis ir kapitāla, speciālo zināšanu un tehnoloģiju plūsmas palielināšana uz Libānu, inter alia ar šādiem līdzekļiem:

a) atbilstīgi līdzekļi, lai apzinātu investīciju iespējas, un informācijas kanāli par noteikumiem saistībā ar investīcijām;

b) informācijas sniegšana par Eiropas investīciju režīmiem (tehniskā palīdzība, tiešs finansiāls atbalsts, fiskāli veicināšanas pasākumi, investīciju apdrošināšana utt.), kas saistīti ar investīcijām uz ārpusi, un iespēju palielināšana Libānai gūt no tiem labumu;

c) kopuzņēmumu veidošanas izskatīšana (īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) un, attiecīgā gadījumā, nolīgumu slēgšana starp dalībvalstīm un Libānu;

d) mehānismu izveide investīciju veicināšanai;

e) Pušu abpusējām investīcijām labvēlīga tiesiska pamata veidošana, attiecīgā gadījumā Libānai un dalībvalstīm noslēdzot investīciju aizsardzības nolīgumus un nolīgumus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanai.

2. Sadarbību var paplašināt, plānojot un īstenojot projektus, ar ko demonstrē pamattehnoloģiju efektīvu iegūšanu un izmantošanu, standartu izmantošanu, cilvēkresursu attīstību un darba vietu radīšanu vietējā mērogā.

48. pants

Sadarbība standartizācijā un atbilstības novērtēšana

Puses sadarbojas, lai:

a) samazinātu atšķirības standartizācijā, metroloģijā, kvalitātes kontrolē un atbilstības novērtēšanā;

b) izstrādātu Libānas laboratoriju atjaunināšanu;

c) apspriestu savstarpējas atzīšanas nolīgumus, tiklīdz būs izpildīti tiem vajadzīgie nosacījumi;

d) stiprinātu Libānas iestādes, kas atbild par standartizāciju, kvalitāti, un par intelektuālo, rūpniecisko un komerciālo īpašumu.

49. pants

Tiesību aktu tuvināšana

Puses dara visu iespējamo, tuvinot to attiecīgos tiesību aktus, lai atvieglotu šā nolīguma īstenošanu.

50. pants

Finanšu pakalpojumi

Sadarbības mērķis ir panākt vairāk tuvinātus kopīgus noteikumus un standartus arī šādās jomās:

a) Libānas finanšu tirgu attīstība;

b) grāmatvedības, revīzijas, finanšu pakalpojumu pārraudzības un reglamentēšanas, kā arī finanšu uzraudzības uzlabošana Libānā.

51. pants

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

Sadarbības mērķis ir:

a) atbalstīt politiku, kuras mērķis ir dažādot ražošanu;

b) samazināt pārtikas atkarību;

c) veicināt tādu lauksaimniecību, kurā pienācīgi ņem vērā vides faktorus;

d) izveidot ciešākas attiecības starp abu Pušu uzņēmumiem, grupējumiem un profesionālajām organizācijām;

e) sniegt palīdzību un nodrošināt tehniskās mācības; atbalstīt agronomisko pētniecības darbu, konsultāciju pakalpojumus, lauksaimniecības izglītību un lauksaimniecības nozares darbinieku tehniskās mācības;

f) saskaņot fitosanitāros un veterināros standartus;

g) atbalstīt integrētu lauku attīstību, ietverot pamatpakalpojumu uzlabošanu un saistītu saimniecisko darbību attīstīšanu, īpaši reģionos, kurus ietekmē nelikumīgu kultūru likvidēšana;

h) lauku teritoriju sadarbība, pieredzes un zinātības apmaiņa lauku attīstības jomā;

i) jūras zvejniecības un akvakultūras attīstība;

j) iesaiņošanas, glabāšanas un tirgvedības paņēmienu attīstība un izplatīšanas kanālu uzlabošana;

k) attīstīt lauksaimnieciskos ūdens resursus;

l) attīstīt mežsaimniecības nozari, īpaši apmežošanas, mežu ugunsgrēku novēršanas, mežu ganību un pārtuksnešošanās apkarošanas jomā;

m) attīstīt lauksaimniecības mehanizāciju un popularizēt lauksaimniecības pakalpojumu kooperatīvus;

n) stiprināt lauksaimniecības kredītu sistēmu.

52. pants

Transports

Sadarbības mērķis ir:

a) pārstrukturēt un modernizēt ar galvenajiem kopīgas intereses Eiropas transporta maršrutiem saistīto ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu infrastruktūru;

b) izveidot un piemērot tādus darbības un drošības standartus, kas ir salīdzināmi ar Kopienā dominējošajiem standartiem;

c) modernizēt tehniskās iekārtas atbilstīgi Kopienas standartiem attiecībā uz vairākveida transportu, konteineru pārvadājumiem un pārkraušanu;

d) pilnveidot autoceļu, jūras un vairākveidu transporta tranzītu, kā arī ostu, lidostu, jūras un gaisa satiksmes kontroles, dzelzceļu un navigācijas līdzekļu pārvaldību;

e) pārveidot un restrukturēt masu transporta nozari, tostarp sabiedrisko transportu.

53. pants

Informācijas sabiedrība un telekomunikācijas

1. Puses atzīst, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ir būtisks mūsdienu sabiedrības elements, tās ir vitāli svarīgas ekonomikas un sociālās jomas attīstībai, un tas ir pamatā informācijas sabiedrībai, kura pašlaik veidojas.

2. Sadarbības mērķis šajā jomā ir:

a) dialogs par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, tostarp telekomunikāciju politiku;

b) informācijas apmaiņa un tehniska palīdzība reglamentēšanas jautājumos, standartizācijas, atbilstības novērtēšanas un sertifikācijas jomā saistībā ar informācijas un telekomunikāciju tehnoloģijām;

c) jaunu informācijas un telekomunikāciju tehnoloģiju un atjauninātu iekārtu izplatīšana saistībā ar progresīvām komunikācijām, informācijas pakalpojumiem un tehnoloģijām;

d) kopēju projektu veicināšana un īstenošana pētniecības, tehniskās attīstības un informācijas tehnoloģiju rūpnieciskā pielietojuma, komunikāciju, telemātikas un informācijas sabiedrības jomā;

e) Libānas organizāciju līdzdalība pilotprojektos un Eiropas programmās saskaņā ar izveidotajām sistēmām;

f) Kopienas un Libānas telemātisko tīklu un pakalpojumu savstarpēja savienošana un savstarpēja savietojamība;

g) dialogs par regulatīvu sadarbību attiecībā uz starptautiskiem pakalpojumiem, tostarp aspektiem, kas saistīti ar datu un privātās dzīves aizsardzību.

54. pants

Enerģētika

Sadarbība ir vērsta uz:

a) atjaunojamu enerģijas avotu veicināšanu;

b) energotaupības un energoefektivitātes veicināšanu;

c) lietišķo pētniecību, kas saistīta ar datu bāzu tīkliem, kuri savieno abu Pušu saimniecisko un sociālo procesu dalībniekus;

d) enerģijas tīklu modernizācijas un attīstības, kā arī šādu tīklu savstarpējas savienošanas ar Kopienas tīkliem atbalstīšanu.

55. pants

Tūrisms

Sadarbības mērķis ir:

a) investīciju veicināšana tūrisma nozarē;

b) zināšanu uzlabošana par tūrisma nozari un lielākas atbilstības nodrošināšana politikā, kas ietekmē tūrismu;

c) tūrisma laba sezonālā sadalījuma veicināšana;

d) kultūras mantojuma nozīmīguma uzsvēršana attiecībā uz tūrismu;

e) pienācīgi uzturētas mijiedarbības nodrošināšana starp tūrismu un vidi;

f) tūrisma konkurētspējas uzlabošana, atbalstot paaugstinātus standartus un profesionalitāti;

g) informācijas plūsmu uzlabošana;

h) intensificēt viesnīcu vadības un administrēšanas mācību darbības un mācības citās viesnīcu nozares jomās;

i) organizēt pieredzes apmaiņu, lai nodrošinātu līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību, īpaši, veicot informācijas apmaiņu, organizējot izstādes, konferences un publikācijas.

56. pants

Muitas sadarbība

1. Puses attīsta muitas sadarbību, lai nodrošinātu tirdzniecības noteikumu ievērošanu. Šim nolūkam tās veido dialogu muitas jautājumos.

2. Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz:

a) pārbaužu un procedūru vienkāršošanu attiecībā uz preču muitošanu;

b) Kopienas un Libānas tranzīta sistēmu savstarpējas savienojamības iespējamību;

c) informācijas apmaiņu starp ekspertiem, kā arī arodmācībām;

d) vajadzības gadījumā tehnisko palīdzību.

3. Neierobežojot citas šajā nolīgumā noteiktās sadarbības formas, jo īpaši narkotiku ļaunprātīgas izmantošanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas jomā, Līgumslēdzēju pušu administratīvās iestādes sniedz sasvstarpēju palīdzību saskaņā ar 5. protokola noteikumiem.

57. pants

Sadarbība statistikas jomā

Sadarbības mērķis ir saskaņot Pušu izmantoto metodoloģiju un izmantot datus, tostarp datu bankas, par visām šajā nolīgumā minētajām jomām, par kurām var apkopot statistiku.

58. pants

Patērētāju aizsardzība

Sadarbība šajā jomā būtu jāvirza uz Kopienas un Libānas patērētāju tiesību aizsardzības sistēmu saskaņošanu, un, cik vien iespējams, tajā būtu jāiekļauj šādi jautājumi:

a) tiesību aktu savietojamības uzlabošana patērētāju tiesību aizsardzības jomā, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai;

b) sistēmu izveide un attīstība savstarpējai informēšanai par bīstamiem pārtikas un rūpniecības produktiem, kā arī to savstarpēja savienošana (ātrās trauksmes sistēmas);

c) informācijas un ekspertu apmaiņa;

d) mācību shēmu organizēšana un tehniskās palīdzības sniegšana.

59. pants

Sadarbība iestāžu stiprināšanas un tiesiskuma jomā

Puses atkārtoti uzsver, cik svarīgs ir tiesiskums un laba iestāžu darbība visos līmeņos tādās jomās kā administrācija kopumā un jo īpaši tiesībaizsardzības un tieslietu sistēmas jomā. Šajā sakarā sevišķi svarīga ir neatkarīga un efektīva tiesu vara, kā arī labi izglītoti tieslietu profesionāļi.

60. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

1. Puses vienojas, ka jāpieliek visas pūles un jāsadarbojas, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas izmanto, lai legalizētu ienākumus no noziedzīgām darbībām vispār un jo īpaši no nodarījumiem, kas saistīti ar narkotikām.

2. Sadarbība šajā jomā var ietvert administratīvu un tehnisku palīdzību, kuras mērķis ir atbilstīgi starptautiskiem standartiem izveidot efektīvus standartus un īstenot to efektīvu ieviešanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas jomā.

61. pants

Organizētās noziedzības novēršana un cīņa pret organizēto noziedzību

1. Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, jo īpaši šādās jomās: cilvēku tirdzniecība; izmantošana seksuālā nolūkā; korupcija; finanšu instrumentu viltošana; aizliegtu, viltotu vai pirātisku ražojumu nelikumīga tirdzniecība un nelegāli darījumi, jo īpaši saistībā ar rūpniecības atkritumiem vai radioaktīvu materiālu; ieroču un sprāgstvielu tirdzniecība; datornoziedzība; zagtas automašīnas.

2. Puses cieši sadarbojas, lai ieviestu atbilstīgu kārtību un standartus.

3. Tehniskā un administratīvā sadarbība šajā jomā ietvers to iestāžu un struktūru apmācību un efektivitātes nostiprināšanu, kas atbild par noziedzības apkarošanu un novēršanu, kā arī ietvers noziedzības novēršanas pasākumu noformulēšanu.

62. pants

Sadarbība nelikumīgu narkotiku jomā

1. Atbilstoši to attiecīgajām pilnvarām un kompetencei Puses sadarbojas, lai nodrošinātu saskaņotu un integrētu pieeju narkotiku jautājumiem. Narkotiku politika un darbības ir vērstas uz to, lai samazinātu nelegālu narkotiku krājumus, to kontrabandu un pieprasījumu pēc tām, kā arī efektīvāk kontrolētu to prekursorus.

2. Puses vienojas par sadarbības metodēm, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šos mērķus. Darbības pamatojas uz kopīgi saskaņotiem principiem, ievērojot piecus pamatprincipus, ko apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Īpašā sesija par narkotikām 1998. gadā (UNGASS).

3. Pušu sadarbība var aptvert tehnisku un administratīvu palīdzību, jo īpaši šajās jomās: valstu tiesību aktu un politikas izstrāde; iestāžu un informācijas centru izveide; personāla mācības; ar narkotikām saistīta zinātniskā pētniecība; un nelikumīgā narkotisko vielu ražošanā izmantojamu prekursoru novirzīšanas novēršana. Puses var vienoties par citu jomu iekļaušanu.







VI SADAĻA

SADARBĪBA SOCIĀLOS UN KULTŪRAS JAUTĀJUMOS







1. NODAĻA

Dialogs un sadarbība sociālajā jomā

63. pants

Abas Puses kopīgi lemj par metodēm, kas nepieciešamas, lai panāktu sadarbību jomās, kuras ietver šī sadaļa.

64. pants

1. Puses rīko regulāru dialogu par sociālajiem jautājumiem, kuri tās interesē.

2. Šādu dialogu izmanto, lai rastu veidus, kā panākt progresu darba ņēmēju pārvietošanās procesā un vienlīdzīgu attieksmi un sociālo integrāciju Libānas un Kopienas pilsoņiem, kuru likumīgā dzīvesvieta ir mītnes valstu teritorijās.

3. Šis dialogs jo īpaši attiecas uz jautājumiem saistībā ar:

a) migrantu kopienu dzīves un darba apstākļiem;

b) migrāciju;

c) nelegālo imigrāciju;

d) shēmām un programmām, kas veicina vienādu attieksmi pret Libānas un Kopienas valstspiederīgajiem, zināšanas par otras Puses kultūru un civilizācijām, kā arī sekmē iecietību un diskriminācijas izskaušanu.

65. pants

1. Lai stiprinātu sadarbību starp Pusēm sociālajā jomā, īsteno projektus un programmas visās jomās, kas tās interesē, tostarp šādās:

a) dzīves apstākļu uzlabošana, jo īpaši atpalikušos reģionos un reģionos, kuru iedzīvotāji ir pārvietoti;

b) sieviešu lomas veicināšana sociālajā un ekonomikas attīstībā, jo īpaši ar izglītību un plašsaziņas līdzekļiem;

c) Libānas ģimenes plānošanas un mātes un bērna aizsardzības programmu atbalstīšana un pilnveidošana;

d) sociālā nodrošinājuma un veselības apdrošināšanas sistēmu uzlabošana;

e) veselības aizsardzības sistēmas uzlabošana, īpaši, sadarbojoties sabiedrības veselības un profilakses, veselības drošības, kā arī medicīniskās izglītības un pārvaldības jomā;

f) apmaiņas un atpūtas programmu īstenošana un finansēšana jauktām Libānas un Eiropas jauniešu, jaunatnes jomas darbinieku, jaunatnes NVO pārstāvju un citu jaunatnes jomas ekspertu grupām, kuras dzīvo dalībvalstīs, ar mērķi vairot savstarpējas zināšanas par attiecīgajām kultūrām un veicināt iecietību.

2. Puses īsteno dialogu par visiem aspektiem, kas interesē abas Puses, jo īpaši par sociālām problēmām, kā bezdarbu, cilvēku ar samazinātām fiziskām spējām rehabilitāciju, vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, darba attiecībām, arodmācībām, darba drošību un veselību.

66. pants

Sadarbības shēmas var īstenot, dalībvalstīm un attiecīgām starptautiskām organizācijām tās koordinējot.







2. NODAĻA

Sadarbība kultūras, audiovizuālo līdzekļu un informācijas jautājumos

67. pants

1. Puses vienojas veicināt sadarbību kultūras jomā tādos jautājumos, kas ir to abpusējās interesēs, kā arī respektējot viena otras kultūru. Tās izveido ilgtspējīgu dialogu kultūras jomā. Šī sadarbība jo īpaši veicina:

a) vēstures un kultūras mantojuma (pieminekļu, objektu, artefaktu, retu grāmatu un manuskriptu, utt.) saglabāšanu un atjaunošanu;

b) mākslas izstāžu un mākslinieku apmaiņu;

c) kultūras darbinieku apmācību.

2. Sadarbība audiovizuālo informācijas nesēju jomā tiecas veicināt sadarbību līdzproducēšanas un mācību jomā. Puses meklē iespējas, kā veicināt Libānas līdzdalību Kopienas ierosmēs šajā nozarē.

3. Puses vienojas, ka var attiecināt uz Libānu Kopienas un vienas vai vairāku dalībvalstu esošās kultūras programmas un citas darbības, kas ir kopējās interesēs.

4. Papildus tam Puses strādā, lai veicinātu komerciālu sadarbību kultūras jomā, jo īpaši ar kopējiem projektiem (producēšana, investīcijas un tirgvedība), mācībām un informācijas apmaiņu.

5. Apzinot sadarbības projektus un programmas, kā arī kopīgas darbības, Puses īpašu uzmanību pievērš jauniešiem, pašizteiksmei, kultūras mantojuma saglabāšanas jautājumiem, kultūras izplatīšanai un sazināšanās prasmei, izmantojot rakstveida un audiovizuālus informācijas nesējus.

6. Sadarbību īsteno tā, kā izklāstīts 42. pantā.







3. NODAĻA

Sadarbība, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgu ieceļošanu

68. pants

1. Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgu ieceļošanu. Tāpēc:

a) katra dalībvalsts piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri nelikumīgi uzturas Libānas teritorijā, pēc Libānas pieprasījuma un bez liekām formalitātēm, pēc tam, kad šādas personas ir pozitīvi identificētas;

b) Libāna piekrīt uzņemt atpakaļ visus savus pilsoņus, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā, pēc dalībvalsts pieprasījuma un bez liekām formalitātēm, pēc tam, kad šādas personas ir pozitīvi identificētas.

Tāpat dalībvalstis un Libāna šādiem nolūkiem nodrošina savus valstspiederīgos ar attiecīgajiem personu apliecinošiem dokumentiem.

2. Attiecībā uz Eiropas Savienības dalībvalstīm šā panta saistības piemēro tikai tām personām, kuras uzskatāmas par to valstspiederīgajiem Kopienas nolūkā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

3. Attiecībā uz Libānu panta saistības piemēro tikai tām personām, kuras uzskata par Libānas valstspiederīgajiem saskaņā ar Libānas tiesisko sistēmu un visiem attiecīgajiem tiesību aktiem par pilsonību.

69. pants

1. Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses pēc katras no tām pieprasījuma organizē sarunas un viena ar otru noslēdz divpusējus nolīgumus, ar ko reglamentē specifiskas saistības to valstspiederīgo atpakaļuzņemšanai. Ja kāda no Pusēm to uzskata par nepieciešamu, šie nolīgumi ietver arī pasākumus trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanai. Šajos nolīgumos būs noteiktas personu kategorijas, uz kurām attiecas šie pasākumi, kā arī viņu atpakaļuzņemšanas mehānisms.

2. Šo nolīgumu īstenošanai Libānai var tikt sniegta piemērota finansiāla un tehniska palīdzība.

70. pants

Asociācijas padome pārbauda, kādus kopīgus pasākumus var veikt, lai novērstu un kontrolētu nelikumīgu ieceļošanu.







VII SADAĻA

FINANSIĀLĀ SADARBĪBA

71. pants

1. Lai pilnīgi sasniegtu šā nolīguma mērķus, izskata finansiālo sadarbību ar Libānu saskaņā ar attiecīgajām finanšu procedūrām un resursiem.

2. Šīs procedūras pieņem pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Pusēm savstarpēji vienojoties un izmantojot vispiemērotākos līdzekļus.

3. Papildus jomām, kas minētas šā nolīguma V un VI sadaļā, sadarbība var ietvert, inter alia:

a) reformu veicināšanu, kuru mērķis ir modernizēt ekonomiku;

b) tautsaimniecības infrastruktūras atjaunošanu un atjaunināšanu;

c) privāto ieguldījumu veicināšanu un darba vietu radīšanu;

d) to, ka tiek ņemta vērā pakāpeniskas brīvās tirdzniecības zonas ieviešanas ietekme uz Libānas tautsaimniecību, jo īpaši attiecībā uz ietekmēto tautsaimniecības nozaru, sevišķi rūpniecības, atjaunināšanu un pārstrukturēšanu;

e) papildu pasākumus politikā, kas īstenota sociālajā jomā, jo īpaši sociālā nodrošinājuma shēmu reformai.

72. pants

Kopienas dokumentu, kas paredzēti strukturālu stabilizācijas programmu Vidusjūras valstīs atbalstam, noteiktajās robežās un cieši sadarbojoties ar Libānas iestādēm un citiem ieguldītājiem, jo īpaši starptautiskām finanšu organizācijām, Kopiena izskatīs piemērotus veidus Libānas īstenotās struktūrpolitikas atbalstam, lai atjaunotu finansiālo līdzsvaru visos tā galvenajos aspektos un radītu ekonomikas vidi, kas veicina pieauguma palielināšanos, vienlaikus stimulējot sociālo labklājību.

73. pants

Lai nodrošinātu koordinētu pieeju ārkārtēju makroekonomisku un finansiālu problēmu risināšanai, kas varētu izrietēt no pakāpeniskas šā nolīguma īstenošanas, Puses cieši pārrauga tirdzniecības un finansiālo attiecību attīstību starp Kopienu un Libānu, kas ir daļa no regulārā saimnieciskā dialoga, kurš izveidots atbilstīgi V sadaļai.







VIII SADAĻA

INSTITUCIONĀLI, VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

74. pants

1. Ar šo izveido Asociācijas padomi, kas, rodoties nepieciešamībai, tiekas ministru līmenī pēc tās priekšsēdētāja iniciatīvas un saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti tās reglamentā.

2. Asociācijas padome izskata visus būtiskos jautājumus, kas rodas šā nolīguma sakarā, un citus divpusējus vai starptautiskus jautājumus, kuros ieinteresētas abas Puses.

75. pants

1. Asociācijas padomē ir Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļi, no vienas puses, un Libānas valdības pārstāvji, no otras puses.

2. Asociācijas padomes locekļi drīkst vienoties par savu pārstāvību saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tās reglamentā.

3. Asociācijas padome pieņem savu reglamentu.

4. Asociācijas padomes priekšsēdētājs pārmaiņus ir Eiropas Savienības Padomes loceklis un Libānas valdības loceklis saskaņā ar tās reglamentā paredzētajiem noteikumiem.

76. pants

1. Nolūkā sasniegt šā nolīguma mērķus Asociācijas padomei ir tiesības pieņemt lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos.

2. Pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, kas veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu pieņemtos lēmumus. Asociācijas padome var sniegt arī attiecīgus ieteikumus.

3. Asociācijas padome izstrādā lēmumus un ieteikumus, abām Pusēm savstarpēji vienojoties.

77. pants

1. Ievērojot Asociācijas padomes pilnvaras, ar šo izveido Asociācijas komiteju, kas ir atbildīga par nolīguma īstenošanu.

2. Asociācijas padome var pilnīgi vai daļēji deleģēt Asociācijas komitejai jebkuras savas pilnvaras.

78. pants

1. Asociācijas komitejā, kura sanāk ierēdņu līmenī, ir Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas locekļu pārstāvji, no vienas puses, un Libānas valdības pārstāvji, no otras puses.

2. Asociācijas komiteja pieņem savu reglamentu.

3. Asociācijas komiteja parasti sanāk pārmaiņus Kopienā un Libānā.

79. pants

1. Asociācijas komitejai ir tiesības pieņemt lēmumus šā nolīguma pārvaldīšanai, kā arī jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras.

2. Asociācijas komiteja pieņem lēmumus, Pusēm savstarpēji vienojoties. Pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, kas veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu pieņemtos lēmumus.

80. pants

Asociācijas padome var lemt par darba grupas vai struktūras izveidošanu, kas vajadzīga šā nolīguma īstenošanai. Tā nosaka kompetenci šādai darba grupai vai struktūrai, kas ir tās pakļautībā.

81. pants

Asociācijas padome veic visus attiecīgos pasākumus, lai veicinātu sadarbību un sakarus starp Eiropas Parlamentu un Libānas parlamentu, kā arī starp Kopienas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un tai atbilstīgo iestādi Libānā.

82. pants

1. Katra Puse var nodot izskatīšanai Asociācijas padomē jebkuru strīdu saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.

2. Asociācijas padome var strīdu izšķirt, pieņemot lēmumu.

3. Katrai Pusei jāveic pasākumi, kas saistīti ar 2. punktā minētā lēmuma izpildīšanu.

4. Ja strīdu nav iespējams izšķirt saskaņā ar 2. punktu, katra Puse var informēt otru Pusi par šķīrējtiesneša iecelšanu; otrai Pusei jāieceļ otrs šķīrējtiesnesis divu mēnešu laikā. Lai piemērotu šo procedūru, Kopienu un dalībvalstis uzskata par vienu strīdā iesaistīto Pusi.

Asociācijas padome ieceļ trešo šķīrējtiesnesi.

Šķīrējtiesneši lēmumus pieņem ar balsu vairākumu.

Katrai strīdā iesaistītajai Pusei jāveic nepieciešamie pasākumi, lai izpildītu šķīrējtiesnešu lēmumu.

83. pants

Šajā nolīgumā nekas neliedz kādai Pusei veikt jebkurus pasākumus:

a) ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nepieļautu tādu ziņu izpaušanu, kas ir pretrunā būtiskām tās drošības interesēm;

b) kas attiecas uz ieroču, munīcijas vai kara materiālu tirdzniecību vai uz aizsardzības nolūkiem vajadzīgu pētniecību, attīstību vai ražošanu ar noteikumu, ka šādi pasākumi nemaina konkurences apstākļus attiecībā uz produktiem, kuri nav domāti īpašiem militāriem nolūkiem;

c) ko tā uzskata par būtiskiem tās drošībai nopietnu iekšēju nemieru gadījumā, kas traucētu uzturēt kārtību un likumību, kara laikā vai nopietna starptautiska saspīlējuma laikā, kas rada kara draudus, vai lai pildītu pienākumus, ko tā uzņēmusies, lai uzturētu mieru un starptautisko drošību.

84. pants

Jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, neskarot nekādus tā īpašus noteikumus:

a) pasākumi, ko Libāna piemēro attiecībā uz Kopienu, nediskriminē dalībvalstis, to valstspiederīgos vai uzņēmumus;

b) pasākumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz Libānu, nediskriminē Libānas valstspiederīgos vai uzņēmumus.

85. pants

Attiecībā uz tiešajiem nodokļiem nolīgums nekādi nerada:

a) tādu fiskālo priekšrocību paplašināšanu, ko piešķīrusi viena no Pusēm jebkurā starptautiskā nolīgumā vai režīmā, kas tai ir saistošs;

b) to, ka kāda Puse nevarētu pieņemt vai piemērot tādus pasākumus, kuru mērķis ir novērst krāpšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

c) nevienas Puses tiesību apstrīdēšanu attiecībā uz tās nodokļu tiesību aktu attiecīgo noteikumu piemērošanu nodokļu maksātājiem, kuri nav vienādā stāvoklī, jo īpaši attiecībā uz viņu dzīvesvietu.

86. pants

1. Puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no šā nolīguma. Puses nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu.

2. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības atbilstīgi šim nolīgumam, tā var veikt piemērotus pasākumus. Pirms tam, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, tā sniedz Asociācijas padomei visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga vispusīgai situācijas izpētei, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu.

3. Izvēloties piemērotus pasākumus, kas minēti 2. punktā, priekšroka jādod tādiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Puses arī vienojas par to, ka šos pasākumus veic saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ka tie ir proporcionāli pārkāpumam.

Par šiem pasākumiem tūlīt ziņo Asociācijas padomei, un tos apspriež Asociācijas padomē, ja otra Puse to pieprasa.

87. pants

Šā nolīguma būtiska sastāvdaļa ir 1. un 2. pielikums un 1. līdz 5. protokols.

88. pants

Šajā nolīgumā “Puses” ir, no vienas puses, Kopiena vai dalībvalstis, vai Kopiena un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, un, no otras puses, Libāna.

89. pants

1. Šis nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku.

2. Katra Puse var šo nolīgumu denonsēt, paziņojot par to otrai Pusei. Šo nolīgumu beidz piemērot sešus mēnešus pēc šādas paziņošanas dienas.

90. pants

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais Līgums, un, no otras puses, Libānas teritorijā.

91. pants

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, arābu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi tā teksti ir vienlīdz autentiski. To deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

92. pants

1. Šo nolīgumu katra Puse apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

2. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses rakstveidā paziņo viena otrai par 1. punktā minēto procedūru pabeigšanu.

3. Pēc stāšanās spēkā šis nolīgums aizstāj Eiropas Ekonomikas kopienas un Libānas Republikas Sadarbības nolīgumu un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dalībvalstu un Libānas Nolīgumu, kas parakstīts Briselē 1977. gada 3. maijā.

93. pants

Pagaidu nolīgums

Ja vēl nav pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā, bet dažu šā nolīguma daļu noteikumi, jo īpaši saistībā ar preču brīvu apriti, stājas spēkā ar Kopienas un Libānas Pagaidu nolīgumu, Puses vienojas, ka tādos apstākļos šā nolīguma II un IV sadaļas un tā 1. un 2. pielikuma, un 1. līdz 5. protokola nozīmē “šā nolīguma spēkā stāšanās diena” ir diena, kad spēkā stājas Pagaidu nolīgums attiecībā uz saistībām, kas ietvertas minētajos pantos, pielikumos un protokolos.

Hecho en Luxemburgo, el diecisiete de junio de dos mil dos.

Udfærdiget i Luxembourg den syttende juni to tusind og to.

Geschehen zu Luxemburg am siebzehnten Juni zweitausendundzwei.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δέκα εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δύο.

Done at Luxembourg on the seventeenth day of June in the year two thousand and two.

Fait à Luxembourg, le dix-sept juin deux mille deux.

Fatto a Lussemburgo, addì diciassette giugno duemiladue.

Gedaan te Luxemburg, de zeventiende juni tweeduizendtwee.

Feito no Luxemburgo, em dezassete de Junho de dois mil e dois.

Tehty Luxemburgissa seitsemäntenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksi.

Som skedde i Luxemburg den sjuttonde juni tjugohundratvå.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

PIELIKUMU UN PROTOKOLU SARAKSTS

1. PIELIKUMS Lauksaimniecības un pārstrādātu lauksaimniecības izstrādājumu saraksts, uz kuriem attiecas 25. līdz 97. harmonizētās sistēmas nodaļa un kas minēti 7. un 12. pantā 2. PIELIKUMS Intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums, kas minēts 38. pantā 1. PROTOKOLS par režīmu, ko piemēro Libānas izcelsmes lauksaimniecības izstrādājumu importam Kopienā, kuri minēti 14. panta 1. punktā 2. PROTOKOLS par režīmu, ko piemēro Kopienas izcelsmes lauksaimniecības izstrādājumu ievešanai Libānā, kuri minēti 14. panta 2. punktā 3. PROTOKOLS par Libānas un Kopienas pārstrādātu lauksaimniecības izstrādājumu savstarpēju tirdzniecību, kuri minēti 14. panta 3. punktā 1. PIELIKUMS par režīmu, ko piemēro Libānas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības izstrādājumu importam Kopienā 2. PIELIKUMS par režīmu, ko piemēro Libānas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības izstrādājumu importam Kopienā 4. PROTOKOLS par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm 5. PROTOKOLS par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas jautājumos

1. PIELIKUMS

Lauksaimniecības un pārstrādātu lauksaimniecības izstrādājumu saraksts, uz kuriem attiecas 25. līdz 97. harmonizētās sistēmas nodaļa un kas minēti 7. un 12. pantā







HS kods 2905 43 (mannīts) HS kods 2905 44 (sorbīts) HS kods 2905 45 (glicerīns) HS pozīcija 3301 (ēteriskās eļļas) HS kods 3302 10 (smaržvielas) HS pozīcijas no 3501 līdz 3505 (olbaltumvielas, modificētas cietes, līmes) HS kods 3809 10 (apretūras) HS pozīcija 3823 (rūpnieciskās taukskābes, rafinējot iegūtās skābās eļļas, rūpnieciskie alifātiskie spirti) HS kods 3824 60 (sorbīts) HS pozīcijas no 4101 līdz 4103 (ādas) HS pozīcija 4301 (neapstrādātas kažokādas) HS pozīcijas no 5001 līdz 5003 (jēlzīds un zīda atkritumi) HS pozīcijas no 5101 līdz 5103 (vilna un dzīvnieku mati) HS pozīcijas no 5201 līdz 5203 (neapstrādāta kokvilna, kokvilnas atkritumi un kārsta vai ķemmēta kokvilna) HS pozīcija 5301 (neapstrādātas linšķiedras) HS pozīcija 5302 (neapstrādāti kaņepāji)

2. PIELIKUMS

Intelektuālais, rūpnieciskais un komerciālais īpašums, kas minēts 38. pantā

1. Līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Libāna ratificē visas pārskatītās redakcijas šādām daudzpusējām intelektuālā īpašuma konvencijām, kurās dalībvalstis un Libāna ir Puses vai ko dalībvalstis piemēro de facto: — Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (Stokholmas redakcija, 1967. g., grozīta 1979. g.), — Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (pārskatīta 1971. gadā Parīzē, ar 1979. gadā pieņemtajiem grozījumiem), — Nicas Nolīgums par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas nolūkos (Ženēva, 1977. g., grozīts 1979. g.).

2. Līdz piektā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Libāna ratificē visas pārskatītās redakcijas šādām daudzpusējām konvencijām, kurās dalībvalstis ir Puses vai ko dalībvalstis piemēro de facto: — Līgums par sadarbību patentu jomā (Vašingtona 1970. g., grozīts 1979. g. un 1984. g.), — Budapeštas Līgums par mikroorganismu depozītu starptautisku atzīšanu patentēšanas procedūrā (pieņemts 1977. gadā, ar 1980. gadā veiktajām izmaiņām), — Madrides Nolīguma protokols par preču zīmju starptautisko reģistrāciju (Madride, 1989. g.), — Līgums par preču zīmju tiesību aktiem (Ženēva, 1994. g.), — Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija (UPOV) (1991. gada Ženēvas redakcija), — Nolīgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu 1C pielikums (TRIPs, Marakeša, 1994. g.). Puses pieliek pūles, lai pēc iespējas ātrāk ratificētu šādas daudzpusējas konvencijas: — Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) autortiesību līgumu (Ženēva, 1996. g.), — Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) uzstāšanās un fonogrammu līgumu (Ženēva, 1996. g.).

3. Asociācijas padome var lemt, ka 1. punkts attiecas uz citām daudzpusējām konvencijām šajā jomā.

1. PROTOKOLS

par pasākumiem, ko piemēro 14. panta 1. punktā minēto Libānas izcelsmes lauksaimniecības izstrādājumu importam Kopienā

1. Uz šajā sarakstā iekļauto Libānas izcelsmes izstrādājumu importu Kopienā attiecas tālāk norādītie nosacījumi.

2. Tādus Libānas izcelsmes lauksaimniecības izstrādājumus, kas nav šajā protokolā uzskaitītie produkti, atļauj importēt Kopienā bez muitas nodokļa.

3. Pirmajā piemērošanas gadā tarifu kvotu daudzumus aprēķina proporcionāli pamata daudzumiem, ņemot vērā laika posmu, kas pagājis pirms šā nolīguma stāšanās spēkā.







A B C D E F KN kods 2002 Apraksts (1) MFN:Vislielākā labvēlība muitas nodokļa samazinājums (2) Tarifa kvota Muitas nodokļa samazinājums papildus tarifa kvotai (B) (2) Ikgadējais pieaugums Īpaši noteikumi (%) (tīrais svars tonnās) (%) (daudzums) (tīrais svars tonnās) 0603 Svaigi griezti ziedi un ziedpumpuri pušķiem vai rotājumiem 0 — — — 0701 90 50 Jaunie kartupeļi, svaigi vai dzesināti, no 1. janvāra līdz 31. maijam 100 10 000 — 1 000 0701 90 50 ex 0701 90 90 Jaunie kartupeļi, svaigi vai dzesināti, no 1. jūnija līdz 31. jūlijam 100 20 000 — 2 000 ex 0701 90 90 Jaunie kartupeļi, svaigi vai dzesināti, no 1. oktobra līdz 31. decembrim 100 20 000 — 2 000 0702 00 00 Tomāti, svaigi vai dzesināti 100 5 000 60 bez ierobežojumiem 1 000 (2) 0703 20 00 Ķiploki, svaigi vai dzesināti 100 5 000 60 3 000 0 (3) 0707 00 Gurķi un kornišoni, svaigi vai dzesināti 100 bez ierobežojumiem (2) 0709 10 00 Artišoki, svaigi vai dzesināti 100 bez ierobežojumiem (2) 0709 90 31 Olīvas, svaigas vai dzesinātas, kas nav paredzētas eļļas ražošanai 100 1 000 — — 0 (4) 0709 90 70 Kabači, svaigi vai dzesināti 100 bez ierobežojumiem (2) 0711 20 10 Konservētas olīvas, kas nav paredzētas eļļas ražošanai 100 1 000 — — 0 (4) 0805 10 Apelsīni, svaigi vai žāvēti 60 bez ierobežojumiem (2) 0805 20 Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un līdzīgi citrusaugļu hibrīdi, svaigi vai žāvēti 60 bez ierobežojumiem (2) 0805 50 Citroni un laimi, svaigi vai žāvēti 40 bez ierobežojumiem — (2) ex 08 06 Svaigas vai žāvētas vīnogas, izņemot svaigas galda vīnogas, no 1. oktobra līdz 30. aprīlim un no 1. jūnija līdz 11. jūlijam, un izņemot Emperor šķirnes galda vīnogas (vitis vinifcra cv.) 100 bez ierobežojumiem (2) ex 0806 10 10 Svaigas galda vīnogas, no 1. oktobra līdz 30. aprīlim un no 1. jūnija līdz 11. jūlijam, izņemot Emperor šķirnes galda vīnogas (vitis vinifcra cv.) 100 6 000 60 4 000 — (2) 0808 10 Āboli, svaigi 100 10 000 60 bez ierobežojumiem — (2) 0808 20 Svaigi bumbieri un cidonijas 100 bez ierobežojumiem (2) 0809 10 00 Aprikozes, svaigas 100 5 000 60 bez ierobežojumiem — (2) 0809 20 Ķirši, svaigi 100 5 000 60 bez ierobežojumiem — (2) 0809 30 Persiki, svaigi, tostarp gludie persiki un nektarīni 100 2 000 — — 500 (2) ex 0809 40 Svaigas plūmes un dzeloņplūmes, no 1. septembra līdz 30. aprīlim 100 bez ierobežojumiem (2) ex 0809 40 Svaigas plūmes un dzeloņplūmes, no 1. maija līdz 31. augustam 100 5 000 — — — (2) 1509 10 1510 00 10 Olīveļļa 100 1 000 — — — (5) 1701 Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā stāvoklī 0 — — — — 2002 Bez etiķa un etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti 100 1 000 — — — 2009 61 2009 69 Vīnogu sula (tostarp vīnogu misa) 100 bez ierobežojumiem (2) 2204 Svaigu vīnogu vīns, tostarp spirtotie vīni; vīnogu misa, izņemot pozīcijā 2009 minēto 0 — — — — (1) Neskarot Kombinētās nomenklatūras īstenošanas noteikumus, produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, šajā protokolā paredzēto preferenču sistēmu nosakot pēc KN koda. Ja ir norādīti ex KN kodi, preferenču sistēma jānosaka, izmantojot gan KN kodu, gan arī atbilstīgo aprakstu. (2) Samazinājumu piemēro tikai nodokļa ad valorem daļai. (3) Uz ierakstu šajā apakšpozīcijā attiecas nosacījumi, kas paredzēti spēkā esošajos Kopienas noteikumos (sk. 1. līdz 13. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1047/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 35. lpp.) un turpmākos grozījumus). (4) Uz ierakstu šajā apakšpozīcijā attiecas nosacījumi, kas paredzēti spēkā esošajos Kopienas noteikumos (sk. 291. līdz 300. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 71. lpp.) un turpmākos grozījumus). (5) Koncesija attiecas uz neapstrādātas olīveļļas importu, ko pilnībā iegūst Libānā un pārved tieši no Libānas uz Kopienu.

2. PROTOKOLS

par pasākumiem, ko piemēro 14. panta 2. punktā minēto Kopienas izcelsmes lauksaimniecības izstrādājumu importam Libānā

1. Uz šajā sarakstā iekļauto Kopienas izcelsmes izstrādājumu importu Libānā attiecas turpmāk norādītie nosacījumi.

2. Muitas nodokļa (A ailē) samazinājuma likmes (B ailē) neattiecas uz minimālā nodokļa likmēm, ne arī uz akcīzes nodokļiem (C ailē).







A B C Libānas muitas kodekss Apraksts (1) Pašreiz piemērotie muitas nodokļi Muitas nodokļa (A ailē) samazinājums no 5. gada pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Īpaši noteikumi (%) (%) 0101 Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi 5 100 0102 Dzīvi liellopi nepiemēro nepiemēro 0103 Dzīvas cūkas 5 100 0104 10 Dzīvas aitas nepiemēro nepiemēro 0104 20 Dzīvas aitas 5 100 0105 11 Dzīvi Gallus domesticus sugas putni (vistas), kas sver ne vairāk kā 185 g 5 100 0105 12 Dzīvi tītari, kas sver ne vairāk kā 185 g 5 100 0105 19 Citi dzīvi mājputni, kas sver ne vairāk kā 185 g 5 100 0105 92 Dzīvi Gallus domesticus sugas putni (vistas), kas sver ne vairāk kā 2 000 g 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 250 /neto kg 0105 93 Dzīvi Gallus domesticus sugas putni (vistas), kas sver ne vairāk kā 2 000 g 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 250 /neto kg 0105 99 Citi dzīvi mājputni (pīles, zosis, tītari, pērļu vistiņas) 5 100 0106 Pārējie dzīvie dzīvnieki 5 100 0201 Liellopu gaļa, svaiga vai dzesināta 5 100 0202 Liellopu gaļa, saldēta 5 100 0203 Svaiga, dzesināta vai saldēta cūkgaļa 5 100 0204 Svaiga, dzesināta vai saldēta kazu un aitu gaļa 5 100 0205 00 Svaiga, dzesināta vai saldēta zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu gaļa 5 100 0206 Svaigi, dzesināti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu gaļas subprodukti 5 100 0207 11 Pozīcijā 0105 minēto Gallus domesticus sugas vistu gaļa un subprodukti, nesadalīti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 4 200 /neto kg 0207 12 Pozīcijā 0105 minēto Gallus domesticus sugas vistu gaļa un subprodukti, nesadalīti, saldēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 4 200 /neto kg 0207 13 Pozīcijā 0105 minēto Gallus domesticus sugas vistu gaļa un subprodukti, izgriezumi un subprodukti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 9 000 /neto kg 0207 14 Pozīcijā 0105 minēto Gallus domesticus sugas vistu gaļa un subprodukti, izgriezumi un subprodukti, saldēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 9 000 /neto kg 0207 24 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – tītaru – gaļa un subprodukti, nesadalīti, svaigi vai dzesināti 5 100 0207 25 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – tītaru – gaļa un subprodukti, nesadalīti, saldēti 5 100 0207 26 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – tītaru – gaļa un subprodukti, izgriezumi un subprodukti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 100 /neto kg 0207 27 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – tītaru – gaļa un subprodukti, izgriezumi un subprodukti, saldēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 100 /neto kg 0207 32 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – pīļu, zosu vai pērļu vistiņu – gaļa un subprodukti, nesadalīti, svaigi vai dzesināti 5 100 0207 33 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – pīļu, zosu vai pērļu vistiņu – gaļa un subprodukti, nesadalīti, saldēti 5 100 0207 34 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – pīļu, zosu vai pērļu vistiņu – gaļa un subprodukti, taukās aknas, svaigas vai dzesinātas 5 100 0207 35 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – pīļu, zosu vai pērļu vistiņu – gaļa un subprodukti, citi, svaigi vai dzesināti 5 100 0207 36 Pozīcijā 0105 minēto mājputnu – pīļu, zosu vai pērļu vistiņu – gaļa un subprodukti, citi, saldēti 5 100 0208 Citāda svaiga, dzesināta vai saldēta gaļa un gaļas subprodukti 5 100 0209 00 Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, dzesināti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma un mājputnu tauki 5 100 0210 Sālīta, sālījumā esoša, kaltēta vai kūpināta gaļa vai gaļas subprodukti; gaļas vai gaļas subproduktu pārtikas milti un rupja maluma milti 5 100 0401 10 10 Piens, neiebiezināts, bez cukura un citiem saldinātājiem, kura tauku saturs pēc svara nepārsniedz 1 % 70 30 Minimālā nodokļa likme – LBP 700/l+akcīzes nodoklis LBP 25/l 0401 10 90 Citi, neiebiezināti, bez cukura un citiem saldinātājiem, kuru tauku saturs pēc svara nepārsniedz 1 % 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0401 20 10 Piens, neiebiezināts, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu virs 1 %, bet ne vairāk kā 6 % no svara 70 30 Minimālā nodokļa likme – LBP 700/l+akcīzes nodoklis LBP 25/l 0401 20 90 Citi, neiebiezināti, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu virs 1 %, bet ne vairāk kā 6 svara % 5 A Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0401 30 10 Piens, neiebiezināts, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu vairāk kā 6 % no svara 70 30 Minimālā nodokļa likme – LBP 700/l+akcīzes nodoklis LBP 25/l 0401 30 90 Citi, neiebiezināti, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu vairāk nekā 6 % no svara 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0402 10 Iebiezināts piens un krējums ar cukura piedevu vai citu saldinātāju, pulvera veidā, granulās vai citādi sagatavots cietā veidā, ar tauku saturu pēc svara, kas nepārsniedz 1,5 % 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0402 21 Piens un krējums, pulverveida, granulās vai citā cietā veidā, ar tauku saturu virs 1,5 % no svara, bez cukura un citiem saldinātājiem 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0402 29 Piens un krējums, pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu ne vairāk kā 1,5 % no svara, citi: 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0402 91 Piens un krējums, kas nav pulverveida vai granulās, vai kādā citā cietā veidā, cits, bez cukura un citiem saldinātājiem 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0402 99 10 Piens un krējums, kas nav pulverveida vai granulās, vai kādā citā cietā veidā un kas ir šķidrā veidā, neiebiezināts, ar cukuru vai citiem saldinātājiem 70 30 Minimālā nodokļa likme – LBP 700/l+akcīzes nodoklis LBP 25/l 0402 99 90 Citi 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ex 0403 10 Jogurts bez aromatizētājiem. 70 43 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 000 /daļēji bruto kg + akcīzes nodoklis LBP 25/l 0403 90 10 Labnehs 70 43 Minimālā nodokļa likme – LBP 4 000 /daļēji bruto kg ex 0403 90 90 Citi nearomatizēti produkti, kas ietilpst pozīcijā 0403 20 30 Akcīzes nodoklis LBP 25/l. Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0404 10 Sūkalas, pārveidotas vai nepārveidotas, arī iebiezinātas vai ar cukuru un citiem saldinātājiem 5 100 0404 90 Citi produkti, izņemot sūkalas, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas, kuri nav minēti vai iekļauti citur 5 100 0405 10 Sviests nepiemēro nepiemēro 0405 90 Citas piena tauku masas nepiemēro nepiemēro 0406 10 Svaigi (nenogatavināti un nesālīti) sieri, tostarp siers no sūkalām un biezpiens 70 30 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 500 /daļēji bruto kg 0406 20 Visu veidu rīvētie sieri vai siera pulveri 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0406 30 Kausētais siers, kas nav rīvēts vai saberzts pulverī 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 0406 40 Zilie sieri 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ex 0406 90 Kaškavals 35 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ex 0406 90 Citi sieri, izņemot kaškavalu 35 20 Šī koncesija ir spēkā no šā nolīguma stāšanās spēkā (1. gads) 0407 00 10 Svaigas vistu olas 50 25 Minimālā nodokļa likme – LBP 100/vienība 0407 00 90 Citu putnu olas 20 25 0408 11 Olu dzeltenumi, žāvēti 5 100 0408 19 Olu dzeltenumi, izņemot žāvētus 5 100 0408 91 Citas putnu olas, izņemot olas dzeltenumus, bez čaumalas, žāvētas 5 100 0408 99 Citas putnu olas, izņemot olas dzeltenumus, bez čaumalas, kas nav žāvētas 5 100 0409 00 Dabīgais medus 35 25 Minimālā nodokļa likme – LBP 8 000 /neto kg 0410 00 Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti 5 100 0504 00 Dzīvnieku (izņemot zivju) svaigas, dzesinātas, saldētas, sālītas vai sālījumā, žāvētas vai kūpinātas zarnas, pūšļi un kuņģi vai to gabali: nepiemēro nepiemēro 0511 10 Liellopu sperma 5 100 0511 91 Zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku produkti; beigti 3. nodaļā minētie dzīvnieki nepiemēro nepiemēro 0511 99 Citi dzīvnieku produkti, kas citur nav uzskaitīti un iekļauti nepiemēro nepiemēro 0601 Sīpoli, gumi, bumbuļveida sakneņi, saknes ar lapu rozetēm un sakneņi veģetatīvā miera stāvoklī, veģetācijas vai ziedēšanas laikā; cigoriņu augi un saknes, izņemot pozīcijā 1212 minētās saknes 5 100 0602 10 Veģetējoši neapsakņoti spraudeņi un potzari 5 100 0602 20 Veģetējoši koki, krūmi un krūmveidīgie, potēti vai nepotēti, kas ražo pārtikas augļus un riekstus 5 100 0602 30 Veģetējoši rododendri un acālijas, potētas vai nepotētas 30 100 Pašreiz piemēroto muitas nodokli, kas norādīts A ailē, samazina līdz 5 % no šā nolīguma stāšanās spēkā 0602 40 Veģetējošas rozes, potētas vai nepotētas 5 100 0602 90 10 Kārkli, meža koki, dekoratīvie augi atsevišķos podos, kuru diametrs pārsniedz 5 cm 30 100 Pašreiz piemēroto muitas nodokli, kas norādīts A ailē, samazina līdz 5 % no šā nolīguma stāšanās spēkā 0602 90 90 Citi 5 100 0603 Griezti ziedi un ziedu pumpuri, kas ir derīgi puķu pušķiem vai dekoratīvai izmantošanai, svaigi, kaltēti, krāsoti, balināti, piesūcināti vai citādi apstrādāti. 70 25 Pašreiz piemēroto muitas nodokli, kas norādīts A ailē, samazina līdz 30 % no šā nolīguma stāšanās spēkā 0604 Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem noderīgas svaigas, kaltētas, krāsotas, balinātas, piesūcinātas vai citādi apstrādātas lapas, lapoti zari un citas augu daļas bez ziediem un ziedpumpuriem, stiebrzāles, sūnas un ķērpji 70 25 Pašreiz piemēroto muitas nodokli, kas norādīts A ailē, samazina līdz 30 % no šā nolīguma stāšanās spēkā 0701 10 Sēklas kartupeļi, svaigi vai dzesināti 5 100 0701 90 Svaigi vai dzesināti kartupeļi, izņemot sēklas kartupeļus 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 550/bruto kg 0702 00 Tomāti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 750/bruto kg 0703 10 10 Svaigi vai dzesināti sīpoli 5 100 0703 10 90 Citi, šalotes, svaigas vai dzesinātas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0703 20 Ķiploki, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 000 /bruto kg 0703 90 Puravi un citi ķiploku dārzeņi, svaigi vai dzesināti 25 25 0704 10 Ziedkāposti un sparģeļkāposti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 300/bruto kg 0704 20 Briseles kāposti, svaigi vai dzesināti 25 25 0704 90 Svaigi vai dzesināti kāposti, kolrābji, lapu kāposti un citi kāpostu dārzeņi, izņemot sparģeļkāpostus un Briseles kāpostus 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0705 11 Svaigi vai dzesināti galviņsalāti 25 25 0705 19 Citi salāti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 300/vienība 0705 21 Lapu cigoriņi, svaigi vai dzesināti 25 25 0705 29 Citi cigoriņi, svaigi vai dzesināti 25 25 0706 10 Burkāni un galda rāceņi un kāļi, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 300/bruto kg 0706 90 10 Redīsi 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 500 /bruto kg 0706 90 90 Citi, svaigi vai dzesināti 25 25 0707 00 Gurķi un kornišoni, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 600/bruto kg 0708 10 Zirņi, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 550/bruto kg 0708 20 Svaigas vai dzesinātas pupiņas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0708 90 Citi pākšaugu dārzeņi, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0709 10 Artišoki, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0709 20 Svaigi vai dzesināti sparģeļi 25 25 0709 30 Svaigi vai dzesināti baklažāni 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0709 40 Selerijas, izņemot sakņu selerijas, svaigas vai dzesinātas 25 25 0709 51 Svaigas vai dzesinātas Agaricus ģints sēnes 25 25 0709 52 Trifeles, svaigas vai dzesinātas 25 25 0709 59 Citas sēnes un trifeles 25 25 0709 60 Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0709 70 Spināti, Jaunzēlandes spināti un dārza spināti, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0709 90 10 Olīvas, svaigas vai dzesinātas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 200 /bruto kg 0709 90 20 Ķirbji un kabači, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 400/bruto kg 0709 90 30 Svaiga Corchorus olitorius džuta, svaiga vai dzesināta 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 300/bruto kg 0709 90 40 Portulaki (Portulaca), pētersīļi, rukolas, koriandri, svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 750/bruto kg 0709 90 50 Lapu bietes (Ķīnas kāposti), svaigi vai dzesināti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0709 90 90 Citi svaigi un dzesināti dārzeņi 25 25 0710 10 Saldēti kartupeļi 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 200 /bruto kg 0710 21 Saldēti zirņi 35 25 0710 22 Saldētas pupas 35 25 0710 29 Citi saldēti pākšu dārzeņi 35 25 0710 30 Saldēti dārza spināti, Jaunzēlandes spināti un saldētas dārza balodenes 35 25 0710 80 Citi saldēti dārzeņi 35 25 0710 90 Saldēti dārzeņu maisījumi 35 25 ex 07 11 Īslaicīgai glabāšanai konservēti dārzeņi, kas nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot cukurkukurūzu 5 100 0712 20 Veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai saberzti, bet tālāk neapstrādāti kaltēti sīpoli 25 25 0712 31 Kaltētas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai saberztas pulverī Agaricus ģints sēnes, bet tālāk neapstrādātas 25 25 0712 32 Veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai saberztas pulverī, bet tālāk neapstrādātas ausaines (Auricularia spp.) 25 25 0712 33 Veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai saberztas pulverī, bet tālāk neapstrādātas receklenes (Tremella spp.) 25 25 0712 39 Citas sēnes un trifeles, kaltētas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai pulvera veidā, bez tālākas apstrādes 25 25 0712 90 10 Cukurkukurūzas graudi 5 100 0712 90 90 Citi kaltēti dārzeņi, veseli, sagriesti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulvera veidā 25 25 0713 Kaltēti lobīti pākšu dārzeņi, arī mizoti vai šķelti nepiemēro nepiemēro 0714 10 Manioka 5 100 0714 20 Batātes 5 100 0714 90 10 Taro 25 25 Minimālā nodokļa likme – LBP 300/bruto kg 0714 90 90 Citas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu un sāgo palmu serdes 5 100 0801 Kokosrieksti, Brazīlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi vai žāvēti, arī lobīti vai mizoti 5 100 0802 11 Mandeles čaumalā 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0802 12 Lobītas mandeles 5 100 0802 21 Nelobīti lazdu rieksti vai dižlazdu rieksti 5 100 0802 22 Lobīti lazdu rieksti un dižlazdu rieksti 5 100 0802 31 Valrieksti čaumalā 5 100 0802 32 Lobīti valrieksti 5 100 0802 40 Ēdamie kastaņi 5 100 0802 50 Pistācijas 5 100 0802 90 10 Piņjoli (priežu sēklas) 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 15 000 /neto kg 0802 90 90 Citi rieksti 5 100 0803 00 Banāni, tostarp plantāni (miltu banānus), svaigi vai žāvēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 000 /daļēji bruto kg 0804 10 Dateles, svaigas vai žāvētas 5 100 0804 20 10 Svaigas vīģes 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 400/bruto kg 0804 20 90 Vīģes, kaltētas 5 100 0804 30 Ananasi, svaigi vai žāvēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 000 /bruto kg 0804 40 Avokado, svaigi vai žāvēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 000 /bruto kg 0804 50 Gvajaves, mango un garcīnijas, svaigas vai žāvētas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 000 /bruto kg 0805 Citrusaugļi, svaigi vai žāvēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 400/bruto kg 0806 10 Svaigas vīnogas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0806 20 Vīnogas žāvētas 5 100 0807 11 Arbūzi, svaigi 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0807 19 Citas melones, svaigas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0807 20 Svaigas papaijas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 2 000 /bruto kg 0808 10 Āboli, svaigi 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 800/bruto kg 0808 20 Svaigi bumbieri un cidonijas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 800/bruto kg 0809 10 Aprikozes, svaigas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 350/bruto kg 0809 20 Ķirši, svaigi 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 800/bruto kg 0809 30 Persiki, svaigi, tostarp gludie persiki un nektarīni 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0809 40 Svaigas plūmes un ērkšķu plūmes 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 400/bruto kg 0810 10 Svaigas zemenes 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 000 /bruto kg 0810 20 Avenes, kazenes, zīdkoka ogas un kazeņavenes, svaigas 5 100 0810 30 Upenes, baltās vai sarkanās jāņogas un ērkšķogas, svaigas 5 100 0810 40 Svaigas dzērvenes, mellenes un citi Vaccinium ģints augļi 5 100 0810 50 Svaigi kivi 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 500 /bruto kg 0810 60 Duriāni 25 25 0810 90 10 Ličī, pasifloras augļi, anonas, hurmas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 5 000 /bruto kg 0810 90 20 Eriobotrijas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0810 90 30 Granātāboli 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0810 90 40 Ķīnas dateles 45 25 Minimālā nodokļa likme – LBP 500/bruto kg 0810 90 90 Citi svaigi augļi un ogas 25 25 0811 10 Saldētas zemenes 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 500 /bruto kg 0811 20 Saldētas avenes, kazenes, zīdkoka ogas, kazeņavenes, upenes, baltās vai sarkanās jāņogas un ērkšķogas 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 500 /bruto kg 0811 90 Citi augļi un rieksti, saldēti 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 500 /bruto kg 0812 Augļi un rieksti, konservēti pagaidu glabāšanai, kas nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā 5 100 0813 10 Aprikozes, žāvētas 15 25 0813 20 Žāvētas plūmes 25 25 0813 30 Žāvēti āboli 25 25 0813 40 Citi žāvēti augļi, izņemot pozīcijās 0801 līdz 0806 minētos 25 25 0813 50 8. nodaļā iekļauto riekstu vai žāvētu augļu maisījumi 25 25 0814 00 Citrusaugļu vai meloņu un arbūzu mizas, svaigas, saldētas, kaltētas vai īslaicīgai glabāšanai konservētas sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā 5 100 0901 Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, arī bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas atvietotāji ar jebkādu kafijas saturu 5 100 0902 Tēja, arī aromatizēta 5 100 0904 Piper ģints pipari; kaltēti, smalcināti vai malti Capsicum un Pimenta ģints dārzeņi (dārzeņpipari, smaržīgie pipari u. tml.): 5 100 0905 00 Vaniļa 5 100 0906 Kanēlis un kanēļkoka ziedi 5 100 0907 00 Ķiploki (veseli augļi, daiviņas un stublāji) 5 100 0908 Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons 5 100 0909 Parastā anīsa, zvaigžņotā anīsa, fenheļa, koriandra, kumīna vai ķimeņu sēklas; kadiķu ogas 5 100 0910 10 Ingvers 5 100 0910 20 Safrāns 5 100 0910 30 Garā kurkuma 5 100 0910 40 10 Mārsils 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 1 000 /bruto kg 0910 40 90 Lauru lapas 5 100 0910 50 Karijs 5 100 0910 91 Citas garšvielas, maisījumi, kas minēti 9. nodaļas 1. piezīmes b) apakšpunktā 5 100 0910 99 Citas garšvielas, izņemot maisījumus, kas minēti 9. nodaļas 1. piezīmes b) apakšpunktā 5 100 1001 Kvieši un labības maisījums nepiemēro nepiemēro 1002 00 Rudzi nepiemēro nepiemēro 1003 00 Mieži nepiemēro nepiemēro 1004 00 Auzas nepiemēro nepiemēro 1005 10 Kukurūzas graudi 5 100 1005 90 Kukurūza, izņemot sēklas nepiemēro nepiemēro 1006 Rīsi 5 100 1007 00 Graudu sorgo 5 100 1008 Griķi, prosa un miežabrāļi; cita labība 5 100 1101 00 Kviešu vai kviešu un rudzu maisījuma milti nepiemēro nepiemēro 1102 Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus nepiemēro nepiemēro 1103 11 Kviešu putraimi un milti nepiemēro nepiemēro 1103 13 Kukurūzas putraimi un milti 5 100 1103 19 Citas labības putraimi un milti 5 100 1103 20 Granulas 5 100 1104 Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijas 1006 rīsus; veseli, saplacināti sašķēlēti vai samalti graudaugu dīgļi. 5 100 1105 Kartupeļu milti, rupja maluma milti, pulveris, pārslas, granulas un lodītes 5 100 1106 Milti un pulveris no kaltētiem pākšaugu dārzeņiem, kas minēti pozīcijā 0713 , no sāgo palmas serdes un saknēm vai bumbuļiem, kas minēti pozīcijā 0714 , vai no produktiem, kas minēti 8. nodaļā 5 100 1107 Iesals, arī grauzdēts nepiemēro nepiemēro 1108 Cietes; inulīns 5 100 1109 00 Kviešu lipeklis, arī kaltēts nepiemēro nepiemēro 1201 00 Sojas pupas, arī šķeltas nepiemēro nepiemēro 1202 Zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, arī lobīti vai šķelti nepiemēro nepiemēro 1203 00 Kopra nepiemēro nepiemēro 1204 00 Linsēklas, arī sasmalcinātas nepiemēro nepiemēro 1205 00 Rapšu vai ripšu sēklas, arī sasmalcinātas nepiemēro nepiemēro 1206 00 Lauztas vai nelauztas saulespuķu sēklas nepiemēro nepiemēro 1207 10 Palmu rieksti un kodoli nepiemēro nepiemēro 1207 20 Kokvilnas sēklas nepiemēro nepiemēro 1207 30 Rīcinauga sēklas nepiemēro nepiemēro 1207 40 Sezama sēklas 5 100 1207 50 Sinepju sēklas nepiemēro nepiemēro 1207 60 Saflora sēklas nepiemēro nepiemēro 1207 91 Magoņu sēklas nepiemēro nepiemēro 1207 99 Citas sēklas nepiemēro nepiemēro 1208 Eļļas augu sēklu vai augļu, izņemot sinepju, milti un rupja maluma milti nepiemēro nepiemēro 1209 Sēklas, augļi un sporas, kas ir sēklas materiāls 5 100 1210 Apiņu rogas, svaigas vai žāvētas, arī smalcinātas, maltas vai granulās; apiņu milti nepiemēro nepiemēro 1211 10 Lakricas saknes 5 100 1211 20 Žeņšeņa saknes 5 100 1211 30 Kokas lapas 5 100 1211 40 Magoņu stiebri 5 100 1211 90 10 Svaigas piparmētras 70 20 Minimālā nodokļa likme – LBP 750/bruto kg 1211 90 90 Citi augi vai augu daļas, ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai, vai līdzīgiem mērķiem, svaigi vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī 5 100 1212 10 Ceratoniju pākstis, tostarp to sēklas 5 100 1212 30 Aprikožu, persiku (tostarp nektarīnu) vai plūmju kauliņi un kodoli 5 100 1212 91 Cukurbietes 5 100 1212 99 Citi 5 100 1213 00 Graudaugu salmi un sēnalas, arī smalcinātas, maltas, presētas vai granulās 5 100 1214 Kāļi, lopbarības bietes, lopbarības saknes, siens, lucerna, āboliņš, sējas esparsetes, lopbarības kāposti, lupīna, vīķi un tiem līdzīgi lopbarības produkti, arī granulu veidā 5 100 1301 10 Šellaka 5 100 1301 20 Gumiarābiks 5 100 1301 90 Cita šellaka un sveķi nepiemēro nepiemēro 1302 11 Opijs 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1302 39 Citi 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1501 00 Cūku tauki (tostarp kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1502 00 Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1503 00 Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1504 10 Zivju aknu eļļas un to frakcijas nepiemēro nepiemēro 1504 20 Zivju tauki un eļļas un to frakcijas, izņemot aknu eļļas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1504 30 Jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1507 10 Neapstrādāta sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1507 90 Cita sojas pupu eļļa, kas nav apstrādāta sojas eļļa, arī rafinēta, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1508 10 Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinēta vai nerafinēta, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1508 90 Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1509 Olīveļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bez izmaiņām to ķīmiskajā sastāvā 70 0 Minimālā nodokļa likme – LBP 6 000 /l 1510 00 Citādas eļļas un to frakcijas, kas iegūtas tikai no olīvām, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām, tostarp šo eļļu vai frakciju maisījumi ar eļļām vai frakcijām, kas minētas pozīcijā 1509 15 0 1511 10 Neapstrādāta palmu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1511 90 Palmu eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1512 11 Neapstrādāta saulespuķu vai saflora eļļa un tās frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1512 19 Saulespuķu vai saflora eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1512 21 Neapstrādāta kokvilnas eļļa un tās frakcijas, ar atdalītu vai neatdalītu gosipolu 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1512 29 Kokvilnas eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1513 11 Neapstrādāta kokosriekstu (kopras) eļļa un tās frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1513 19 Kokosriekstu (kopras) eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1513 21 Neapstrādāta palmu kodolu eļļa vai babasū eļļa un to frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1513 29 Palmu kodolu eļļa vai babasū eļļa un to frakcijas, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1514 11 Neapstrādāta zemas ereukskābes satura rapšu vai ripšu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1514 19 Zemas ereukskābes satura rapšu vai ripšu eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1514 91 Cita neapstrādāta rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1514 99 Cita neapstrādāta rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un tās frakcijas, arī rafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 11 Neapstrādāta kukurūzas eļļa un tās frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 19 Linsēklu eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 21 Neapstrādāta kukurūzas eļļa un tās frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 29 Kukurūzas eļļa un tās frakcijas, izņemot neapstrādātu 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 30 Rīcineļļa un tās frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 40 Tungas koka eļļa un tās frakcijas 5 100 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 50 Sezama eļļa un tās frakcijas 15 30 Procentuālais samazinājums B ailē ir pakāpenisks, sākas no 5. gada un turpinās līdz 12. gadam pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 1515 90 10 Lauru eļļa un joj