02011R0543 — LV — 01.06.2017 — 024.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 543/2011

(2011. gada 7. jūnijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari







I

SADAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma un terminu lietojums

1. Šajā regulā izklāstīti Regulas Nr. 1234/2007 īstenošanas noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari.

Tomēr šās regulas II un III sadaļas noteikumi attiecas tikai uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta i) apakšpunktā minētajiem augļu un dārzeņu nozares produktiem un tikai uz pārstrādei paredzētiem produktiem.

2. Regulā (EK) Nr. 1234/2007 lietotajiem terminiem ir tāda pati nozīme, tos lietojot šajā regulā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

▼M29 —————

▼B







II

SADAĻA

PRODUKTU KLASIFIKĀCIJA







I

NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

3. pants

Tirdzniecības standarti; īpašnieki

1. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 1. punkta prasības dēvē par vispārīgo tirdzniecības standartu. Sīkāka informācija par vispārīgo tirdzniecības standartu ir izklāstīta šās regulas I pielikuma A daļā.

Augļiem un dārzeņiem, kuriem nav noteikti specifiskie tirdzniecības standarti, ir jāatbilst vispārīgajam tirdzniecības standartam. Taču, ja īpašnieks var pierādīt, ka produkti atbilst kādam spēkā esošam standartam, ko ir pieņēmusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (UNECE), tad produktu uzskata par atbilstīgu vispārīgajam tirdzniecības standartam.

2. Konkrētie tirdzniecības standarti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir izklāstīti šās regulas I pielikuma B daļā saistībā ar šādiem produktiem:

a) āboli;

b) citrusaugļi;

c) kiviaugļi;

d) salāti, krokotās un platlapu endīvijas;

e) persiki un nektarīni;

f) bumbieri;

g) zemenes;

h) paprika;

i) galda vīnogas;

j) tomāti.

3. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta nolūkos “īpašnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kuras faktiskā valdījumā ir attiecīgie produkti.

4. pants

Atbrīvojumi un izņēmumi no tirdzniecības standartu piemērošanas

1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, tirdzniecības standartus nepiemēro šādiem produktiem:

a) ar noteikumu, ka marķējumā ir skaidri lasāms “paredzēts pārstrādei” vai “dzīvnieku barībai”, vai līdzīgs formulējums, produktiem, kas:

i) paredzēti rūpnieciskai pārstrādei vai

ii) paredzēti dzīvnieku barībai vai citiem nepārtikas izmantošanas nolūkiem;

b) produktiem, kurus ražotājs nodod savā saimniecībā patērētājiem viņu personiskajam patēriņam;

▼M18

c) produktiem, kuri ar Komisijas lēmumu, kas pieņemts pēc dalībvalsts lūguma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā noteikto kārtību, atzīti par attiecīgā reģiona produktiem, kurus pārdod šā reģiona vai — izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos — šās dalībvalsts mazumtirdzniecībā tradicionālam vietējam patēriņam;

▼B

d) produktiem, kas ir sagriezti vai sadalīti, ir “gatavi ēšanai” vai “apstrādei virtuvē”;

e) produktiem, ko pārdod kā ēdamus dīgstus pēc to augu sēklu diedzēšanas, kas klasificēti kā augļi un dārzeņi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta i) apakšpunktu un I pielikuma IX daļu.

2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, prasību par atbilstību tirdzniecības standartiem attiecīgajā ražošanas zonā nepiemēro šādiem produktiem:

a) produktiem, kurus audzētājs pārdod vai piegādā sagatavošanas un fasēšanas punktos vai uzglabāšanas vietās vai kurus no ražotāja saimniecības nosūta uz minētajiem punktiem; un

b) produktiem, kurus transportē no uzglabāšanas vietām uz sagatavošanas un fasēšanas punktiem.

3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, dalībvalstis var atbrīvot no specifiskā tirdzniecības standarta piemērošanas tos produktus, kas ir paredzēti mazumtirdzniecībai patērētājiem viņu personiskajam patēriņam un ir ar marķējumu “produkts paredzēts pārstrādei” vai jebkuru citu līdzīgu formulējumu, un ir paredzēti cita veida pārstrādei, nekā norādīts šā panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā.

4. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, dalībvalstis var atbrīvot no tirdzniecības standartu piemērošanas tos produktus, ko ražotājs pārdevis galapatērētājam personīgai lietošanai tirgos, kas rezervēti tikai ražotājiem ražošanas apgabalā, ko noteikušas dalībvalstis.

5. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta attiecībā uz specifiskajiem tirdzniecības standartiem, svaigi augļi un dārzeņi, kas nav augstākās šķiras, tirdzniecības posmos, kas seko nosūtīšanai, var būt mazliet mazāk svaigi un mazliet apvītuši, nedaudz bojāti sakarā ar to attīstību un tendenci ātri bojāties.

6. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a panta 3. punkta, vispārīgo tirdzniecības standartu nepiemēro šādiem produktiem:

a) savvaļas sēnēm ar KN kodu 0709 59 ,

b) kaperiem ar KN kodu 0709 90 40 ,

c) rūgtajām mandelēm ar KN kodu 0802 11 10 ,

d) lobītām mandelēm ar KN kodu 0802 12 ,

e) lobītiem lazdu riekstiem ar KN kodu 0802 22 ,

f) lobītiem valriekstiem ar KN kodu 0802 32 ,

g) priežu riekstiem ar KN kodu 0802 90 50 ,

h) pistācijām ar KN kodu 0802 50 00 ,

i) makadāmiju riekstiem ar KN kodu 0802 60 00 ,

j) pekanriekstiem ar KN kodu 0802 90 20 ,

k) citiem riekstiem ar KN kodu 0802 90 85 ,

l) žāvētiem miltu banāniem ar KN kodu 0803 00 90 ,

m) žāvētiem citrusaugļiem ar KN kodu 0805 ,

n) tropu riekstu maisījumiem ar KN kodu 0813 50 31 ,

o) citu riekstu maisījumiem ar KN kodu 0813 50 39 ,

p) safrānam ar KN kodu 0910 20 .

7. Ir jāiesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei pierādījumi par to, ka produkti, uz kuriem attiecas 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts, atbilst noteiktajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz paredzēto produktu izmantojumu.

5. pants

Informācijā iekļaujamās ziņas

1. Informācijā iekļaujamās ziņas, kas prasītas šajā nodaļā, ir jānorāda salasāmi, labi redzamā vietā iepakojuma vienā pusē, un tām ir jābūt vai nu neizdzēšami uzdrukātām tieši uz iepakojuma, vai arī etiķetē, kas ir iepakojuma daļa vai piestiprināta tam.

2. Precēm, kas tiek nosūtītas neiepakotas un iekrautas tieši transporta līdzeklī, 1. punktā minēto informāciju norāda preču pavaddokumentā vai paziņojumā, kas novietots redzamā vietā transporta līdzeklī.

3. Saistībā ar distances līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK ( 1 ) 2. panta 1. punkta izpratnē tirdzniecības standartu atbilstības nodrošināšanai informācijā iekļaujamām ziņām ir jābūt pieejamām pirms pirkuma darījuma slēgšanas.

4. Rēķinos un pavaddokumentos, izņemot tos, kas jāsaņem patērētājam, ir jānorāda produktu nosaukumi un izcelsmes valsts, attiecīgā gadījumā arī produkta šķira, šķirne vai tirdzniecības tips, ja to nosaka specifiskais tirdzniecības standarts, vai arī tas, ka produkti ir paredzēti pārstrādei.

6. pants

Informācijā iekļaujamās ziņas mazumtirdzniecības posmā

1. Saskaņā ar šo nodaļu mazumtirdzniecības posmā informācijā iekļaujamām ziņām ir jābūt salasāmām un pamanāmām. Produktus var izlikt pārdošanai mazumtirdzniecībā ar nosacījumu, ka blakus precei pamanāmā vietā salasāmā veidā norāda informāciju par produkta izcelsmes valsti un vajadzības gadījumā arī šķiru un šķirni, kā arī tirdzniecības tipu tādā veidā, kas nemaldina patērētāju.

2. Produktiem, kas ir fasēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK ( 2 ) izklāstītajā nozīmē, papildus tirdzniecības standartu noteiktajai informācijai norāda arī tīrsvaru. Taču attiecībā uz produktiem, kurus pārdod pēc skaita, prasība par tīrsvara norādīšanu netiek piemērota, ja produktu skaits ir skaidri saredzams un tie ir saskaitāmi no ārpuses, vai arī ja skaits ir norādīts marķējumā.

7. pants

Maisījumi

1. Iepakojumos, kuru tīrsvars ir 5 kg vai mazāk, var būt iekļauti dažādu veidu augļu un dārzeņu maisījumi, ar nosacījumu, ka

a) produkti ir vienādas kvalitātes un katrs produkts atbilst specifiskajam tirdzniecības standartam vai, ja attiecīgajam produktam nepastāv specifiskais tirdzniecības standarts, vispārīgajam tirdzniecības standartam;

b) iepakojums ir marķēts saskaņā ar šo nodaļu; un

c) maisījums nav tāds, kas varētu maldināt patērētāju.

2. 1. punkta a) apakšpunkta prasības neattiecas uz maisījumā iekļautiem produktiem, kas nav produkti no augļu vai dārzeņu nozares, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta i) apakšpunktā.

3. Ja maisījumā iekļauto augļu un dārzeņu izcelsme ir vairāk nekā viena dalībvalsts vai ir trešā valsts, tad pilnus izcelsmes valstu nosaukumus var aizstāt ar vienu no turpmāk minētajiem, atbilstoši vajadzībai:

a) “ES audzētu augļu un dārzeņu maisījums”,

b) “Ārpus ES audzētu augļu un dārzeņu maisījums”,

c) “ES un ārpus ES audzētu augļu un dārzeņu maisījums”.







II

NODAĻA

Tirdzniecības standartu ievērošanas pārbaudes







1.

iedaļa

Vispārīgi noteikumi

8. pants

Piemērošanas joma

Šajā nodaļā izklāstīti noteikumi par atbilstības pārbaužu īstenošanu, kas nozīmē augļu un dārzeņu pārbaudi visos tirdzniecības posmos, lai pārbaudītu, vai tie atbilst tirdzniecības standartiem un citiem šās nodaļas noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. un 113.a pantam.

9. pants

Koordinācijas iestādes un inspekcijas iestādes

1. Katra dalībvalsts izraugās:

a) vienu kompetento iestādi, kas atbild par koordināciju un kontaktiem šajā nodaļā noteiktajās jomās, turpmāk – “koordinācijas iestāde”, un

b) inspekcijas iestādi vai iestādes, kas atbild par šās nodaļas piemērošanu, turpmāk “inspekcijas iestādes”.

Koordinācijas iestādes un inspekcijas iestādes var būt gan valsts, gan privātas iestādes. Jebkurā gadījumā dalībvalstis ir par tām atbildīgas.

2. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu:

a) tās koordinācijas iestādes nosaukumu, pasta un e-pasta adresi, ko tās izraudzījušas saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu,

b) to inspekcijas iestāžu nosaukumu, pasta un e-pasta adresi, ko tās izraudzījušas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu un

c) izraudzīto inspekcijas iestāžu atbilstošo darbības jomu precīzu aprakstu.

3. Koordinācijas iestāde var būt inspekcijas iestāde vai viena no inspekcijas iestādēm, vai jebkura cita iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 1. punktu.

4. Komisija nodrošina dalībvalstu izraudzīto koordinācijas iestāžu saraksta publisku pieejamību tādā veidā, kādu tā uzskata par piemērotu.

10. pants

Tirgotāju datubāze

1. Dalībvalstis izveido augļu un dārzeņu nozares tirgotāju datubāzi, kurā saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem iekļauj tirgotājus, kas iesaistīti tādu svaigu augļu un dārzeņu tirgošanā, kuriem ir noteikti standarti atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. pantam.

Dalībvalstis šim nolūkam var izmantot jebkuru citu datubāzi vai datubāzes, kas jau ir izveidotas citiem nolūkiem.

2. Šajā regulā “tirgotājs” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu:

a) kam pieder augļi un dārzeņi, uz kuriem attiecas tirdzniecības standarti, lai tos:

i) izliktu vai piedāvātu pārdošanai;

ii) pārdotu; vai

iii) tirgotu jebkurā citā veidā, vai

b) kura ar augļiem un dārzeņiem, uz kuriem attiecas tirdzniecības standarti, faktiski veic jebkuru no darbībām, kas minētas a) punktā.

Pirmās daļas a) punktā minētajās darbībās ietilpst:

a) tālpārdošana, izmantojot internetu, vai citā veidā;

b) šādas darbības, ko fiziska vai juridiska persona veic savā vai trešās personas vārdā; un

c) šādas darbības, ko veic Savienībā un/vai eksportam uz trešām valstīm, un/vai importam no trešām valstīm.

3. Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem datubāzē attiecīgi ir vai nav iekļaujami šādi tirgotāji:

a) tirgotāji, uz kuru darbībām saskaņā ar 4. pantu netiek attiecināts pienākums ievērot tirdzniecības standartus; un

b) fiziskas un juridiskas personas, kuru darbības augļu un dārzeņu nozarē aprobežojas vai nu ar preču transportēšanu, vai arī pārdošanu mazumtirdzniecības posmā.

4. Ja tirgotāju datubāzi veido vairāki atšķirīgi elementi, koordinācijas iestāde nodrošina, ka datubāze, tās elementi un informācijas atjaunošana par tiem ir vienota. Informācijas atjaunošanu īpaši nodrošina, izmantojot veikto atbilstības pārbaužu laikā apkopoto informāciju.

5. Šajā datubāzē ir katra tirgotāja:

a) reģistrācijas numurs, nosaukums un adrese;

b) informācija, kas vajadzīga šā tirgotāja klasificēšanai vienā no 11. panta 2. punktā norādītajām riska kategorijām, jo īpaši par vietu tirdzniecības ķēdē, un informācija par firmas nozīmīgumu;

c) informācija par atzinumiem katra tirgotāja iepriekšējo pārbaužu laikā;

d) visa cita informācija, kuru uzskata par vajadzīgu pārbaudēm, piemēram, informācija par kvalitātes nodrošināšanas sistēmu vai pašpārbaudes sistēmu attiecībā uz atbilstību tirdzniecības standartiem.

Informācijas atjaunošanu īpaši nodrošina, izmantojot veikto atbilstības pārbaužu laikā apkopoto informāciju.

6. Tirgotāji sniedz informāciju, kuru dalībvalstis uzskata par vajadzīgu datubāzes izveidošanai un atjaunošanai. Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem datubāzē iekļauj tirgotājus, kas nav reģistrēti to teritorijā, bet veic tajā tirdzniecību.







2.

iedaļa

Atbilstības pārbaudes, ko veic dalībvalstis

11. pants

Atbilstības pārbaudes

1. Dalībvalstis nodrošina, ka atbilstības pārbaudes tiek veiktas izlases veidā, pamatojoties uz riska analīzi, un pietiekami bieži, lai nodrošinātu atbilstību tirdzniecības standartiem un citiem šās sadaļas un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113. panta un 113.a panta noteikumiem.

Riska vērtēšanas kritērijos ietilpst tāda atbilstības sertifikāta esība, kā norādīts 14. pantā, ko ir izdevusi trešās valsts kompetenta iestāde, kurā atbilstības pārbaude ir apstiprināta saskaņā ar 15. pantu. Šāda sertifikāta esība uzskatāma par faktoru, kas mazina neatbilstības risku.

Kritēriji riska novērtēšanai var ietvert:

a) produkta veidu, ražošanas periodu, produkta cenu, laika apstākļus, iepakošanas un pārvietošanas darbības, uzglabāšanas apstākļus, izcelsmes valsti, transportlīdzekļa veidu vai partiju apjomu;

b) tirgotāju lielumu, to vietu tirdzniecības ķēdē, pārdotās produkcijas apjomu vai vērtību, produktu klāstu, piegādes zonu vai veiktās uzņēmējdarbības veidu, kā uzglabāšanu, šķirošanu, iepakošanu vai pārdošanu;

c) iepriekšējo pārbaužu rezultātus, tai skaitā atklāto defektu skaitu un veidu, pārdotās produkcijas parasto kvalitāti, izmantotā tehniskā aprīkojuma līmeni;

d) tirgotāju kvalitātes nodrošinājuma sistēmu vai pašpārbaudes sistēmu uzticamību attiecībā uz atbilstību tirdzniecības standartiem;

e) vietu, kurā tiek veikta pārbaude, ja tas ir pirmais robežas šķērsošanas punkts Savienībā vai vieta, kurā produkti tiek iepakoti vai iekrauti;

f) visu citu informāciju, kas var norādīt uz neatbilstības risku.

2. Riska analīze ir balstīta uz informāciju, kas ir ietverta 10. pantā minētajā tirgotāju datubāzē un klasificē tirgotājus riska kategorijās.

Dalībvalstis jau iepriekš nosaka:

a) kritērijus partiju neatbilstības riska noteikšanai;

b) pamatojoties uz riska analīzi katrai riska kategorijai, minimālo tirgotāju daļu vai partijas lielumu un/vai daudzumu, kurām veiks atbilstības pārbaudi.

Dalībvalstis var, pamatojoties uz riska analīzi, izvēlēties neveikt izlases veida pārbaudes tiem produktiem, uz kuriem neattiecas specifiskie tirdzniecības standarti.

3. Ja pārbaudēs konstatē būtiskus pārkāpumus, dalībvalstīm jāpalielina pārbaužu biežums attiecībā uz tirgotājiem, produktiem, izcelsmi vai citiem rādītājiem.

4. Tirgotāji pārbaudes iestādēm sniedz visu informāciju, kuru šīs iestādes uzskata par vajadzīgu atbilstības pārbaužu organizēšanai un veikšanai.

12. pants

Apstiprināti tirgotāji

1. Tirgotājiem, kuri klasificēti zemākajā riska kategorijā un kuri nodrošina īpašas garantijas attiecībā uz atbilstību tirdzniecības standartiem, dalībvalstis var atļaut katra iepakojuma marķējumā lietot II pielikumā norādīto paraugu nosūtīšanas posmā un/vai parakstīt atbilstības sertifikātu, kā noteikts 14. pantā.

2. Atļauju piešķir vismaz uz vienu gadu.

3. Tirgotājiem, kuri izmanto šo iespēju:

a) ir jābūt inspekcijas personālam, kas ir piedalījies dalībvalsts apstiprinātās apmācībās;

b) ir jābūt produktu sagatavošanai un fasēšanai piemērotam aprīkojumam;

c) ir jāapņemas veikt savu nosūtīto preču atbilstības pārbaudi un jāizveido reģistrs, kurā ierakstītas visas veiktās pārbaudes.

4. Ja apstiprināts tirgotājs vairs neatbilst atļaujas prasībām, dalībvalsts atsauc atļauju.

5. Neatkarīgi no 1. punkta, apstiprinātie tirgotāji var turpināt lietot paraugus, kas atbilda Regulai (EK) Nr. 1580/2007 ►M18 2011. gada 21. jūnijā ◄ , kamēr beidzas krājumi.

Atļaujas, kas tirgotājiem piešķirtas pirms ►M18 2011. gada 22. jūnijā ◄ , tiek piemērotas uz piešķirto laiku.

13. pants

Deklarācijas pieņemšana muitā

1. Muita drīkst pieņemt tikai tādu produktu eksporta deklarācijas un/vai deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā, uz kuriem attiecas specifiskie tirdzniecības standarti, ja

a) precēm ir pievienots atbilstības sertifikāts; vai

b) kompetentā pārbaudes iestāde ir informējusi muitas iestādi, ka attiecībā uz attiecīgajām partijām ir izdots atbilstības sertifikāts; vai

c) kompetentā inspekcijas iestāde ir informējusi muitas iestādi, ka attiecīgajām partijām nav izdots atbilstības sertifikāts, jo tām nav jāveic riska pārbaude, ņemot vērā 11. panta 1. punktu.

Tas neskar atbilstības pārbaudes, ko dalībvalsts var īstenot saskaņā ar 11. pantu.

2. 1. punkts attiecas arī uz produktiem, kam ir jāpiemēro vispārīgais tirdzniecības standarts, kas izklāstīts I pielikuma A daļā un 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem produktiem, ja attiecīgās dalībvalsts uzskata par vajadzīgu, ņemot vērā 11. panta 1. punktā minēto riska analīzi.

14. pants

Atbilstības sertifikāts

1. Sertifikātus izdod kompetentā iestāde kā apliecinājumu, ka produkti atbilst attiecīgiem tirdzniecības standartiem (turpmāk — sertifikāts). Kompetentajām iestādēm Savienībā izmantojamais sertifikāts norādīts III pielikumā.

Tā sertifikāta vietā, ko izdevušas Savienības kompetentas iestādes, 15. panta 4. punktā minētās trešās valstis var izmantot savus sertifikātus ar noteikumu, ka tajos ir vismaz līdzvērtīga informācija tai, kas iekļauta Savienības sertifikātā. Komisija nodrošina trešo valstu sertifikātu paraugu pieejamību ar līdzekļiem, kādus tā uzskata par piemērotiem.

2. Šos sertifikātus izdod vai nu papīra formātā ar paraksta oriģinālu, vai pārbaudītā elektroniskā veidā ar elektronisku parakstu.

3. Katrs sertifikāts ir jāapzīmogo kompetentajai iestādei un jāparaksta pilnvarotai personai vai personām.

4. Sertifikāts jāizdod vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.

5. Katram sertifikātam jābūt ar kārtas numuru, pēc kura to identificēt. Kompetentā iestāde patur katra izsniegtā sertifikāta kopiju.

6. Neatkarīgi no 1. punkta pirmās daļas dalībvalstis turpina izmantot sertifikātus, kas atbilda Regulai (EK) Nr. 1580/2007 2009. gada 30. jūnijā, kamēr izsīkst to krājumi.







3.

iedaļa

Atbilstības pārbaudes, ko veic trešās valstis

15. pants

To pārbaudes darbību apstiprināšana, ko veikušas trešās valstis pirms ievešanas Savienībā

▼M18

1. Pēc trešās valsts pieprasījuma Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā noteikto kārtību var apstiprināt šās trešās valsts veiktās pārbaudes par atbilstību tirdzniecības standartiem pirms importēšanas Savienībā.

▼B

2. Apstiprinājumu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt trešām valstīm, kuru teritorijā produktiem, kurus eksportē uz Savienību, tiek izpildīti vai nu Savienības tirdzniecības standarti, vai arī vismaz līdzvērtīgi standarti.

Apstiprinājumā norāda trešās valsts oficiālo iestādi, kura ir atbildīga par 1. punktā minēto pārbaudes darbību veikšanu. Šī iestāde atbild par kontaktiem ar Savienību. Apstiprinājumā norāda arī tās trešās valsts inspekcijas iestādes, kas atbild par pienācīgām pārbaudēm.

Apstiprinājums var attiekties tikai uz tiem produktiem, kuru izcelsme ir attiecīgā valsts, un to var ierobežoti attiecināt uz noteiktiem produktiem.

3. Trešās valsts inspekcijas iestādes ir oficiālas iestādes vai 2. punktā norādītās oficiāli atzītās iestādes, kuras nodrošina apmierinošas garantijas un kuru rīcībā ir nepieciešamais personāls, aprīkojums un telpas, lai veiktu pārbaudes atbilstoši 17. panta 1. punktā norādītajām metodēm vai līdzvērtīgām metodēm.

4. To trešo valstu, kuru atbilstības pārbaudes ir apstiprinātas saskaņā ar šo pantu, un attiecīgo produktu saraksts ir iekļauts IV pielikumā.

Komisija nodrošina pieejamību precīziem attiecīgo oficiālo iestāžu un inspekcijas iestāžu datiem, izmantojot līdzekļus, kādus tā uzskata par piemērotiem.

16. pants

Atbilstības pārbaužu apstiprinājuma apturēšana

Komisija var apturēt apstiprinājumu, ja konstatē, ka preces būtiskā sūtījumu skaitā un/vai daudzumos neatbilst trešās valsts inspekcijas iestāžu izsniegtajos atbilstības sertifikātos norādītajai informācijai.







4.

iedaļa

Inspekcijas metodes

17. pants

Inspekcijas metodes

1. Šajā nodaļā paredzētās atbilstības pārbaudes, izņemot pārbaudes mazumtirdzniecības vietā, kur preces pārdod galapatērētājam, veic atbilstīgi V pielikumā norādītajām inspekcijas metodēm, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

Dalībvalstis nosaka īpašu kārtību atbilstības pārbaudēm mazumtirdzniecības vietā, kur preces pārdod galapatērētājam.

2. Ja inspektori konstatē, ka preces atbilst tirdzniecības standartiem, inspekcijas iestāde var izdot III pielikumā noteikto atbilstības sertifikātu.

3. Ja preces neatbilst tirdzniecības standartiem, inspekcijas iestāde izdod tirgotājam vai tā pārstāvjiem adresētu konstatējumu par neatbilstību. Preces, par kurām ir izdots konstatējums par neatbilstību, nedrīkst pārvietot bez šā konstatējuma izdevējas inspekcijas iestādes atļaujas. Šādas atļaujas izdošanai var piemērot inspekcijas iestādes noteiktos nosacījumus.

Tirgotāji var pieņemt lēmumu par visu vai daļas preču atbilstības nodrošināšanu. Preces, kuru atbilstība ir nodrošināta, nedrīkst tirgot, kamēr kompetentā inspekcijas iestāde nav ar visiem atbilstīgajiem līdzekļiem pārliecinājusies, ka preču atbilstība ir faktiski nodrošināta. Vajadzības gadījumā inspekcijas iestāde izdod III pielikumā noteikto atbilstības sertifikātu tai partijai vai tās daļai tikai pēc tam, kad ir nodrošināta preču atbilstība.

Ja inspekcijas iestāde akceptē tirgotāja vēlēšanos nodrošināt preču atbilstību citā dalībvalstī, nevis tajā, kur veikta pārbaude, kuras rezultātā atklāta neatbilstība, tirgotājs informē dalībvalsts kompetento inspekcijas iestādi par partijas neatbilstību. Dalībvalsts, kas izdod konstatējumu par neatbilstību, nosūta konstatējuma kopiju attiecīgajām dalībvalstīm, ieskaitot dalībvalsti, kurā konstatēta partijas neatbilstība.

Ja nav iespējams ne nodrošināt preču atbilstību, ne tās nosūtīt izmantošanai dzīvnieku barībā, rūpnieciskai pārstrādei vai cita veida nepārtikas vajadzībām, inspekcijas iestāde var vajadzības gadījumā pieprasīt, lai tirgotāji veiktu atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie produkti nenonāk tirdzniecībā.

Tirgotāji sniedz visu informāciju, kuru dalībvalstis uzskata par vajadzīgu šā punkta piemērošanai.







5.

iedaļa

Paziņojumi

18. pants

Paziņojumi

1. Dalībvalsts, kuras teritorijā konstatē, ka citas dalībvalsts sūtījums neatbilst tirdzniecības standartiem, jo sūtījumam ir defekti vai bojājumi, kurus būtu bijis iespējams noteikt iepakošanas laikā, ziņo Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm.

2. Dalībvalsts, kuras teritorijā ir liegta preču partiju laišana brīvā apgrozībā no trešām valstīm, jo preču partijas neatbilst tirdzniecības standartiem, ziņo Komisijai, attiecīgajām iespējamām dalībvalstīm un attiecīgajai trešai valstij, kas uzskaitītas IV pielikumā.

3. Dalībvalstis paziņo Komisijai pārbaudes un riska analīzes sistēmu nosacījumus. Tās informē Komisiju par visiem šo sistēmu turpmākajiem grozījumiem.

4. Dalībvalstis paziņo Komisijai un dalībvalstīm pārbaudēs apkopotos rezultātus visos tirdzniecības posmos attiecīgajā gadā līdz nākamā gada 30. jūnijam.

5. Paziņojumus, kas minēti 1.–4. punktā, sniedz ar tādiem līdzekļiem, kādus noteikusi Komisija.







III

SADAĻA

RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJAS







I

NODAĻA

Prasības un atzīšana

▼M29 —————

▼B







4.

iedaļa

Ražotāju grupas

36. pants

Atzīšanas plānu iesniegšana

1. Juridiskā persona vai juridiskās personas skaidri noteikta daļa iesniedz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e panta 1. punktā norādīto atzīšanas plānu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas tās galvenais birojs.

2. Dalībvalstis nosaka:

a) minimālos kritērijus, kas jāizpilda juridiskai personai vai juridiskas personas skaidri noteiktai daļai, lai varētu iesniegt atzīšanas plānu;

b) noteikumus atzīšanas plānu sagatavošanai, saturam un īstenošanai;

c) laika periodu, kurā bijušajam ražotāju organizācijas biedram ir aizliegts pievienoties ražotāju grupai pēc izstāšanās no ražotāju organizācijas saistībā ar produktiem, attiecībā uz kuriem bija atzīta attiecīgā ražotāju organizācija; un

d) atzīšanas plānu apstiprināšanas, uzraudzības un izpildes administratīvās procedūras; un

▼M8

e) noteikumus, kas ražotājam neļauj saņemt ražotāju grupām paredzēto Savienības atbalstu ilgāk par pieciem gadiem.

▼B

37. pants

Atzīšanas plānu saturs

Atzīšanas plāna projektā ietver vismaz:

a) sākotnējās situācijas aprakstu, īpaši attiecībā uz ražotāju organizācijas biedru skaitu, norādot pilnīgu informāciju par biedriem, ražošanu, tostarp pārdotās produkcijas vērtību, tirdzniecību un infrastruktūru, tostarp infrastruktūru, kas pieder atsevišķiem ražotāju grupas biedriem;

b) ierosināto plāna īstenošanas sākuma datumu un tā ilgumu, kas nedrīkst pārsniegt piecus gadus; un

c) īstenojamās darbības un ieguldījumus, lai panāktu atzīšanu.

▼M8

Pirmās daļas c) punktā minētie ieguldījumi neietver Va pielikumā uzskaitītos ieguldījumus.

▼B

38. pants

Atzīšanas plānu apstiprināšana

▼M8

1. Dalībvalsts kompetentā iestāde pieņem vienu no 3. punktā minētajiem lēmumiem trīs mēnešu laikā no dienas, kad saņemts atzīšanas plāna projekts, kam pievienoti visi apliecinošie dokumenti. Dalībvalstis var paredzēt īsāku termiņu.

▼B

2. Dalībvalstis var pieņemt papildu noteikumus, kas attiecas uz darbību un izdevumu atbilstību saskaņā ar atzīšanas plāniem, tostarp noteikumus par attaisnotajiem ieguldījumiem, lai sasniegtu ražotāju grupu atbilstību atzīšanas kritērijiem ražotāju organizācijām, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.b panta 1. punktā.

▼M8

3. Pēc 111. pantā noteiktajām atbilstības pārbaudēm kompetentā dalībvalsts iestāde atbilstoši apstākļiem:

a) provizoriski pieņem plānu un piešķir sākotnējo atzīšanu;

b) pieprasa izdarīt izmaiņas plānā, tostarp izmaiņas saistībā ar tā termiņu. Jo īpaši dalībvalsts novērtē, vai piedāvātie laikposmi nav nepamatoti gari, un pieprasa veikt grozījumus, ja ražotāju grupa var izpildīt ražotāju organizāciju atzīšanas kritērijus pirms Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e panta 1. punkta trešajā daļā minētā piecu gadu perioda beigām;

c) noraida plānu, jo īpaši tad, ja juridiskas personas vai skaidri noteiktas juridisko personu daļas, kuras lūdz tās sākotnēji atzīt kā ražotāju grupas, ir jau izpildījušas ražotāju organizāciju atzīšanas kritērijus.

Attiecīgā gadījumā plānu var provizoriski pieņemt tikai tad, ja plānā ir veiktas saskaņā ar b) apakšpunktu pieprasītās izmaiņas.

▼M8

4. Katru gadu līdz 1. jūlijam dalībvalsts kompetentā iestāde, izmantojot Vb pielikumā sniegtās veidlapas, paziņo Komisijai par lēmumiem, ar kuriem ir provizoriski pieņemti atzīšanas plāni, un šo plānu finansiālo ietekmi.

5. Tiklīdz ir noteikti piešķīruma koeficienti, kuri minēti 47. panta 4. punkta otrajā daļā, dalībvalsts kompetentā iestāde ļauj attiecīgajām ražotāju grupām grozīt vai atsaukt savus atzīšanas plānus. Ja ražotāju grupa nevēlas atsaukt savu atzīšanas plānu, kompetentā iestāde pieņem šādu plānu, kurā noteikti veicami grozījumi, kurus kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamiem.

6. Par lēmumiem, kuri minēti 3. un 5. punktā, dalībvalsts kompetentā iestāde informē juridisko personu vai juridiskās personas skaidri noteikto daļu.

▼B

39. pants

Atzīšanas plānu īstenošana

1. Atzīšanas plānu īsteno pa gada segmentiem, sākot no 1. janvāra. Dalībvalstis var ļaut ražotāju grupām gada segmentus sadalīt pusgada periodos.

Pirmajā piemērošanas gadā saskaņā ar piedāvāto datumu, kas minēts 37. panta b) punktā, atzīšanas plāns sākas:

a) 1. janvārī pēc datuma, kad to pieņēmusi kompetentā valsts iestāde; vai

b) pirmajā kalendāra dienā pēc tā pieņemšanas.

Jebkurā gadījumā pirmais atzīšanas plāna īstenošanas gads beidzas tā paša gada 31. decembrī.

▼M8

2. Dalībvalstis paredz nosacījumus, ar kuriem ražotāju grupas var pieprasīt izmaiņas plānos to īstenošanas laikā. Šiem pieprasījumiem pievieno visus vajadzīgos apliecinošos dokumentus.

Dalībvalstis paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem atzīšanas plānu gada vai pusgada periodā var grozīt, par to iepriekš nesaņemot apstiprinājumu no dalībvalsts kompetentās iestādes. Attiecībā uz šīm izmaiņām atbalstu var saņemt tikai tādā gadījumā, ja ražotāju grupa par tām nekavējoties informē dalībvalsts kompetento iestādi.

Konkrētajā gadā un attiecībā uz šo pašu gadu dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut ražotāju grupām palielināt atzīšanas plānā paredzēto izdevumu kopējo apjomu par maksimāli 5 % no sākotnēji apstiprinātās summas vai to samazināt par dalībvalsts noteikto maksimālo procentuālo daļu, abos gadījumos saglabājot nemainīgus atzīšanas plāna vispārējos mērķus un nodrošinot, ka Savienības kopējie izdevumi attiecīgās dalībvalsts līmenī nepārsniedz Savienības finansējumu, kas piešķirts minētajai dalībvalstij saskaņā ar 47. panta 4. punktu.

Regulas 48. pantā minētajā ražotāju grupu apvienošanās gadījumā 5 % ierobežojumu piemēro to ražotāju grupu atzīšanas plānos noteiktajam izdevumu kopējam apjomam, kuras ir apvienojušās.

▼B

3. Kompetentā dalībvalsts iestāde, izskatījusi iesniegtos pierādījumus, lēmumu par plānu grozījumiem pieņem trīs mēnešu laikā no dienas, kad saņemts izmaiņu pieprasījums. Ja šajā laika periodā lēmums par izmaiņu pieprasījumu nav pieņemts, uzskatāms, ka pieprasījums ir noraidīts. Dalībvalstis var paredzēt īsāku termiņu.

40. pants

Pieteikumi atzīšanai par ražotāju organizāciju

1. Ražotāju grupas, kuras īsteno atzīšanas plānu, var jebkurā laikā iesniegt pieteikumu par atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.b pantu. Šādus pieteikumus jebkurā gadījumā iesniedz līdz pārejas perioda beigām, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e panta 1. punktā.

2. No minētā pieteikuma iesniegšanas dienas attiecīgā grupa var iesniegt darbības programmas projektu saskaņā ar 63. pantu.

41. pants

Ražotāju grupu pamatdarbības

1. Ražotāju grupas pamatdarbība ir saistīta ar tās biedru piedāvājumu koncentrāciju un to produktu piedāvājumu tirgū, attiecībā uz kuriem tai ir piešķirta atzīšana.

2. Ražotāju grupa var pārdot to ražotāju produktus, kuri nav ražotāju grupas dalībnieki, ja ir piešķirta atzīšana saistībā ar šiem produktiem, un ar noteikumu, ka šās darbības ekonomiskā vērtība ir zemāka par ražotāju grupas dalībnieku un citu ražotāju grupu dalībnieku pārdotās produkcijas vērtību.

42. pants

Pārdotās produkcijas vērtība

1. Ražotāju grupām pēc analoģijas piemēro 50. panta 1.–4. punktu un 7. punktu un minētā panta 6. punkta pirmo teikumu.

2. Ja 35 % pārdotās produkcijas vērtības samazināšanās ir notikusi tādu iemeslu dēļ, kuri ir pienācīgi pamatoti atbilstoši dalībvalsts prasībām un kuri ir ārpus ražotāju grupas atbildības sfēras un kontroles, pārdotās produkcijas vērtībai ir jābūt ne mazākai par 65 % no vērtības, kas deklarēta iepriekšējā atbalsta pieteikumā vai pieteikumos, kuri aptver jaunāko gada segmentu, ko pārbaudījusi dalībvalsts, vai, ja tādu nav, no vērtības, kas sākotnēji deklarēta apstiprinātajā atzīšanas plānā.

3. Pārdotās produkcijas vērtību tajā laika periodā, par kuru tiek prasīts atbalsts, aprēķina saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

43. pants

Atzīšanas plānu finansēšana

1. Attiecībā uz pārdoto produkciju, kuras vērtība pārsniedz EUR 1 000 000 , Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 3. punktā norādītās atbalsta likmes samazina uz pusi.

2. Uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu uz katru ražotāju grupu attiecina maksimālo robežu EUR 100 000 apmērā par gada segmentu.

3. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā minēto atbalstu maksā:

a) gada vai pusgada iemaksu veidā katra gada vai pusgada perioda beigās par atzīšanas plāna īstenošanu; vai

b) iemaksās, kas aptver daļu no gada perioda, ja plāns sākas gada perioda laikā vai ja pirms gada perioda beigām notiek atzīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.b pantu. Tādā gadījumā maksimālo apjomu, kas minēts šā panta 2. punktā, proporcionāli samazina.

Lai aprēķinātu iemaksas, dalībvalstis par pamatu var izmantot pārdoto produkciju, kas atbilst citam periodam, nevis laika periodam, par kuru tiek veikta iemaksa, ja to prasa pārbaudes. Atšķirība starp periodiem ir mazāka nekā faktiskais perioda ilgums.

4. Maiņas kurss, ko piemēro 1. un 2. punktā norādītajām summām, ir Eiropas Centrālās bankas jaunākais publicētais kurss pirms pirmās dienas laika periodā, par kuru tiek piešķirts attiecīgais atbalsts.

44. pants

Atbalsts atzīšanai vajadzīgajiem ieguldījumiem

Ieguldījumiem, kas saistīti ar to atzīšanas plānu īstenošanu, kas minēti šās regulas 37. panta c) punktā, par ko paredzēts atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, finansē proporcionāli to izlietojumam attiecībā uz ražotāju grupas biedru produktiem, kuriem ir piešķirta pagaidu atzīšana.

Ieguldījumus, kas var izkropļot konkurenci attiecībā uz citām ražotāju grupas veiktajām saimnieciskajām darbībām, izslēdz no Savienības atbalsta.

▼M8

Ieguldījumus var veikt atsevišķās saimniecībās un/vai ražotāju grupas biedru telpās ar nosacījumu, ka tie atbilst atzīšanas plāna mērķiem. Biedram izstājoties no ražotāju grupas, dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumus vai to atlikušo vērtību atgūst, ja amortizācijas periods vēl nav beidzies.

▼B

45. pants

Atbalsta pieteikums

1. Lai saņemtu atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ražotāju grupa iesniedz atsevišķu atbalsta pieteikumu trīs mēnešu laikā pēc katra šās regulas 43. panta 3. punktā minētā gada vai pusgada perioda beigām. Pieteikumā iekļauj deklarāciju par pārdotās produkcijas vērtību tajā laika periodā, par kuru tiek prasīts atbalsts.

2. Atbalsta pieteikumus, kas aptver pusgada periodus, var iesniegt tikai tādā gadījumā, ja atzīšanas plāns ir sadalīts pusgada periodos, kā norādīts 39. panta 1. punktā. Visiem atbalsta pieteikumiem pievieno ražotāju grupas rakstisku deklarāciju, apliecinot, ka ražotāju grupa:

a) ievēro un ievēros Regulu (EK) Nr. 1234/2007 un šo regulu un

b) nav tiešā vai netiešā veidā saņēmusi ieguvumu, nesaņem un nesaņems divkāršu ieguvumu no Savienības vai valsts finansējuma par darbībām, kas īstenotas saskaņā ar tās atzīšanas plānu, par kuru tiek piešķirts Savienības finansējums saskaņā ar šo regulu.

3. Dalībvalstis nosaka termiņu atbalsta izmaksai, kas nekādā gadījumā nav vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc pieteikuma saņemšanas.

46. pants

Atbilstība

Dalībvalstis izvērtē ražotāju grupu tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos, ka atbalsts ir pienācīgi pamatots, ņemot vērā apstākļus un datumu, kad piešķirts iepriekšējais valsts atbalsts ražotāju organizācijām un grupām, no kurām nākuši attiecīgās ražotāju grupas biedri, kā arī biedru pārvietošanos starp ražotāju organizācijām un ražotāju grupām.

▼M8

47. pants

Savienības ieguldījums

1. Ievērojot šā panta 4. punktu, Savienības ieguldījums atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir:

a) 75 % – reģionos, kuri ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un

b) 50 % – pārējos reģionos.

Savu valsts atbalstu dalībvalsts izmaksā kā vienotas likmes maksājumu. Atbalsta pieteikumam nav jāpievieno pierādījums par atbalsta izmantošanu.

2. Savienības ieguldījums atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktā, izsakot kapitāla dotācijas vai kapitāla dotācijas ekvivalenta veidā, nepārsniedz šādu procentuālo daļu no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām:

a) 50 % – reģionos, kuri ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un

b) 30 % – citos reģionos.

Attiecīgās dalībvalstis apņemas ieguldīt vismaz 5 % no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām.

Atbalsta saņēmēji no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām maksā vismaz:

a) 25 % – reģionos, kuri ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi, un

b) 45 % – citos reģionos.

3. Ievērojot šā panta 4. punktu, Savienības ieguldījumu atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka katrai ražotāju grupai, pamatojoties uz tirgū laistās produkcijas vērtību un piemērojot šādus noteikumus:

a) ražotāju grupām no dalībvalstīm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai vēlāk, to atzīšanas plānu īstenošanas pirmajos divos gados nepiemēro maksimālo apjomu, savukārt minēto atzīšanas plānu īstenošanas trešajā, ceturtajā un piektajā gadā piemēro maksimālo apjomu, kas ir attiecīgi 70 %, 50 % un 20 % no tirgū laistās produkcijas vērtības;

b) ražotāju grupām no Savienības attālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma 349. pantā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006 ( 3 ) 1. panta 2. punktā, Savienības ieguldījums šo grupu atzīšanas plānu īstenošanas pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā nepārsniedz attiecīgi 25 %, 20 %, 15 %, 10 % un 5 % no tirgū laistās produkcijas vērtības.

4. Kopējie izdevumi, kas saistīti ar Savienības ieguldījumu atbalstā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a pantā, nepārsniedz EUR 10 000 000 par kalendāro gadu.

Pamatojoties uz 38. panta 4. punktā minētajiem paziņojumiem, Komisija nosaka piešķīruma koeficientus un tā Savienības ieguldījuma kopējo apjomu, kas gadā katrai dalībvalstij pieejams atbilstīgi šiem koeficientiem. Ja kādā no gadiem šis kopējais apjoms, kas izriet no 38. panta 4. punktā minētajiem paziņojumiem, nepārsniedz Savienības ieguldījuma maksimālo apjomu, tad piešķīruma koeficientu nosaka 100 % apmērā.

Savienības ieguldījumu piešķir saskaņā ar otrajā daļā minēto piešķīruma koeficientu. Savienības ieguldījumu nepiešķir tādiem atzīšanas plāniem, par kuriem nav iesniegts paziņojums saskaņā ar 38. panta 4. punktu.

Valūtas kurss, ko izmanto katras dalībvalsts piešķirtā Savienības ieguldījuma aprēķinā, ir Eiropas Centrālās bankas jaunākais publicētais kurss pirms 38. panta 4. punktā minētās dienas.

▼B

48. pants

Apvienošanās

1. Atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā, var sniegt vai turpināt sniegt ražotāju grupām, kam piešķirta sākotnējā atzīšana un kuras izveidojušās, apvienojoties divām vai vairākām ražotāju grupām, kam piešķirta sākotnējā atzīšana.

2. Lai aprēķinātu saskaņā ar 1. punktu maksājamā atbalsta apjomu, ražotāju grupa, kura izveidojusies apvienošanās rezultātā, aizstāj grupas, kuras apvienojas.

3. Ja apvienojas divas vai vairākas ražotāju grupas, jaunā struktūra uzņemas tās ražotāju grupas tiesības un pienākumus, kurai pirmajai piešķirts sākotnējās atzīšanas statuss.

4. Ja ražotāju grupa, kurai ir piešķirta sākotnējā atzīšana, apvienojas ar atzītu ražotāju organizāciju, rezultātā izveidotajai struktūrai vairs nav tiesību uz sākotnējo atzīšanu kā ražotāju grupai un uz atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā. Rezultātā izveidojusies struktūra tiek uztverta kā atzīta ražotāju organizācija ar nosacījumu, ka tā ievēro atbilstošās prasības. Ja nepieciešams, ražotāju organizācija lūdz veikt izmaiņas tās darbības programmā, un šajā nolūkā pēc analoģijas piemēro 29. pantu.

Tomēr darbības, kuras ražotāju grupas veikušas pirms šādas apvienošanās, arī turpmāk uzskatāmas par attaisnotām saskaņā ar atzīšanas plānā noteiktajiem nosacījumiem.

49. pants

Atzīšanas sekas

1. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punktā noteikto atbalstu pēc atzīšanas vairs nesniedz.

2. Ja saskaņā ar šo regulu tiek iesniegta darbības programma, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nenotiktu atzīšanas plānā paredzēto pasākumu divkārša finansēšana.

3. Ieguldījumi, par kuriem var saņemt atbalstu, un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 1. punkta b) apakšpunktā norādītās izmaksas var pārnest uz darbības programmām ar nosacījumu, ka tās atbilst šās regulas prasībām.

4. Dalībvalstis nosaka laika periodu, kas sākas pēc atzīšanas plāna īstenošanas un kura laikā ražotāju grupai ir jāpanāk atzīšana kā ražotāju organizācijai. Šis laika periods nedrīkst pārsniegt četrus mēnešus.

▼M29 —————

▼B







V

SADAĻA

VISPĀRĪGI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

▼M29 —————

▼B

149. pants

Atcelšana

Atceļ Regulu (EK) Nr. 1580/2007.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1580/2007 134. pants paliek spēkā līdz 2011. gada 31. decembrim.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un vajadzības gadījumā lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas XIX pielikumā.

150. pants

Pārejas noteikumi

1. Darbības programmas, kurās izmanto Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 3. punkta a) apakšpunktu, var turpināt īstenot līdz to pabeigšanai, ar nosacījumu, ka tās atbilst noteikumiem, kas bija spēkā pirms 2008. gada 1. janvāra.

2. Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 6. punktu, tie noteikumi par pārstrādei piegādāto izejvielu obligātajām īpašībām un obligātām kvalitātes prasībām gataviem produktiem, kurus turpina piemērot attiecībā uz izejvielām, kas saražotas to dalībvalstu teritorijā, kuras izmanto pārejas kārtību saskaņā ar minēto punktu papildus visiem attiecīgajiem tirdzniecības standartiem, kas norādīti šās regulas II sadaļā, ir arī XX pielikumā uzskaitītajās Komisijas regulās ietvertie noteikumi.

3. Atzīšanas plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96 un turpina sniegt iespējas, ko paredz šo plānu pieņemšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 4. punktu tādām ražotāju organizācijām, kas neatrodas dalībvalstīs, kuras iestājās Savienībā 2004. gada 1. maijā vai pēc šā datuma, Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. pantā, vai nelielajās Egejas jūras salās, kā minēts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1405/2006 ( 4 ), finansē atbilstīgi likmēm, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 3. punkta b) apakšpunktā.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96 pieņemtos atzīšanas plānus, kas sniedza iespējas atbilstīgi minētās regulas 14. panta 7. pantam un kas turpina sniegt iespējas, ko paredz šo plānu pieņemšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 203.a panta 4. punktu, finansē atbilstīgi likmēm, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.a panta 3. punkta a) apakšpunktā.

4. Dalībvalstis vajadzības gadījumā pārveido savas valsts stratēģijas, vēlākais, līdz 2011. gada 15. septembrim, lai:

a) pienācīgi pamatotu to, kas uzskatāms par lielu attālumu, kā minēts 50. panta 7. punkta b) apakšpunktā,

b) noteiktu to gada izdevumu maksimālo procentuālo daļu saskaņā ar darbības programmu, kas izlietoti darbībām, kas vērstas uz vides pārvaldību, veicot iepakošanas darbības, kā norādīts 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā.

5. Darbības programmas, kas apstiprinātas pirms dienas, kad stājas spēkā šī regula, var turpināt līdz to beigu datumam, neievērojot maksimālo procentuālo daļu, kas paredzēta 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā.

151. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

3. PANTĀ MINĒTIE TIRDZNIECĪBAS STANDARTI

A DAĻA

Vispārīgais tirdzniecības standarts

1. Minimālās kvalitātes prasības

Ņemot vērā pieļaujamās pielaides, produktiem jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; nav pieļaujami iepuvuši vai citādi tik stipri bojāti produkti, ka tie vairs nav derīgi patēriņam,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— faktiski bez kaitēkļiem,

— praktiski bez kaitēkļu izraisītiem bojājumiem,

— bez lieka virsmas mitruma,

— bez svešas smaržas un/vai garšas.

Produktu stāvoklim jābūt tādam, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un pārkraušanu,

— tos varētu apmierinošā stāvoklī nogādāt galamērķī.

2. Prasības attiecībā uz gatavību

Produktiem jābūt pietiekami attīstītiem, bet tie nedrīkst būt pārāk nobrieduši, un augļiem jābūt pietiekami gataviem, bet tie nedrīkst būt pārgatavojušies.

Produktu attīstības un gatavības pakāpei jābūt tādai, lai tie varētu turpināt nogatavoties un sasniegt apmierinošu gatavības pakāpi.

3. Pielaide

Katrai partijai tiek pieļauti 10 % produktu pēc skaita vai svara, kas neatbilst minimālajām kvalitātes prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 2 % procenti no kopējā produktu daudzuma var būt iepuvuši produkti.

▼M18

4. Marķēšana

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai izplatītāja nosaukums un adrese.

To var aizstāt, norādot:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, ar oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai izplatītāju un ko norāda cieši kopā ar norādi “Iepakotājs un/vai izplatītājs” (vai līdzvērtīgu abreviatūru);

— tikai fasējumiem — ar Savienībā reģistrēta pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti ciešā saistībā ar norādi “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgu norādi. Šajā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, kas atbilst iepakotājam un/vai izplatītājam. Pārdevējs par šī koda nozīmi sniedz visu informāciju, kuru inspekcijas iestāde uzskata par nepieciešamu.

B. Produkta izcelsme

Pilns izcelsmes valsts nosaukums ( 5 ). Produktiem, kuru izcelsme ir dalībvalsts, marķējums ir izcelsmes valsts valodā vai jebkurā citā patērētājam saprotamā galamērķa valsts valodā. Citiem produktiem marķējumā izmanto valodu, ko saprot galamērķa valsts patērētāji.

▼B

B DAĻA

Specifiskie tirdzniecības standarti

1. DAĻA. TIRDZNIECĪBAS STANDARTS ĀBOLIEM

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šis standarts attiecas uz to šķirņu āboliem, kuri izaudzēti no Malus domestica Borkh. un kuri jāpiegādā patērētājam svaigi, bet neattiecas uz rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem āboliem.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības āboliem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

A. Minimālās prasības

Ievērojot katrai šķirai paredzētos īpašās prasības un pieļaujamās pielaides, āboliem jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; produkcija, kas ir iepuvusi vai sabojājusies tā, ka kļuvusi nederīga patēriņam, nav pieļaujama,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— faktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— tiem nedrīkst novērot stiklošanos, izņemot attiecībā uz Fuji un to hibrīdiem,

— bez nedabiska virsmas mitruma,

— bez svešas smaržas un/vai garšas.

Ābolu attīstībai un stāvoklim jābūt tādam, lai tie varētu:

— izturēt transportēšanu un apstrādāšanu, un

— tos varētu apmierinošā stāvoklī nogādāt galamērķī.

B. Prasības attiecībā uz gatavību

Āboliem jābūt pietiekami attīstītiem un gataviem.

Ābolu attīstības un gatavības pakāpei jābūt tādai, lai tie varētu turpināt nogatavoties un sasniegt apmierinošu gatavības pakāpi saskaņā ar šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Lai pārbaudītu atbilstību prasībām attiecībā uz gatavību, var izmantot vairākus parametrus (piem., morfoloģisko aspektu, garšu, stingrumu un refraktometriski noteikto Briksa skaitli).

C. Klasifikācija

Ābolus iedala trīs šķirās:

i) Augstākā šķira

Šās šķiras āboliem jābūt ar īpaši augstu kvalitāti. Tiem jābūt ar savai šķirnei raksturīgajām īpašībām ( 6 ) un ar nebojātu kātu.

Āboliem ir jābūt ar skaidri redzamām šai šķirnei raksturīgās virsmas krāsas īpašībām:

— 3/4 no kopējās virsmas jābūt sarkanā krāsā, ja tie atbilst A krāsu grupai,

— 1/2 no kopējās virsmas jābūt jaukti sarkanā krāsā, ja tie atbilst B krāsu grupai,

— 1/3 no kopējās virsmas jābūt viegli sarkanā, sārtā vai svītrainā krāsojumā, ja tie atbilst C krāsu grupai.

Mīkstumam ir jābūt pilnīgi veselam.

Tiem jābūt bez defektiem, izņemot ļoti nelielus virsmas bojājumus, ar nosacījumu, ka tie neiespaido produkcijas kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabāšanu un piedāvājumu iepakojumā.

— ļoti nelieli miziņas defekti,

— ļoti viegls rūsinājums ( 7 ), kā piemēram: — — brūni plankumi, kas nedrīkst būt citur, kā tikai uz virsmas pie kātiņa iedobuma, un kas nedrīkst būt raupji, un/vai — vieglas, atsevišķas rūsinājuma pēdas.

ii) I šķira

Šās šķiras āboliem jābūt labas kvalitātes. Tām jāatbilst attiecīgajai šķirnei raksturīgajām īpašībām ( 8 ).

Ābolos ir jābūt ar skaidri redzamām šai šķirnei raksturīgajam minimāli nepieciešamajām virsmas krāsas īpašībām:

— 1/2 no kopējās virsmas jābūt sarkanā krāsā, ja tie atbilst A krāsu grupai,

— 1/3 no kopējās virsmas jābūt jaukti sarkanā krāsā, ja tie atbilst B krāsu grupai,

— 1/10 no kopējās virsmas jābūt viegli sarkanā, sārtā vai svītrainā krāsojumā, ja tie atbilst C krāsu grupai.

Mīkstumam ir jābūt pilnīgi veselam.

Tomēr ir pieļaujami šādi nelieli defekti, ja vien tie neietekmē produkcijas kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un piedāvājumu iepakojumā:

— nelielas formas nepilnības,

— nelieli attīstības trūkumi,

— neliels krāsojuma defekts,

— 1 cm2 no augļa kopējās virsmas nelielu sasitumu gadījumā bez krāsojuma izmaiņām.

— nelieli mizas bojājumi, kuri nepārsniedz: — — 2 cm garumā garenas formas bojājumiem, — 1 cm2 no augļa kopējās virsmas citu bojājumu gadījumā, izņemot kraupja plankumus (Venturia inaequalis), kuru kopējā virsma nedrīkst pārsniegt 0,25 cm2 no augļa kopējās virsmas,

— neliels rūsinājums ( 9 ), kā piemēram: — — brūni plankumi, kas drīkst būt nedaudz ārpus kātiņa vai auglenīcas iedobuma, bet nedrīkst būt raupji, un/vai — plāns tīklveida rūsinājums, kas nepārsniedz 1/5 no kopējās augļa virsmas, un ļoti nekontrastē ar vispārējo augļa krāsojumu, un/vai — blīvs rūsinājums nedrīkst pārsniegt 1/20 no kopējās augļa virsmas, taču plāns tīklveida rūsinājums un blīvs rūsinājums kopumā nedrīkst pārsniegt 1/5 no kopējās augļa virsmas. — Auglis var būt bez kātiņa, ja lūzuma vieta ir tīra un miza ap to nav bojāta.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst āboli, kuri neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš minētajām minimālajām prasībām.

Augļa mīkstumam nedrīkst būt nekādu nopietnu iebojājumu.

Ja āboli saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un izskatu, ir pieļaujami šādi defekti:

— formas defekti,

— attīstības trūkumi,

— krāsojuma defekti,

— 1,5 cm2 no augļa kopējās virsmas nelielu sasitumu gadījumā ar nelielām krāsojuma izmaiņām.

— mizas defekti, kuri nepārsniedz: — — 4 cm garumā garenas formas bojājumiem, — 2,5 cm2 no augļa kopējās virsmas citu bojājumu gadījumā, izņemot kraupja plankumus (Venturia inaequalis), kuru kopējā virsma nedrīkst pārsniegt 1 cm2 no augļa kopējās virsmas,

— neliels rūsinājums ( 10 ), kā piemēram: — — brūni plankumi, kas drīkst būt ārpus kātiņa vai auglenīcas iedobuma un drīkst būt nedaudz raupji, un/vai — plāns tīklveida rūsinājums, kas nepārsniedz 1/2 no kopējās augļa virsmas, un ļoti nekontrastē ar vispārējo augļa krāsojumu, un/vai — blīvs rūsinājums, kas nedrīkst pārsniegt 1/3 no kopējās augļa virsmas, taču — plāns tīklveida rūsinājums un blīvs rūsinājums kopumā nedrīkst pārsniegt 1/2 no kopējās augļa virsmas.

III. NOTEIKUMI PAR KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc lielākā diametra šķērsgriezuma vietā vai pēc svara.

Minimālais izmērs ir 60 mm, ja mēra pēc diametra, vai 90 g, ja mēra pēc svara. Pieļaujami mazāka izmēra augļi, ja augļa šķīstošās sausnas saturs ir vienāds vai lielāks par 10,5 Brix un diametrs nav mazāks par 50 mm vai svars — par 70 g.

Lai nodrošinātu izmēra vienveidību, izmēra atšķirības starp produkciju, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

a) augļiem, kurus mēra pēc diametra:

— 5 mm augstākās šķiras augļiem un I un II šķiras augļiem, kas iepakoti rindās un kārtās. Tomēr Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) un Horneburger šķirnes āboliem diametra atšķirības var sasniegt 10 mm, un

— 10 mm I šķiras brīvi sabērtiem augļiem iepakojumā vai fasētiem produktiem. Tomēr Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) un Horneburger šķirnes āboliem diametra atšķirības var sasniegt 20 mm, vai

b) augļiem, kurus mēra pēc svara:

— augstākās šķiras augļiem un I un II šķiras augļiem, kas iepakoti rindās un kārtās. —



Diapazons (g) Atšķirība svarā (g) 70-90 15 g 91-135 20 g 136-200 30 g 201-300 40 g >300 50 g

— I šķiras augļiem, kas brīvi sabērti iepakojumā vai tirdzniecības iepakojumā: —



Diapazons (g) Viendabīgums (g) 70-135 35 136-300 70 > 300 100

II šķiras augļiem, kas brīvi sabērti iepakojumā vai mazumtirdzniecības iepakojumā, lieluma viendabīguma prasību nepiemēro.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Katrā partijā ir pieļaujamas pielaides attiecībā uz kvalitāti un lielumu tiem produktiem, kuri neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) Augstākā šķira

Pieļaujams, ka 5 % ābolu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % kopējā produkcijas daudzuma var būt tāda produkcija, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujams, ka 10 % ābolu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 1 % kopējās produkcijas daudzuma var būt tāda produkcija, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne minimālajām prasībām, vai arī ir iepuvusi.

iii) II šķira

Pieļaujams, ka 10 % ābolu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst ne šķiras prasībām, ne minimālajām prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 2 % procenti no kopējās produkcijas daudzuma var būt iepuvusi.

B. Lieluma pielaides

Attiecībā uz visām šķirām: visām šķirām ir pieļaujami 10 % ābolu pēc skaita vai svara, kuru lielums neatbilst lieluma prasībām. Tomēr šī pielaide neattiecas uz āboliem, kuru lielums:

— atšķiras no minimālā diametra par 5 mm vai vairāk,

— atšķiras no minimālā svara par 10 g vai vairāk.

V. NOTEIKUMI PAR IZSKATU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā jābūt tikai vienas un tās pašas izcelsmes, šķirnes, kvalitātes, lieluma (ja tie ir šķiroti pēc lieluma) un tādas pašas gatavības pakāpes āboliem.

Augstākās šķiras gadījumā viendabība attiecas arī uz krāsojumu.

Dažādu šķirņu ābolu maisījumu drīkst iepakot vienā pārdošanas vienībā ar nosacījumu, ka tiem ir viendabīga kvalitāte un ka katrai šķirnei ir vienāda izcelsme.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jāatbilst visam saturam.

B. Iepakojums

Āboliem jābūt iepakotiem tā, lai produkcija tiktu pienācīgi aizsargāta. Jo īpaši tirdzniecības iepakojumiem, kuru tīrsvars pārsniedz 3 kg, jābūt pietiekami stingriem, lai nodrošinātu, ka produkcija ir pienācīgi aizsargāta.

Materiāliem, ko lieto iepakojuma iekšpusē, jābūt tīriem un tādiem, kuri pasargā produkciju no ārējiem un iekšējiem bojājumiem. Materiāli, it īpaši papīrs un spiedogi ar komerciālo informāciju, ir atļauti tikai tad, ja iespieddarbi un marķēšana ir veikti, izmantojot netoksiskas krāsvielas vai netoksisku līmi.

Etiķetēm, kas uzlīmētas tieši uz produkta, jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un netiktu iebojāta miza.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ir jābūt uzrakstam, kas satur zemāk minētos rādītājus, izvietotam vienā un tai pašā pusē, skaidri salasāmā un neizdzēšamā rakstā un saskatāmam no ārienes.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai izplatītāja nosaukums un adrese.

To var aizstāt, norādot:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, ar oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai izplatītāju un ko norāda cieši kopā ar norādi “Iepakotājs un/vai izplatītājs” (vai līdzvērtīgu abreviatūru);

— tikai fasējumiem — ar Savienībā reģistrēta pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti ciešā saistībā ar norādi “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgu norādi. Šajā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, kas atbilst iepakotājam un/vai izplatītājam. Pārdevējs par šī koda nozīmi sniedz visu informāciju, kuru inspekcijas iestāde uzskata par nepieciešamu.

▼M18

B. Produkta raksturojums

— “Āboli”, ja saturs nav redzams no ārpuses,

— šķirnes nosaukums. Ja pārdošanas vienība satur dažādu šķirņu ābolu maisījumu, jānorāda visu šķirņu nosaukumi,

— šķirnes nosaukumu var aizstāt ar sinonīmu. Hibrīda nosaukumu vai tirdzniecības nosaukumu ( 11 ) var sniegt tikai papildus šķirnes vai sinonīma nosaukumam.

▼B

C. Produkta izcelsme

Izcelsmes valsts ( 12 ) un, pēc izvēles, apgabals, kurā produkts audzēts, vai valsts, reģiona vai vietas nosaukums.

Ja pārdošanas vienībā iepakoti dažādas izcelsmes dažādu šķirņu āboli, katra izcelsmes valsts jānorāda blakus attiecīgās šķirnes nosaukumam.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira,

— lielums vai, ja augļi ir iepakoti rindās un kārtās, vienību skaits.

Ja augļi ir šķiroti pēc lieluma, ir jānorāda:

a) produkcijai, uz kuru attiecas viendabības prasības, kā minimālais un maksimālais diametrs vai kā minimālais un maksimālais svars;

b) produkcijai, uz kuru neattiecas viendabības prasības, kā mazāko augļu diametrs iepakojumā, kuram seko “un vairāk nekā” vai līdzvērtīgs apzīmējums, vai — atbilstošos gadījumos — lielākā augļa diametrs iepakojumā.

E. Oficiālā kontroles atzīme (nav obligāta)

Uz iepakojumiem nav jābūt ziņām, kas minētas pirmajā daļā, ja tie satur pārdošanas iepakojumus, kas ir skaidri redzami no ārpuses, un uz visiem pārdošanas iepakojumiem ir šīs ziņas. Uz šiem iepakojumiem nedrīkst būt norādes, kas var maldināt. Ja šos iepakojumus novieto uz paliktņiem, uzrakstu ar nepieciešamo informāciju saskatāmā vietā izvieto vismaz uz divām paliktņa malām.

▼M18

Sarakstā neiekļauto šķirņu augļi ir jāšķiro atbilstīgi to šķirnes pazīmēm.







Šķirnes Hibrīdi Sinonīmi Krāsojuma grupa Rūsinājums African Red B Akane Tohoku 3, Primerouge B Alborz Seedling C Aldas B Alice B Alkmene Early Windsor C Alro B Alwa B Amasya B Angold C Antej Antei B Apollo Beauty of Blackmoor C Arkcharm Arkansas Nr. 18, A 18 C Arlet B R Aroma C Piem., Aroma hibrīdi C Amorosa C Auksis B Beacon A Belfort Pella B Belle de Boskoop R Piem., Belle de Boskoop hibrīdi R Boskoop rouge Red Boskoop Roter Boskoop R Belle fleur double Belorrusskoje Maļinovoje Belorusskoe Malinovoe, Byelorusskoe Malinovoe B Berlepsch Freiherr von Berlepsch C Piem., Berlepsch hibrīdi C Berlepsch rouge Red Berlepsch, Roter Berlepsch C Blushed Golden Bogatir Bogatyr Bohemia B Braeburn B Piem., Braeburn hibrīdi B Hidala B Joburn B Lochbuie Red Braeburn B Mahana Red B Mariri Red B Redfield B Royal Braeburn B Bramley's Seedling Bramley, Triomphe de Kiel Brettacher Sämling Calville Groupe des Cardinal B Carola Kalco C Caudle B Charden Charles Ross Civni B Coop 38 Coromandel Red Corodel A Cortland B Cox's Orange Pippin Cox orange C R Piem., Cox's Orange Pippin hibrīdi C R Cherry Cox C R Crimson Bramley Cripps Pink C Piem., Cripps Pink hibrīdi C Pink Rose C Rosy Glow C Ruby Pink C Cripps Red C (1) Dalinbel B R Delblush Delcorf C Piem., Delcorf hibrīdi C Dalili C Monidel C Delgollune B Delicious ordinaire Ordinary Delicious B Deljeni Delikates B Delor C Discovery C Doč Melbi Doch Melbi C Dunn's Seedling R Dykmanns Zoet C Egremont Russet R Elan Elise Red Delight A Ellison's orange Ellison C Elstar C Piem., Elstar hibrīdi C Bel-El C Daliest C Daliter C Elshof C Elstar Armhold C Elstar Reinhardt C Goedhof C Red Elstar C Valstar C Empire A Falstaff C Fiesta Red Pippin C Florina B Forele B Fortune R Fuji B Piem., Fuji hibrīdi B Fuji Brak B Gala C Piem., Gala hibrīdi C Annaglo C Baigent C Galaxy C Mitchgla C Obrogala C Regala C Regal Prince C Tenroy C Garcia Gloster B Goldbohemia Golden Delicious Piem., Golden Delicious hibrīdi Golden Russet R Goldstar Granny Smith Gradigold Gravensteiner Gravenstein Piem., Gravensteiner hibrīdi Gravenstein rouge Red Gravenstein, Roter Gravensteiner Greensleeves Holsteiner Cox Holstein R Piem., Holsteiner Cox hibrīdi R Holstein rouge Red Holstein, Roter Holsteiner Cox R Honeycrisp C Honeygold Horneburger Howgate Wonder Manga Idared B Iedzēnu B Ilga B Ingrid Marie B R Iron C Isbranica Izbranica C Jacob Fisher Jacques Lebel Jamba C James Grieve Piem., James Grieve hibrīdi James Grieve rouge Red James Grieve Jarka C Jerseymac B Jester Jonagold C Piem., Jonagold hibrīdi C Crowngold C Daligo C Daliguy Jonasty C Dalijean Jonamel C Decosta C Jomar C Jomured Van de Poel C Jonabel C Jonabres C Jonagold Boerekamp C Jonagold 2000 Excel C Jonagored Supra C Jonaveld C King Jonagold C New Jonagold Fukushima C Novajo Veulemanns C Primo C Red Jonaprince C Romagold Surkijn C Rubinstar C Schneica Jonica C Wilmuta C Jonalord C Jonathan B Julia B Jupiter Karmijn de Sonnaville C R Katja Katy B Kent R Kidd's orange red C R Kim B Koit C Koričnoje Novoje Korichnoe Novoe, Korichnevoe Novoe C Kovaļenkovskoje B Krameri Tuvioun B Kulikovskoje B Lady Williams B Lane's Prince Albert Laxton's Superb C R Ligol B Lobo B Lodel A Lord Lambourne C Maigold B McIntosh B Meelis B Melba C Melodie B Melrose C Meridian C Moonglo C Morgenduft Imperatore B Mountain Cove Mutsu Crispin Noris B Normanda C Nueva Europa C Nueva Orleans B Odin B Ontario B Orlik B Orlovskoje Polosatoje C Ozark Gold Paula Red B Pero de Cirio Piglos B Pikant B Pikkolo C Pilot C Pimona C Pinova C Pirella B Piros C Prima B Rafzubin C Piem., Rafzubin hibrīdi C Rafzubex C Rajka B Rambour d'hiver Rambour Franc B Reanda B Rebella C Red Delicious A Piem., Red Delicious hibrīdi A Camspur A Erovan A Fortuna Delicious A Otago A Red King A Red Spur A Red York A Richared A Royal Red A Shotwell Delicious A Stark Delicious A Starking A Starkrimson A Starkspur A Topred A Trumdor A Well Spur A Red Dougherty A Redkroft A Regal A Regina B Reglindis C Reine des Reinettes Gold Parmoné, Goldparmäne C Reineta Encarnada B Reinette Rouge du Canada B Reinette d'Orléans Reinette Blanche du Canada Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette, Renetta del Canada R Reinette de France Reinette de Landsberg Reinette grise du Canada Graue Kanadarenette R Relinda C Remo B Renora B Resi B Resista Retina B Rewena B Roja de Benejama Verruga, Roja del Valle, Clavelina A Rome Beauty Belle de Rome, Rome B Piem., Rome Beauty hibrīdi B Red Rome B Rosana B Royal Beauty A Rubin (Czech cultivar) C Rubin (Kazahstan cultivar) B Rubinola B Rudens Svītrainais Osennee Polosatoe, Rudeninis Dryzuotasis, Rudens Svītrotais, Streifling, Streifling Herbst, Sügisjoonik, Syysjuovikas un daudzi citi C Saltanat B Sciearly A Scifresh B Sciglo A Sciray GS48 A Scired A R Sciros A Selena B Shampion B Sidrunkollane Talioun Sinap Orlovskij Snygold Earlygold Sommerregent C Spartan A Splendour A St.Edmunds Pippin R Stark's Earliest C Štaris Staris A Sturmer Pippin R Summerred B Sügisdessert C Sunrise A Sunset R Suntan R Sweet Caroline C Talvenauding B R Tellisaare B Tiina Tina C Topaz B Tydeman's Early Worcester Tydeman's Early B Veteran B Vista Bella Bellavista B Wealthy B Worcester Pearmain B York B Zailijskoje Zailiyskoe B Žigulovskoje Zhigulovskoe C (*1) Minimums I un II šķirai ir 20 %.

▼B

2. DAĻA. TIRDZNIECĪBAS STANDARTS CITRUSAUGĻIEM

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šis standarts attiecas uz šādām augļu šķirnēm, ko klasificē kā “citrusaugļus” un kas patērētājiem jāpiegādā svaigi, un tas neattiecas uz rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem citrusaugļiem:

— citroni, kas izaudzēti no sugām Citrus limon (L.) Burm. f.,

— mandarīni (Citrus reticulata Blanco), tostarp sacumas (Citrus unshiu Marcow.), klementīni (Citrus clementina hort. ex Tanaka.), parastie mandarīni (Citrus deliciosa Ten.) un tanžerīni (Citrus tangerina Tan.), kas izaudzēti no minētajām sugām un to hibrīdiem,

— apelsīni, kas izaudzēti no sugām Citrus sinensis (L.) Osbeck,

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības produktiem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

A. Minimālās prasības

Ievērojot katrai šķirai paredzētos īpašos noteikumus un pieļaujamās pielaides, visu šķiru citrusaugļiem jābūt:

— veseliem,

— bez sasitumiem un/vai plaisām, aizaugušiem iegriezumiem,

— nebojātiem; produkcija, ko skārusi puve vai kas sabojājusies tā, ka kļuvusi nederīga patēriņam, nav pieļaujama,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— faktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— bez sačokurošanās un dehidratācijas pazīmēm,

— bez aukstuma vai sala radītiem bojājumiem,

— bez nedabiska virsmas mitruma,

— bez svešas smaržas un/vai garšas.

Citrusaugļa attīstībai un stāvoklim jābūt tādam, lai tas varētu:

— izturēt transportēšanu un apstrādāšanu, un

— to varētu apmierinošā stāvoklī nogādāt galamērķī.

B. Prasības attiecībā uz gatavību

Citrusaugļiem jābūt sasniegušiem nepieciešamo attīstības un gatavības pakāpi, ņemot vērā kritērijus, atbilstoši šķirnes īpatnībām, novākšanas laikam un audzēšanas vietas īpatnībām.

Citrusaugļu gatavību nosaka pēc šādiem rādītājiem katrai turpmāk minētajai sugai:

— minimālais sulas saturs,

▼M18 —————

▼B

— minimālā cukura/skābes attiecība ( 13 ),

— krāsojums.

Krāsojuma pakāpei jābūt tādai, lai pēcbriedes gaitā citrusaugļi sasniegtu šķirnei atbilstošu krāsu piegādes galapunktā.







Minimālais sulas saturs (procentos) ►M18 Minimālais cukura saturs (°) ◄ Minimālā cukura/skābes attiecība Krāsojums Citroni 20 Tam jābūt raksturīgam attiecīgajai šķirnei. Tomēr pieļaujami augļi zaļā krāsā (bet ne tumši zaļi), ja to sulas saturs atbilst minimālajām prasībām Sacumas, klementīni, citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi Sacumas 33 6.5:1 Vismaz vienai trešdaļai no augļa virsmas jābūt šķirnei raksturīgajā krāsā Klementīni 40 7.0:1 Citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi 33 7.5:1 (1) Apelsīni Sarkanie apelsīni: 30 6.5:1 Tam jābūt raksturīgam attiecīgajai šķirnei. Tomēr ir atļauti augļi gaiši zaļā krāsā, kas nepārsniedz vienu piektdaļu no kopējās augļa virsmas, ja tas atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz sulas saturu. Apelsīni, kas audzēti apgabalos ar augstu gaisa temperatūru un augstu gaisa relatīvo mitrumu, nobriešanas perioda laikā var būt zaļā krāsā, kas pārsniedz vienu piektdaļu no kopējās virsmas, ja tas atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz sulas saturu. Navel grupas apelsīni 33 6.5:1 Citas šķirnes 35 6.5:1 Mosambi, Sathgudi un Pacitan ar vairāk nekā vienu piektdaļu virsmas zaļā krāsā 33 Citas šķirnes ar vairāk nekā vienu piektdaļu virsmas zaļā krāsā 45 (1) Mandoru un mineolu minimālā cukura/skābes attiecība līdz tā tirdzniecības gada beigām, kurš sāksies 2023. gada 1. janvārī, ir 6,0:1. ▼B

Citrusaugļus, kas atbilst šai prasībai attiecībā uz gatavību, var “nogatavināt”. Šī apstrāde ir atļauta tikai tad, ja nemainās pārējās dabiskās organoleptiskās īpašības.

C. Klasifikācija

Citrusaugļus iedala trīs šķirās:

i) Augstākā šķira:

Šās šķiras citrusaugļiem jābūt ar īpaši labu kvalitāti. Produktiem ir jābūt ar šķirnei un/vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām.

Tiem jābūt bez defektiem, izņemot ļoti nelielus virsmas bojājumus, ar nosacījumu, ka tie neiespaido produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabāšanu un piedāvājumu iepakojumā.

ii) I šķira

Šās šķiras citrusaugļiem jābūt labas kvalitātes. Produktiem ir jābūt ar šķirnei un/vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām.

Tomēr ir pieļaujami šādi nelieli defekti, ja vien tie neietekmē produkcijas kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un noformējumu iepakojumā:

— nelielas formas nepilnības,

— nelieli defekti krāsojumā, tostarp neliels saules apdegums,

— nelieli pakāpeniski mizas bojājumi, ja tie neskar mīkstumu,

— nelieli mizas bojājumi, kas radušies augļa veidošanās laikā, piemēram, sudrabplēksnes, rūsinājums,

— nelieli aprētojuši bojājumi, kas radušies mehānisku iemeslu dēļ, piemēram, krusas, berzes vai pārkraušanas izraisīti bojājumi,

— viegla un daļēja mizas atdalīšanās visiem mandarīnu grupas augļiem.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst citrusaugļi, kas kopumā neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš minētajām minimālajām prasībām.

Drīkst pieļaut šādas nepilnības, ja citrusaugļi saglabā savas būtiskās īpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un izskatu:

— formas nepilnības,

— krāsojuma izmaiņas, tostarp saules apdegums,

— ievērojami mizas bojājumi, ja tie neskar mīkstumu,

— nelieli mizas bojājumi, kas radušies augļa veidošanās laikā, piemēram, sudrabplēksnes, rūsinājums vai kaitēkļu radītie bojājumi,

— aprētojuši bojājumi, kas radušies mehānisku iemeslu dēļ, piemēram, krusas, berzes vai pārkraušanas izraisīti bojājumi u. c.,

— virspusēji aprētojuši mizas bojājumi,

— grumbuļaina miza,

— viegla un daļēja mizas atdalīšanās visiem mandarīnu grupas augļiem.

III. NOTEIKUMI PAR KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc augļa lielākā diametra šķērsgriezuma vietā vai pēc skaita.

A. Minimālais lielums

Lielumiem ir jābūt vismaz šādiem:







Augļi Diametrs (mm) Citroni 45 Sacumas, citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi 45 Klementīni 35 Apelsīni 53

B. Viendabīgums

Citrusaugu mērīšanā var izmantot vienu no šādām metodēm:

a) Lai nodrošinātu lieluma viendabīgumu, lieluma diapazons produkcijā, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

— 10 mm, ja mazākā augļa diametrs (saskaņā ar norādi uz iepakojuma) ir mazāks nekā 60 mm,

— 15 mm, ja mazākā augļa diametrs (saskaņā ar norādi uz iepakojuma) ir lielāks nekā 60 mm vai ir 60 mm, bet ir mazāks nekā 80 mm

— 20 mm, ja mazākā augļa diametrs (saskaņā ar norādi uz iepakojuma) ir lielāks nekā 80 mm vai ir 80 mm, bet ir mazāks nekā 110 mm,

— augļiem, kuru diametrs ir 110 mm vai ir lielāks par 110 mm, nav ierobežojumu attiecībā uz diametru atšķirībām.

b) Ja lieto lieluma kodus, jāievēro turpmāk dotajā tabulā noteiktie kodi un lielumu kategorijas.







Lieluma kods Diametrs (mm) Citroni 0 79 - 90 1 72 - 83 2 68 - 78 3 63 - 72 4 58 - 67 5 53 - 62 6 48 - 57 7 45 - 52 Sacumas, klementīni un citas mandarīnu šķirnes un hibrīdi 1 - XXX 78 un vairāk 1 - XX 67 - 78 1 vai 1 - X 63 - 74 2 58 - 69 3 54 - 64 4 50 - 60 5 46 - 56 6 (1) 43 - 52 7 41 - 48 8 39 - 46 9 37 - 44 10 35 - 42 Apelsīni 0 92 – 110 1 87 – 100 2 84 – 96 3 81 – 92 4 77 – 88 5 73 – 84 6 70 – 80 7 67 – 76 8 64 – 73 9 62 – 70 10 60 – 68 11 58 – 66 12 56 – 63 13 53 – 60 (1) Lielumi, kas nesasniedz 45 mm, attiecas tikai uz klementīniem.

Lieluma viendabīgumu panāk, izmantojot iepriekšminēto lielumu skalu, ja vien nav šādu citādu noteikumu:

Augļiem konteineros un tirdzniecības iepakojumos ar maksimālo neto svaru 5 kg maksimālā lielumu starpība nedrīkst pārsniegt diapazonu, ko aprēķina, apvienojot trīs secīgus lielumus lielumu skalā.

c) Lielumu atšķirībai augļiem, ko šķiro pēc skaita, jābūt tādai, kāda noteikta a) apakšpunktā.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā partijā ir pieļaujamas pielaides attiecībā uz kvalitāti un lielumu tai produkcijai, kura neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) Augstākā šķira:

Pieļaujams, ka 5 % citrusaugļu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % kopējā produkcijas daudzuma var būt tāda produkcija, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujams, ka 10 % citrusaugļu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 1 % kopējā produkcijas daudzuma var būt tāda produkcija, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne minimālajām prasībām, vai produkcija, kurā ir iepuvuši produkti.

iii) II šķira

Pieļaujams, ka 10 % citrusaugļu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst ne šķiras prasībām, ne minimālajām prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 2 % procenti no kopējā produkcijas daudzuma var būt iepuvuši produkti.

B. Lieluma pielaides

Attiecībā uz visām šķirām: pieļaujami 10 % citrusaugļu pēc skaita vai svara, kas atbilst izmēram tieši zem un/vai virs tā (vai tiem, ja ir apvienoti trīs izmēri), kas norādīts uz iepakojuma.

10 % pielaidi piemēro tikai tiem augļiem, kuri nav mazāki par šādu minimālo lielumu:







Augļi Diametrs (mm) Citroni 43 Sacumas, citas mandarīnu šķirnes un to hibrīdi 43 Klementīni 34 Apelsīni 50

V. NOTEIKUMI PAR IZSKATU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam un jāsatur tikai vienas izcelsmes, šķirnes vai tirdzniecības tipa, kvalitātes un lieluma un samērā vienādas gatavības un attīstības pakāpes citrusaugļi.

Turklāt augstākajai šķirai tiek prasīts krāsojuma viendabīgums.

Dažādu šķirņu citrusaugu maisījumu drīkst iepakot vienā pārdošanas vienībā ar nosacījumu, ka tiem ir viendabīga kvalitāte un ka katram attiecīgajam veidam ir vienāda šķirne, tirdzniecības tips un izcelsme.

Iesaiņojuma satura redzamajai daļai jāatbilst visam saturam.

B. Iepakojums

Citrusaugļiem jābūt iepakotiem tā, lai produkcija būtu pienācīgi aizsargāta.

Materiāliem, ko lieto iepakojuma iekšpusē, jābūt tīriem un tādiem, kuri pasargā produkciju no ārējiem un iekšējiem bojājumiem. Materiāli, it īpaši papīrs un spiedogi ar komerciālo informāciju, ir atļauti tikai tad, ja iespieddarbi un marķēšana ir veikti, izmantojot netoksiskas krāsvielas vai netoksisku līmi.

Etiķetēm, kas uzlīmētas tieši uz produkcijas, jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un netiktu iebojāta miza.

Ietinot augļus, jālieto tikai plāns, sauss, jauns papīrs bez smaržas ( 14 ).

Aizliegts izmantot jebkādas vielas, kas varētu mainīt citrusaugļu dabiskās īpašības un jo īpaši to garšu vai smaržu ( 15 ).

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem. Tomēr ir pieļaujams, ka auglim klāt ir īss nepārkoksnējies zariņš ar dažām zaļām lapām.

VI. NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ir jābūt uzrakstam, kas satur turpmāk minētos rādītājus, izvietotam vienā un tai pašā pusē, skaidri salasāmā un neizdzēšamā rakstā un saskatāmam no ārpuses.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai izplatītāja nosaukums un adrese.

To var aizstāt, norādot:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, ar oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai izplatītāju un ko norāda cieši kopā ar norādi “Iepakotājs un/vai izplatītājs” (vai līdzvērtīgu abreviatūru);

— tikai fasējumiem – ar Savienībā reģistrēta pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti ciešā saistībā ar norādi “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgu norādi. Šajā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, kas atbilst iepakotājam un/vai izplatītājam. Pārdevējs par šā koda nozīmi sniedz visu informāciju, kuru inspekcijas iestāde uzskata par nepieciešamu.

B. Produkcijas raksturojums

— Sugas vispārpieņemtais nosaukums, ja produkcija nav redzama no ārpuses.

— Šķirnes nosaukums apelsīniem.

— Mandarīnu grupai: — — Sacumas: “sacumas”, kam var sekot šķirnes nosaukums. — Klementīni: “klementīni”, kam var sekot šķirnes nosaukums un, ja nepieciešams, norāde “bez sēklām” bezsēklu klementīniem (bez sēklām), klementīni (ar 1 līdz 10 sēklām) vai klementīni “ar sēklām” klementīniem ar vairāk nekā 10 sēklām. — Citi mandarīni un to hibrīdi: šķirnes nosaukums.

— “Citrusaugļu maisījums” vai līdzvērtīgs apzīmējums un vispārpieņemtie dažādu sugu nosaukumi, ja maisījumā citrusaugļu sugas būtiski atšķiras.

C. Produkta izcelsme

— Izcelsmes valsts ( 17 ) un, pēc izvēles, apgabals, kurā produkts audzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

— Ja pārdošanas vienībā iepakoti dažādas izcelsmes dažādu šķirņu citrusaugļi, katra izcelsmes valsts jānorāda blakus attiecīgās šķirnes nosaukumam.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums, kas izteikts kā: — — Minimālie un maksimālie lielumi (mm) vai ▼M18 — Lieluma kods (kodi), kam var sekot minimālais un maksimālais lielums vai skaits. ▼B — Nepieciešamības gadījumā norāde uz konservantiem vai citām ķīmiskām vielām, kas izmantotas pēc ražas novākšanas.

E. Oficiālā kontroles atzīme (nav obligāta)

Uz iepakojumiem nav jābūt ziņām, kas minētas pirmajā daļā, ja tie satur pārdošanas iepakojumus, kas ir skaidri redzami no ārpuses, un uz visiem pārdošanas iepakojumiem ir šīs ziņas. Uz šiem iepakojumiem nedrīkst būt norādes, kas var maldināt. Ja šos iepakojumus novieto uz paliktņiem, uzrakstu ar nepieciešamo informāciju saskatāmā vietā izvieto vismaz uz divām paliktņa malām.

3. DAĻA. KIVIAUGĻU TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šis standarts attiecas uz kiviaugļu šķirnēm (pazīstamas arī kā Actinidia vai kivi), kas radušās no Actinidia chinensis (Planch.) un Actinidia deliciosa (A. Chev., C.F. Liang un A.R. Ferguson), patērētājam tās jāpiegādā svaigā veidā, un neattiecas uz kiviaugļiem, kas paredzēti rūpnieciskai pārstrādei.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības kiviaugļiem pēc to apstrādes un iepakošanas.

A. Minimālās prasības

Ievērojot katrai šķirai paredzētos īpašās prasības un pieļaujamās pielaides, visu šķiru kiviaugļiem jābūt:

— veseliem (bet bez kātiņa),

— nebojātiem; produkciju, ko skārusi puve vai kas sabojājusies tā, ka kļuvusi nederīga patēriņam, nav pieļaujama,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— faktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— pietiekami stingriem; ne mīkstiem, ne savītušiem, ne ūdeņainiem,

— pareizas formas, nedrīkst būt divi vai vairāk kopā saauguši augļi,

— bez nedabiska virsmas mitruma,

— bez svešas smaržas un/vai garšas.

Kiviaugļa attīstībai un stāvoklim jābūt tādam, lai tas varētu:

— izturēt transportēšanu un apstrādāšanu un

— tos varētu apmierinošā stāvoklī nogādāt galamērķī.

B. Prasības attiecībā uz gatavību

Kiviaugļiem jābūt pietiekami attīstītiem un nobriedušiem.

Lai izpildītu šo prasību, augļiem iepakojumā ir jābūt vismaz tādā gatavības pakāpē, kas atbilst 6,2° pēc Briksa vai vidējam sausnas saturam jābūt vismaz 15 %, kam izplatīšanas uzsākšanas brīdī jāatbilst 9,5° pēc Briksa.

C. Klasifikācija

Kiviaugļus iedala šādās trīs šķirās:

i) augstākā šķira

Šās šķiras kiviaugļiem jābūt ar īpaši labu kvalitāti. Tām jāatbilst attiecīgajai šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Tiem jābūt stingriem, un mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Tiem jābūt bez defektiem, izņemot ļoti nelielus virsmas defektus, ar nosacījumu, ka tie neiespaido produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabāšanu un piedāvājumu iepakojumā.

Augļa mazākā un lielākā diametra šķērsgriezuma vietā attiecībai jābūt 0,8 vai lielākai.

ii) I šķira

Šās šķiras kiviaugļiem jābūt labas kvalitātes. Tām jāatbilst attiecīgajai šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Tiem jābūt stingriem, un mīkstumam jābūt pilnīgi nebojātam.

Tomēr ir pieļaujami šādi nelieli defekti, ja vien tie neietekmē produkcijas kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un noformējumu iepakojumā:

— neliels formas trūkums (bez izciļņiem vai deformācijām),

— nelieli krāsojuma defekti,

— nelieli mizas ārēji defekti, ar nosacījumu, ka to kopējais laukums nepārsniedz 1 cm2,

— neliela “Heivorda zīme” garenisku svītru veidā un bez novirzes.

Augļa mazākā un lielākā diametra šķērsgriezuma vietā attiecībai jābūt 0,7 vai lielākai.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst kiviaugļi, kuri neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš minētajām minimālajām prasībām.

Augļiem jābūt pietiekami stingriem, un mīkstumam jābūt bez nopietniem defektiem.

Ja produkts saglabā tam raksturīgās īpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un izskatu, ir pieļaujami šādi defekti:

— formas defekti,

— krāsojuma defekti,

— mizas defekti, piemēram, nelielas plaisas vai ieskrambājumi, ar nosacījumu, ka to kopējais laukums nepārsniedz 2 cm2,

— vairākas izteiktas “Heivorda zīmes” ar nelielu izcilni,

— viegli saspiedumi.

III. NOTEIKUMI PAR KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc augļa svara.

Minimālais svars ir 90 g augstākajai šķirai, 70 g I šķirai un 65 g II šķirai.

Lai nodrošinātu izmēra vienveidību, lieluma svārstības produkcijā, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

— 10 g augļiem, kas vieglāki par 85 g,

— 15 g augļiem, kas sver 85 līdz 120 g,

— 20 g augļiem, kas sver 120 līdz 150 g,

— 40 g augļiem, kas sver 150 g un vairāk.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā partijā ir pieļaujamas pielaides attiecībā uz kvalitāti un lielumu tai produkcijas daļai, kura neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) augstākā šķira

Pieļaujams, ka 5 % kiviaugļu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % kopējā produkcijas daudzuma var būt tāda produkcija, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujams, ka 10 % kiviaugļu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 1 % kopējā produkcijas daudzuma var būt tāda produkcija, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne minimālajām prasībām, vai produkcija, kurā ir iepuvuši produkti.

iii) II šķira

Pieļaujams, ka 10 % no kiviaugļu kopskaita vai kopējā svara neatbilst ne šķiras prasībām, ne minimālajām prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 2 % procenti no kopējā produkcijas daudzuma var būt iepuvuši produkti.

B. Lieluma pielaides

Attiecībā uz visām šķirām: Visām šķirām ir pieļaujami 10 % kiviaugļu pēc skaita vai svara, kuru lielums neatbilst lieluma prasībām.

Tomēr kiviaugļi nedrīkst svērt mazāk par 85 g attiecībā uz augstāko šķiru, 67 g attiecībā uz I šķiru un 62 g attiecībā uz II šķiru.

V. NOTEIKUMI PAR IZSKATU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam un jāsatur tikai vienas izcelsmes, šķirnes, kvalitātes un lieluma kiviaugļus.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jāatbilst visam saturam.

B. Iepakojums

Kiviaugļi jāiepako tā, lai produkcija tiktu pienācīgi pasargāta.

Materiāliem, ko lieto iepakojuma iekšpusē, jābūt tīriem un tādiem, kuri pasargā produkciju no ārējiem un iekšējiem bojājumiem. Materiālus, jo īpaši papīru vai zīmogus, ar tirdzniecības specifikācijām atļauts izmantot tikai tad, ja iespiešana vai marķēšana ir veikta ar netoksisku krāsu vai līmi.

Etiķetēm, kas uzlīmētas tieši uz produkcijas, jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un netiktu iebojāta miza.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma jābūt šādai informācijai, kas uzrakstīta vienā iepakojuma pusē, ir salasāma, ar neizdzēšamu marķējumu un redzama no ārpuses.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai izplatītāja nosaukums un adrese.

To var aizstāt, norādot:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, ar oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai izplatītāju un ko norāda cieši kopā ar norādi “Iepakotājs un/vai izplatītājs” (vai līdzvērtīgu abreviatūru);

— tikai fasējumiem — ar Savienībā reģistrēta pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti ciešā saistībā ar norādi “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgu norādi. Šajā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, kas atbilst iepakotājam un/vai izplatītājam. Pārdevējs par šī koda nozīmi sniedz visu informāciju, kuru inspekcijas iestāde uzskata par nepieciešamu.

B. Produkta raksturojums

— “Kiviaugļi” un/vai “Actinidia”, ja saturs no ārpuses nav redzams,

— Šķirnes nosaukums (nav obligāti).

C. Produkta izcelsme

Izcelsmes valsts ( 18 ) un, pēc izvēles, apgabals, kurā produkts audzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums, kas izteikts ar augļu minimālo un maksimālo svaru.

— Augļu skaits (nav obligāts).

E. Oficiālā kontroles atzīme (nav obligāta)

Uz iepakojumiem nav jābūt ziņām, kas minētas pirmajā daļā, ja tie satur pārdošanas iepakojumus, kas ir skaidri redzami no ārpuses, un uz visiem pārdošanas iepakojumiem ir šīs ziņas. Uz šiem iepakojumiem nedrīkst būt norādes, kas var maldināt. Ja šos iepakojumus novieto uz paliktņiem, uzrakstu ar nepieciešamo informāciju saskatāmā vietā izvieto vismaz uz divām paliktņa malām.

4. DAĻA. TIRDZNIECĪBAS STANDARTS SALĀTIEM UN KROKAINAJĀM UN PLATLAPU (BATAVIAN) ENDĪVIJĀM

I. PRODUKCIJAS DEFINĪCIJA

Šis standarts attiecas uz:

— to šķirņu salātiem, kas izaudzēti no — — Lactuca sativa L. var. capitata L. (galviņsalātiem, ieskaitot kraukšķīgos un “Iceberg” tipa salātus), — Lactuca sativa L. var. longifolia Lam. (romiešu salātiem), — Lactuca sativa L. var. crispa L. (lapu salātiem),

— šo šķirņu krustojumiem un

— to šķirņu krokainajām endīvijām, kas izaudzētas no Cichorium endivia L. var. crispum Lam., un

— to šķirņu platlapu endīvijām (Batavian), kas izaudzētas no Cichorium endivia L. var. latifolium Lam.,

kas patērētājam jāpiegādā svaigā veidā.

Šis standarts neattiecas uz produkciju, kas paredzēta rūpnieciskai pārstrādei, atsevišķi atdalītu salātu lapu produktiem, uz salātiem ar sakņu kamolu vai uz salātiem podiņos.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības produktiem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

A. Minimālās prasības

Ievērojot īpašus noteikumus attiecībā uz katru šķiru un pieļaujamās pielaides, produkcijai jābūt:

— veselai,

— nebojātai; produkciju, ko skārusi puve vai kas sabojājusies tā, ka kļuvusi nederīga patēriņam, nav pieļaujama,

— tīrai un apgrieztai, t. i., praktiski bez augsnes vai cita audzēšanas substrāta un praktiski bez redzamiem svešķermeņiem,

— svaigai pēc izskata,

— faktiski bez kaitēkļiem,

— praktiski bez bojājumiem, ko izraisījuši kaitēkļi,

— neapvītušai,

— bez ziednešiem, kas sākuši veidoties,

— bez nedabiska virsmas mitruma,

— bez svešas smaržas un/vai garšas.

Salātiem ir pieļaujama sarkanīga lapu nokrāsa, ko izraisījusi zema temperatūra augšanas periodā, ja tas nopietni neietekmē salātu izskatu.

Saknēm jābūt nogrieztām cieši pie ārējo lapu pamatnes, un griezuma vietai jābūt tīrai un līdzenai.

Produkcijai jābūt normāli attīstītai. Produkcijas attīstībai un stāvoklim jābūt tādam, lai to varētu

— transportēt un pārkraut un

— apmierinošā stāvoklī piegādāt galapunktā.

B. Klasifikācija

Produkciju iedala divās šķirās, kas noteiktas turpmāk.

i) I šķira

Šās šķiras produkcijai jābūt labā kvalitātē. Produktiem ir jābūt ar šķirnei un/vai tirdzniecības tipam raksturīgajām īpašībām.

Produkcijai jābūt arī:

— ar labu formu,

— stingrai, ņemot vērā audzēšanas paņēmienus un produkta tipu,

— bez bojājumiem vai trūkumiem, kas ietekmē piemērotību pārtikai,

— sala nebojātai.

Galviņsalātiem jābūt ar vienu labi izveidotu galviņu. Segtās platībās audzētiem galviņsalātiem galviņa var būt arī neliela.

Romiešu salātiem jābūt ar galviņu, kas var būt neliela.

Krokaino endīviju un platlapu (Batavian) endīviju vidum jābūt dzeltenā krāsā.

ii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst produkcija, kura neatbilst I šķiras prasībām, bet atbilst iepriekš minētajām minimālajām prasībām.

Produkcijai jābūt:

— samērā labi izveidotai,

— bez bojājumiem vai trūkumiem, kas ievērojami ietekmē piemērotību pārtikai.

Ja produkcija saglabā tai raksturīgās īpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un izskatu, ir pieļaujami šādi trūkumi:

— nelielas krāsojuma izmaiņas,

— nelieli kaitēkļu izraisīti bojājumi.

Galviņsalātiem jābūt ar galviņu, kas var būt neliela. Segtās platībās audzētiem salātiem galviņas var nebūt.

Romiešu salātiem galviņas var nebūt.

III. NOTEIKUMI PAR KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc vienas vienības svara.

Lai nodrošinātu izmēra vienveidīgumu, izmēra svārstības produkcijā, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

a) salāti

— 40 g, ja vieglāko vienību svars ir mazāks par 150 g katrai vienībai,

— 100 g, ja vieglāko vienību svars ir 150–300 g katrai vienībai,

— 150 g, ja vieglāko vienību svars ir 300–450 g katrai vienībai,

— 300 g, vieglākā salātu auga svars ir lielāks par 450 g katrai vienībai.

b) krokainās endīvijas un platlapu (Batavian) endīvijas

— 300 g.

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā partijā ir pieļaujamas pielaides attiecībā uz kvalitāti un lielumu tai produkcijai, kura neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) I šķira

Pieļaujams, ka 10 % no produkcijas neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 1 % kopējā produkcijas daudzuma var būt tādi produkti, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne minimālajām prasībām, vai produkcija, kurā ir iepuvuši produkti.

ii) II šķira

Pieļaujams, ka 10 % vienību no kopskaita vai kopējā svara neatbilst ne šķiras prasībām, ne minimālajām prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 2 % procenti no kopējā produkcijas daudzuma var būt iepuvuši produkti.

B. Lieluma pielaides

Attiecībā uz visām šķirām: visām šķirām ir pieļaujami 10 % produkcijas pēc skaita, kuru lielums neatbilst lieluma prasībām.

V. NOTEIKUMI PAR IZSKATU

A. Viendabīgums

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, tajā jābūt vienādas izcelsmes, šķirnes vai tirdzniecības tipa, kvalitātes un lieluma produktiem.

Dažādu šķirņu salātu un vai endīviju maisījumu drīkst iepakot vienā pārdošanas vienībā ar nosacījumu, ka tiem ir viendabīga kvalitāte un ka katrai šķirnei, tirdzniecības veidam un vai krāsojumam ir vienāda izcelsme.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jāatbilst visam saturam.

B. Iepakojums

Produkcijai jābūt iepakotai tā, lai tā tiktu pienācīgi pasargāta. Produkti jāiepako atbilstoši iepakojuma lielumam un veidam, neatstājot brīvas vietas un nesaspiežot produktu.

Materiāliem, ko lieto iepakojuma iekšpusē, jābūt tīriem un tādiem, kuri pasargā produkciju no ārējiem un iekšējiem bojājumiem. Materiālus ar tirdzniecības specifikācijām, jo īpaši papīru vai zīmogus, atļauts izmantot ar noteikumu, ka drukāšana vai marķēšana ir izdarīta ar netoksisku krāsu vai līmi.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma jābūt šādiem datiem, kas uzrakstīti uz vienas iepakojuma puses, ir salasāmi, neizdzēšami marķēti un redzami no ārpuses:

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai izplatītāja nosaukums un adrese.

To var aizstāt, norādot:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus, ar oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai izplatītāju un ko norāda cieši kopā ar norādi “Iesaiņotājs un/vai izplatītājs” (vai līdzvērtīgu abreviatūru);

— tikai fasējumiem — ar Savienībā reģistrēta pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti ciešā saistībā ar norādi “Fasēts (kam)” vai līdzvērtīgu norādi. vai līdzvērtīgu norādi. Šajā gadījumā marķējumā iekļauj arī kodu, kas atbilst iepakotājam un/vai izplatītājam. Pārdevējs par šī koda nozīmi sniedz visu informāciju, kuru inspekcijas iestāde uzskata par nepieciešamu.

B. Produkta raksturojums

— “Salāti”, “Galviņsalāti”, “Batavia”, “Kraukšķīgie galviņsalāti (Iceberg)”, “Romiešu salāti”, “Lapu salāti” vai, piemēram, attiecīgā gadījumā “Ozollapu”, “Lollo bionda”, “Lollo rossa”, “Krokainās endīvijas” vai “Platlapu endīvijas” vai citi sinonīmi, ja saturs nav redzams no ārpuses,

— Vajadzības gadījumā “Little gem” vai līdzvērtīgs apzīmējums.

— Vajadzības gadījumā “audzēti segtās platībās” vai līdzvērtīgs apzīmējums.

— Šķirnes nosaukums (nav obligāti).

— “Salātu/endīviju maisījums” vai līdzvērtīgs apzīmējums, ja maisījums ietver salātus un/vai endīvijas ar būtiski atšķirīgas krāsas, šķirnes un/vai tirdzniecības tipus un/vai krāsojumu. Ja produkcijas saturs nav redzams no ārpuses, jānorāda pārdošanas vienībā esošo produktu krāsa, šķirne un/vai tirdzniecības tips un/vai krāsojums un produktu skaits iepakojumā.

C. Produkcijas izcelsme

— Izcelsmes valsts ( 19 ) un, pēc izvēles, apgabals, kurā produkts audzēts, vai valsts, reģiona vai vietas ģeogrāfiskais nosaukums.

— Ja pārdošanas vienībā iepakoti dažādas dažādu krāsu, šķirņu un/vai tirdzniecības tipu un/vai krāsojuma dažādas izcelsmes salāti un/vai endīvijas, katra izcelsmes valsts jānorāda blakus attiecīgās krāsas, šķirnes un/vai tirdzniecības tipa un/vai krāsojuma nosaukumam.

D. Tirdzniecības specifikācijas

— Šķira.

— Lielums, kas izteikts kā katras vienības minimālais svars, vai vienību skaits iepakojumā.

E. Oficiālā kontroles atzīme (nav obligāta)

Uz iepakojumiem nav jābūt ziņām, kas minētas pirmajā daļā, ja tie satur pārdošanas iepakojumus, kas ir skaidri redzami no ārpuses, un uz visiem pārdošanas iepakojumiem ir šīs ziņas. Uz šiem iepakojumiem nedrīkst būt norādes, kas var maldināt. Ja šos iepakojumus novieto uz paliktņiem, uzrakstu ar nepieciešamo informāciju saskatāmā vietā izvieto vismaz uz divām paliktņa malām.

5. DAĻA. PERSIKU UN NEKTARĪNU TIRDZNIECĪBAS STANDARTS

I. PRODUKTA DEFINĪCIJA

Šis standarts attiecas uz persiku un nektarīnu šķirnēm, kas izaudzēti no Prunus persica Sieb. un Zucc., kuri tiek piegādāti patērētājam svaigā veidā, bet neattiecas uz rūpnieciskai pārstrādei paredzētiem persikiem un nektarīniem.

II. NOTEIKUMI PAR KVALITĀTI

Standarta mērķis ir noteikt kvalitātes prasības persikiem un nektarīniem pēc to sagatavošanas un iepakošanas.

A. Minimālās prasības

Ievērojot katrai šķirai noteiktos īpašos noteikumus un pieļaujamās atkāpes, visu šķiru persikiem un nektarīniem ir jābūt:

— veseliem,

— nebojātiem; produkcija, ko skārusi puve vai kas sabojājusies tā, ka kļuvusi nederīga patēriņam, nav pieļaujama,

— tīriem, praktiski bez jebkādiem redzamiem svešķermeņiem,

— faktiski bez kaitēkļiem,

— bez kaitēkļu izraisītiem mīkstuma bojājumiem,

— pie kātiņa iedobuma auglis nedrīkst būt iešķelts,

— bez nedabiska virsmas mitruma,

— bez svešas smaržas un/vai garšas.

— persiku un nektarīnu attīstības un nogatavošanas pakāpei jābūt tādai, lai tie/tos varētu:

— izturēt transportēšanu un apstrādāšanu, un

— apmierinošā stāvoklī nogādāt galamērķī.

B. Prasības attiecībā uz gatavību

Augļiem jābūt pietiekami attīstītiem un nobriedušiem. Mīkstuma minimālajam refraktometriski noteiktajam Briksa skaitlim ir jābūt 8 vai lielākam.

C. Klasifikācija

Persikus un nektarīnus iedala šādās trīs šķirās:

i) “Augstākā” šķira

Šās šķiras persikiem un nektarīniem jābūt ar īpaši labu kvalitāti. Tām jāatbilst attiecīgajai šķirnei raksturīgajām īpašībām.

Mīkstumam ir jābūt pilnīgi veselam.

Tiem jābūt bez defektiem, izņemot pavisam nelielus virsmas defektus, ja tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iesaiņojumā.

ii) I šķira

Šās šķiras persikiem un nektarīniem jābūt labas kvalitātes. Tiem jāatbilst attiecīgajai šķirnei raksturīgajām īpašībām. Mīkstumam ir jābūt pilnīgi veselam.

Tomēr ir pieļaujami ►M18 šādi nelieli defekti ◄ ar noteikumu, ka tie neietekmē produkta kopējo izskatu, kvalitāti, uzglabājamību un noformējumu iesaiņojumā:

— nelieli formas defekti,

— nelieli attīstības trūkumi,

— neliels krāsojuma defekts,

— vājas spiediena pēdas, kas nepārsniedz 1 cm2 no kopējā virsmas laukuma,

— nelieli mizas bojājumi, kuri nepārsniedz: — — 1,5 cm iegarenu bojājumu gadījumā, — citi bojājumi 1 cm2 no kopējās virsmas.

iii) II šķira

Šajā šķirā ietilpst persiki un nektarīni, kuri neatbilst augstāko šķiru prasībām, bet atbilst iepriekš minētajām minimālajām prasībām.

Augļa mīkstumam nedrīkst būt nekādu nopietnu defektu. Ja persiki un nektarīni saglabā savas pamatīpašības attiecībā uz kvalitāti, uzglabāšanas kvalitāti un izskatu, ir pieļaujami ►M18 šādi defekti ◄ :

— formas defekti,

— attīstības defekti, tostarp sašķelti kauliņi, ja vien auglis ir noslēgts un mīkstums nav bojāts,

— krāsojuma nepilnības,

— 2 cm2 no augļa kopējās virsmas nelielu sasitumu gadījumā ar nelielām krāsas izmaiņām,

— mizas defekti, kuri nepārsniedz: — — 2,5 cm garumā iegarenu bojājumu gadījumā, — citi bojājumi 2 cm2 no kopējās virsmas.

III. NOTEIKUMI PAR KLASIFICĒŠANU PĒC LIELUMA

Lielumu nosaka pēc lielākā šķērsgriezuma diametra, pēc svara vai skaita.

Minimālais lielums ir:

— 56 mm vai 85 g attiecībā uz augstāko šķiru,

— 51 mm vai 65 g attiecībā uz I un II šķiru ►M18 ————— ◄ .

Tomēr augļus, kuri nesasniedz 56 mm vai 85 g, netirgo laikposmā no 1. jūlija līdz 31. oktobrim (Ziemeļu puslodē) un no 1. janvāra līdz 30. aprīlim (Dienvidu puslodē).

Šādas prasības nav obligātas attiecībā uz II šķiru.

Lai nodrošinātu izmēra viendabīgumu, lieluma svārstības produkcijā, kas atrodas vienā iepakojumā, nedrīkst pārsniegt:

a) augļiem, kurus mēra pēc diametra:

— 5 mm augļiem, kuri nesasniedz 70 mm,

— 10 mm augļiem, kas sasniedz 70 mm un vairāk.

b) augļiem, kurus mēra pēc svara:

— 30 g augļiem, kuri sver mazāk par 180 g,

— 80 g augļiem, kas sver 180 g un vairāk.

c) Lielumu starpībai augļiem, ko šķiro pēc skaita, jābūt tādai, kāda noteikta a) vai b) apakšpunktā.

Ja tiek piemēroti lieluma kodi, ir jāievēro šajā tabulā ietvertās norādes.







Kods diametrs (svara izteiksmē) no līdz no līdz (mm) (mm) (g) (g) 1 D 51 56 65 85 2 C 56 61 85 105 3 B 61 67 105 135 4 A 67 73 135 180 5 AA 73 80 180 220 6 AAA 80 90 220 300 7 AAAA > 90 > 300

IV. NOTEIKUMI PAR PIELAIDĒM

Visos tirdzniecības posmos katrā partijā ir pieļaujamas pielaides attiecībā uz kvalitāti un lielumu tai produkcijai, kura neatbilst norādītās šķiras prasībām.

A. Kvalitātes pielaides

i) Augstākā šķira

Pieļaujams, ka 5 % persiku un nektarīnu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst I šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 0,5 % kopējā produktu daudzuma var būt tādi produkti, kas atbilst II šķiras kvalitātes prasībām.

ii) I šķira

Pieļaujams, ka 10 % persiku un nektarīnu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst šķiras prasībām, ja tie atbilst II šķiras prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 1 % kopējā produktu daudzuma var būt tādi produkti, kas neatbilst ne II šķiras kvalitātes prasībām, ne minimālajām prasībām vai produkcija, kurā ir iepuvuši produkti.

iii) II šķira

Pieļaujams, ka 10 % persiku un nektarīnu no kopskaita vai kopējā svara neatbilst ne šķiras prasībām, ne minimālajām prasībām. Šās pielaides robežās ne vairāk kā 2 % procenti no kopējā produkcijas daudzuma var būt iepuvuši produkti.

B. Lieluma pielaides

Visām šķirām (ja tās klasificē pēc lieluma): visām šķirām ir pieļaujami 10 % persiku un nektarīnu pēc skaita vai svara, kuru lielums neatbilst lieluma prasībām.

V. NOTEIKUMI PAR IZSKATU

A. Viendabīgums

Katra iesaiņojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā jābūt vienas un tās pašas izcelsmes, šķirnes, kvalitātes, attīstības pakāpes un lieluma (ja lielums ir noteikts) persikiem un nektarīniem, bet augstākās šķiras produktam jābūt viendabīgam arī pēc krāsas.

Iepakojuma satura redzamajai daļai jāatbilst visam saturam.

B. Iepakojums

Persikiem un nektarīniem jābūt iepakotiem tā, lai produkcija tiktu pienācīgi pasargāta.

Materiāliem, ko lieto iepakojuma iekšpusē, jābūt tīriem un tādiem, kuri pasargā produkciju no ārējiem un iekšējiem bojājumiem. Materiāli, it īpaši papīrs un spiedogi ar komerciālo informāciju, ir atļauti tikai tad, ja iespieddarbi un marķēšana ir veikti, izmantojot netoksiskas krāsvielas vai netoksisku līmi.

Etiķetēm, kas uzlīmētas tieši uz produkcijas, jābūt tādām, lai, tās noņemot, nepaliktu redzamas līmes pēdas un netiktu iebojāta miza.

Iepakojumiem jābūt bez jebkādiem svešķermeņiem.

VI. NOTEIKUMI PAR MARĶĒŠANU

Uz katra iepakojuma ir jābūt uzrakstam, kas satur turpmāk minētos rādītājus, izvietotam vienā un tai pašā pusē, skaidri salasāmā un neizdzēšamā rakstā un saskatāmam no ārpuses.

A. Identifikācija

Iepakotāja un/vai izplatītāja nosaukums un adrese.

To var aizstāt, norādot:

— uz visiem iepakojumiem, izņemot fasējumus ar oficiāli piešķirtu vai pieņemtu kodu, ar ko apzīmē iepakotāju un/vai izplatītāju un ko norāda cieši kopā ar norādi “Iepakotājs un/vai izplatītājs” (vai līdzvērtīgu abreviatūru);

— tikai fasējumiem – ar Savienībā reģistrēta pārdevēja nosaukumu un adresi, kas norādīti c