02019R0159 — LV — 01.07.2022 — 007.005

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/159

(2019. gada 31. janvāris),

ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu







1. pants

1. Ievērojot 6. un 7. pantu, ar šo tiek atvērta tarifa kvota, lai Savienībā importētu katru no 26 attiecīgajām ražojumu kategorijām (atbilstīgi attiecīgajiem KN kodiem, kuri minēti I pielikumā), katrā laikposmā, kas norādīts IV.1. un IV.2. pielikumā.

▼M3

2. Katrā attiecīgajā ražojumu kategorijā, izņemot 8. un 25.A ražojumu kategoriju, daļa no katras tarifa kvotas tiek piešķirta IV pielikumā norādītajām valstīm.

3. Katras tarifa kvotas atlikusī daļa un tarifa kvota 8. un 25. ražojumu kategorijai tiek piešķirta rindas kārtībā, pamatojoties uz tarifa kvotu, kas noteikta visos īstenošanas ceturkšņos vienādi.

▼B

4. Katras ceturkšņa kvotas izsmelšana tiek apturēta Komisijas divdesmitajā darba dienā pēc attiecīgā ceturkšņa beigām. Katra ceturkšņa beigās tarifa kvotas atlikumi tiek automātiski pārnesti uz nākamo ceturksni. Galīgās tarifa kvotas piemērošanas gada pēdējā ceturkšņa beigās atlikušo apjomu nepārnes.

▼M9

5. Ja attiecīgā 2. punktā noteiktā tarifa kvota kādai valstij ir izsmelta, importu no šīs valsts var veikt atbilstīgi tās pašas ražojumu kategorijas tarifa kvotas atlikušajai daļai. Šo noteikumu piemēro tikai katra galīgās tarifa kvotas piemērošanas gada pēdējā ceturksnī. 5., 9. un 21. ražojumu kategorijā netiek atļauts papildus piekļūt tarifa kvotas atlikušajai daļai. 12., 13., 14., 16., 20. un 27. ražojumu kategorijā tiek atļauts piekļūt tikai noteiktam apjomam pēdējā ceturksnī sākotnēji pieejamā tarifa kvotas apjoma ietvaros. 1. un 4.B ražojumu kategorijā nevienai eksportētājvalstij nav atļauts vienai pašai izmantot vairāk par 30 % no katra pasākumu piemērošanas gada pēdējā ceturksnī sākotnēji pieejamās atlikušās tarifa kvotas apjoma. 2., 3.A, 3.B, 4.A, 6., 10., 15., 18., 19., 22., 24., 25.B, 26. un 28. ražojumu kategorijā tiek atļauts piekļūt kopējam tarifa kvotas apjomam, kas attiecīgajās ražojumu kategorijās ir sākotnēji pieejams pēdējā ceturksnī.

▼B

6. Ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta vai ja ražojumu kategoriju importam nepiemēro attiecīgo tarifa kvotu, IV.1. pielikumā norādītajām ražojumu kategorijām piemēro papildu maksājumu 25 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.

2. pants

1. Jebkura ražojuma, uz kuru attiecas šī regula, izcelsmi nosaka saskaņā ar Savienībā spēkā esošajiem noteikumiem par nepreferenciālu izcelsmi.

2. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

3. pants

Tarifa kvotas, kas norādītas 1. pantā, pārvalda Komisija un dalībvalstis saskaņā ar tarifu kvotu pārvaldības sistēmu, kura paredzēta Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantā.

4. pants

Dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

5. pants

1. Ievērojot 2. punktu, IV pielikumā norādīto 26 ražojumu kategoriju importam, kā izcelsme ir kādā no III pielikumā minētajām valstīm, 1. pantā paredzētos pasākumus nepiemēro.

2. Katrai no IV pielikumā minētajām 26 ražojumu kategorijām III.2. pielikumā ir noteiktas izcelsmes valstis, kurām piemēro 1. pantā paredzētos pasākumus.

6. pants

1. Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas izcelsmes ražojumiem 1. pantā paredzētos pasākumus nepiemēro.

2. ►M8 ◄ Arī Mozambikai nepiemēro 1. pantā izklāstītos pasākumus.

7. pants

Aizsardzības pasākumu, kas noteikti 1. pantā, ieviešanas laikā attiecībā uz IV pielikumā minētajiem ražojumiem tiek apturēti iepriekšējas uzraudzības pasākumi, kuri ir spēkā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/670 ( 1 ).

8. pants

Laikposmā, kas noteikts IV.1. un IV.2. pielikumā, Komisija var pārskatīt pasākumus apstākļu maiņas gadījumā.

9. pants

Visas summas, kas samaksātas saistībā ar papildu maksājumiem, kuri noteikti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1013 attiecībā uz šīs regulas IV pielikumā norādītajiem ražojumiem, tiek galīgi iekasētas tādā apmērā, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2018/1013 1. panta 3. punktā.

10. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

▼M5

To piemēro līdz 2024. gada 30. jūnijam.

▼B

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Attiecīgais ražojums







Ražojuma numurs Ražojumu kategorija KN kodi 1. Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2. Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3. Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4. Ar metālu pārklātas loksnes 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5. Loksnes ar organisku pārklājumu 7210 70 80 , 7212 40 80 6. Skārda velmētavu ražojumi 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7. Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8. Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9. Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10. Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas 7219 21 10 , 7219 21 90 11. Neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes 7225 11 00 , 7226 11 00 12. Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13. Stiegras 7214 20 00 , 7214 99 10 14. Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15. Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi 7221 00 10 , 7221 00 90 16. Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17. Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18. Rievkonstrukcijas 7301 10 00 19. Dzelzceļa materiāli 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20. Gāzes cauruļvadi 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21. Dobi profili 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22. Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23. Nesošās caurules un caurulītes 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24. Citādas bezšuvju caurules 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25. Lielas metinātas caurules 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26. Citādas metinātas caurulītes 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27. Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28. Neleģēta tērauda stieples 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









II PIELIKUMS

II.1. Importa apjoma pieaugums 26 ražojumu kategorijās (t)







Ražojuma numurs Ražojumu kategorija 2013 2014 2015 2016 2017 JP Pieaugums JP, sal. ar 2013. g. 1. Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2. Neleģēta un citādas leģēta tērauda loksnes, auksti velmētas 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3. Elektrotehniskā tērauda loksnes (izņemot GOES) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4. Ar metālu pārklātas loksnes 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5. Loksnes ar organisku pārklājumu 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6. Skārda velmētavu ražojumi 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7. Neleģēta un citādas leģēta tērauda quarto loksnes 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8. Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, karsti velmētas 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9. Nerūsējošā tērauda loksnes un sloksnes, auksti velmētas 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10. Nerūsējošā tērauda quarto loksnes, karsti velmētas 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12. Neleģēti un citādi leģēti šķirņu velmējumi un vieglie profili 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13. Stiegras 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14. Nerūsējošā tērauda stieņi un vieglie profili 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15. Nerūsējošā tērauda stiepļu stieņi 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16. Neleģēta un citādi leģēta tērauda stiepļu stieņi 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17. Dzelzs un neleģēta tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18. Rievkonstrukcijas 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19. Dzelzceļa materiāli 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20. Gāzes cauruļvadi 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21. Dobi profili 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22. Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24. Citādas bezšuvju caurules 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25. Lielas metinātas caurules 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26. Citādas metinātas caurulītes 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27. Neleģēta un citu leģētu tēraudu aukstās apdares stieņi 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28. Neleģēta tērauda stieples 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II.2. Importa apjoma pieaugums divās ražojumu kategorijās (t)







Ražojuma numurs Ražojumu kategorija 2013 2014 2015 2016 2017 JP Pieaugums JP sal. ar 2013. g. 11. Neteksturētas elektrotehniskā tērauda loksnes 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23. Nesošās caurules un caurulītes 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









III PIELIKUMS

III.1. Saraksts ar jaunattīstības valstīm, kuras ir PTO dalībnieces

Afganistāna, Albānija, Angola, Antigva un Barbuda, Argentīna, Armēnija, Bahreina, Bangladeša, Barbadosa, Beliza, Benina, Bolīvija, Botsvāna, Brazīlija, Brunejas Darusalamas Valsts, Burkinafaso, Burundi, Kaboverde, Kambodža, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Čada, Čīle, Ķīna, Kolumbija, Kongo, Kostarika, Kotdivuāra, Kuba, Kongo Demokrātiskā Republika, Džibutija, Dominika, Dominikānas Republika, Ekvadora, Ēģipte, Salvadora, Fidži, Gabona, Gambija, Gruzija, Gana, Grenāda, Gvatemala, Gvineja, Gvineja-Bisava, Gajāna, Haiti, Hondurasa, Honkonga, Indija, Indonēzija, Jamaika, Jordānija, Kazahstāna, Kenija, Kuveita, Kirgizstānas Republika, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Lesoto, Libērija, Makao, Madagaskara, Malāvija, Malaizija, Maldīvija, Mali, Mauritānija, Maurīcija, Meksika, Moldova, Mongolija, Melnkalne, Maroka, Mozambika, Mjanma, Namībija, Nepāla, Nikaragva, Nigēra, Nigērija, Omāna, Pakistāna, Panama, Papua-Jaungvineja, Paragvaja, Peru, Filipīnas, Katara, Ruanda, Sentkitsa un Nevisa, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Saūda Arābija, Senegāla, Seišelas, Sjerraleone, Zālamana Salas, Dienvidāfrika, Šrilanka, Surinama, Svatini, Tadžikistāna, Tanzānija, Taizeme, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Togo, Tonga, Trinidada un Tobago, Tunisija, Turcija, Uganda, Ukraina, Apvienotie Arābu Emirāti, Urugvaja, Vanuatu, Venecuēla, Vjetnama, Jemena, Zambija, Zimbabve

▼M9

III.2. To ražojumu kategoriju saraksts, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, kam piemēro galīgos pasākumus







To ražojumu kategoriju saraksts, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, kam piemēro galīgos pasākumus Valsts / ražojumu grupa 1. 2. 3.A 3.B 4.A 4.B 5. 6. 7. 8. 9. 10. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 24. 25.A 25.B 26. 27. 28. Brazīlija X X X Ķīna X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ēģipte X X X Indija X X X X X X X X X X X X X X X X Indonēzija X X X X X Kazahstāna X X X Moldova X X X X X Ziemeļmaķedonija X X X X X X Dienvidāfrika X X X X X Tunisija X X Turcija X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukraina X X X X X X X X X X X X X X X X Apvienotie Arābu Emirāti X X X X X X Vjetnama X X X X X X X X Visas citas jaunattīstības valstis X X









IV PIELIKUMS

IV.1. Tarifa kvotu apjomi





IV.2. Globālo un atlikušo tarifa kvotu apjoms vienā trimestrī







Ražojuma numurs Sadalījums pa valstīm (ja piemēro) 2. gads 3. gads No 1.7.2022. līdz 30.9.2022. No 1.10.2022. līdz 31.12.2022. No 1.1.2023. līdz 31.3.2023. No 1.4.2023. līdz 30.6.2023. No 1.7.2023. līdz 30.9.2023. No 1.10.2023. līdz 31.12.2023. No 1.1.2024. līdz 31.3.2024. No 1.4.2024. līdz 30.6.2024. Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) Tarifa kvotas apjoms (t neto) 1. Citas valstis 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2. Citas valstis 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3.A Citas valstis 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3.B Citas valstis 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4.A Citas valstis 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4.B Citas valstis 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5. Citas valstis 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6. Citas valstis 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7. Citas valstis 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8. Citas valstis 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C1 9. Citas valstis 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10. Citas valstis 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12. Citas valstis 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13. Citas valstis 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14. Citas valstis 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15. Citas valstis 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16. Citas valstis 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17. Citas valstis 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18. Citas valstis 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19. Citas valstis 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20. Citas valstis 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21. Citas valstis 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22. Citas valstis 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24. Citas valstis 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25.A Citas valstis 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25.B Citas valstis 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26. Citas valstis 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27. Citas valstis 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28. Citas valstis 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3. Maksimālais atlikušās kvotas apjoms, kas pieejams valstīm ar konkrētai valstij noteiktu kvotu







Ražojumu kategorija Jaunā iedalītā kvota tonnās No 1.4.2023. līdz 30.6.2023. No 1.4.2024. līdz 30.6.2024. 1. Īpašais režīms Īpašais režīms 2. 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B Īpašais režīms Īpašais režīms 5. Nav piekļuves atlikušajai kvotai 4. ceturksnī Nav piekļuves atlikušajai kvotai 4. ceturksnī 6. 35 326,84 36 639,53 7. Nepiemēro Nepiemēro 8. Nepiemēro Nepiemēro 9. Nav piekļuves atlikušajai kvotai 4. ceturksnī Nav piekļuves atlikušajai kvotai 4. ceturksnī 10. 992,04 1 028,91 12. 22 671,97 23 514,42 13. 53 215,94 55 193,36 14. 3 652,73 3 788,46 15. 765,46 793,90 16. 18 138,68 18 812,69 17. Nepiemēro Nepiemēro 18. 271,45 281,54 19. 751,17 779,08 20. 960,89 996,60 21. Nav piekļuves atlikušajai kvotai 4. ceturksnī Nav piekļuves atlikušajai kvotai 4. ceturksnī 22. 2 558,16 2 653,22 24. 43 266,91 44 874,64 25.A Nepiemēro Nepiemēro 25.B 6 183,11 6 412,86 26. 19 089,14 19 798,47 27. 4 699,24 4 873,85 28. 47 029,09 48 776,62

▼M10









V PIELIKUMS

Savienības tirgus pievilcīgums

(1) Sākotnējā konstatējumā Komisija paskaidroja, ka Savienības tērauda tirgus ir pievilcīgs importam apjoma un cenu ziņā ( 2 ). Šajā sakarā saskaņā ar ESAO datiem ( 3 ) gados pirms izmeklēšanas, kuras rezultātā tika noteikts aizsardzības pasākums, Savienības tirgus bija lielākā importa teritorija apjoma ziņā, kas veido 13,8–18,4 % no pasaules importa daļas visā minētajā laikposmā.

(2) Papildus apjomiem Savienības tirgus bija ļoti pievilcīgs arī cenu ziņā. Faktiski attiecīgo datu analīze ( 4 ) parādīja, ka galvenās tērauda eksportētājvalstis, kas eksportē tēraudu uz Savienību, lielai daļai sava eksporta (46–78 % no attiecīgajiem KN kodiem) panāca augstāku cenu Savienības tirgū salīdzinājumā ar eksporta cenām, kas attiecībā uz tiem pašiem KN kodiem tika panāktas citos trešo valstu tirgos. Šīm valstīm Savienības tirgus veidoja arī nozīmīgu eksporta daļu, būdams galvenais vai viens no galvenajiem eksporta galamērķiem, dažos gadījumos sasniedzot vairāk nekā 25 % un pat 32 % īpatsvaru attiecīgajā gadā ( 5 ).

(3) Savienības tirgus pievilcīgumu apstiprināja arī straujais eksporta pieaugums uz Savienību no galvenajām tērauda eksportētājvalstīm ( 6 ) laikā, kad tās samazināja eksportu uz trešām valstīm. Konkrētāk, eksports uz citām trešām valstīm no šīm izcelsmes valstīm 2018. gadā ( 7 ) samazinājās par vairāk nekā 11 miljoniem tonnu (–8 %), salīdzinot ar 2017. gadu ( 8 ). No otras puses, tajā pašā laikposmā imports Savienībā no šīm izcelsmes valstīm palielinājās par vairāk nekā 3 miljoniem tonnu (+14 %) ( 9 ). Lai gan imports uz citām trešām valstīm kopumā samazinājās, šīs pretējās tendences liecināja, ka, pieaugot jaudas pārpalikumam un palielinoties ierobežojumiem attiecībā uz piekļuvi tirgiem visā pasaulē (sk. 1.1.1. un 1.1.2. iedaļu tālāk), un iekšzemes patēriņam saglabājoties bez jebkādām būtiskām pozitīvām tendencēm, ražotāji eksportētāji izmantoja iespēju realizēt arvien lielākus apjomus Savienības tirgū.

(4) Tāpēc iepriekš minētais datu kopums nepārprotami liecina, ka Savienības tirgus bija pievilcīgs ražotājiem eksportētājiem gan apjoma, gan cenu ziņā.

1. ANALĪZE

1.1. Importa apjoma pieaugums neparedzētu notikumu rezultātā

(5) Tāpēc turpmākajās apakšiedaļās sniegta papildu informācija un detalizētāks paskaidrojums, kas katru identificēto neparedzēto notikumu saista ar notikušo importa apjoma pieaugumu, tādējādi papildinot sākotnējos konstatējumus.

1.1.1. Uz Savienību veiktā importa apjoma pieaugums sakarā ar pasaules mēroga jaudas pārpalikumu tērauda ražošanas nozarē

(6) Sākotnējā konstatējumā Komisija konstatēja, ka tērauda ražošanas nozarē pastāv jaudas pārpalikums un ka, neraugoties uz centieniem to samazināt, izmeklēšanas periodā tas tomēr ir palielinājies ( 10 ).

(7) Vairāki avoti ir konsekventi apstiprinājuši tiešo saikni starp jaudas pārpalikumu tērauda ražošanas nozarē un tā ietekmi uz eksportu. Piemēram, ESAO norādīja, ka “pārmērīgi lielai tērauda ražošanas jaudai ir būtiska ietekme uz tērauda ražošanas nozari, kas bieži vien ir saistīta ar pārmērīgu piedāvājumu, zemām cenām un zemu rentabilitāti” ( 11 ). Tā arī norādīja, ka “globālā līmenī jaudas pārpalikuma ietekme izplatās ar tirdzniecības starpniecību; jaudas pārpalikums var izraisīt eksporta kāpumu, kas izraisa cenu samazināšanos un tirgus daļas zaudējumus vietējiem ražotājiem, kuri konkurē ar importu” ( 12 ).

(8) Arī citi pētījumi norāda uz to pašu virzienu. Ekonomikas politikas institūta 2014. gada dokumentā ( 13 ) norādīts: “jaudas pārpalikums nozīmē to, ka tērauda ražotnes spēj saražot daudz vairāk tērauda, nekā pieprasa tirgus. Augstās pastāvīgās izmaksas, kapitālietilpība un lielais tērauda ražošanas apjoms mudina pārpalikumu eksportēt par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām. [..] “jaudas pārpalikums sekmē pārprodukciju un strauju eksporta apjoma pieaugumu” un “nozares lielā kapitālietilpība liek ražotājiem maksimāli kāpināt ražošanu, lai segtu pastāvīgās izmaksas, un tas savukārt liek tiem pārpalikušo produkciju novirzīt uz ārvalstu tirgiem, jo īpaši uz pievilcīgo ASV tirgu, kad iekšzemes pieprasījums atpaliek. Tas gadu gaitā ir novedis pie negodīgi tirgotā tērauda vairākkārtēja pieauguma.”

(9) Arī Eiropas Komisija 2016. gada paziņojumā norādīja: “Tērauda pārprodukcija nesen izraisīja ievērojamu eksporta pieaugumu, kas visā pasaulē destabilizēja tērauda tirgus un kura ietekmē saruka tērauda cenas” ( 14 ).

(10) Tādējādi pastāv vispārpieņemts ekonomisks pamatojums, kas izskaidro ražotāju eksportētāju rīcību, kad tie savu jaudas pārpalikumu novirza uz trešo valstu tirgiem (parasti par zemākām cenām), lai vismaz daļēji segtu savas izmaksas.

(11) Pēc tam Komisija sīkāk izvērtēja tiešo saikni starp apstiprināto esošo (un pieaugošo) jaudas pārpalikumu tērauda ražošanas nozarē un importa apjoma pieaugumu Savienībā.

(12) Situācijā, kad pastāv jaudas pārpalikums un ražotājiem eksportētājiem ir stimuls atbrīvoties no jaudas pārpalikuma, viņi orientētos uz tiem tirgiem, kuros principā var pārdot lielāku apjomu par, ideālā gadījumā, labākām cenām (salīdzinājumā ar citiem trešo valstu tirgiem). Šajā sakarā Komisija 1.–4. apsvērumā paskaidroja, ka Savienība ir pievilcīgs tirgus ražotājiem eksportētājiem gan apjoma, gan cenu līmeņa ziņā. Pieejamie importa dati arī liecināja, ka imports Savienībā strauji un lielos apjomos palielinājās laikposmā, kad palielinājās arī jaudas pārpalikums ( 15 ), un ka tas notika daudz straujāk nekā patēriņš Savienībā ( 16 ), kā arī saskaņā ar datiem imports uz Savienību turpināja palielināties, bet eksporta tendence uz citām trešām valstīm bija pretēja. Turklāt pagaidu regulā ietvertie dati liecināja, ka ražotāji eksportētāji pastāvīgi (dažos gadījumos ievērojami) samazināja Savienības ražotāju cenas, kas liecina par viņu apņēmību arī turpmāk izmantot savā labā Savienības tirgus pievilcīgos nosacījumus ( 17 ). Importa apjomu un tempu Savienībā par pastāvīgi zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas, ņemot vērā daudz lēnāku patēriņa pieaugumu, diez vai būtu bijis iespējams saprātīgi izskaidrot, ja tas nebūtu saistīts ar pieaugošo jaudas pārpalikumu, kas bija ražotāju eksportētāju rīcības pamatā.

(13) Attiecīgi Komisija secināja, ka sākotnējā izmeklēšanas laikposmā imports Savienībā palielinājās tērauda ražošanas nozares jaudas pārpalikuma dēļ.

1.1.2. Tirdzniecības aizsardzības pasākumu un tirdzniecību ierobežojošo pasākumu palielināšana trešās valstīs

(14) Pagaidu regulas 33. un 34. apsvērumā Komisija paskaidroja, ka tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošana tērauda ražošanas nozarē ir ievērojami pieaugusi, jo īpaši gados pirms ES aizsardzības izmeklēšanas uzsākšanas. Pagaidu regulā norādīts: “2011.–2013. gadā saistībā ar tēraudu vidēji tika sāktas aptuveni 77 izmeklēšanas, savukārt 2015.–2016. gadā šis vidējais rādītājs palielinājās līdz 117.” Turklāt 2017. gadā trešās valstis turpināja noteikt tirdzniecību ierobežojošus pasākumus ( 18 ).

(15) Kopumā, pamatojoties uz analizētajiem datiem ( 19 ), Komisija konstatēja, ka laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam tērauda ražojumiem ( 20 ) tika noteikts vairāk nekā 300 tirdzniecības aizsardzības pasākumu.

(16) Šo skaitļu sadalījums atklāja, ka šos pasākumus ir noteikušas daudzas valstis (vismaz 24 jurisdikcijas), tai skaitā visas galvenās tērauda importētājvalstis ( 21 ). Šīs valstis laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam bija noteikušas 157 pasākumus, t. i., vairāk nekā 52 % no kopējā pasākumu skaita.

(17) Tajā pašā laikā lielākajām eksportētājvalstīm, kuras eksportēja uz Savienību, šajā laikposmā tika piemērots liels skaits pasākumu daudzās jurisdikcijās. Kā piemēru minot septiņus lielākos eksportētājus, kuri eksportēja uz Savienību ( 22 ), Komisija konstatēja, ka uz tiem attiecas aptuveni 200 pasākumi, t. i., aptuveni 66 % no visiem pasākumiem, kas tiek piemēroti vismaz 24 dažādās trešās valstīs.

(18) Tāpēc Komisija apstiprināja, ka TAI pasākumu apjoms atsevišķu pasākumu un skarto valstu (gan valstu, kuras nosaka pasākumus, gan valstu, uz kurām tie attiecas) skaita ziņā bija ļoti ievērojams. Turklāt Komisija norādīja, ka sākotnējās lietas dati liecina, ka šie skaitļi varētu būt pat diezgan piesardzīgi ( 23 ). Turklāt saskaņā ar šiem pasākumiem noteiktie maksājumi izrādījās pietiekami augsti, lai ietekmētu importa apjomu šajos tirgos salīdzinājumā ar laikposmu pirms šo pasākumu ieviešanas. Tas atspoguļojās vispārējā eksporta samazinājumā no valstīm, uz kurām attiecās TAI pasākumi, uz trešo valstu tirgiem (sk. 19. apsvērumu), neraugoties uz to, ka vispārējie tirgus apstākļi nebija būtiski mainījušies ( 24 ), un tādējādi principā nebūtu attaisnojams tik liels eksporta apjomu samazinājums, ja nebūtu pasākumu līmeņa ietekmes.

(19) Šajā saistībā Komisija, pamatojoties uz analizētajiem datiem, apstiprināja, ka tirdzniecības aizsardzības pasākumu noteikšanas kopējā ietekme ir importa samazinājums (daudzos gadījumos būtisks) valstīs, uz kurām attiecas pasākumi, laikposmā pēc to noteikšanas. Šajā sakarā Komisija konstatēja, ka, pamatojoties uz tās veiktajām TAI izmeklēšanām par tērauda ražojumiem ( 25 ), imports samazinājās vidēji par 82 % salīdzinājumā ar importa līmeni izmeklēšanas periodā, kā rezultātā tika noteikti pasākumi. Šajos gadījumos importa apjomi, kas bija ietekmēti, bija ievērojami ( 26 ). Komisija arī apstiprināja, ka TAI pasākumiem attiecībā uz tēraudu bija līdzīga ietekme, kad tos noteica trešās valstis. Komisija apstiprināja, ka 26 izvērtēto gadījumu izlasē ( 27 ) importa samazinājums bija vidēji 73 % un ka arī ietekmētie apjomi bija būtiski ( 28 ). Tāpēc līdz ar to, ka trešās valstis noteica TAI pasākumus, samazinājās eksporta apjoms uz šīm valstīm, kas vismaz daļēji tika novirzīts uz Savienības tirgu.

(20) Turklāt vēl viens datu kopums, kas parāda skaidru saikni starp pieaugošo tirdzniecības aizsardzības pasākumu skaitu trešās valstīs un importa apjoma pieaugumu Savienības tirgū, ir pretējas tendences attiecībā uz galveno tērauda eksportētājvalstu eksportu uz Savienību, kā paskaidrots 3. apsvērumā ( 29 ). Ņemot vērā trešo valstu noteikto tirdzniecības aizsardzības pasākumu lielo apjomu un to ietekmi uz importa apjomu valstīs, kuras nosaka pasākumu (kā sīkāk izklāstīts 18. un 19. apsvērumā), šī tendence apstiprina, ka to spēja eksportēt uz trešām valstīm tika ievērojami ierobežota. Tāpēc tās centās šos papildu apjomus (kurus ietekmēja arī jaudas pārpalikums) realizēt pievilcīgajā Savienības tirgū, kur tā rezultātā tajā pašā laikposmā bija vērojams pastāvīgs importa apjoma pieaugums, kura temps ievērojami pārsniedza patēriņa attīstību.

(21) Šīs tendences ir attēlotas tālāk redzamajā diagrammā ( 30 ).

(22) Komisija arī novēroja, ka kopējais tērauda patēriņš šajā laikposmā būtiski nesamazinājās, kas varētu izskaidrot šādu eksporta samazinājumu uz trešām valstīm. Tādējādi eksporta samazinājumu uz citām trešām valstīm var pamatoti izskaidrot tikai ar plašā TAI pasākumu klāsta ierobežojošo ietekmi vai citiem tirdzniecību ierobežojošiem pasākumiem, ko nosaka daudzas jurisdikcijas.

(23) Attiecīgi Komisija secināja, ka TAI un citu tirdzniecību ierobežojošo pasākumu pieaugums trešās valstīs attiecīgajā laikposmā ir izraisījis importa apjoma pieaugumu Savienībā.

1.1.3. ASV 232. panta pasākums

(24) Galīgās regulas 58.–61. apsvērumā Komisija paskaidroja saikni starp ASV 232. panta pasākumu un importa apjoma pieaugumu Savienībā. Turklāt galīgās regulas 101.–110. apsvērumā Komisija novērtēja arī importa attīstību gan Savienības, gan ASV tirgū ( 31 ).

(25) Tā kā dati, kas tika izvērtēti, lai noteiktu importa apjoma pieaugumu, beidzās 2018. gada jūnija beigās (pēdējā laikposma beigas jeb “MRP” – Most Recent Period), tie aptvēra importa tendences Savienībā un ASV salīdzinoši īsā laikposmā pēc ASV 232. panta stāšanās spēkā. Tomēr, kā paskaidrots galīgās regulas 58. apsvērumā, izmeklēšana, kuras rezultātā tika piemērots ASV pasākums, tika uzsākta jau 2017. gada aprīlī, un ziņojums, kas bija pamatā pasākuma vēlākai pieņemšanai, tika publicēts 2018. gada janvārī, un tādējādi jau tika konstatētas tirdzniecības novirzīšanas pirmās pazīmes.

(26) Dati liecina, ka, lai gan 2018. gada pirmajā pusgadā imports uz ASV samazinājās par gandrīz vienu miljonu tonnu (–7 %), salīdzinot ar to pašu laikposmu 2017. gadā, importam uz Savienību bija gandrīz identiska pretēja tendence – importa apjoms palielinājās par 1,2 miljoniem tonnu (+7 %).

(27) Šī tendence ir izskaidrojama ar to, ka galvenās tērauda eksportētājvalstis, kuras eksportēja uz Savienību, attiecīgus apjomus eksportēja arī uz ASV tirgu. Lai gan eksporta apjoms uz ASV samazinājās (ASV 232. panta pasākuma ietvaros noteiktās 25 % ievedmuitas ietekmes rezultātā), paralēli pieauga dažu šo valstu eksporta apjoms uz Savienību. Turklāt, kā paskaidrots iepriekš 3. apsvērumā, eksports no šīm valstīm uz citiem trešo valstu tirgiem kopumā samazinājās.

(28) Tāpēc neiespējamība eksportēt uz ASV tādā pašā apjomā pēc tam, kad stājās spēkā ASV 232. panta pasākums, radīja situāciju, kad eksportētājvalstis bija spiestas meklēt citus noieta tirgus saviem tērauda ražojumiem. Šajā gadījumā, tā kā Savienības tirgus bija ļoti pievilcīgs apjoma un cenu ziņā salīdzinājumā ar citiem trešo valstu tirgiem, tas bija dabisks eksportētājvalstu mērķis, un tas izraisīja importa apjoma pieaugumu, jo īpaši no izcelsmes valstīm, kuras zaudēja eksporta apjomus uz ASV. Šīs tendences ir norādītas tālāk grafikā ( 32 ).

(29) Ņemot vērā šos faktus, Komisija apstiprināja, ka importa apjoma pieaugums Savienībā, kas notika izmeklēšanas periodā, bija ASV 232. panta pasākuma rezultāts (kopā ar citiem konstatētajiem neparedzētajiem notikumiem).

Kumulatīvais novērtējums

(30) Komisija arī secināja, ka importa apjoma pieaugumu izraisīja visu identificēto neparedzēto notikumu kopums (pasaules mēroga jaudas pārpalikums, tirdzniecības aizsardzības pasākumu un tirdzniecību ierobežojošo pasākumu pieaugums trešās valstīs un ASV 232. panta pasākums). Vairāku neparedzētu notikumu vienlaicīga pastāvēšana pastiprina konstatējumu par loģisku saistību starp importa apjoma pieaugumu Savienībā, kas bija pievilcīgs un nozīmīgs tirgus tērauda eksportam, un identificētajiem neparedzētajiem notikumiem.

1.2. Nopietna kaitējuma draudi

(31) Sākotnējā konstatējumā tika noteikts, ka gadījumā, ja Savienība nenoteiks aizsardzības pasākumu, pastāv nopietna kaitējuma draudi vietējiem ražotājiem, jo paredzams, ka imports turpinās palielināties, it īpaši (bet ne tikai) tirdzniecības novirzīšanas dēļ, kas izriet no ASV 232. panta pasākuma, un tādējādi palielinās importa spiedienu cenu un apjomu ziņā ( 33 ). Šajā regulas iedaļā tiks sīkāk izklāstīts, kāpēc pastāvēja nopietna kaitējuma draudi un kāpēc tie bija pamatoti, ņemot vērā pierādījumus, kas bija pieejami galīgā pasākuma noteikšanas laikā. Šim nolūkam šajā regulas iedaļā tiks sniegti papildu paskaidrojumi un skaidrojumi par šādiem aspektiem, kas ļauj konstatēt nopietna kaitējuma draudus: i) Savienības ražošanas nozares stāvoklis un iemesli, kas izskaidro tās daļēju atveseļošanos 2017. gadā; ii) ES TAI pasākumu nozīme, veidojoties Savienības ražošanas nozares stāvoklim; iii) ASV 232. panta pasākuma ietekme, tai skaitā nesenā importa attīstība Savienībā; iv) tērauda un izejvielu cenu jaunākās izmaiņas; v) pašreizējā situācija ar TAI pasākumiem trešās valstīs un jaudas pārpalikums; vi) tirgus perspektīvas un prognozes.

Savienības tirgus pastāvīgais pievilcīgums

(32) Iepriekš 1.–4. apsvērumā Komisija paskaidroja, ka Savienības tirgus bija pievilcīgs apjoma un cenu ziņā un ka šīs iezīmes izmeklēšanas laikposmā veicināja importa apjoma pieaugumu Savienības tirgū.

(33) Komisija uzskatīja, ka, beidzoties izmeklēšanai, kuras rezultātā tika noteikts galīgais aizsardzības pasākums, šīs iezīmes palika nemainīgas, apstiprinot, ka 2018. gadā Savienības tirgus joprojām bija pievilcīgs tirgus apjoma ( 34 ) un cenu ziņā. Galvenās tērauda eksportētājvalstis, kuras eksportēja uz Savienību, sasniedza augstāku cenu Savienības tirgū salīdzinājumā ar eksporta cenām citos trešo valstu tirgos, t. i., par 48–81 % no attiecīgajiem KN kodiem ( 35 ). Tas apliecina pastāvīgu pievilcīgumu cenu ziņā. Attiecībā uz apjomu Savienība joprojām bija nozīmīgs eksporta tirgus, kas dažām eksportētājvalstīm veidoja gandrīz 40 % un dažām – aptuveni 25 % no to kopējā eksporta, atkarībā no eksportētājvalsts ( 36 ).

(34) Turklāt Komisija secināja, ka novērtētajos datos, tai skaitā ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā, nebija elementu, kas liecinātu, ka Savienības tirgus tuvākajā nākotnē kļūtu mazāk pievilcīgs. Faktiski, kā parādīts šajā pielikumā (kā piemēru sk. 1.2.3. un 1.2.5. apakšiedaļu), aizvien vairāk trūka alternatīvu noieta tirgu, kur ražotāji eksportētāji varētu sasniegt tādus pašus vai līdzīgus eksporta apjomus kā agrāk, un tā rezultātā importa spiediens uz pievilcīgo Savienības tirgu vēl vairāk palielinātos.

1.2.1. Savienības ražošanas nozares stāvoklis un faktori, kas izskaidro tās daļēju atveseļošanos 2017. gadā

(35) Pagaidu regulas VI.1. iedaļā un galīgās regulas 5.1.–5.3. iedaļā skaidrots Savienības ražošanas nozares stāvoklis analizētā laikposma beigās un kaitējuma rādītāju attīstība kopš 2013. gada, secinot, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija nestabils un neaizsargāts.

(36) Konstatētā neaizsargātība, neraugoties uz daļēju uzlabojumu 2017. gadā, tika izskaidrota ar vairākiem faktoriem, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei tikai 2017. gadā sasniegt kopumā veselīgāku rentabilitātes līmeni nekā iepriekšējos gados, neraugoties uz nepārtraukto importa pieaugumu ( 37 ).

(37) Pirmkārt, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā analizētajā laikposmā kopumā uzrādīja sliktus rādītājus, ciešot zaudējumus (2013. gadā) vai sasniedzot ļoti zemu peļņas līmeni (2014.–2016. gadā). Lai gan 2017. gadā nozare pirmo reizi piecu gadu laikā sasniedza veselīgāku rentabilitātes līmeni, tas nesasniedza tādu apjomu, kas kompensētu iepriekšējos rādītājus četru gadu laikposmā. Pat tajā gadā daudzām ražojumu kategorijām saglabājās zema rentabilitāte. Trīs ražojumu kategorijas joprojām radīja zaudējumus, bet 13 ražojumu kategorijas bija tuvu nulles peļņai. Tikai septiņas ražojumu kategorijas 2017. gadā spēja atgūt peļņas līmeni virs 6 % ( 38 ). Šajā ziņā galvenais atšķirīgais faktors 2017. gadā bija saistīts ar vienības pārdošanas cenu attīstību un līmeni un atšķirību no ražošanas izmaksām salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Attiecībā uz cenu jānorāda, ka 2017. gadā tā pieauga par aptuveni 18 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (pieaugums par 106 EUR/t). Tajā pašā laikā, pat ja minētajā gadā palielinājās arī ražošanas izmaksas (par 82 EUR/t salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) ( 39 ), Savienības ražošanas nozare analizētajā laikposmā spēja sasniegt lielāko (pozitīvo) starpību (36 EUR/t), kas nodrošināja lielāku rentabilitāti ( 40 ). Tomēr saskaņā ar jaunākajām izmeklēšanā analizētajām norisēm nebija paredzams, ka šī ārkārtas situācija ( 41 ) būs ilgstoša, un bija skaidras tendences, kas liecināja par jau notiekošajām izmaiņām (sk. 1.2.4. iedaļu).

(38) Otrkārt, lai gan Savienības ražošanas nozare 2017. gadā salīdzinājumā ar 2013. gadu ( 42 ) spēja palielināt pārdošanas apjomu kopumā par 7 %, tādējādi daļēji uzlabojot savus darbības rādītājus minētajā gadā, tā acīm redzami nespēja pilnībā gūt labumu no daudz lielāka patēriņa pieauguma tajā pašā laikposmā (+14 %) ( 43 ) Savienības tirgū, lai gan 2017. gadā tai joprojām bija pieejama pietiekama jauda (2017. gadā jaudas izmantojums bija 76 % salīdzinājumā ar 75 % 2016. gadā) ( 44 ), kas ļautu vēl vairāk palielināt pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Jānorāda, ka 2017. gadā Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu gandrīz neuzlabojās. Šādus vājus rādītājus varētu izskaidrot ar ievērojamo pieaugušo importa spiedienu (apjoma un cenu ziņā) uz Savienības ražošanas nozari novērtētajā laikposmā. Patiesībā imports no patēriņa pieauguma guva daudz lielāku labumu nekā Savienības ražotāji. Savienības ražotāji gadu no gada pastāvīgi zaudēja tirgus daļu (no 87,2 % līdz 81,9 %) ( 45 ), turpretim importa tirgus daļa krasi pieauga (+71 %) ( 46 ), palielinoties no 12,7 % 2013. gadā līdz 18,8 % 2017. gadā ( 47 ). Importa tirgus daļa MRP bija 18,8 %, kas bija pat lielāka nekā 2017. gadā (18,1 %). Šīs tendences varētu izskaidrot ar pastāvīgu importa cenu samazinājumu ( 48 ), kas tādējādi neļāva Savienības ražošanas nozarei pilnībā (vai vismaz vairāk) izmantot tirgus attīstības potenciālu.

(39) Treškārt, lai gan tirgus apstākļi kopumā uzlabojās (palielinoties patēriņam, pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū un cenu līmenim), Savienības ražošanas nozare, kas laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam Savienībā bija zaudējusi gandrīz 10 000 darba ņēmēju, joprojām nespēja panākt lielāku nodarbinātību ( 49 ). Nodarbinātības līmenis 2017. gadā pat nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2016. gadu. Visbeidzot, krājumi izmeklēšanas laikposmā pieauga par 19 % un saglabājās augstā līmenī arī 2017. gadā ( 50 ).

(40) Tāpēc Savienības ražošanas nozare 2017. gadā daļēji uzlaboja savas darbības rādītājus, ko izraisīja vairāki faktori, proti, patēriņa pieaugums un pārdošanas apjoma pieaugums iekšzemes tirgū un lielāka tērauda un izejvielu cenu starpība ( 51 ), tomēr šo uzlabojumu ierobežoja importa spiediena līmenis, kādam minētajā gadā bija pakļauta Savienības ražošanas nozare, kas neļāva tai gūt lielāku labumu no šādiem esošajiem faktoriem. Nepārtrauktais tirgus daļas zaudējums un pastāvīgais cenu samazinājums visās ražojumu kategorijās, kā arī darbvietu zudums, ko tā nespēja atgūt, skaidri liecināja par to, ka nozare nav pilnībā atguvusies no iepriekšējo gadu negatīvo darbības rādītāju ietekmes un ka importa spiediens būtiski kavēja šādu atlabšanu.

(41) Tā kā daži no šiem faktoriem, kas 2017. gadā attīstījās pozitīvi, 2018. gadā mainījās pretējā virzienā (sk. tālāk jaunākās norises un gaidāmos rādītājus attiecībā uz tērauda un izejvielu cenām, kā arī gaidāmās patēriņa tendences), situācijā, kad bija gaidāms importa spiediena pieaugums apjoma un cenu ziņā, tā ietekme uz Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli būtu negatīva.

(42) Citiem vārdiem sakot, lai gan Savienības ražošanas nozare spēja daļēji atveseļoties, pateicoties vairāku svarīgu faktoru kumulatīvai pozitīvai attīstībai tirgū un lēnākam importa pieaugumam 2017. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ( 52 ), negatīvais pavērsiens, ko lielākā daļa šo faktoru uzrādīja 2018. gada beigās, neizbēgami izraisītu Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, nepārtraukti pieaugot importa spiedienam, kuru Savienības nozare šoreiz nespētu pārciest, ņemot vērā tā apmēru un gaidāmos dominējošos tirgus apstākļus. Tādējādi Savienības ražošanas nozares stāvoklis izmeklēšanas laikposma beigās bija tāds, ka tā bija neaizsargāta pret turpmāku importa pieaugumu.

1.2.2. ES TAI pasākumu nozīme, veidojoties Savienības ražošanas nozares stāvoklim 2017. gadā

(43) Šajā iedaļā Komisija sniedz nepieciešamos papildu paskaidrojumus un pamatojošos datus par TAI pasākumu nozīmi Savienības ražošanas nozares daļējas atgūšanās norisē 2017. gadā.

(44) Pirmkārt, šim nolūkam Komisija izvēlējās 2015. un 2016. gadā noteiktos pasākumus, jo uzskatīja, ka šo pasākumu ietekmi varētu daļēji attiecināt uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem 2017. gadā ( 53 ). Tāpēc saskaņā ar šiem parametriem pirms 2017. gada Komisija bija noteikusi sešus TAI pasākumus to ražojumu kategoriju importam, uz kurām vēlāk tika attiecināts aizsardzības pasākums ( 54 ).

(45) Šie pasākumi bija šādi ( 55 ): Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/501 ( 56 ), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/181 ( 57 ), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1778 ( 58 ), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/113 ( 59 ), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1777 ( 60 ) un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 ( 61 ).

(46) Komisija konstatēja, ka Savienības ražotāju rentabilitāte šajās ražojumu kategorijās sistemātiski uzlabojās nākamajā gadā pēc pasākumu noteikšanas. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka 2017. gadā rentabilitāte kopumā uzlabojās, ( 62 ) lai gan daudzu kategoriju ražojumu rentabilitāte joprojām bija zema, jo īpaši tām ražojumu kategorijām, uz kurām attiecas nesenie TAI pasākumi, un ka trešo valstu importa cenas (izņemot tās, uz kurām attiecas attiecīgie TAI pasākumi) 2017. gadā pēc TAI pasākumu noteikšanas kopumā īslaicīgi palielinājās ( 63 ).

(47) Turklāt apjomi, kurus ietekmēja nesenie tirdzniecības aizsardzības pasākumi, veidoja aptuveni 40 % no kopējā importa ražojumu kategorijās, uz kurām attiecās nesenie TAI pasākumi attiecīgajā laikposmā ( 64 ), un gados pēc minēto TAI pasākumu noteikšanas to apjoms Savienības tirgū samazinājās par vairāk nekā 90 % ( 65 ). Tāpēc negodīgās importa tirdzniecības ievērojamais samazinājums, kas tika panākts pēc pasākumu noteikšanas, kopumā ļāva Savienības ražotājiem un citām eksportētājvalstīm 2017. gadā palielināt pārdošanas cenas.

(48) Turklāt visās ražojumu kategorijās, uz kurām attiecās nesenie tirdzniecības aizsardzības pasākumi, bija vērojams būtisks rentabilitātes uzlabojums ( 66 ), un vairākās no tām rentabilitāte 2017. gadā pārsniedza 6 % ( 67 ). Pārējās kategorijās situācija bija daudz atšķirīgāka – dažās kategorijās tika pārsniegta vai gandrīz sasniegta 6 % rentabilitāte ( 68 ), citās kategorijās bija vērojami uzlabojumi, taču joprojām saglabājās vājš vai zems rentabilitātes līmenis ( 69 ), un citās kategorijās bija radušies zaudējumi vai sasniegta aptuveni 1 % rentabilitāte ( 70 ) neatkarīgi no jaunākajām tendencēm. Tas liecina, ka rentabilitātes attīstības ziņā situācija starp kategorijām nebija viendabīga un ka kopumā 2017. gadā vairumā kategoriju ( 71 ) tika konstatēti vai nu zaudējumi, vai arī neveselīgs rentabilitātes līmenis, lai gan dažos gadījumos to situācija salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu bija uzlabojusies. Tādējādi tas apstiprina Savienības ražošanas nozares kopējā stāvokļa nestabilitāti, neraugoties uz to, ka stāvoklis bija labāks nekā iepriekšējā gadā.

(49) Tomēr, kā paskaidrots tālāk, cenu pieauguma tendence 2017. gadā bija īslaicīga un sāka mainīties 2018. gadā, kad Savienība saskārās ar importa pieaugumu galvenokārt no trešām valstīm, uz kurām neattiecas tirdzniecības aizsardzības pasākumi, un ar tirdzniecības novirzīšanu, ko izraisīja ASV 232. panta pasākums. Par to liecina importa apjoms MRP, kas sasniedza rekordlielu apjomu – 31 314 tonnas, neraugoties uz nesen noteiktajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem dažās ražojumu kategorijās. Tas liecina, ka, lai gan nesenie TAI pasākumi veicināja daļēju un īslaicīgu Savienības ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanos, no tiem guva labumu arī tās eksportētājvalstis, uz kurām pasākumi neattiecas un kuras arī bija sākušas ievērojami palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū ( 72 ).

(50) Tādējādi Komisija apstiprināja, ka TAI pasākumu noteikšana ir sekmējusi Savienības ražotāju vispārējos darbības rādītājus, ciktāl tas attiecas uz šīm kategorijām ( 73 ).

(51) Turklāt 1.2.1. un 1.2.2. iedaļā sniegtais pamatojums skaidri parādīja, ka daži faktori, kas izskaidro Savienības daļēju atveseļošanos (piemēram, patēriņš), vienādi vai līdzīgi neietekmē Savienības ražotājus un eksportētājvalstis un nedod labumu tiem, jo eksportētājvalstis spēja ievērojami palielināt (+71 % apjoma ziņā) savu klātbūtni Savienības tirgū uz to Savienības ražotāju rēķina, kuri zaudēja tirgus daļu, un tikai salīdzinoši nedaudz palielināja kopējo pārdošanas apjomu (+7 %), salīdzinot ar nepārtraukto importa pieaugumu.

1.2.3. ASV 232. panta pasākuma ietekme

(52) Galīgajā regulā ( 74 ) Komisija secināja, ka ASV 232. pants veicināja ievērojamu tirdzniecības novirzīšanu uz Savienības tirgu.

(53) Šajā sakarā Komisija ir veikusi detalizētāku analīzi par importa modeļiem Savienībā un ASV gan kopumā, gan sīkāk analizējot atsevišķu eksportētājvalstu rīcību. Šī analīze parādīja, ka, salīdzinot importu uz ASV un Savienību 2018. gada pirmajā pusgadā ar 2017. gada pirmo pusgadu, imports uz ASV samazinājās par gandrīz vienu miljonu tonnu (–7 %), salīdzinot ar to pašu laikposmu 2017. gadā, importam uz Savienību bija gandrīz identiska pretēja tendence – importa apjoms palielinājās par 1,2 miljoniem tonnu (+7 %) (sk. 26. apsvērumu iepriekš). Vērtējot norises 2018. gada otrajā pusgadā un tajā pašā laikposmā 2017. gadā, šīs pretējās tendences kļūst izteiktākas. Faktiski imports uz ASV samazinājās par 2,4 miljoniem tonnu (–19 %), savukārt imports uz Savienību palielinājās par vairāk nekā 2 miljoniem tonnu (+15 %) ( 75 ).

(54) Tā rezultātā gada laikā imports Amerikas Savienotajās Valstīs samazinājās par pavisam 3,3 miljoniem tonnu (–13 %) un imports Savienībā palielinājās par 3,2 miljoniem tonnu (+11 %), no kuriem 72 % no kopējā samazinātā apjoma Amerikas Savienotajās Valstīs un 63 % no palielinātā importa Savienībā notika 2018. gada otrajā pusgadā ( 76 ).

(55) Tāpēc temps un apjoms, kādā šīs importa tendences paātrinājās 2018. gada otrajā pusgadā, liecināja, ka ASV 232. panta pasākuma ietekme pakāpeniski pastiprinājās, jo tas bija spēkā jau dažus mēnešus, un ka eksportētājvalstis ātri pielāgojās jaunajai tirgus situācijai ( 77 ).

(56) Rūpīgi izpētot eksportētājvalstu rīcību gan ASV, gan ES tirgū, Komisija apstiprināja šo tendenci. Piemēram, tādās valstīs kā Turcija, Krievija, Dienvidkoreja un Taivāna ( 78 ), kuru eksporta apjoms uz ASV un Savienību bija ievērojams, 2018. gadā salīdzinājumā ar 2017. gadu bija vērojamas šādas tendences: Turcija samazināja eksportu uz ASV par aptuveni 850 000 tonnu (–45 %) un palielināja eksportu uz Savienību par 2,6 miljoniem tonnu (+56 %). Līdzīgi arī Krievijas eksports uz ASV samazinājās par vairāk nekā 250 000 tonnu (–36 %), bet uz Savienību palielinājās par 870 000 tonnu (+23 %), Dienvidkorejas eksports uz ASV samazinājās par vairāk nekā 880 000 tonnu (–27 %), bet uz Savienību palielinājās par aptuveni 250 000 tonnu (+8 %), un visbeidzot Taivānas eksports uz ASV samazinājās par aptuveni 160 000 tonnu (–14 %), bet uz Savienību palielinājās par vairāk nekā 500 000 tonnu (+40 %) ( 79 ).

(57) Tāpēc šie skaitļi liecināja, ka ražotāji eksportētāji kopumā varēja vismaz daļu no ASV zaudētā apjoma nosūtīt uz Savienības tirgu un dažos gadījumos palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū krietni virs ASV zaudētā apjoma. Ņemot vērā ASV tirgus lielumu ( 80 ) un faktu, ka ASV 232. panta pasākums tika piemērots tikai dažus mēnešus un līdz ar to vēl nebija pilnībā sasniedzis paredzēto ietekmi, ( 81 ) bija pamatoti gaidīt, ka eksports uz ASV turpinās ievērojami samazināties un ka ražotāji eksportētāji spēs pielāgoties šiem apstākļiem un vēl vairāk palielināt savu klātbūtni Savienības tirgū.

(58) Tāpēc Komisija apstiprināja, ka ASV 232. panta pasākums tuvākajā nākotnē varētu izraisīt vēl lielāku eksporta tirdzniecības novirzīšanu uz Savienības tirgu.

1.2.4. Tērauda un izejvielu cenu jaunākās izmaiņas

(59) Galīgajā regulā Komisija norādīja, ka “tērauda cenas Savienībā sāka samazināties no 2018. gada trešā ceturkšņa” ( 82 ).

(60) Šajā saistībā Komisija iepriekš 1.2.1. iedaļā norādīja, ka viens no faktoriem, kas izskaidro Savienības ražošanas nozares darbības rādītāju daļēju uzlabošanos 2017. gadā, bija tas, ka starpība starp tērauda cenu un izejvielu izmaksām bija lielāka nekā jebkurā no iepriekšējiem analizētā laikposma gadiem. Tomēr jaunāko norišu detalizētāka analīze pirms galīgā pasākuma noteikšanas parādīja, ka tendence ir pretēja un ka pozitīvā starpība starp abiem rādītājiem pakāpeniski samazinās, un tāpēc tas negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus.

(61) Kā redzams 4. grafikā ( 83 ), 2018. gada otrajā pusgadā tērauda cenas Savienībā pastāvīgi samazinājās. Šī tendence varētu turpināties, ņemot vērā neskaidrās tirgus perspektīvas (sk. 1.2.6. iedaļu) un nepārtraukto un pieaugošo importa spiedienu attiecībā uz apjomiem un cenām, kas, neraugoties uz tirgus apstākļu pasliktināšanos vai neskaidrību, varētu atstāt negatīvu ietekmi uz cenām, tādējādi neļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas pieaugošajām izmaksām. Tālāk 5. grafikā ( 84 ) redzams, kā tajā pašā laikposmā pastāvīgi pieauga dažu galveno tērauda ražošanas izejvielu cenas.

(62) Tāpēc šādas apvienotās tendences, par kuru izmaiņām tuvākajā nākotnē nekas neliecināja, liktu Savienības ražošanas nozarei būt vēl saspringtākā finanšu stāvoklī.

(63) Turklāt Komisija uzskatīja, ka turpmāka importa spiediena iespējamā scenārija gadījumā un tirgū, kurā nav gaidāma būtiska izaugsme, sākotnējā izmeklēšanā konstatētās iekšzemes cenu samazinājuma tendences saasinātos vēl vairāk. Tas radītu papildu grūtības Savienības ražotājiem, kuriem būtu jāpieņem lēmums vai nu konkurēt par tirgus daļu uz ilgtspējīgāku cenu rēķina, vai arī saglabāt augstāku cenu līmeni, turpinot zaudēt tirgus daļu. Abos scenārijos tiktu negatīvi ietekmēti Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji.

(64) Turklāt Komisija norādīja, ka šī cenu attīstība sakrita ar laikposmu, kad jau bija spēkā pagaidu aizsardzības pasākums (kopš 2018. gada jūlija vidus). Tas liecina, ka eksportētājvalstis saskaņā ar šo pasākumu īstenoja vēl agresīvāku importa praksi un izrādīja pastāvīgu interesi ienākt Savienības tirgū lielos apmēros, neraugoties uz spēkā esošo pagaidu aizsardzības pasākumu.

1.2.5. Pašreizējā situācija ar TAI pasākumiem trešās valstīs un jaudas pārpalikums

(65) Komisija 1.1.1. un 1.1.2. iedaļā izskaidroja jaudas pārpalikuma un TAI pasākumu attīstību un jaunāko situāciju trešās valstīs. Ņemot vērā šo informāciju, Komisija uzskatīja, ka ir maz ticams, ka tuvākajā laikā situācija varētu mainīties. Piemēram, TAI pasākumi parasti tiek noteikti uz pieciem gadiem, un to termiņu var pagarināt. Konkrētāk, tā ka daudzi pasākumi tika noteikti dažus gadus pirms ES tērauda aizsardzības pasākuma ( 85 ) ieviešanas, bija paredzēts, ka tie turpināsies vismaz tuvākajā nākotnē. Attiecībā uz jaudas pārpalikumu Komisijas minētajos ziņojumos nebija norādītas pazīmes, kas liecinātu, ka jaudas pārpalikums varētu būtiski samazināties, bet gan bija norādīts, ka pasaules mēroga jaudas pārpalikuma situācija nozarē varētu vēl vairāk pasliktināties ( 86 ). Faktiski arī Pasaules forumā par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu tika nepārprotami secināts, ka jaudas pārpalikums joprojām bija aktuāla problēma 2018. gada beigās. Forumā tika norādīts, ka “tērauda ražošanas jaudas pārpalikums – globāls izaicinājums, kas turpina apgrūtināt nozari, – rada ievērojamas grūtības tērauda ražotājiem gan attīstītajās valstīs, gan jaunietekmes valstīs, gan jaunattīstības valstīs” ( 87 ).

(66) Pierādītā ietekme, ko šie faktori bija izraisījuši Savienības tirgū, būtiski palielinot importa apjomu, ir sīkāk izklāstīta 1.1. iedaļā, kā arī galīgajā regulā. Tā kā bija paredzēts, ka tie turpinās darboties arī tuvākajā nākotnē, bija gaidāms, ka to ietekme būs tāda pati un tāpēc tie kopā ar ASV 232. panta pasākumu radītu turpmāku importa apjoma pieaugumu Savienībā, kam sekotu negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, ja netiktu noteikts aizsardzības pasākums.

(67) Tāpēc Komisija secināja, ka šiem elementiem tuvākajā nākotnē joprojām būs liela nozīme Savienības tērauda tirgū un tādēļ tie ir piemēroti izmantošanai nopietna kaitējuma draudu analīzē.

1.2.6. Tirgus perspektīvas un prognozes

(68) Visā analizētajā laikposmā tērauda patēriņš Savienības tirgū gadu no gada palielinājās ( 88 ). Šī tendence ļāva Savienības ražošanas nozarei kopumā palielināt arī pārdošanas apjomu, kas savukārt ļāva tai zināmā mērā mazināt importa spiediena ietekmi, kuram tā bija pakļauta un kas izpaudās kā pastāvīgs cenu samazinājums un pastāvīga tirgus daļas zaudēšana. Kā paskaidrots 1.2.1. iedaļā, 2017. gadā šis pārdošanas apjoma pieaugums saistībā ar cenu atveseļošanos (gan kopumā, gan salīdzinājumā ar izmaksu attīstību) ļāva Savienības ražošanas nozarei daļēji atgūties no pastāvīgi negatīvajiem finanšu rādītajiem iepriekšējos gados. Komisija 1.2.4. iedaļā konstatēja tērauda cenu samazināšanās tendenci Savienībā paralēli izejvielu cenu pieaugumam.

(69) Pēc tam Komisija, analizējot dažādus specializētus tirgus avotus, izvērtēja ekonomiskās perspektīvas un prognozes laikposmam pēc izmeklēšanas pabeigšanas, lai novērtētu, vai pastāv nopietna kaitējuma draudi.

(70) Šajā sakarā avoti konsekventi norādīja uz nenoteiktības scenāriju un tērauda pieprasījuma samazināšanos pasaulē tuvākajā nākotnē. Pasaules Tērauda asociācija (Worldsteel Association) norādīja, ka “tērauda pieprasījums turpinās samazināties arī 2019. gadā [..]. Bezlīguma Brexit un tirdzniecības karš rada riskus” ( 89 ). Tā arī atgādināja: “Lai gan 2017. gadā novērotā tērauda pieprasījuma atjaunošanās ietekme tika pārnesta uz 2018. gadu, riski ir palielinājušies. Pieaugošā spriedze tirdzniecības jomā un mainīgās valūtas kursa svārstības palielina nenoteiktību” ( 90 ).

(71) ESAO norādīja, ka “(tērauda tirgus apstākļu) atveseļošanās izskatās nestabila, ņemot vērā joprojām pastāvošo strukturālo nelīdzsvarotību” ( 91 ). Citi tirgus avoti, piemēram, S&P Global Platts, savā 2018. gada decembra ziņojumā “Global Market Outlook” arī pauda šo pārliecību par situācijas nenoteiktību.

(72) Turklāt 2018. gada septembrī Pasaules forumā par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu tika secināts: “Lai gan 2017. gadā zināmā mērā tika panākta tērauda tirgus apstākļu cikliska atjaunošanās, pieprasījums pēc tērauda pasaulē joprojām ir zems un jaudas pārpalikums joprojām ir ievērojams.” ( 92 )

(73) Līdzīgi arī Eurofer (ES Tērauda asociācija) norādīja, ka “[..] pašreizējās tirdzniecības nesaskaņas ar ASV un globālā pieprasījuma mazināšanās liecina, ka ārējie riski varētu turpināt pieaugt, kas savukārt palielinātu nenoteiktību un vājinātu ES tērauda lietotāju izredzes” ( 93 ).

(74) Tāpēc no dažādiem avotiem analizētie dati konsekventi liecināja, ka labākajā gadījumā gaidāms neliels tērauda patēriņa pieaugums, lai gan tas nebija droši zināms, jo pieaugošās nenoteiktības apstākļos perspektīvas pasliktinājās. Tā rezultātā stagnējošais pieprasījums pēc tērauda pasaulē vēl vairāk palielinātu iespēju, ka tērauda eksportētāji pārdos ražojumus pievilcīgajā Savienības tirgū.

Secinājums par nopietna kaitējuma draudiem

(75) Šajā iedaļā analizētie dati apstiprināja, ka imports, visticamāk, palielināsies attiecīgos apjomos un ka tādējādi turpināsies importa spiediens gan uz apjomiem, gan cenām, ko radīs pastāvīgais jaudas pārpalikums un pieaugošais TAI pasākumu skaits trešās valstīs, kuru ietekme uz eksportu turpināsies. Turklāt ASV 232. panta ietekme, mēnešiem ritot, visticamāk, būs jūtama arvien spēcīgāk, tādējādi radot papildu spiedienu uz Savienības tirgu, jo palielināsies tirdzniecības novirzīšanas risks, kura pirmās pazīmes jau ir īstenojušās.

(76) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija arī apstiprināja tērauda un izejvielu cenu pretējās tendences 2018. gada otrajā pusgadā un neskaidrās tirgus perspektīvas tuvākajā nākotnē.

(77) Tāpēc, ņemot vērā šajā pielikumā analizētos elementus un sākotnējā konstatējumā izdarītos secinājumus, Komisija apstiprināja, ka pastāvēja nopietna kaitējuma draudi un ka tie būtu īstenojušies, ja Komisija nebūtu noteikusi galīgo aizsardzības pasākumu.

1.3. Saistības, kuru rezultātā ir palielinājies importa apjoms

(78) GATT 1994 XIX panta 1. punkta a) apakšpunktā attiecīgajā daļā ir noteikts: “[j]a [..] kā šīs Vienošanās kontekstā līgumslēdzējas puses īstenotu saistību, ieskaitot tarifu koncesijas, sekas, jebkurš produkts tiek importēts šīs līgumslēdzējas puses teritorijā tik lielos daudzumos [..]”.

(79) Attiecīgais ražojums ietver vairākas tarifu pozīcijas ( 94 ).

(80) Iepriekšējo daudzpusējo tirdzniecības sarunu kārtās piešķirto tarifu koncesiju rezultātā Eiropas Savienībai visās minētajās tarifu pozīcijās ir tarifu saistības ( 95 ):

— 0 % ad valorem nodoklis.

(81) Šīs koncesijas aizsardzības pasākumu noteikšanas laikā bija iekļautas Eiropas Savienības koncesiju saraksta I daļas II iedaļā, kas 2016. gada 1. decembrī apstiprināta kā saraksts EU CLXXIII – Eiropas Savienība ( 96 ), ar grozījumiem. Minētajā sarakstā un attiecībā uz iepriekš minētajām tarifu pozīcijām aile “citi nodokļi un maksājumi” bija tukša.

(82) Šo koncesiju rezultātā, kas iekļautas Eiropas Savienības koncesiju sarakstā, kurš pievienots GATT un iekļauts saskaņā ar GATT 1994 II panta 7. punktu, aizsardzības pasākumu noteikšanas laikā Eiropas Savienībai saskaņā arGATT 1994 bija radušās īpaši šādas saistības: XI panta 1. punkts, ar ko aizliedz beztarifu ierobežojumus iepriekš uzskaitīto ražojumu importam, un, kas ir svarīgi, GATT 1994 II panta 1. punkta a) apakšpunkts un II panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais un otrais teikums. Saskaņā ar II panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmo teikumu, ja nav piemērojama atkāpe, ES nedrīkst attiecīgajam ražojumam piemērot parastos muitas nodokļus, kas pārsniedz ES koncesiju saraksta attiecīgajā daļā noteiktos un paredzētos nodokļus, t. i., iepriekš norādītā nulles likme katrai attiecīgajai tarifa pozīcijai. Laikā, kad tika noteikts sākotnējais aizsardzības pasākums, kā arī galīgais aizsardzības pasākums, Eiropas Savienības piemērotie importa tarifi ražojumam, uz kuru attiecas aizsardzības pasākums, bija 0 %. Citiem vārdiem sakot, parastajiem muitas nodokļiem šie piemērotie tarifi jau bija maksimāli pieļaujamie saskaņā ar GATT 1994 II panta 1. punkta a) apakšpunktu un II panta 1. punkta b) apakšpunktu. Attiecībā uz citiem nodokļiem vai maksājumiem saskaņā ar II panta 1. punkta b) apakšpunkta otro teikumu nebija paredzēta elastība, lai ieviestu citus papildu nodokļus vai maksājumus, kas nav parastie muitas nodokļi.

(83) Ražojums, uz kuru attiecas aizsardzības pasākumi, tika importēts lielākos daudzumos (kā noteikts galīgajā aizsardzības pasākumā), ņemot vērā iepriekš minētās saskaņā ar 1994. gada GATT (GATT 1994 XI panta 1. punkts, II panta 1. punkta a) apakšpunkts un II panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais un otrais teikums) uzņemtās saistības, jo šīs saistības kopā ar tarifu koncesijām, ko Eiropas Savienība noteica turpmākajās daudzpusējo tirdzniecības sarunu kārtās, uzlaboja un nodrošināja aizsargājamā ražojuma importa tirgus pieejamības nosacījumus Eiropas Savienības tirgū. Tādējādi iepriekš minētās Eiropas Savienības tarifu saistības izraisīja importa apjoma pieaugumu un nesniedza ES rīcības brīvību palielināt parastos muitas nodokļus tā vietā, lai ieviestu aizsardzības pasākumu. Tas vienlaikus izskaidro, kā attiecīgās saistības izraisīja importa apjoma pieaugumu, kas draudēja radīt nopietnu kaitējumu.

(84) GATT noteiktās saistības vienlaikus liedza ES palielināt attiecīgajam ražojumam piemērotos ievedmuitas nodokļus. Tādējādi tās bija Eiropas Savienības “saistības saskaņā ar GATT 1994, [kas] ierobežo[ja] tās spēju novērst vai labot kaitējumu, ko radīja importa apjoma pieaugums”. Vienlaikus Eiropas Savienība “aptur[ēja] šīs saistības” sava aizsardzības pasākuma rezultātā.