02018R0761 — LV — 16.06.2020 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/761 (2018. gada 16. februāris), ar ko izveido kopīgas drošības metodes uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 1077/2012 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 129, 25.5.2018., 16. lpp)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/761

(2018. gada 16. februāris),

ar ko izveido kopīgas drošības metodes uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 1077/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)







1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Direktīvas (ES) 2016/798 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās kopīgās drošības metodes (“CSM”) drošības pārvaldības uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta izdošanas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un pēc drošības atļaujas izdošanas infrastruktūras pārvaldītājiem.

2. pants

Definīcija

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “drošības sertifikācijas struktūra” ir struktūra, kas atbild par vienotā drošības sertifikāta izsniegšanu, proti, Aģentūra vai valsts drošības iestāde;

b) “nenoskaidrots problēmisks aspekts” ir neliela problēma, kas konstatēta, novērtējot pieteikumu vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanai, bet kura tomēr nav šķērslis sertifikāta vai atļaujas izdošanai un kuru var atlikt izskatīšanai turpmākas uzraudzības gaitā.

3. pants

Uzraudzības process

1. Valstu drošības iestādes piemēro I pielikumā izklāstīto uzraudzības procesu.

2. Valstu drošības iestādes iedibina iekšēju kārtību vai procedūras uzraudzības procesa pārvaldībai.

3. Uzraudzības vajadzībām valstu drošības iestādes dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju vai to apakšuzņēmēju, partneru vai piegādātāju nodrošināto produktu vai pakalpojumu atļaujas, apstiprinājumus vai sertifikātus, kas piešķirti saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, pieņem kā pierādījumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju spējai izpildīt attiecīgās prasības, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/762 ( 1 ).

4. pants

Uzraudzības metodes

Valstu drošības iestādes pārņem atbilstošas metodes, tādas kā revīzija un pārbaudes, un, plānojot uzraudzības darbības, izvēlas vispiemērotākās no šīm metodēm.

5. pants

Saikne starp uzraudzību un novērtēšanu

1. Uzraugošā valsts drošības iestāde uzraudzības gaitā gūto informāciju par drošības pārvaldības sistēmas veiktspēju izmanto vienoto drošības sertifikātu vai drošības atļauju atjaunošanas vai atjaunināšanas vajadzībām un attiecīgā gadījumā šādā nolūkā dalās ar šo informāciju.

2. Gadījumos, kad 1. punktā minētā valsts drošības iestāde nav atbildīga par vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanu, tā pēc atjaunošanas vai atjaunināšanas pieteikuma saņemšanas nekavējoties koordinē savas darbības ar Aģentūru, kas darbojas kā drošības sertifikācijas struktūra, vai – pārrobežu infrastruktūras gadījumā – ar attiecīgo valsts drošības iestādi pēc tās pieprasījuma.

Pamatojoties uz pirmajā daļā minētās koordinācijas rezultātiem, valsts drošības iestāde apzina un mērķorientē informāciju, kas ir būtiska nolūkā novērtēt, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēma darbojas efektīvi, ietverot vismaz:

a) aprakstu par nozīmīgām neatbilstībām, kuras var ietekmēt drošības rādītājus vai nopietni apdraudēt drošību, un visiem citiem problēmiskiem aspektiem, kas uzraudzības gaitā konstatēti kopš iepriekšējās reizes, kad veikta novērtēšana;

b) tā rīcības plāna (vai plānu) statusu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs izstrādājis, lai novērstu a) apakšpunktā minētās nozīmīgās neatbilstības un visus citus problēmiskos aspektus, un attiecīgās darbības, kuras valsts drošības iestāde veikusi, lai uzraudzītu šo jautājumu atrisināšanu;

c) pārskatu par tā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības rādītājiem, kurš darbojas attiecīgajā dalībvalstī;

d) tā rīcības plāna (vai plānu) statusu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs izstrādājis, lai atrisinātu kopš iepriekšējās reizes, kad veikta novērtēšana, nenoskaidrotos problēmiskos aspektus.

6. pants

Uzraudzībā iesaistītā personāla kompetence

1. Valstu drošības iestādes nodrošina, ka uzraudzībā iesaistītajam personālam ir šāda kompetence:

a) zināšanas par attiecīgo tiesisko regulējumu, kas piemērojams uzraudzībai;

b) zināšanas par dzelzceļa sistēmas darbību;

c) kritiski analītiskas spējas attiecīgā līmenī;

d) drošības pārvaldības sistēmas vai līdzīgas pārvaldības sistēmas uzraudzības pieredze dzelzceļa nozarē vai drošības pārvaldības sistēmas uzraudzības pieredze nozarē, kurā ir līdzvērtīgas ekspluatācijas un tehniskās problēmas;

e) zināšanas un pieredze iztaujāšanā;

f) problēmu risināšanas, saziņas un komandas darba prasmes.

2. Ja norisinās komandas darbs, komandas locekļiem var būt dalīta kompetence.

3. Lai nodrošinātu 1. punkta pareizu piemērošanu, valstu drošības iestādes ievieš kompetences pārvaldības sistēmu, kas ietver:

a) kompetences profila izveidi katram darbam, amatam un uzdevumam;

b) personāla pieņemšanu darbā atbilstīgi izveidotajiem kompetences profiliem;

c) personāla kompetences uzturēšanu, pilnveidi un novērtēšanu atbilstīgi izveidotajiem kompetences profiliem.

7. pants

Lēmumu pieņemšanas kritēriji

1. Valsts drošības iestāde izstrādā un publicē lēmumu pieņemšanas kritērijus attiecībā uz to, kā tā izvērtē, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs drošības pārvaldības sistēmu piemēro pareizi un cik efektīvi drošības pārvaldības sistēma kontrolē drošības apdraudējumus, kas saistīti ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja darbībām.

Minētajos kritērijos ietver informāciju par to, kā valsts drošības iestāde pārvalda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmā konstatētās neatbilstības un kā rīkojas šādu neatbilstību gadījumā.

2. Valsts drošības iestāde pieņem un publicē procedūru, kurā sīki izklāstīts, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un visas citas ieinteresētās personas var iesniegt sūdzību par uzraudzības gaitā pieņemtajiem lēmumiem.

8. pants

Koordinācija starp valstu drošības iestādēm un sadarbība ar citām iestādēm vai struktūrām

1. Valstu drošības iestādes, kas iesaistītas tāda infrastruktūras pārvaldītāja uzraudzībā, kuram ir pārrobežu infrastruktūra, vai tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma uzraudzībā, kurš darbojas vairākās dalībvalstīs, koordinē pieeju uzraudzībai saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 17. panta 7. un 9. punktu.

Valstu drošības iestādes pēc drošības atļaujas vai vienotā drošības sertifikāta piešķiršanas nekavējoties izlemj, kurai no tām būs vadošā loma drošības pārvaldības sistēmas pareizas piemērošanas un efektivitātes uzraudzības koordinēšanā, neskarot valstu drošības iestāžu pienākumus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 16. panta 2. punkta d) un j) apakšpunktu un 17. pantu.

2. Šā panta 1. punkta vajadzībām valstu drošības iestādes izstrādā kārtību, kas pamatojas uz II pielikumā izklāstīto koordinētas un kopīgas uzraudzības sistēmu.

3. Valstu drošības iestādes izstrādā arī kārtību sadarbībai ar valstu izmeklēšanas iestādēm, par apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanas iestādēm un citām kompetentajām iestādēm vai struktūrām.

9. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 1077/2012 atceļ no 2019. gada 16. jūnija.

10. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

▼M1

To piemēro no 2019. gada 16. jūnija.

Tomēr dalībvalstīs, kuras Aģentūrai un Komisijai ir saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 33. panta 2. punktu paziņojušas to, ka ir pagarinājušas minētās direktīvas transponēšanas periodu, un kuras Aģentūrai un Komisijai nav saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 33. panta 2.a punktu paziņojušas to, ka minētais transponēšanas periods ir vēlreiz pagarināts, šīs regulas 5. panta 2. punktu un 8. panta 1. un 2. punktu piemēro no 2020. gada 16. jūnija.

Regulas 5. panta 2. punktu un 8. panta 1. un 2. punktu no 2020. gada 31. oktobra piemēro tajās dalībvalstīs, kuras Aģentūrai un Komisijai ir saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/798 33. panta 2.a punktu paziņojušas to, ka ir vēlreiz pagarinājušas minētās direktīvas transponēšanas periodu.

▼B

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Regulas 3. pantā minētais uzraudzības process

1. VISPĀRĪGI

Valsts drošības iestāde izstrādā strukturētu un pārbaudāmu procesu, kas aptver visu darbību un kurā ņemti vērā turpmāk norādītie elementi. Tas nodrošina, ka uzraudzības process ir iteratīvs un tajā ņemta vērā nepieciešamība veikt pastāvīgus uzlabojumus, kā norādīts papildinājumā ietvertajā diagrammā.

2. UZRAUDZĪBAS STRATĒĢIJAS UN PLĀNA VAI PLĀNU IZVEIDE

Valsts drošības iestāde:

a) stratēģijas un plāna vai plānu izveides vajadzībām vāc un analizē datus/informāciju no dažādiem avotiem. Kā avotus var izmantot informāciju, kas iegūta drošības pārvaldības sistēmu novērtēšanas gaitā, iepriekš veiktās uzraudzības rezultātus, informāciju no atļaujām nodot ekspluatācijā apakšsistēmas vai ritekļus, valstu izmeklēšanas iestāžu ziņojumus par nelaimes gadījumiem / ieteikumus, citus ziņojumus vai datus par nelaimes gadījumiem / starpgadījumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju gada drošības pārskatus, kas tiek iesniegti valsts drošības iestādei, par apkopi atbildīgo struktūrvienību gada ziņojumus par apkopi, sabiedrības locekļu iesniegtās sūdzības un citus atbilstīgus avotus;

b) uzraudzības stratēģijā norāda riska jomas mērķorientētai uzraudzībai, attiecīgā gadījumā ietverot riskus, kas izriet no cilvēkfaktoru un organizatorisko faktoru integrācijas un pārvaldības;

c) izstrādā uzraudzības plānu vai plānus, kuros parādīts, kā tā īstenos uzraudzības stratēģiju vienoto drošības sertifikātu un drošības atļauju derīguma termiņa laikā;

d) izstrādā sākotnējo aplēsi par resursiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu plānu vai plānus, pamatojoties uz norādītajām mērķjomām;

e) piešķir resursus plāna vai plānu īstenošanai;

f) uzraudzības stratēģijā un plānā vai plānos pievēršas visiem jautājumiem, kas saistīti ar pārrobežu darbību vai infrastruktūru, īstenojot koordināciju ar citu(-ām) valsts drošības iestādi(-ēm).

3. UZRAUDZĪBAS STRATĒĢIJAS UN PLĀNA VAI PLĀNU PAZIŅOŠANA

Valsts drošības iestāde:

a) paziņo uzraudzības stratēģijas vispārējos mērķus un plāna vai plānu vispārēju skaidrojumu attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un – attiecīgā gadījumā – citām ieinteresētajām personām plašākā nozīmē;

b) sniedz attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem vispārēju skaidrojumu par to, kā tiks īstenots uzraudzības plāns vai plāni.

4. UZRAUDZĪBAS VEIKŠANA

Valsts drošības iestāde:

a) īsteno plānu vai plānus;

b) samērīgi rīkojas, lai reaģētu uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja juridisko pienākumu neizpildi, tostarp vajadzības gadījumā izdod steidzamus brīdinājumus par drošību un piemēro pagaidu drošības pasākumus;

c) novērtē, cik atbilstoši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs ir izstrādājis un īstenojis rīcības plānu vai plānus, lai norādītajā termiņā novērstu visas neatbilstības un nenoskaidrotos problēmiskos aspektus;

d) dokumentē uzraudzības rezultātus.

5. UZRAUDZĪBAS REZULTĀTI

Valsts drošības iestāde:

a) informē attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju par tās veiktās uzraudzības rezultātiem, tostarp norādot jomas, kurās konstatēta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja neatbilstība, un visas labas prakses jomas drošības uzlabojumu atbalstam;

b) gūst pārskatu par tādu atsevišķu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju drošības rādītājiem, kuri darbojas attiecīgajā dalībvalstī;

c) publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par vispārējiem drošības rādītājiem dalībvalstī;

d) publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par drošības tiesiskā regulējuma efektivitāti;

e) pirms vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas atjaunošanas vai atjaunināšanas pieteikuma atkārtotas novērtēšanas izmanto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju uzraudzības gaitā savākto informāciju par drošības pārvaldības sistēmas veiktspēju un attiecīgā gadījumā dalās ar šo informāciju ar Aģentūru, kas darbojas kā drošības sertifikācijas struktūra, vai – pārrobežu infrastruktūras gadījumā – ar attiecīgo valsts drošības iestādi;

f) attiecīgā gadījumā veic visas izpildes panākšanas darbības, nosaka, vai nepieciešams ierobežot vai atcelt vienoto drošības sertifikātu vai drošības atļauju, un gadījumos, kad valsts drošības iestāde nav atbildīga par vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanu, attiecīgi informē kompetento iestādi.

6. UZRAUDZĪBAS PĀRSKATĪŠANA

Pamatojoties uz uzraudzības gaitā savākto informāciju un gūto pieredzi, kā arī drošības rādītājiem individuālā līmenī un dalībvalsts līmenī, valsts drošības iestāde regulāri:

a) pārskata uzraudzības stratēģiju un plānu vai plānus, lai pārbaudītu, vai sākotnējā mērķorientētā darbība, datu/informācijas izmantošana no dažādiem avotiem, uzraudzības rezultāti un resursu piešķiršana ir bijusi atbilstoša, un nepieciešamības gadījumā maina prioritātes;

b) pārstrādā plānu vai plānus, ja tas nepieciešams, un ņem vērā izmaiņu ietekmi uz uzraudzības stratēģiju;

c) vajadzības gadījumā pauž viedokli un iesniedz priekšlikumus savai dalībvalstij nolūkā novērst visus trūkumus drošības tiesiskajā regulējumā.









Papildinājums









II PIELIKUMS

Regulas 8. panta 2. punktā minētā koordinētas un kopīgas uzraudzības sistēma

Attiecīgās valstu drošības iestādes izstrādā kārtību, kas pamatojas uz šādiem principiem un konkrētiem elementiem:

1. Tās vienojas, kuri dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji darbojas tā, ka vajadzīga to koordinēta vai kopīga uzraudzība.

2. Tās vienojas par kopīgu(-ām) valodu(-ām) un informācijas konfidencialitātes līmeni koordinācijas pasākumu vajadzībām.

3. Tās vienojas par informāciju, kuras apmaiņa notiks, un par šādas apmaiņas grafiku: a) tās apmainās ar attiecīgo informāciju par 1. punktā norādītajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem un dalās ar veiktās novērtēšanas rezultātiem; b) tās attiecīgā gadījumā iesniedz drošības atļauju kopijas; c) tās attiecīgā gadījumā dalās ar saistītās uzraudzības rezultātiem, tostarp informē par lēmumiem un rīcību izpildes panākšanai; d) tās dalās ar informāciju par 1. punktā norādīto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības rādītājiem katrā dalībvalstī.

4. Tās vienojas par lēmumu pieņemšanas kritērijiem: a) tās dalās ar informāciju par to, kā katra valsts drošības iestāde uzraudzības plāna satvarā mērķorientē darbības, kas saistītas ar katru attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju; b) tās veido attiecīgo valstu drošības iestāžu dialogu par ierosinātajiem risinājumiem nozīmīgu atbilstības trūkumu novēršanai.

5. Tās pārvalda koordināciju: a) tās dalās ar izstrādātajām uzraudzības stratēģijām un plāniem; b) tās nosaka kopīgus interesējošos jautājumus un/vai kopīgas problēmas; c) tās efektīvi plāno individuālas, koordinētas vai kopīgas iniciatīvas, neradot nevajadzīgu apgrūtinājumu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem un izvairoties no šo iniciatīvu tvēruma pārklāšanās.

6. Tās attiecīgā gadījumā vienojas, kurai valsts drošības iestādei (vai iestādēm) jāpārbauda to darbību īstenošana, kuru mērķis ir pievērsties nenoskaidrotiem problēmiskiem aspektiem, kuru risināšana atlikta un tiek veikta uzraudzība.

7. Tās vienojas par koordinēti vai kopīgi risināmām jomām: a) tās apzina galvenos riskus, kuri apdraud attiecīgos dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus un kuriem valstu drošības iestādēm jāpievēršas koordinēti vai kopīgi; b) tās attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz rūpīgi izstrādātiem kritērijiem, vienojas, kura valsts drošības iestāde uzņemsies darbības vadību kuros jautājumos; c) tās attiecīgā gadījumā vienojas, kāda veida kopīga uzraudzība veicama; d) tās vienojas, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji jāinformē par valstu drošības iestāžu izstrādāto kārtību un panākto vienošanos.

8. Tās veic labas prakses apmaiņu: a) tās izstrādā kārtību, kā regulāri pārskatīt un koordinēt attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju uzraudzību; b) tās izstrādā kārtību, kā novērtēt valstu drošības iestāžu koordinācijas un sadarbības efektivitāti, vajadzības gadījumā ietverot Aģentūru.