ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(24)

Tā kā ķīmiskā aktivitāte ir bārija karbonāta īpašība, kas nav uzrādīta ražotāju produkcijas specifikācijas lapās, bet var būt noteikta, balstoties uz daļiņu lielumu un “attiecīgā produkta” blīvumu, dažādās galapatēriņa nozarēs, saņemot produktus, ir pieņemts veikts pārbaudes testus, lai pārbaudītu to īpašības. Tas, ka tiešie patērētāji tādās nozarēs kā ķieģeļu un flīžu ražošana, kur ķīmiskā aktivitāte ir būtiska, palielina bārija karbonāta daudzumu, kas tiem parasti ir nepieciešams ražošanas procesam, kad tie izmanto no ĶTR importētos produktus, pretēji gadījumam, ja produkts izgatavots Kopienas ražošanas nozarē, norāda uz to, ka tiešie patērētāji uzskata, ka Kopienas ražošanas nozares bārija karbonātam ir augstāka ķīmiskā aktivitāte. Turklāt Kopienas tirgū pārdoto produktu turpmākā analīze parādīja, ka papildus produktu grupām ar vislielāko ķīmisko aktivitāti, kas atbilst mazāk nekā 5 % no to pārdošanas apjomiem EK, kā noteikts pagaidu regulas 80. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare patiesībā pārdeva papildu produktu grupas ar ievērojami augstu ķīmisko aktivitāti, kas ir vēl apmēram 20 % no to kopējā pārdošanas apjoma Kopienā. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas bilance ir aprēķināta, ņemot vērā pārdotās produktu grupas ar zemāku ķīmisko aktivitāti. Tāpēc tika secināts, ka, ievērojot šos apstākļus un pretēji pagaidu regulas 80. apsvēruma saturam, koriģēšana atšķirīgas ķīmiskās aktivitātes dēļ ir pamatota.
(1)

Putnu gripa ir vīrusa ierosināta mājputnu un citu putnu infekcijas slimība, kas izraisa mirstību un traucējumus un kas var strauji iegūt epizootijas apmērus, nopietni apdraudot dzīvnieku un sabiedrības veselību un strauji samazinot putnkopības nozares rentabilitāti. Pastāv risks, ka slimības izraisītājs var izplatīties no savvaļas putniem uz mājas putniem, jo īpaši mājputniem, un no vienas dalībvalsts uz citu vai uz trešām valstīm ar dzīvu putnu vai to produktu starptautisku tirdzniecību.
Bureau d’intervention et de restitution belgeRue de Trèves, 82B-1040 BruxellesTél. (32-2) 287 24 11Fax (32-2) 287 25 24

Īrija

Intervention SectionOn Farm InvestmentSubsidies and Storage DivisionDepartment of Agriculture and FoodJohnstown Castle EstateWexfordIrelandTel. (353) 536 34 37Fax (353) 914 28 43
(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 8. panta 3. punktu dalībvalstis, kuras ir atbilstīgas Kohēzijas fonda finansējuma saņemšanai 2006. gadā un varētu saglabāt šo atbilstību arī turpmāk, ja atbilstības kritērijs paliktu 90 % no vidējā NKI ES-15 valstīs, bet kuras vairs nav atbilstīgas, jo to nominālais NKI uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 90 % no vidējā NKI ES-25 valstīs, vērtējot un aprēķinot saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktu, arī ir atbilstīgas Kohēzijas fonda finansējuma saņemšanai, ievērojot pārejas un īpašus noteikumus.
(29)

Atkarībā no tā, vai izmanto EK Statistikas biroja vai Ķīnas statistikas datus, ĶTR eksporta tirgus daļa tiek lēsta no 11,5 % līdz 15,8 %. Pat vispiesardzīgāk novērtēto 11,5 % tirgus daļu nevar uzskatīt par neievērojamu, jo, kā minēts pagaidu regulā, kaitējumu acīmredzami nodarījis aizvien lielākais spiediens, ko radījis pieaugošais imports par cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Ja tiek atklāts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi kaitējumu no importa par dempinga cenām, nevis kādu citu būtisku iemeslu dēļ, tad nav svarīgi, vai Kopienas ražošanas nozare ir bijusi dominējošā stāvoklī. Te būtu jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare pārskata periodā nav spējusi izvairīties no ievērojamiem zaudējumiem, neskatoties uz tās lielo tirgus daļu. Tas ir pretrunā ar apgalvojumu, ka tā ir guvusi labumu no dominējošā stāvokļa. Turklāt arī imports no trešām valstīm ir ļāvis tirgū nodrošināt pietiekamu konkurenci.
1. Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. 2. Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem 2.1. SVF debitoru parādi 2.2. Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi 3. Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem 4. Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem 4.1. Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi 4.2. Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros 5. Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām 5.1. Galvenās refinansēšanas operācijas 5.2. Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas 5.3. Precizējošās reverse operācijas 5.4. Strukturālās reversās operācijas 5.5. Aizdevumu iespēja uz nakti 5.6. Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti 6. Citas prasības euro pret euro zonas 7. Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro 7.1. Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri 7.2. Pārējie vērtspapīri 8. Valdības parāds euro 9. Eurosistēmas iekšējās prasības 9.1. Līdzdalības daļa ECB 9.2. Prasības, kas ekvivalentas ārvalstu rezervju pārvedumam 9.3. Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju 9.4. Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā (*) 9.5. Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) (*) 10. Posteņi, kuros notiek norēķins 11. Pārējie aktīvi 11.1. Euro zonas monētas 11.2. Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi 11.3. Pārējie finanšu aktīvi 11.4. Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības 11.5. Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi (*) 11.6. Dažādi 12. Gada zaudējumi

1. Banknotes apgrozībā (*) 2. Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām 2.1. Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) 2.2. Noguldījumu iespēja 2.3. Termiņnoguldījumi 2.4. Precizējošās reverse operācijas 2.5. Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi 3. Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm 4. Emitētie parāda vērtspapīri 5. Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem 5.1. Valdība 5.2. Pārējie pasīvi 6. Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem 7. Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem 8. Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem 8.1. Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības 8.2. Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros 9. Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros 10. Pārējie pasīvi 10.1. Pasīvi equivalent to the transfer of foreign reserves 10.2. Pasīvi related to promissory notes backing the issuance of ECB debt certificates 10.3. Net Pasīvi related to the allocation of euro banknotes within the Eurosystem (*) 10.4. Pārējie pasīvi within the Eurosystem (net) (*) 11. Items in course of settlement 12. Pārējie pasīvi 12.1. Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības 12.2. Uzkrātie procenti un iepriekš saņemtais ienākums 12.3. Dažādi 13. Uzkrājums 14. Pārvērtēšanas konti 15. Kapitāls un rezerves 15.1. Kapitāls 15.2. Rezerves 16. Gada peļņa
b)

Produktu apzīmējums un specifikācija : i) Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1, sastāv vai ir ražotas no tās. ii) Barība, kas ražota no kukurūzas DAS-Ø15Ø7-1. Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1, kas aprakstīta pieteikumā, ir rezistenta pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem (Lepidoptera) un ir noturīga pret glufosināta amonija herbicīdu. Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1 satur šādas DNS sekvences divās kasetēs: — 1. kasetē : no Bacillus thuringiensis subsp. aizawai iegūta saīsināta cry1F gēna sintētiska versija, kas dod rezistenci pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem (Lepidoptera), ko regulē ubikvitīna promoters ubiZM1(2), kas iegūts no Zea mays L., un ORF25PolyA terminators, kas iegūts no Agrobacterium tumefaciens pTi15955; — 2. kasetē : no Streptomyces viridochromogenes celma Tü494 iegūta pat gēna sintētiska versija, kas piešķir toleranci pret glufosināta amonija herbicīdu, ko regulē 35S promoters un terminatora sekvences, kas iegūtas no ziedkāpostu mozaīkas vīrusa.
(18)

Nevar būt mūžīgas raidorganizāciju tiesības uz to raidījumiem neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus raida pa vadiem vai pa gaisu, ietverot kabeļus vai mākslīgos pavadoņus. Šajā nolūkā aizsardzības termiņš jānosaka tikai no pirmās konkrēta raidījuma pārraides. Šis noteikums paredz izvairīties no jauna termiņa sākšanas gadījumos, ja raidījums ir idents agrākam raidījumam.
(16)

Regulas (EK) Nr. 1774/2002 XI pielikumā ir noteikti to trešu valstu saraksti, no kurām dalībvalstis var atļaut ievest lietošanai pārtikā neparedzētus dzīvnieku blakusproduktus. Minētā pielikuma XIII daļā ir noteikts to trešu valstu saraksts, no kurām dalībvalstis var atļaut ievest zirgu dzimtas dzīvnieku serumu. Saskaņā ar minēto XIII daļu šajā sarakstā ir iekļautas trešas valstis, kas minētas I pielikumā Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumam 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK ( 4 ), no kurām atļauts ievest zirgu dzimtas dzīvniekus nokaušanai.
(1)

Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses ( 1 ), turpmāk – “PSN”, stājās spēkā 1998. gada 1. martā.
b) pierāda, ka spēj ievērot šādus nosacījumus, tostarp uzstādīt atsevišķas ražošanas līnijas:

i) veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pareizi ievērotu iekšējās procedūras attiecībā uz svaiga piena nodalīšanu – no piena savākšanas līdz gala produkta posmam – tostarp piena savākšanas maršrutus, atsevišķas uzglabāšanas vietas un apstrādi prasībām atbilstošam un neatbilstošam pienam, kā arī piena produktu īpašu iepakojumu un marķējumu, neatkarīgi no tā, vai tie iegūti no prasībām atbilstoša vai neatbilstoša piena, un šāda piena atsevišķu glabāšanu;
b) daba un bioloģiskā daudzveidība:

i) katras dalībvalsts to teritoriju kopplatība, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, kas izteikta kā proporcija no visu to teritoriju kopplatības, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 25 % apjomā;

un
(4)

Komisijas 2006. gada 28. augusta Lēmums 2006/696/EK par to trešo valstu saraksta izveidošanu, no kurām drīkst importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus, inkubējamas olas, diennakti vecus cāļus, mājputnu, skrējējputnu un savvaļas medījamo putnu gaļu, olas un olu produktus un noteiktas bezpatogēnu olas, un par spēkā esošajiem veterinārās sertifikācijas noteikumiem ( 6 ), jo īpaši attiecas uz vaislas un produktīvo mājputnu, inkubējamo olu un diennakti vecu cāļu importu Kopienā un pārvadāšanu tranzītā caur Kopienu, un ar to nosaka trešu valstu sarakstu, no kurām dalībvalstīs ir atļauts importēt attiecīgos dzīvniekus un inkubējamās olas.
(8)

Tāpēc ir jāpieņem pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu eļļas rapša hibrīda ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4 sēklu izņemšanu no tirgus. Paredzams, ka sēklu nepieejamības rezultātā pieņemamā laikposmā no eļļas rapša ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 un eļļas rapša hibrīda kombinācijas ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4 atvasinātie produkti pazudīs no pārtikas un barības ķēdes.
1.

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no dienas, kas ir sešus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā Komisijas Regula par 24. panta 3. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem, taču, vēlākais, no 2009. gada 1. janvāra.
(2)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2005/40/EK, Euratom ( 4 ), un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2004/239/EK, Euratom ( 5 ), un Pagaidu nolīgumā ar Melnkalni, apstiprināts ar Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmumu 2007/855/EK, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses ( 6 ), noteiktas ikgadējās preferenciālās tarifu kvotas “baby beef” produktiem attiecīgi 9 400, 1 650 un 800 tonnu apmērā.
3. Dati, kas nav par cilvēkiem, ir šādi:

b) ex vivo vai in vitro dati, kuru pamatā ir no cilvēkiem vai dzīvniekiem ņemti bioloģiski paraugi, pētot mehānismus, kuru dēļ pārtikas produkts varētu izraisīt norādīto iedarbību, kā arī citi pētījumi, kas nav veikti ar cilvēkiem.
(7)

Zivsaimniecības datu vākšanas un pārvaldības jomā patlaban spēkā esošās regulas ietver noteikumus par tādu datu vākšanu un pārvaldību, kuri attiecas uz zvejas kuģiem, to darbībām un nozveju, un cenu pārraudzību, kas būtu jāņem vērā šajā regulā, lai vienkāršotu datu vākšanu un izmantošanu attiecībā uz visu KZP un lai izvairītos no datu vākšanas dublēšanas. Patlaban spēkā esošās regulas ir šādas: Padomes Regula (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai ( 5 ), Padomes Regula (EK) Nr. 788/96 (1996. gada 22. aprīlis) par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūras produkciju ( 6 ), Komisijas Regula (EK) Nr. 2091/98 (1998. gada 30. septembris) par Kopienas zvejas flotes segmentāciju un zvejniecības centieniem saistībā ar daudzgadīgajām pamatnostādņu programmām ( 7 ), Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju ( 8 ), Padomes Regula (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos ( 9 ), Padomes Regula (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes apsaimniekošanu saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem ( 10 ), Komisijas Regula (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām ( 11 ), Komisijas Regula (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru ( 12 ), Padomes Regula (EK) Nr. 812/2004 (2004. gada 26. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz vaļveidīgo nejaušu nozveju zvejniecībā ( 13 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1921/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem ( 14 ), Padomes Regula (EK) Nr. 1966/2006 (2006. gada 21. decembris) par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem ( 15 ), Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai ( 16 ).
(5)

Tika iesniegti jauni dati, atbalstot pieteikumu to izmantot jēriem. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā – “iestāde”) 2008. gada 16. jūlija atzinumā ( 4 ) secināja, ka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) kaitīgi neietekmē dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Turklāt iestāde secināja, ka Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20/Levucell SC10 ME) nerada nekādu citu apdraudējumu, kas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta 2. punktam būtu par pamatu minētās piedevas aizliegšanai. Atbilstīgi minētajam atzinumam šo preparātu var droši lietot jēriem. Turklāt atzinumā minēts, ka šis preparāts var labvēlīgi ietekmēt galīgo svaru un vidējo ikdienas pieaugumu. Iestāde neuzskata, ka jāparedz īpaša prasība veikt uzraudzību pēc pārdošanas. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā lietotās piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.
5.

Kontroles organizācijas :



Kods Nosaukums Interneta adrese JP-BIO-001 Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS) www.hyoyuken.org JP-BIO-002 AFAS Certification Center Co., Ltd. www.afasseq.com JP-BIO-003 NPO Kagoshima Organic Agriculture Association www.koaa.or.jp JP-BIO-004 Center of Japan Organic Farmers Group www.yu-ki.or.jp ▼M10 JP-BIO-005 Japan Organic & Natural Foods Association http://jona-japan.org/english/ ▼M7 JP-BIO-006 Ecocert Japan Limited. http://ecocert.qai.jp JP-BIO-007 Japan Certification Services, Inc. www.pure-foods.co.jp JP-BIO-008 OCIA Japan www.ocia-jp.com JP-BIO-009 Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd. www.omicnet.com/index.html.en JP-BIO-010 Organic Farming Promotion Association www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo JP-BIO-011 ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification www.axis-asac.net JP-BIO-012 Environmentally Friendly Rice Network www.epfnetwork.org/okome JP-BIO-013 Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center www.d-b.ne.jp/oitayuki JP-BIO-014 AINOU www.ainou.or.jp/ainohtm/disclosure/nintei-kouhyou.htm JP-BIO-015 SGS Japan Incorporation www.jp.sgs.com/ja/home_jp_v2.htm JP-BIO-016 Ehime Organic Agricultural Association www12.ocn.ne.jp/~aiyuken/ninntei20110201.html JP-BIO-017 Center for Eco-design Certification Co. Ltd http://www.eco-de.co.jp/list.html JP-BIO-018 Organic Certification Association www.yuukinin.jimdo.com JP-BIO-019 Japan Eco-system Farming Association www.npo-jefa.com JP-BIO-020 Hiroshima Environment and Health Association www.kanhokyo.or.jp/jigyo/jigyo_05A.html JP-BIO-021 Assistant Center of Certification and Inspection for Sustainability www.accis.jp JP-BIO-022 Organic Certification Organization Co. Ltd www.oco45.net JP-BIO-023 Minkan Inasaku Kenkyujo Ninsyo Center http://inasaku.or.tv/center/ JP-BIO-024 Aya town miyazaki, Japan http://www.town.aya.miyazaki.jp/ayatown/organicfarming/index.html JP-BIO-025 Tokushima Organic Certified Association http://www.tokukaigi.or.jp/yuuki/ JP-BIO-026 Association of Certified Organic Hokkaido http://www.acohorg.org/ ▼M11 JP-BIO-027 NPO Kumamoto Organic Agriculture Association http://www.kumayuken.org/jas/certification/index.html JP-BIO-028 Hokkaido Organic Promoters Association http://www.hosk.jp/CCP.html JP-BIO-029 Association of organic agriculture certification Kochi corporation NPO http://www8.ocn.ne.jp/~koaa/jisseki.html JP-BIO-030 LIFE Co., Ltd http://www.life-silver.com/jas/ ▼M7
1. Ar akumulatoru darbināma ierīce, kurai ir lāzera nolasīšanas sistēma video reproducēšanai un krāsu monitora video atainošanai (tā sauktais “portatīvais DVD atskaņotājs”). Ierīces izmēri ir šādi: 19 (garums) × 14,2 (platums) × 3,7 (augstums) cm, un tās svars ir 800 g. Monitors ir šķidro kristālu tipa (LCD) ierīce, kura ekrāna diagonāles izmērs ir 21,6 cm (8,5 collas). Ierīces monitoru iespējams grozīt un aizvērt. Ierīcē ir iebūvēti skaļruņi. Tai ir šādas saskarnes: — atmiņas karšu ligzdas, — USB pieslēgvieta, — kompozītvideosignāla ievades un izvades ligzda, — austiņu ligzda. Tā spēj nolasīt dažādu formātu audio un video datus no optiskajiem datu nesējiem (piemēram, CD, DVD) un pusvadītāju datu nesējiem (piemēram, USB zibatmiņas).

8528 59 70
(15)

Vajadzīgs nošķirt iepriekšēju atkritumu glabāšanu līdz to savākšanai no atkritumu savākšanas un no atkritumu glabāšanas pirms apstrādes. Uzņēmumi vai organizācijas, kas rada atkritumus savā darba procesā, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas nodarbojas ar atkritumu apsaimniekošanu un kuriem nepieciešamas atļaujas atkritumu uzglabāšanai pirms to savākšanas.
(9)

Dažu dalībvalstu gadījumā piemērojamie atvilkumi ir lielāki nekā attiecīgā kvota 2009. gadam. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punkta noteikumus, kā arī lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un lai veicinātu resursu reālu saglabāšanu, iespējami pilnīgāk kompensējot līdzšinējo pārzveju, ir lietderīgi nodrošināt, ka arī šādos gadījumos atvilkumi tiek piemēroti pilnībā. Tāpēc nav jāatļauj minēto dalībvalstu kuģiem attiecīgajos apgabalos 2009. gadā zvejot no konkrētajiem krājumiem, un atlikušais atvelkamais daudzums jāatvelk turpmākajos gados. Tādēļ Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktā minēto procedūru jāatvelk atlikušais daudzums no attiecīgās 2010. gada kvotas un, vajadzības gadījumā, no attiecīgajām turpmāko gadu kvotām.
(3)

Itālija iesniedza četrus finanšu iemaksu pieteikumus. Pirmais pieteikums tika iesniegts 2009. gada 21. aprīlī un ir saistīts ar Anoplophora chinensis kontroles pasākumiem Lombardijā, Brešas provinces Gussago komūnā, attiecībā uz pasākumiem, kas veikti 2008. gadā un no 2009. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, lai kontrolētu 2008. gadā atklāto uzliesmojumu. Komisijas veiktajā šā pieteikuma novērtējumā netika konstatēts, ka minētais kaitīgo organismu uzliesmojums ir saistīts ar pašreizējiem uzliesmojumiem Milānas vai Varēzes provincē. Otrais pieteikums, kas tika iesniegts 2009. gada 16. aprīlī, ir saistīts ar Anoplophora chinensis kontroles pasākumiem Lacio, Romas komūnā, attiecībā uz pasākumiem, kas veikti 2008. un 2009. gadā, lai kontrolētu 2008. gadā atklāto uzliesmojumu. Trešais pieteikums, kas tika iesniegts 2008. gada 25. novembrī, ir saistīts ar Anoplophora glabripennis kontroles pasākumiem Lombardijā, Corbetta komūnā, attiecībā uz pasākumiem, kas veikti 2007., 2008. gadā un no 2009. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, lai kontrolētu 2007. gadā atklāto uzliesmojumu. Ceturtais pieteikums saistībā ar Anoplophora chinensis kontroles pasākumiem Lombardijā, Brešas provinces Montichiari komūnā, nebija tiesīgs saņemt finanšu iemaksas, jo Komisijai par uzliesmojumu tika paziņots tikai pēc vairāk nekā astoņiem mēnešiem pēc tā oficiālās konstatēšanas, līdz ar to tas neatbilst prasībām par tūlītēju ziņošanu, kas minētas Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 1. punktā.
(11)

Komisijas 2007. gada 29. novembra Lēmumā 2007/777/EK, ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā ( 11 ), ir noteikts to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstis var atļaut ievest gaļas produktus un apstrādātus kuņģus, pūšļus un zarnas, un ir noteikti apstrādes režīmi, kas tiek uzskatīti par efektīviem attiecīgo patogēnu inaktivēšanai. Lai novērstu slimības izplatības risku ar šādiem produktiem, jāveic attiecīga apstrāde atkarībā no izcelsmes valsts veselības stāvokļa un atkarībā no tā, no kādām sugām produkts ir iegūts. Tādēļ ir lietderīgi piešķirt atkāpi no noteikuma, ar kuru pārtrauc Horvātijas un Šveices izcelsmes savvaļas medījamo putnu produktu importu, ar nosacījumu, ka produkti pilnībā apstrādāti vismaz 70 °C temperatūrā.
(7)

Savvaļas zaķu dzimtas dzīvnieku un saimniecībās audzētu trušu gaļas importam Kopienā vai tranzītam caur to ir jāizmanto Padomes Lēmuma 79/542/EEK ( 10 ) II pielikuma saraksts, kurā uzskaitītas trešās valstis vai to daļas. Jānosaka valstu saraksts savvaļas sauszemes zīdītāju, kas nav nagaiņi un zaķu dzimtas dzīvnieki, importam Kopienā vai tranzītam caur to.
(7)

Eiropas Autotransporta ražotāju apvienība (EARA) 1998. gadā apņēmās līdz 2008. gadam samazināt pārdoto jauno automobiļu vidējo emisiju rādītāju līdz 140 g CO2/km, un Japānas Autotransporta ražotāju apvienība (JARA) un Korejas Autotransporta ražotāju apvienība (KARA) 1999. gadā apņēmās līdz 2009. gadam samazināt pārdoto jauno automobiļu vidējās emisijas līdz 140 g CO2/km. Šīs saistības tika atzītas ar Komisijas Ieteikumu 1999/125/EK (1999. gada 5. februāris) par CO2 emisiju mazināšanu no pasažieru automobiļiem ( 5 ) (EARA), Komisijas Ieteikumu 2000/303/EK (2000. gada 13. aprīlis) par CO2 emisiju mazināšanu no pasažieru automobiļiem (KARA) ( 6 ) un Komisijas Ieteikumu 2000/304/EK (2000. gada 13. aprīlis) par CO2 emisiju mazināšanu no pasažieru automobiļiem (JARA) ( 7 ).