02014L0025 — LV — 01.01.2020 — 003.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 094, 28.3.2014., 243. lpp)

Grozīta ar:









▼B

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/25/ES

(2014. gada 26. februāris)

par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I SADAĻA DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI I NODAĻA Priekšmets un definīcijas 1. pants Priekšmets un darbības joma 2. pants Definīcijas 3. pants Līgumslēdzējas iestādes 4. pants Līgumslēdzēji 5. pants Jaukts iepirkums un iepirkums, kas attiecas uz vienu un to pašu darbību 6. pants Iepirkums, kas attiecas uz vairākām darbībām II NODAĻA Darbības 7. pants Kopīgi noteikumi 8. pants Gāze un siltums 9. pants Elektroapgāde 10. pants Ūdens 11. pants Transporta pakalpojumi 12. pants Ostas un lidostas 13. pants Pasta pakalpojumi 14. pants Naftas un gāzes ieguve un akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēte vai ieguve III NODAĻA Materiālā piemērošanas joma 1. IEDAĻA ROBEŽVĒRTĪBAS 15. pants Robežvērtības 16. pants Iepirkuma paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes 17. pants Robežvērtību pārskatīšana 2. IEDAĻA PIEMĒROŠANAS IZŅĒMUMI UN METU KONKURSI; ĪPAŠI NOTEIKUMI AR AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS ASPEKTIEM SAISTĪTAM IEPIRKUMAM 1. apakšiedaļa Izņēmumi, kas attiecināmi uz visiem līgumslēdzējiem, un īpaši izņēmumi ūdensapgādes un enerģētikas nozarē 18. pants Līgumu slēgšanas tiesības, kas piešķirtas ar nolūku līguma priekšmetu pārdot tālāk vai iznomāt trešām personām 19. pants Līgumi un metu konkursi, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas vai kuri organizēti tādu darbību īstenošanai, kas nav ietvertas šajā direktīvā, vai šādu darbību īstenošanai trešā valstī 20. pants Līgumi un metu konkursi, kas organizēti saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem 21. pants Īpaši izņēmumi attiecībā uz pakalpojumu līgumiem 22. pants Pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, kas piešķirtas, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām 23. pants Līgumu slēgšanas tiesības, ko piešķīruši daži līgumslēdzēji ūdens iepirkšanai un enerģijas vai degvielas piegādei, lai ražotu enerģiju 2. apakšiedaļa Ar aizsardzības un drošības aspektiem saistīts iepirkums 24. pants Aizsardzība un drošība 25. pants Jaukts iepirkums, kas aptver vienu un to pašu darbību un kas saistīts ar aizsardzības vai drošības aspektiem 26. pants Iepirkums, kas aptver vairākas darbības un kas saistīts ar aizsardzības vai drošības aspektiem 27. pants Ar aizsardzības vai drošības aspektiem saistīti līgumi un metu konkursi, kuru slēgšanas tiesības tiek piešķirtas vai kas tiek rīkoti saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem 3. apakšiedaļa Īpašas attiecības (sadarbība, saistīti uzņēmumi un kopuzņēmumi) 28. pants Starp līgumslēdzējām iestādēm noslēgti līgumi 29. pants Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas saistītam uzņēmumam 30. pants Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma daļa 31. pants Informācijas paziņošana 4. apakšiedaļa Īpašas situācijas 32. pants Pētniecības un izstrādes pakalpojumi 33. pants Līgumi, uz kuriem attiecas īpašs režīms 5. apakšiedaļa Konkurencei tieši pakļautas darbības un ar tām saistītie procedurālie noteikumi 34. pants Konkurencei tieši pakļautas darbības 35. pants Procedūra 34. panta piemērojamības noteikšanai IV NODAĻA Vispārīgi principi 36. pants Iepirkuma principi 37. pants Ekonomikas dalībnieki 38. pants Privileģēto tiesību līgumi 39. pants Konfidencialitāte 40. pants Noteikumi attiecībā uz saziņu 41. pants Nomenklatūras 42. pants Interešu konflikti II SADAĻA NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO LĪGUMIEM I NODAĻA Procedūras 43. pants Nosacījumi, kas saistīti ar NVI un citiem starptautiskiem nolīgumiem 44. pants Procedūru izvēle 45. pants Atklāta procedūra 46. pants Slēgta procedūra 47. pants Sarunu procedūra ar iepirkuma iepriekšēju izsludināšanu 48. pants Konkursa dialogs 49. pants Inovācijas partnerība 50. pants Sarunu procedūra bez iepirkuma iepriekšējas izsludināšanas II NODAĻA Elektroniskā un apvienotā iepirkuma paņēmieni un instrumenti 51. pants Pamatnolīgumi 52. pants Dinamiskās iepirkumu sistēmas 53. pants Elektroniskas izsoles 54. pants Elektroniskie katalogi 55. pants Centralizētās iegādes darbības un centralizēto iepirkumu struktūras 56. pants Neregulārs kopējais iepirkums 57. pants Iepirkums, kurā iesaistīti līgumslēdzēji no dažādām dalībvalstīm III NODAĻA Procedūras norise 1. IEDAĻA SAGATAVOŠANA 58. pants Iepriekšējas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem 59. pants Kandidātu vai pretendentu iepriekšēja iesaistīšana 60. pants Tehniskās specifikācijas 61. pants Marķējumi 62. pants Testa ziņojumi, sertifikācija un citi pierādījumi 63. pants Tehnisko specifikāciju paziņošana 64. pants Varianti 65. pants Līgumu sadalīšana daļās 66. pants Termiņu noteikšana 2. IEDAĻA PUBLICĒŠANA UN PĀRREDZAMĪBA 67. pants Periodiski informatīvi paziņojumi 68. pants Paziņojumi par kvalifikācijas sistēmu 69. pants Paziņojumi par līgumu 70. pants Paziņojumi par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu 71. pants Paziņojumu publicēšanas veidlapas un veids 72. pants Publicēšana attiecīgajā valstī 73. pants Iepirkuma procedūras dokumentu elektroniskā pieejamība 74. pants Uzaicinājumi kandidātiem 75. pants Kvalifikācijas pieprasītāju, kandidātu un pretendentu informēšana 3. IEDAĻA DALĪBNIEKU ATLASE UN LĪGUMU SLĒGŠANAS TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA 76. pants Vispārēji principi 1. apakšiedaļa Kvalifikācija un kvalifikācijas atlase 77. pants Kvalifikācijas sistēmas 78. pants Kvalifikācijas atlases kritēriji 79. pants Paļaušanās uz citu subjektu spējām 80. pants Direktīvā 2014/24/ES paredzēto izslēgšanas iemeslu un atlases kritēriju izmantošana 81. pants Kvalitātes nodrošināšanas standarti un vides vadības standarti 2. apakšiedaļa Līguma slēgšanas tiesību piešķiršana 82. pants Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji 83. pants Aprites cikla izmaksas 84. pants Nepamatoti lēti piedāvājumi 4. IEDAĻA PIEDĀVĀJUMI, KAS ATTIECAS UZ TREŠO VALSTU IZCELSMES PRODUKTIEM, UN ATTIECĪBAS AR MINĒTAJĀM VALSTĪM 85. pants Piedāvājumi, kas attiecas uz trešo valstu izcelsmes produktiem 86. pants Attiecības ar trešām valstīm saistībā ar būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu līgumiem IV NODAĻA Līguma izpilde 87. pants Līgumu izpildes nosacījumi 88. pants Apakšuzņēmēji 89. pants Līgumu izmaiņas to darbības laikā 90. pants Līgumu izbeigšana III SADAĻA ĪPAŠI IEPIRKUMA REŽĪMI I NODAĻA Sociālie un citi īpaši pakalpojumi 91. pants Sociālo un citu īpašu pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana 92. pants Paziņojumu publicēšana 93. pants Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas principi 94. pants Privileģēto tiesību līgumi konkrētu pakalpojumu jomās II NODAĻA Metu konkursu noteikumi 95. pants Darbības joma 96. pants Paziņojumi 97. pants Noteikumi par metu konkursu organizēšanu, dalībnieku atlasi un žūriju 98. pants Žūrijas lēmumi IV SADAĻA PĀRVALDĪBA 99. pants Izpilde 100. pants Individuāli ziņojumi par līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām 101. pants Valstu ziņojumi un statistikas informācija 102. pants Administratīva sadarbība V SADAĻA DELEĢĒTĀS PILNVARAS, ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 103. pants Deleģēšanas īstenošana 104. pants Steidzamības procedūra 105. pants Komiteju procedūra 106. pants Transponēšana un pārejas noteikumi 107. pants Atcelšana 108. pants Pārskatīšana 109. pants Stāšanās spēkā 110. pants Adresāti PIELIKUMI I PIELIKUMS 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto darbību saraksts II PIELIKUMS 4. panta 3. punktā minēto Savienības tiesību aktu saraksts III PIELIKUMS 34. panta 3. punktā minēto Savienības tiesību aktu saraksts IV PIELIKUMS 35. pantā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas termiņi V PIELIKUMS Prasības, kas attiecas uz piedāvājumu, dalības pieteikumu, kvalifikācijas pieteikumu, kā arī konkursu plānu un projektu elektroniskās saņemšanas rīkiem un ierīcēm VI PIELIKUMS A daļa Informācija, kas jāiekļauj periodiskajā informatīvajā paziņojumā (kā minēts 67. pantā) VI PIELIKUMS B daļa Informācija, kas jāiekļauj paziņojumos par periodiska informatīvā paziņojuma publicēšanu pircēja profilā, kurus neizmanto iepirkuma izsludināšanai (kā minēts 67. panta 1. punktā) VII PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj elektronisko izsoļu iepirkuma procedūras dokumentos (53. panta 4. punkts) VIII PIELIKUMS Dažu tehnisko specifikāciju definīcijas IX PIELIKUMS Norādījumi par publicēšanu X PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumā par kvalifikācijas sistēmu (kā minēts 44. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 68. pantā) XI PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumos par līgumu (kā minēts 69. pantā) XII PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (kā minēts 70. pantā) XIII PIELIKUMS Saskaņā ar 74. pantu paredzētais uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu, piedalīties dialogā, piedalīties sarunās vai apstiprināt ieinteresētību saturs XIV PIELIKUMS Saraksts ar starptautiskām konvencijām sociālajā un vides jomā, kas minētas 36. panta 2. punktā XV PIELIKUMS 83. panta 3. punktā minēto Savienības tiesību aktu saraksts XVI PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumos par līguma grozījumiem tā darbības laikā (kā minēts 89. panta 1. punktā) XVII PIELIKUMS 91. pantā minētie pakalpojumi XVIII PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumos par līgumiem, kuri attiecas uz sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem (kā minēts 92. pantā) XIX PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumā par metu konkursu (kā paredzēts 96. panta 1. punktā) XX PIELIKUMS Informācija, kas jāiekļauj paziņojumā par metu konkursu rezultātiem (kā minēts 96. panta 1. punktā) XXI PIELIKUMS Atbilstības tabula







I

SADAĻA

DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI







I

NODAĻA

Priekšmets un definīcijas

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šajā direktīvā ir paredzēti noteikumi par līgumslēdzēju rīkoto iepirkumu procedūrām attiecībā uz līgumiem, kā arī metu konkursiem, kuru paredzamā vērtība nav mazāka par 15. pantā noteiktajām robežvērtībām.

2. Šīs direktīvas nozīmē iepirkums ir viena vai vairāku līgumslēdzēju veikta būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu iegūšana, izmantojot piegādes, būvdarbu vai pakalpojumu līgumu no šo līgumslēdzēju izraudzītiem ekonomikas dalībniekiem ar noteikumu, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi ir paredzēti, lai veiktu kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām.

3. Šīs direktīvas īstenošanai piemēro LESD 346. pantu.

4. Šī direktīva neietekmē dalībvalstu brīvību saskaņā ar Savienības tiesību aktiem noteikt, ko tās uzskata par vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumiem, kā šie pakalpojumi būtu jāorganizē un jāfinansē atbilstīgi noteikumiem par valsts atbalstu un kādi īpaši pienākumi uz tiem būtu jāattiecina. Tāpat šī direktīva neietekmē publiskā sektora iestāžu lēmumu, vai, kādā veidā un cik lielā mērā tās vēlas pašas pildīt sabiedriskās funkcijas saskaņā ar LESD 14. pantu un protokolu Nr. 26.

5. Šī direktīva neietekmē to, kā dalībvalstis organizē savas sociālā nodrošinājuma sistēmas.

6. Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst ar ekonomiku nesaistīti vispārējas nozīmes pakalpojumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

1) “piegādes, būvdarbu un pakalpojumu līgumi” ir līgumi par atlīdzību, kas rakstiski noslēgti starp vienu vai vairākiem līgumslēdzējiem un vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un kuru mērķis ir būvdarbu izpilde, produktu piegāde vai pakalpojumu sniegšana;

2) “būvdarbu līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir kāda no šādām darbībām: a) tādu būvdarbu izpilde vai projektēšana un izpilde, kas saistīti ar kādu no darbībām I pielikuma nozīmē; b) būves realizācija vai projektēšana un realizācija; c) būves realizācija, izmantojot jebkādus līdzekļus, atbilstīgi prasībām, ko noteicis līgumslēdzējs, kuram ir izšķiroša ietekme uz būves veidu vai projektu;

3) “būve” ir celtniecības vai inženiertehnisko būvdarbu kopējais iznākums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu saimniecisku vai tehnisku funkciju;

4) “piegādes līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir produktu pirkums, nomaksas pirkums, noma ar izpirkuma tiesībām, ar vai bez pirkšanas iespējas. Piegādes līgums var kā blakus noteikums ietvert izvietošanas un uzstādīšanas darbus;

5) “pakalpojumu līgumi” ir līgumi, kuru priekšmets ir tādu pakalpojumu sniegšana, kas nav 2. punktā minētie pakalpojumi;

6) “ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai līgumslēdzējs, vai šādu personu un/vai subjektu grupa, tostarp visas uzņēmumu pagaidu apvienības, kas tirgū piedāvā būvdarbu izpildi un/vai būves realizāciju, produktu piegādi vai pakalpojumu sniegšanu;

7) “pretendents” ir ekonomikas dalībnieks, kas ir iesniedzis piedāvājumu;

8) “kandidāts” ir ekonomikas dalībnieks, kas ir izteicis vēlēšanos piedalīties vai ir uzaicināts piedalīties slēgtā procedūrā vai sarunu procedūrā, konkursa dialogā vai inovācijas partnerībā;

9) “iepirkuma procedūras dokuments” ir jebkurš dokuments, ko izdevis vai uz ko atsaucas līgumslēdzējs, lai aprakstītu vai noteiktu iepirkuma vai procedūras elementus, tostarp paziņojums par līgumu, periodisks informatīvais paziņojums vai paziņojumi par kvalifikācijas sistēmu, ja tos izmanto iepirkuma izsludināšanai, tehniskās specifikācijas, aprakstošais dokuments, ierosinātie līguma nosacījumi, kandidātu un pretendentu iesniedzamo dokumentu formāti, informācija par vispārīgi piemērojamiem pienākumiem un visi papildu dokumenti;

10) “centralizētās iegādes darbības” ir pastāvīgas darbības, kas ietver kādu no šādām darbībām: a) līgumslēdzējiem paredzētu piegāžu un/vai pakalpojumu iegāde; b) līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana vai pamatnolīgumu slēgšana par līgumslēdzējiem paredzētiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem;

11) “iegādes palīgdarbības” ir darbības, kas ietver atbalsta sniegšanu iegādes darbībām, jo īpaši šādos veidos: a) tehniskā infrastruktūra, kas ļauj līgumslēdzējiem piešķirt tiesības slēgt publiskus līgumus vai slēgt pamatnolīgumus par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem; b) konsultācijas par iepirkuma procedūru rīkošanu vai plānošanu; c) iepirkuma procedūru sagatavošana un vadīšana attiecīgās līgumslēdzējas iestādes vārdā un par tās līdzekļiem;

12) “centralizēto iepirkumu struktūra” ir līgumslēdzējs šīs direktīvas 4. panta 1. punkta nozīmē vai līgumslēdzēja iestāde Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punkta nozīmē, kas īsteno centralizētās iegādes darbības un, iespējams, iegādes palīgdarbības. Iepirkumu, ko veic centralizēto iepirkumu struktūra nolūkā veikt centralizētas iegādes darbības, uzskata par iepirkumu, lai veiktu kādu no 8.–14. pantā izklāstītajām darbībām. Šīs direktīvas 18. pantu nepiemēro iepirkumam, ko veic centralizēto iepirkumu struktūra, lai veiktu centralizētās iegādes darbības;

13) “iepirkumu pakalpojumu sniedzējs” ir publiskā vai privātā sektora struktūra, kas tirgū piedāvā iegādes palīgdarbības;

14) “rakstisks” vai “rakstiski” nozīmē vārdu vai ciparu kopumu, ko var izlasīt, reproducēt un pēc tam nosūtīt, ieskaitot informāciju, ko pārraida un saglabā, izmantojot elektroniskus līdzekļus;

15) “elektroniskie līdzekļi” ir elektroniskais aprīkojums tādu datu apstrādei (ieskaitot datu saspiešanu) un glabāšanai, ko pārraida, pārsūta un saņem pa vadiem, pa radio, izmantojot optiskus līdzekļus vai citādus elektromagnētiskos līdzekļus;

16) “aprites cikls” ir visi secīgie un/vai savstarpēji saistītie posmi, tostarp veicamā pētniecība un izstrāde, ražošana, tirdzniecība un tās nosacījumi, transportēšana, izmantošana un apkope, kas attiecas uz visu produkta vai būves pastāvēšanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku, no izejvielu ieguves vai resursu ražošanas līdz aizvākšanai, nojaukšanai un pakalpojuma izbeigšanai vai izmantošanai;

17) “metu konkursi” ir tās procedūras, kas līgumslēdzējam dod iespēju iegūt plānu vai metu, kuru žūrija atlasījusi konkursā ar godalgu piešķiršanu vai bez tās, galvenokārt pilsētu un lauku plānošanas, arhitektūras, inženiertehniskās projektēšanas vai datu apstrādes jomā.

18) “inovācija” ir jaunas vai būtiski uzlabotas produkta, pakalpojuma vai procesa, tostarp, bet ne tikai, ražošanas, celtniecības vai būvniecības procesa, ieviešana, jaunas tirdzniecības metodes ieviešana vai jaunas organizatoriskas metodes ieviešana uzņēmējdarbībā, darba vietu organizēšanā vai ārējās attiecībās inter alia, lai palīdzētu atrisināt sabiedrības problēmas vai atbalstītu Eiropa 2020 stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei;

19) “marķējums” ir jebkurš dokuments, sertifikāts vai apliecinājums, kas apstiprina, ka attiecīgās būves, produkti, pakalpojumi, procesi vai procedūras atbilst noteiktām prasībām;

20) “marķējuma prasības” ir tās prasības, kurām attiecīgajām būvēm, produktiem, pakalpojumiem, procesiem vai procedūrām jāatbilst, lai iegūtu attiecīgo marķējumu.

3. pants

Līgumslēdzējas iestādes

1. Šajā direktīvā “līgumslēdzējas iestādes” ir valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, publisko tiesību subjekti, vai vienas vai vairāku šādu iestāžu vai viena vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu veidotas apvienības.

2. “Reģionālās iestādes” ir visas to administratīvo vienību iestādes, kas ir neizsmeļošā veidā uzskaitītas NUTS 1 un NUTS 2, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 ( 1 ).

3. “Vietējās iestādes” ir visas administratīvo vienību iestādes, kas ietilpst NUTS 3, un mazāku administratīvo vienību iestādes, kā minēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003.

4. “Publisko tiesību subjekti” ir struktūras, kurām piemīt visi turpmāk minētie raksturlielumi:

a) tās ir nodibinātas ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas vajadzības, kurām nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura;

b) tām ir juridiskas personas statuss; un

c) tās to lielākajā daļā finansē valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti; vai to pārvaldību uzrauga minētās iestādes vai subjekti; vai to vadībā, valdē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti.

4. pants

Līgumslēdzēji

1. Šajā direktīvā līgumslēdzēji ir subjekti:

a) kas ir līgumslēdzējas iestādes vai publiski uzņēmumi un kas veic vienu no 8.–14. pantā minētajām darbībām;

b) kuru viens no darbības veidiem, ja attiecīgie līgumslēdzēji nav līgumslēdzējas iestādes vai publiski uzņēmumi, ir kāda no 8.–14. pantā minētajām darbībām vai to apvienojums un kuri darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, ko piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde.

2. “Publisks uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kurā līgumslēdzējām iestādēm var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstoši to īpašuma tiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālajai līdzdalībai minētajā uzņēmumā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam.

Uzskata, ka kādā no turpmākajiem gadījumiem līgumslēdzējām iestādēm ir dominējoša ietekme, ja minētās iestādes tieši vai netieši:

a) ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas;

b) kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma emitētajām akcijām;

c) var iecelt vairāk nekā pusi no šā uzņēmuma vadības, valdes vai uzraudzības struktūru locekļiem.

3. Šajā pantā “īpašas vai ekskluzīvas tiesības” ir tiesības, ko piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz normatīvu vai administratīvu aktu, kura mērķis ir attiecināt 8.–14. pantā izklāstītās darbības tikai uz vienu vai vairākiem subjektiem un kurš būtiski ietekmē citu subjektu spēju veikt attiecīgo darbību.

Tiesības, kas ir piešķirtas saskaņā ar procedūru, kurā ir nodrošināta atbilstīga publicitāte un kurā minētās tiesības piešķirtas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, nav “īpašas vai ekskluzīvas tiesības” pirmās daļas nozīmē.

Šādas procedūras iekļauj:

a) iepirkuma procedūras ar iepirkuma iepriekšēju izsludināšanu saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES, Direktīvu 2009/81/EK, Direktīvu 2014/23/ES vai šo direktīvu;

b) procedūras saskaņā ar citiem II pielikumā uzskaitītiem Savienības tiesību aktiem, kuras nodrošina atbilstīgu iepriekšēju pārredzamību atļauju piešķiršanai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu attiecībā uz II pielikumā izklāstītā Savienības tiesību aktu saraksta grozījumiem, ja minētie grozījumi ir vajadzīgi saistībā ar jaunu tiesību aktu pieņemšanu vai šādu tiesību aktu atcelšanu vai grozīšanu.

5. pants

Jaukts iepirkums un iepirkums, kas attiecas uz vienu un to pašu darbību

1. Šā panta 2. punktu piemēro jauktiem līgumiem, kuru priekšmets ir dažādi iepirkumu veidi, uz kuriem visiem attiecas šī direktīva.

Šā panta 3–5. punktu piemēro jauktiem līgumiem, kuru priekšmets ir iepirkums, uz kuru attiecas šī direktīva, un iepirkums, uz kuru attiecas cits tiesiskais regulējums.

2. Tiesības noslēgt līgumus, kuru priekšmets ir divi vai vairāki iepirkuma veidi (būvdarbi, pakalpojumi vai piegādes), piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami iepirkuma veidam, kurš raksturo attiecīgā līguma galveno priekšmetu.

Tādu jauktu līgumu gadījumā, kuri daļēji ietver pakalpojumus III sadaļas I nodaļas nozīmē un daļēji citus pakalpojumus, vai tādu jauktu līgumu gadījumā, kuri daļēji ietver pakalpojumus un daļēji piegādes, galveno priekšmetu nosaka atkarībā no tā, kura no attiecīgo pakalpojumu vai piegāžu paredzamajām vērtībām ir augstāka.

3. Ja konkrētā līguma dažādās daļas ir objektīvi atdalāmas, piemēro 4. punktu. Ja konkrētā līguma dažādās daļas nav objektīvi atdalāmas, piemēro 5. punktu.

Ja uz daļu no konkrētā līguma attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, piemēro šīs direktīvas 25. pantu.

4. Tādu līgumu gadījumā, kuru priekšmets ir iepirkums, uz ko attiecas šī direktīva, kā arī iepirkums, uz ko šī direktīva neattiecas, līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus par atsevišķām daļām vai piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu. Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus par atsevišķām daļām, lēmumu par to, kādu tiesisko regulējumu piemēro katram šādam atsevišķam līgumam, pieņem, pamatojoties uz attiecīgās atsevišķās daļas raksturlielumiem.

Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu, šo direktīvu – ja vien 25. pantā nav noteikts citādi – piemēro izrietošajam jauktajam līgumam neatkarīgi no to daļu vērtības, uz kurām citādi attiektos atšķirīgs tiesiskais regulējums, un neatkarīgi no tā, kurš tiesiskais regulējums minētajām daļām citādi tiktu piemērots.

Tādu jauktu līgumu gadījumā, kuri ietver piegādes, būvdarbu un pakalpojumu līgumu un koncesiju elementus, jaukta līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo direktīvu ar noteikumu, ka tās līguma daļas, kura ietver līgumu, uz ko attiecas šī direktīva, paredzamā vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 16. pantu, ir vienāda ar 15. pantā noteikto attiecīgo robežvērtību vai to pārsniedz.

5. Ja konkrētā līguma dažādās daļas nav objektīvi atdalāmas, piemērojamo tiesisko regulējumu nosaka, pamatojoties uz minētā līguma galveno priekšmetu.

6. pants

Iepirkums, kas attiecas uz vairākām darbībām

1. Tādu līgumu gadījumā, kuri paredzēti vairākām darbībām, līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus attiecībā uz katru darbību vai piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu. Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus, lēmumu par to, kādus noteikumus piemēro katram šādam atsevišķam līgumam, pieņem, pamatojoties uz attiecīgās atsevišķās darbības raksturlielumiem.

Neatkarīgi no 5. panta, ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu, piemēro šā panta 2. un 3. punktu. Tomēr, ja uz vienu no konkrētajām darbībām attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, piemēro šīs direktīvas 26. pantu.

Lēmumu piešķirt nedalīta līguma slēgšanas tiesības vai vairāku atsevišķu līgumu slēgšanas tiesības tomēr nepieņem ar nolūku izslēgt līgumu vai līgumus no šīs direktīvas vai – attiecīgā gadījumā – no Direktīvas 2014/24/ES vai 2014/23/ES darbības jomas.

2. Uz līgumu, kas paredzēts vairāku darbību veikšanai, attiecas noteikumi, kas piemērojami darbībai, kura paredzēta kā līguma galvenā darbība.

3. Tādu līgumu gadījumā, kad nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība ir paredzēta kā līguma galvenā darbība, piemērojamos noteikumus nosaka saskaņā ar a), b) un c) apakšpunktu:

a) līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES, ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts līgums, attiecas šī direktīva, bet uz citu darbību attiecas Direktīva 2014/23/ES;

b) līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo direktīvu, ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts līgums, attiecas šī direktīva, bet uz citu darbību attiecas Direktīva 2014/23/ES.

c) līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo direktīvu, ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts līgums, attiecas šī direktīva, bet uz citu darbību neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīva 2014/24/ES, ne Direktīva 2014/25/ES.







II

NODAĻA

Darbības

7. pants

Kopīgi noteikumi

Šīs direktīvas 8., 9. un 10. panta vajadzībām “piegāde” ietver ražošanu, vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību.

Tomēr gāzes ražošana ieguves veidā ietilpst 14. panta darbības jomā.

8. pants

Gāze un siltums

1. Saistībā ar gāzi un siltumu šī direktīva attiecas uz šādām darbībām:

a) tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar gāzes vai siltuma ražošanu, pārvadi vai sadali;

b) gāzes vai siltuma piegāde šādiem tīkliem.

2. Tādu gāzes vai siltuma piegādi fiksētiem tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz līgumslēdzējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību 1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) attiecīgā līgumslēdzēja veiktā gāzes vai siltuma ražošana ir neizbēgamas to darbību veikšanas sekas, kas nav minētas šā panta 1. punktā vai 9.–11. pantā;

b) piegādi publiskajam tīklam veic tikai šādas ražošanas saimnieciskai izmantošanai, un tās apjoms nav lielāks par 20 % no līgumslēdzēja apgrozījuma, ņemot vērā iepriekšējo trīs gadu vidējo radītāju, ieskaitot kārtējo gadu.

9. pants

Elektroenerģija

1. Saistībā ar elektroenerģiju šī direktīva attiecas uz šādām darbībām:

a) tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali;

b) elektroenerģijas piegāde šādiem tīkliem.

2. Tādu elektroenerģijas piegādi fiksētiem tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz līgumslēdzējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību 1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) attiecīgā līgumslēdzēja veiktā elektroenerģijas ražošana notiek tādēļ, ka tās patēriņš ir vajadzīgs, lai veiktu darbības, kas nav minētas šā panta 1. punktā vai 8., 9. un 10. pantā;

b) piegāde publiskajam tīklam ir atkarīga tikai no līgumslēdzēja paša patēriņa, un tās apjoms nav lielāks kā 30 % no līgumslēdzēja elektroenerģijas ražošanas kopapjoma, ņemot vērā iepriekšējo trīs gadu vidējo rādītāju, ieskaitot kārtējo gadu.

10. pants

Ūdens

1. Saistībā ar ūdeni šī direktīva attiecas uz šādām darbībām:

a) tādu fiksētu tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar dzeramā ūdens sagatavošanu, pārvadi vai sadali;

b) dzeramā ūdens piegāde šādiem tīkliem.

2. Šī direktīva attiecas arī uz līgumiem vai metu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir vai kurus organizē līgumslēdzēji, kas veic kādu no 1. punktā minētajām darbībām, un kuri ir saistīti ar vienu no šādiem darbību veidiem:

a) hidrotehniskie projekti, apūdeņošana vai zemes drenāža, ja ūdens apjoms, kas paredzēts dzeramā ūdens piegādei, nav lielāks par 20 % no ūdens kopapjoma, kuru nodrošina minētie projekti, apūdeņošanas vai drenāžas iekārtas;

b) notekūdeņu novadīšana vai attīrīšana.

3. Tādu dzeramā ūdens piegādi fiksētiem tīkliem, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz līgumslēdzējs, kas nav līgumslēdzēja iestāde, neuzskata par attiecīgu darbību 1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) ja attiecīgā līgumslēdzēja veiktā dzeramā ūdens ražošana notiek tādēļ, ka tā patēriņš ir vajadzīgs, lai veiktu darbības, kas nav minētas 8.–11. pantā;

b) piegāde publiskajam tīklam ir atkarīga tikai no līgumslēdzēja paša patēriņa, un tās apjoms nav lielāks kā 30 % no līgumslēdzēja dzeramā ūdens sagatavošanas kopapjoma, ņemot vērā iepriekšējo trīs gadu rādītāju, ieskaitot kārtējo gadu.

11. pants

Transporta pakalpojumi

Šī direktīva attiecas uz tādu tīklu nodrošināšanu un ekspluatāciju, kas iedzīvotājiem sniedz pakalpojumus dzelzceļu, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta jomā.

Attiecībā uz transporta pakalpojumiem uzskata, ka tīkls pastāv, ja pakalpojumu sniedz saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktiem darbības nosacījumiem, piemēram, nosacījumiem par apkalpojamiem maršrutiem, piedāvājamo pakalpojumu apjomu vai to sniegšanas biežumu.

12. pants

Ostas un lidostas

Šī direktīva attiecas uz darbībām, kas saistītas ar ģeogrāfiska apgabala izmantošanu, lai nodrošinātu lidostu un jūras vai iekšzemes ostu vai cita veida piestātņu pakalpojumus gaisa, jūras vai iekšzemes ūdensceļu pārvadātājiem.

13. pants

Pasta pakalpojumi

1. Šī direktīva attiecas uz darbībām, kas saistītas ar:

a) pasta pakalpojumu sniegšanu;

b) citu pakalpojumu sniegšanu, kuri nav pasta pakalpojumi, ar nosacījumu, ka šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus šā panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ja attiecībā uz šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem nav ievēroti 34. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi.

2. Šajā pantā, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/67/EK ( 2 ):

a) “pasta sūtījums” ir adresēts sūtījums galīgajā formā, kādā tas nosūtāms, neatkarīgi no svara. Papildus korespondencei šādi sūtījumi ir arī, piemēram, grāmatas, katalogi, laikraksti, periodiskie izdevumi un pasta pakas, kurās ir preces ar komercvērtību vai bez tās, neatkarīgi no to svara;

b) “pasta pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas ietver pasta sūtījumu muitošanu, šķirošanu, maršrutizēšanu un piegādi. Tas ietver gan pakalpojumus, kas ietilpst, gan pakalpojumus, kas neietilpst universālā pakalpojuma piemērošanas jomā, kā noteikts saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK;

c) “citi pakalpojumi, kas nav pasta pakalpojumi” ir šādās jomās sniegti pakalpojumi: i) pasta pakalpojumu pārvaldība (pakalpojumi līdz nosūtīšanai un pēc tās, ieskaitot “pasta šķirošanas pārvaldības pakalpojumus”); ii) tādi pakalpojumi saistībā ar pasta sūtījumiem, uz kuriem neattiecas a) apakšpunkts, piemēram, tiešie sūtījumi, kam nav norādīta adrese.

14. pants

Naftas un gāzes ieguve un akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēte vai ieguve

Šī direktīva attiecas uz darbībām saistībā ar ģeogrāfiska apgabala izmantošanu, lai:

a) iegūtu naftu vai gāzi;

b) veiktu akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēti vai ieguvi.







III

NODAĻA

Materiālā piemērošanas joma







1.

iedaļa

Robežvērtības

15. pants

Robežvērtības

Ja vien 18.–23. pantā paredzētie izņēmumi vai 34. pants nenosaka citādi, attiecībā uz konkrētās darbības veikšanu šo direktīvu piemēro iepirkumiem, kuru paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai tās pārsniedz:

a) ►M3 EUR 428 000 ◄ piegādes un pakalpojumu līgumiem, kā arī metu konkursiem;

b) ►M3 EUR 5 350 000 ◄ būvdarbu līgumiem;

c) EUR 1 000 000 pakalpojumu līgumiem par sociālajiem un citiem īpašiem pakalpojumiem, kas uzskaitīti XVII pielikumā.

16. pants

Iepirkuma paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes

1. Iepirkuma paredzamās vērtības aprēķina pamatā ir kopējā izmaksājamā summa bez PVN, ko aprēķinājis līgumslēdzējs, ietverot visas iespējas un visus līguma pārjaunojumus, kā nepārprotami noteikts iepirkuma procedūras dokumentos.

Ja līgumslēdzējs ir paredzējis kandidātiem vai pretendentiem piešķirt godalgas vai maksājumus, tos ņem vērā, aprēķinot iepirkuma paredzamo vērtību.

2. Ja līgumslēdzējs sastāv no atsevišķām struktūrvienībām, ņem vērā kopējo paredzamo vērtību, aptverot visas atsevišķās struktūrvienības.

Neatkarīgi no pirmās daļas, ja atsevišķai struktūrvienībai ir patstāvīga atbildība par iepirkumu vai par konkrētām iepirkuma kategorijām, paredzamās vērtības var aprēķināt šai konkrētajai struktūrvienībai.

3. Iepirkuma paredzamās vērtības aprēķināšanas metodi neizvēlas nolūkā panākt, lai to izslēgtu no šīs direktīvas darbības jomas. Iepirkumu nesadala, lai panāktu, ka tas neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja vien tam nav objektīvu iemeslu.

4. Minētais aprēķins ir derīgs brīdī, kad tiek nosūtīts iepirkuma izsludināšanas paziņojums, vai – ja šāds iepirkuma izsludināšanas paziņojums nav paredzēts – brīdī, kad līgumslēdzējs sāk līguma iepirkuma procedūru, piemēram, vajadzības gadījumā iepirkuma sakarā sazinoties ar ekonomikas dalībniekiem.

5. Pamatnolīgumu un dinamisko iepirkumu sistēmu gadījumā vērtība, kas jāņem vērā, ir visu to līgumu maksimālā paredzamā vērtība bez PVN, kuri paredzēti visā nolīguma vai sistēmas darbības laikā.

6. Inovācijas partnerības gadījumā vērtība, kas jāņem vērā, ir to pētniecības un izstrādes darbību maksimālā paredzamā vērtība bez PVN, kuras tiks īstenotas visos paredzētās partnerības posmos, kā arī to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu maksimālā paredzamā vērtība bez PVN, kurus plānots izstrādāt paredzētās partnerības darbības rezultātā un pēc tam iepirkt.

7. Saskaņā ar 15. pantu līgumslēdzēji būvdarbu līguma paredzamajā vērtībā iekļauj gan būvdarbu izmaksas, gan visu to piegāžu vai pakalpojumu kopējo paredzamo vērtību, ko līgumslēdzēji nodrošina darbuzņēmējam, ar noteikumu, ka tie ir vajadzīgi būvdarbu izpildei.

8. Ja saistībā ar paredzētiem būvdarbiem vai paredzētu pakalpojumu sniegšanu var tikt piešķirtas tiesības noslēgt vairākus līgumus par atsevišķām daļām, ņem vērā visu šādu daļu kopējo paredzamo vērtību.

Šo direktīvu piemēro, piešķirot tiesības noslēgt līgumu par katru daļu, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 15. pantā noteikto robežvērtību vai lielāka par to.

9. Ja saistībā ar projektu, kurā paredzēts iegādāties līdzīgas piegādes, var tikt piešķirti vairāki līgumi par atsevišķām daļām, tad, piemērojot 15. panta b) un c) punktu, ņem vērā visu šādu daļu kopējo paredzamo vērtību.

Šo direktīvu piemēro, piešķirot tiesības noslēgt līgumu par katru daļu, ja daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 15. pantā noteikto robežvērtību vai lielāka par to.

10. Neatkarīgi no 8. un 9. punkta līgumslēdzēji var piešķirt tiesības slēgt līgumus par atsevišķām daļām, nepiemērojot šajā direktīvā paredzētās procedūras, ar noteikumu, ka attiecīgās daļas paredzamā vērtība bez PVN ir mazāka par EUR 80 000 piegādēm vai pakalpojumiem vai mazāka par EUR 1 miljonu būvdarbiem. Tomēr šādu daļu, par kuru līgumu noslēgšanu tiesības piešķirtas bez šīs direktīvas piemērošanas, kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no visu to daļu kopējās vērtības, kurās ir sadalīti ierosinātie būvdarbi, ierosinātā līdzīgu piegāžu iegāde vai ierosinātā pakalpojumu sniegšana.

11. Regulāru piegādes vai pakalpojumu līgumu gadījumā vai tādu līgumu gadījumā, kurus ir paredzēts pārjaunot noteiktā laikposmā, paredzamo līguma vērtību aprēķina, pamatojoties uz:

a) to viena veida secīgo līgumu kopējo faktisko vērtību, kuru slēgšanas tiesības ir piešķirtas iepriekšējos 12 mēnešos vai iepriekšējā finanšu gadā, kas, ja iespējams, koriģēta, lai ņemtu vērā daudzuma vai vērtības izmaiņas, kuras varētu rasties 12 mēnešos pēc sākotnējā līguma;

b) vai to secīgo līgumu kopējo paredzamo vērtību, kuru slēgšanas tiesības piešķir 12 mēnešos pēc pirmās piegādes vai attiecīgajā finanšu gadā, ja tas ir ilgāks par 12 mēnešiem.

12. Lai aprēķinātu paredzamo vērtību piegādes līgumiem, kuru priekšmets ir produktu nomaksas pirkums, noma vai noma ar izpirkuma tiesībām, par pamatu ņem šādu vērtību:

a) ja līgumiem ir fiksēts termiņš un ja minētais termiņš ir 12 mēneši vai īsāks – kopējo paredzamo vērtību visā līguma darbības laikā vai, ja termiņš ir garāks par 12 mēnešiem, – kopējo vērtību, ieskaitot paredzamo atlikušo vērtību;

b) beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuriem nevar noteikt termiņu, – mēneša vērtību, kas reizināta ar 48.

13. Pakalpojumu līgumiem attiecīgā gadījumā paredzamo līguma vērtību aprēķina, pamatojoties uz:

a) apdrošināšanas pakalpojumiem – maksājamām apdrošināšanas prēmijām un citiem atlīdzības veidiem;

b) banku un citiem finanšu pakalpojumiem – maksām, komisijas maksām, procentiem un citiem atlīdzības veidiem;

c) projektēšanas līgumiem – maksām, komisijas maksām un citiem atlīdzības veidiem.

14. Ja pakalpojumu līgumos nav noteikta kopējā cena, paredzamo līguma vērtību aprēķina, pamatojoties uz:

a) līgumiem ar fiksētu termiņu, ja minētais termiņš ir 48 mēneši vai īsāks, – kopējo vērtību visā līguma darbības laikā;

b) beztermiņa līgumiem vai līgumiem, kuru termiņš pārsniedz 48 mēnešus, – mēneša vērtību, kas reizināta ar 48.

17. pants

Robežvērtību pārskatīšana

1. Sākot no 2013. gada 30. jūnija, Komisija reizi divos gados pārbauda, vai 15. panta a) un b) punktā noteiktās robežvērtības atbilst robežvērtībām, kas noteiktas Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par valsts iepirkumu (NVI), un vajadzības gadījumā tās pārskata saskaņā ar šo pantu.

Saskaņā ar aprēķināšanas metodi, kas noteikta NVI, Komisija minētās robežvērtības aprēķina, izmantojot euro vidējo dienas kursu, kas izteikts speciālajās aizņēmuma tiesībās (SDR), 24 mēnešus ilgā laikposmā, kurš beidzas 31. augustā pirms pārskatīšanas, kas ir spēkā no 1. janvāra. Šādi pārskatītās robežvērtības vajadzības gadījumā noapaļo uz leju līdz tuvākajam euro tūkstotim, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas NVI paredzētās spēkā esošās robežvērtības, kas izteiktas kā SDR.

2. Sākot no 2014. gada 1. janvāra, Komisija reizi divos gados nosaka vērtību to dalībvalstu valsts naudas vienībās, kuru naudas vienība nav euro, 15. panta a) un b) punktā minētajām robežvērtībām, kas pārskatītas saskaņā ar šā panta 1. punktu.

Vienlaikus Komisija to dalībvalstu valsts naudas vienībās, kuru naudas vienība nav euro, nosaka vērtību 15. panta c) punktā minētajai robežvērtībai.

Saskaņā ar aprēķināšanas metodi, kas noteikta NVI, šādu vērtību noteikšanā izmanto minēto valūtu vidējo dienas kursu, kas atbilst piemērojamajai robežvērtībai, kura izteikta euro valūtā, 24 mēnešus ilgā laikposmā, kurš beidzas 31. augustā pirms pārskatīšanas, kas ir spēkā no 1. janvāra.

3. Komisija publicē 1. punktā minētās pārskatītās robežvērtības un to atbilstošās valstu valūtās izteikto vērtību, kas minētas 2. punkta pirmajā daļā, un vērtību, kas noteikta saskaņā ar 2. punkta otro daļu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tā novembra sākumā, kas seko pēc to pārskatīšanas.

4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu, lai pielāgotu šā panta 1. punkta otrajā daļā noteikto metodiku jebkurām izmaiņām metodikā, kas noteikta NVI, attiecībā uz 15. panta a) un b) punktā minēto robežvērtību pārskatīšanu un attiecībā uz attiecīgo vērtību noteikšanu to dalībvalstu valsts naudas vienībās, kuru naudas vienība nav euro, kā minēts šā panta 2. punktā.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu, lai vajadzības gadījumā pārskatītu 15. panta a) un b) punktā minētās robežvērtības.

5. Ja ir vajadzīgs pārskatīt 15. panta a) un b) punktā minētās robežvērtības, bet ierobežota laika dēļ nevar izmantot 103. pantā noteikto procedūru un tādēļ pastāv nenovēršami steidzamības iemesli, saskaņā ar šā panta 4. punkta otro daļu pieņemtajiem deleģētajiem aktiem piemēro 104. pantā paredzēto procedūru.







2.

iedaļa

Piemērošanas izņēmumi un metu konkursi; īpaši noteikumi ar aizsardzības un drošības aspektiem saistītam iepirkumam







1.

apakšiedaļa

Izņēmumi, kas attiecināmi uz visiem līgumslēdzējiem, un īpaši izņēmumi ūdensapgādes un enerģētikas nozarē

18. pants

Līgumu slēgšanas tiesības, kas piešķirtas ar nolūku līguma priekšmetu pārdot tālāk vai iznomāt trešām personām

1. Šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām, kas piešķirtas tālākai pārdošanai vai iznomāšanai trešām personām, ar noteikumu, ka līgumslēdzējam nav īpašu vai ekskluzīvu tiesību pārdot vai iznomāt šādu līgumu priekšmetu un ka citi subjekti var pārdot vai iznomāt to saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā līgumslēdzējs.

2. Ja Komisija to prasa, līgumslēdzēji to informē par visām produktu vai darbību kategorijām, kurām, viņuprāt, saskaņā ar 1. punktu piemērojams izņēmums. Informatīvos nolūkos Komisija var periodiski publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī to produktu un darbību kategoriju sarakstu, kam, pēc tās ieskatiem, ir piemērojams šis izņēmums. To darot, Komisija ņem vērā visus sensitīvos komerciālos aspektus, ko līgumslēdzēji var norādīt, nosūtot informāciju.

19. pants

Līgumi un metu konkursi, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas vai kuri organizēti tādu darbību īstenošanai, kas nav ietvertas šajā direktīvā, vai šādu darbību īstenošanai trešā valstī

1. Šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām, ko līgumslēdzēji piešķir mērķiem, kuri nav 8.–14. pantā minēto darbību veikšana, vai šādu darbību veikšanai trešā valstī apstākļos, kas nav saistīti ar tīkla vai ģeogrāfiskā apgabala fizisko izmantošanu Savienības teritorijā; tāpat šī direktīva neattiecas uz metu konkursiem, kurus organizē minētajiem nolūkiem.

2. Ja Komisija to lūdz, līgumslēdzēji to informē par visām darbībām, kurām, viņuprāt, saskaņā ar 1. punktu piemērojams izņēmums. Informatīvos nolūkos Komisija var periodiski publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī to darbību kategoriju sarakstu, kam, pēc tās ieskatiem, ir piemērojams šis izņēmums. To darot, Komisija ņem vērā visus sensitīvos komerciālos aspektus, ko līgumslēdzēji var norādīt, nosūtot šo informāciju.

20. pants

Līgumi un metu konkursi, kas organizēti saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem

1. Šo direktīvu nepiemēro līgumiem vai metu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējam ir jāpiešķir vai kuri līgumslēdzējam ir jāorganizē saskaņā ar iepirkuma procedūrām, kas atšķiras no šajā direktīvā noteiktajām un ko nosaka kāds no turpmāk minētajiem:

a) tiesību instruments, ar ko nosaka starptautiskajām tiesībām atbilstošas saistības, piemēram, starptautisks nolīgums, ko atbilstīgi Līgumiem noslēgusi dalībvalsts ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai to mazākām vienībām par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar to parakstītāju piedalīšanos kāda projekta kopīgā īstenošanā vai ekspluatācijā;

b) starptautiska organizācija.

Dalībvalstis visus šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētos tiesību instrumentus dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar 105. pantā minēto Publiskā iepirkuma līgumu padomdevēju komiteju.

2. Šo direktīvu nepiemēro līgumiem un metu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējs piešķir vai kurus tas organizē saskaņā ar iepirkuma noteikumiem, ko sniegusi kāda starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde, ja attiecīgos līgumus un metu konkursus pilnībā finansē minētā organizācija vai iestāde; tādu līgumu un metu konkursu gadījumā, kurus to lielākajā daļā līdzfinansē starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde, puses vienojas par to, kuras iepirkuma procedūras ir piemērojamas.

3. Līgumiem un metu konkursiem, kas ir saistīti ar aizsardzības vai drošības aspektiem un kuru slēgšanas tiesības piešķir vai kurus rīko saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem piemēro 27. pantu. Minētajiem līgumiem un metu konkursiem nepiemēro šā panta 1. un 2. punktu.

21. pants

Īpaši izņēmumi attiecībā uz pakalpojumu līgumiem

Šo direktīvu nepiemēro šādiem pakalpojumu līgumiem:

a) par zemes, esošu ēku vai cita nekustama īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu, izmantojot jebkādus finanšu līdzekļus;

b) par šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumiem;

c) par jebkuru no šādiem juridiskajiem pakalpojumiem: i) klienta juridiska pārstāvība, ko veic advokāts Padomes Direktīvas 77/249/EEK ( 3 ) 1. panta nozīmē: — dalībvalstī, trešā valstī vai starptautiskā šķīrējtiesas vai samierināšanas instancē notiekošā šķīrējtiesā vai samierināšanā vai — dalībvalsts vai trešās valsts tiesās vai publiskā sektora iestādēs vai starptautiskās tiesās vai iestādēs notiekošā tiesvedībā; ii) juridiskas konsultācijas, ko sniedz, gatavojoties kādam no procesiem, kas minēti šā punkta i) apakšpunktā, vai ja ir drošas pazīmes un liela varbūtība, ka lieta, uz kuru konsultācijas attiecas, kļūs par šādu procesu priekšmetu, ar noteikumu, ka konsultācijas sniedz advokāts Direktīvas 77/249/EEK 1. panta nozīmē; iii) dokumentu apliecināšanas un autentificēšanas pakalpojumi, kas jāsniedz notāriem; iv) juridiskie pakalpojumi, ko sniedz pilnvarnieki vai iecelti aizbildņi, vai citi juridiskie pakalpojumi, kuru sniedzējus ieceļ tiesas attiecīgajā dalībvalstī vai kurus ieceļ ar tiesību aktu, lai tie šādu tiesu uzraudzībā veiktu konkrētus uzdevumus; v) citi juridiskie pakalpojumi, kuri attiecīgajā dalībvalstī ir saistīti, pat ja tikai dažkārt, ar oficiālas varas īstenošanu;

d) par finanšu pakalpojumiem saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai nodošanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK ( 4 ) nozīmē un darbībām, ko veic ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas Stabilizācijas mehānisma palīdzību;

e) par aizdevumiem, vai nu tie būtu, vai nebūtu saistīti ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai nodošanu;

f) darba līgumiem;

g) par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru dzelzceļa vai metro pārvadājumos;

h) par pakalpojumiem civilās aizsardzības, civilās drošības un katastrofu novēršanas jomā, kurus sniedz bezpeļņas organizācijas vai apvienības un uz kuriem attiecas CPV kodi 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 un 85143000-3, izņemot ar pacientu transportu saistītus neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus;

i) par raidlaika vai raidījumu nodrošinājuma līgumiem, ko piešķir audiovizuālo vai radio mediju pakalpojumu sniedzējiem. Šajā punktā jēdzienam “mediju pakalpojumu sniedzēji” ir tāda pati nozīme kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES ( 5 ) 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Jēdzienam “raidījums” ir tāda pati nozīme kā saskaņā ar minētās direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu, bet tas ietver arī radioraidījumus un radioraidījumu materiālus. Turklāt saistībā ar šo noteikumu jēdziens “raidījumu materiāls” nozīmē to pašu, ko jēdziens “raidījums”.

22. pants

Pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, kas piešķirtas, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām

Šo direktīvu nepiemēro pakalpojumu līgumiem, kuru slēgšanas tiesības kādam subjektam, kas pats ir līgumslēdzēja iestāde, vai līgumslēdzēju iestāžu apvienībai piešķir, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām, kuras tai ir saskaņā ar normatīvajiem vai publicētiem administratīvajiem aktiem, kas ir saderīgi ar LESD.

23. pants

Līgumu slēgšanas tiesības, ko piešķīruši daži līgumslēdzēji ūdens iepirkšanai un enerģijas vai degvielas piegādei, lai ražotu enerģiju

Šo direktīvu nepiemēro:

a) līgumiem par ūdens iepirkšanu, ja to slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji, kas veic vienu vai abas 10. panta 1. punktā minētās darbības saistībā ar dzeramo ūdeni;

b) līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir paši līgumslēdzēji, kas darbojas enerģētikas nozarē un ir iesaistīti 8. panta 1. punktā, 9. panta 1. punktā vai 14. pantā minētajā darbībā, lai piegādātu: i) enerģiju, ii) kurināmo enerģijas ražošanai.







2.

apakšiedaļa

Ar aizsardzības un drošības aspektiem saistīts iepirkums

24. pants

Aizsardzība un drošība

1. Saistībā ar līgumiem un metu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas vai kuri organizēti aizsardzības un drošības jomā, šo direktīvu nepiemēro:

a) līgumiem, kas ietilpst Direktīvas 2009/81/EK darbības jomā;

b) līgumiem, kam Direktīvu 2009/81/EK nepiemēro saskaņā ar tās 8., 12. un 13. pantu.

2. Šo direktīvu nepiemēro līgumiem un metu konkursiem, kam nav citādā ziņā piemērojams izņēmums saskaņā ar 1. punktu, ciktāl dalībvalsts būtisko drošības interešu aizsardzību nevar nodrošināt ar mazāk ierobežojošiem pasākumiem, piemēram, nosakot prasības, kas vērstas uz konfidencialitātes aizsardzību informācijai, ko līgumslēdzējs dara pieejamu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras laikā, kā paredzēts šajā direktīvā.

Turklāt un saskaņā ar LESD 346. panta 1. punkta a) apakšpunktu šo direktīvu nepiemēro līgumiem un metu konkursiem, kam citādā ziņā nav piemērojams izņēmums saskaņā ar šā panta 1. punktu, ciktāl šīs direktīvas piemērošanas dēļ dalībvalstij būtu pienākums sniegt informāciju, kuras izpaušanu tā uzskata par savu būtisko drošības interešu apdraudējumu.

3. Ja iepirkums un līguma vai metu konkursa izpilde ir pasludināta par slepenu vai arī tiem jāpiemēro īpaši drošības pasākumi saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošiem normatīviem un administratīviem aktiem, šo direktīvu nepiemēro ar noteikumu, ka dalībvalsts ir noteikusi, ka tās attiecīgās būtiskās intereses nevar nodrošināt ar mazāk ierobežojošiem pasākumiem, piemēram, tādiem, kas minēti 2. punkta pirmajā daļā.

25. pants

Jaukts iepirkums, kas aptver vienu un to pašu darbību un kas saistīts ar aizsardzības vai drošības aspektiem

1. Jauktu līgumu gadījumā, kuri aptver vienu un to pašu darbību un kuru priekšmets ir iepirkums, uz ko attiecas šī direktīva, kā arī iepirkums vai citi elementi, uz ko attiecas LESD 346. pants vai Direktīva 2009/81/EK, piemēro šo pantu.

2. Ja konkrētā līguma dažādās daļas ir objektīvi atdalāmas, līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus par atsevišķām daļām vai piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu.

Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus par atsevišķām daļām, lēmumu par to, kādu tiesisko regulējumu piemēro katram šādam atsevišķam līgumam, pieņem, pamatojoties uz attiecīgās atsevišķās daļas raksturlielumiem.

Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu, piemērojamo tiesisko regulējumu nosaka uz šādu kritēriju pamata:

a) ja uz daļu no konkrētā līguma attiecas LESD 346. pants, šā līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu, ar noteikumu, ka tiesību noslēgt nedalītu līgumu piešķiršanu pamato objektīvi iemesli;

b) ja uz daļu no konkrētā līguma attiecas Direktīva 2009/81/EK, tiesības noslēgt šo līgumu var piešķirt saskaņā ar minēto direktīvu, ar noteikumu, ka tiesību noslēgt nedalītu līgumu piešķiršanu pamato objektīvi iemesli. Šis punkts neskar minētajā direktīvā paredzētās robežvērtības un izņēmumus.

Tomēr lēmumu piešķirt tiesības slēgt nedalītu līgumu nepieņem tāpēc, lai līgumiem nebūtu jāpiemēro vai nu šī direktīva, vai Direktīva 2009/81/EK.

3. Šā panta 2. punkta trešās daļas a) apakšpunktu piemēro jauktiem līgumiem, kuriem citādi tiktu piemērots gan minētās daļas a), gan b) apakšpunkts.

4. Ja konkrētā līguma dažādās daļas nav objektīvi atdalāmas, tiesības noslēgt šo līgumu var piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu, ja tas ietver elementus, kuriem piemēro LESD 346. pantu; citādi tā slēgšanas tiesības var piešķirt saskaņā ar Direktīvu 2009/81/EK.

26. pants

Iepirkums, kas aptver vairākas darbības un kas saistīts ar aizsardzības vai drošības aspektiem

1. Tādu līgumu gadījumā, kuri paredzēti vairākām darbībām, līgumslēdzēji var izvēlēties piešķirt tiesības noslēgt atsevišķus līgumus attiecībā uz katru darbību vai piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu. Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt atsevišķu līgumu par atsevišķām daļām, lēmumu par to, kādu tiesisko regulējumu piemēro katram šādam atsevišķam līgumam, pieņem, pamatojoties uz attiecīgās atsevišķās daļas raksturlielumiem.

Ja līgumslēdzēji izvēlas piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu, piemēro šā panta 2. punktu. Izvēli starp tiesību noslēgt nedalītu līgumu piešķiršanu un tiesību noslēgt vairākus atsevišķus līgumus piešķiršanu nevar izdarīt ar mērķi izslēgt līgumu vai līgumus no šīs direktīvas vai Direktīvas 2009/81/EK darbības jomas.

2. Tādu līgumu gadījumā, kuri paredzēti kādai darbībai, uz ko attiecas šī direktīva, un otrai darbībai, uz kuru attiecas:

a) Direktīva 2009/81/EK; vai

b) LESD 346. pants,

līguma slēgšanas tiesības var piešķirt saskaņā ar Direktīvu 2009/81/EK gadījumos, kas norādīti a) apakšpunktā, un tās var piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu, gadījumos, kas norādīti b) apakšpunktā. Šī daļa neskar Direktīvā 2009/81/EK paredzētās robežvērtības un izņēmumus.

Līgumus, kuri izklāstīti pirmās daļas a) apakšpunktā un kuros turklāt iekļauts iepirkums vai citi elementi, uz kuriem attiecas LESD 346. pants, var piešķirt, nepiemērojot šo direktīvu.

Tomēr pirmo un otro daļu piemēro ar nosacījumu, ka tiesību noslēgt nedalītu līgumu piešķiršanu pamato objektīvi iemesli un ka lēmums piešķirt tiesības noslēgt nedalītu līgumu nav pieņemts tāpēc, lai līgumiem nebūtu jāpiemēro šī direktīva.

27. pants

Ar aizsardzības vai drošības aspektiem saistīti līgumi un metu konkursi, kuru slēgšanas tiesības tiek piešķirtas vai kas tiek rīkoti saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem

1. Šo direktīvu nepiemēro ar aizsardzības vai drošības aspektiem saistītiem līgumiem vai metu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējiem ir jāpiešķir vai kuri līgumslēdzējiem jāorganizē saskaņā ar iepirkuma procedūrām, kas atšķiras no šajā direktīvā noteiktajām un ko nosaka kāds no turpmāk minētajiem:

a) starptautisks nolīgums vai vienošanās, ko atbilstīgi Līgumiem noslēgusi dalībvalsts ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai to mazākām vienībām par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar to parakstītāju piedalīšanos kāda projekta kopīgā īstenošanā vai ekspluatācijā;

b) starptautisks nolīgums vai vienošanās, kas saistīti ar karaspēka izvietošanu un attiecas uz dalībvalsts vai trešās valsts uzņēmumiem;

c) starptautiska organizācija.

Visus šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētos līgumus vai vienošanās dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar 105. pantā minēto Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju.

2. Šo direktīvu nepiemēro ar aizsardzības vai drošības aspektiem saistītiem līgumiem un metu konkursiem, kuru slēgšanas tiesības līgumslēdzējs piešķir saskaņā ar iepirkuma noteikumiem, ko paredz kāda starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde, ja attiecīgos līgumus vai metu konkursus pilnībā finansē šī organizācija vai iestāde. Tādu līgumu vai metu konkursu gadījumā, kurus to lielākajā daļā līdzfinansē starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde, puses vienojas par to, kuras iepirkuma procedūras ir piemērojamas.







3.

apakšiedaļa

Īpašas attiecības (sadarbība, saistīti uzņēmumi un kopuzņēmumi)

28. pants

Starp līgumslēdzējām iestādēm noslēgti līgumi

1. Līgums, kura slēgšanas tiesības līgumslēdzēja iestāde piešķīrusi kādai juridiskai personai, kas ir privāto vai publisko tiesību subjekts, neietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

a) līgumslēdzēja iestāde attiecībā uz juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli, kādu tā īsteno attiecībā uz savām struktūrvienībām;

b) vairāk nekā 80 % no minētās juridiskās personas darbībām kontrolē, izpildot uzdevumus, ko tai uzticējusi kontrolējošā līgumslēdzēja iestāde vai citas juridiskas personas, ko kontrolē minētā līgumslēdzēja iestāde;

c) kontrolētajai juridiskajai personai nav privāta kapitāla tiešas līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neietver kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz kontrolēto juridisko personu.

Uzskata, ka pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē līgumslēdzēja iestāde pār juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli, kādu tā īsteno pār savām struktūrvienībām, ja tai ir izšķiroša ietekme gan attiecībā uz kontrolētās juridiskās personas stratēģiskajiem mērķiem, gan attiecībā uz tās svarīgiem lēmumiem. Šādu kontroli var īstenot arī cita juridiska persona, kuru pašu tādā pašā veidā kontrolē līgumslēdzēja iestāde.

2. Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumā, kad kontrolētā persona, kas ir līgumslēdzēja iestāde, piešķir līguma slēgšanas tiesības savai kontrolējošajai līgumslēdzējai iestādei vai citai juridiskai personai, kuru kontrolē tā pati līgumslēdzēja iestāde, ar noteikumu, ka juridiskajai personai, kurai piešķir publiska līguma slēgšanas tiesības, nav privātā kapitāla tiešas līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neparedz kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz kontrolēto juridisko personu.

3. Līgumslēdzēja iestāde, kas pār juridisko personu, kura ir privāto vai publisko tiesību subjekts, neīsteno kontroli 1. punkta nozīmē, tomēr var minētajai juridiskajai personai piešķirt tiesības slēgt līgumu, nepiemērojot šo direktīvu, ja ir izpildīti visi sekojošie nosacījumi:

a) līgumslēdzēja iestāde kopīgi ar citām līgumslēdzējām iestādēm pār minēto juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli, kādu tās īsteno pār savām struktūrvienībām;

b) vairāk nekā 80 % no minētās juridiskās personas darbībām tiek veiktas, izpildot uzdevumus, ko tai uzticējušas kontrolējošās līgumslēdzējas iestādes vai citas juridiskas personas, ko kontrolē tās pašas līgumslēdzējas iestādes; un

c) kontrolētajai juridiskajai personai nav privāta kapitāla tiešas līdzdalības, izņemot tādus privātā kapitāla līdzdalības veidus, kas neietver kontroli un bloķēšanu, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Līgumiem, un kam nav izšķirošas ietekmes uz kontrolēto juridisko personu.

Pirmās daļas a) apakšpunkta vajadzībām uzskata, ka līgumslēdzējas iestādes attiecībā uz juridisku personu kopīgi īsteno kontroli, ja ir izpildīti visi sekojošie nosacījumi:

i) kontrolētās juridiskās personas lēmējstruktūru sastāvā ir visu iesaistīto līgumslēdzēju iestāžu pārstāvji. Atsevišķi pārstāvji var pārstāvēt vairākas vai visas iesaistītās līgumslēdzējas iestādes;

ii) minētās līgumslēdzējas iestādes spēj kopīgi īstenot izšķirošu ietekmi attiecībā uz kontrolētās juridiskās personas stratēģiskajiem mērķiem un svarīgiem lēmumiem; un

iii) kontrolētais tiesību subjekts / juridiskā persona necenšas īstenot intereses, kas ir pretrunā kontrolējošo līgumslēdzēju iestāžu interesēm.

4. Šīs direktīvas darbības joma neattiecas uz līgumu, kas noslēgts ekskluzīvi starp divām vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm, ja ir ievēroti visi sekojošie nosacījumi:

a) ar līgumu tiek izveidota vai īstenota iesaistīto līgumslēdzēju iestāžu sadarbība, lai nodrošinātu, ka sabiedriskie pakalpojumi, kas tām jāveic, tiek sniegti ar mērķi īstenot šo iestāžu kopīgos mērķus;

b) šīs sadarbības īstenošanu nosaka vienīgi tādi apsvērumi, kas saistīti ar sabiedrības interesēm; un

c) iesaistītās līgumslēdzējas iestādes atvērtā tirgū veic mazāk nekā 20 % no darbībām, kas saistītas ar sadarbību.

5. Lai noteiktu 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā, 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā un 4. punkta c) apakšpunktā minēto darbību procentuālo lielumu, ņem vērā vidējo kopējo apgrozījumu vai kādu citu ar darbību saistītu atbilstīgu rādītāju, piemēram, attiecīgās juridiskās personas izmaksas saistībā ar pakalpojumiem, piegādēm un būvdarbiem pēdējo trīs gadu laikā pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas.

Ja attiecīgās juridiskās personas izveides vai darbības uzsākšanas dienas dēļ vai tās darbības reorganizācijas dēļ dati par tās apgrozījumu vai par kādu citu ar tās darbību saistītu rādītāju, piemēram, dati par izmaksām, par iepriekšējiem trīs gadiem nav pieejami vai arī tie vairs nav būtiski, ir pietiekami pierādīt, ka darbības rādītājs ir ticams, it īpaši izmantojot uzņēmējdarbības prognozes.

29. pants

Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas saistītam uzņēmumam

1. Šajā pantā “saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kura gada pārskatus konsolidē ar līgumslēdzēja gada pārskatiem saskaņā ar prasībām Direktīvā 2013/34/ES.

2. Ja līgumslēdzējiem nepiemēro Direktīvu 2013/34/ES, “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums:

a) pār kuru līgumslēdzējam var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme; vai

b) kuram var būt dominējoša ietekme pār līgumslēdzēju; vai

c) kas kopā ar līgumslēdzēju ir pakļauts cita uzņēmuma dominējošai ietekmei atbilstīgi īpašumtiesībām, finansiālajai līdzdalībai vai noteikumiem, kas tam piemērojami.

Šajā punktā “dominējošai ietekmei” ir tāda pati nozīme kā 4. panta 2. punktā.

3. Neatkarīgi no 28. panta un ar noteikumu, ka ir ievēroti šā panta 4. punktā paredzētie nosacījumi, šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām:

a) ko līgumslēdzējs piešķīris saistītam uzņēmumam; vai

b) ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu 8.–14. pantā aprakstītās darbības, piešķīris uzņēmumam, kas ir saistīts ar kādu no minētajiem līgumslēdzējiem.

4. Šā panta 3. punktu piemēro:

a) pakalpojumu līgumiem, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma iepriekšējo trīs gadu laikā, ņemot vērā visus pakalpojumus, kurus attiecīgais uzņēmums sniedzis, ir radušies no šādu pakalpojumu sniegšanas līgumslēdzējam vai citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts;

b) piegādes līgumiem, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma iepriekšējo trīs gadu laikā, ņemot vērā visas attiecīgā uzņēmuma veiktās piegādes, ir radušies no piegādēm līgumslēdzējam vai citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts;

c) būvdarbu līgumiem, ja vismaz 80 % no saistītā uzņēmuma vidējā kopējā apgrozījuma iepriekšējo trīs gadu laikā, ņemot vērā visus attiecīgā uzņēmuma veiktos būvdarbus, ir radušies no būvdarbu veikšanas līgumslēdzējam vai citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts.

5. Ja dati par apgrozījumu par iepriekšējiem trīs gadiem nav pieejami saistītā uzņēmuma izveides vai darbības uzsākšanas dienas dēļ, ir pietiekami, ja minētais uzņēmums pierāda, ka 4. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētais apgrozījums ir ticams, jo īpaši, izmantojot uzņēmējdarbības prognozes.

6. Ja vairāk nekā viens uzņēmums, kas saistīts ar līgumslēdzēju, ar kuru tas veido ekonomisku grupu, nodrošina vienādus vai līdzīgus pakalpojumus, piegādes vai būvdarbus, īpatsvarus aprēķina, ņemot vērā kopējo apgrozījumu, ko attiecīgi radījuši šādu saistīto uzņēmumu nodrošinātie pakalpojumi, piegādes vai būvdarbi.

30. pants

Līguma slēgšanas tiesības, kas piešķirtas kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma daļa

Neatkarīgi no 28. panta un ar noteikumu, ka kopuzņēmums ir izveidots attiecīgās darbības veikšanai vismaz trīs gadu laikposmā un kopuzņēmuma dibināšanas dokumentā ir paredzēts noteikums, ka to veidojošie līgumslēdzēji būs kopuzņēmuma daļa vismaz tikpat ilgu laikposmu, šī direktīva neattiecas uz līguma slēgšanas tiesībām:

a) ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu darbības 8.–14. panta nozīmē, piešķīris vienam no minētajiem līgumslēdzējiem; vai

b) ko līgumslēdzējs piešķīris tādam kopuzņēmumam, kura daļa tas ir.

31. pants

Informācijas paziņošana

Ja Komisija to prasa, līgumslēdzēji tai paziņo šādu informāciju saistībā ar 29. panta 2. un 3. punkta un 30. panta piemērošanu:

a) attiecīgo uzņēmumu vai kopuzņēmumu nosaukumus;

b) attiecīgo līgumu veidus un vērtību;

c) pierādījumu, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, par to, ka attiecības starp uzņēmumu vai kopuzņēmumu, kam ir piešķirtas līgumu slēgšanas tiesības, un līgumslēdzēju atbilst 29. vai 30. panta prasībām.







4.

apakšiedaļa

Īpašas situācijas

32. pants

Pētniecības un izstrādes pakalpojumi

Šo direktīvu piemēro tikai pakalpojumu līgumiem par pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, uz kuriem attiecas CPV kodi 73000000-2 līdz 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 un 73430000-5, ar noteikumu, ka ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

a) ieguvumi paliek tikai līgumslēdzēja rīcībā, lai tos izmantotu savām vajadzībām, īstenojot savas darbības; un

b) līgumslēdzējs pilnībā atlīdzina sniegto pakalpojumu.

33. pants

Līgumi, uz kuriem attiecas īpašs režīms

1. Neskarot šīs direktīvas 34. pantu, Austrijas Republika un Vācijas Federatīvā Republika, paredzot atļauju piešķiršanas nosacījumus vai citus attiecīgus pasākumus, nodrošina, lai ikviens subjekts, kas darbojas Komisijas Lēmumā 2002/205/EK ( 6 ) un Komisijas Lēmumā 2004/73/EK ( 7 ) minētajās nozarēs:

a) attiecībā uz piegādes, būvdarbu un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ievērotu nediskriminācijas un iepirkumu konkurences principus, jo īpaši attiecībā uz informāciju par iepirkuma nodomiem, ko subjekts dara pieejamu ekonomikas dalībniekiem;

b) saskaņā ar Komisijas Lēmumā 93/327/EEK ( 8 ) paredzētajiem noteikumiem paziņotu Komisijai informāciju par piešķirtajām līgumu slēgšanas tiesībām.

2. Neskarot 34. pantu, Apvienotā Karaliste, paredzot atļauju piešķiršanas nosacījumus vai citus attiecīgus pasākumus, nodrošina, lai subjekti, kas darbojas Lēmumā 97/367/EEK minētajās nozarēs, piemērotu šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu attiecībā uz līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, veicot minēto darbību Ziemeļīrijā.

3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir, lai veiktu naftas vai gāzes ieguves iespēju izpēti.







5.

apakšiedaļa

Konkurencei tieši pakļautas darbības un ar tām saistītie procedurālie noteikumi

34. pants

Konkurencei tieši pakļautas darbības

1. Šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji, kas saskaņā ar 35. pantu ir iesnieguši pieprasījumu, var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota; tāpat direktīva neattiecas uz metu konkursiem, ko organizē, lai veiktu minētās darbības attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Attiecīgā darbība var būt daļa no lielākas nozares, vai tā var tikt veikta tikai atsevišķās attiecīgās dalībvalsts daļās. Šā punkta pirmajā teikumā minētais konkurences izvērtējums, ko veic atbilstīgi Komisijas rīcībā esošajai informācijai un šīs direktīvas nolūkā, neskar konkurences tiesību piemērošanu. Šādu vērtējumu veic, ņemot vērā aplūkojamo darbību tirgu un konkrēto ģeogrāfisko tirgu 2. punkta nozīmē.

2. Lai piemērotu šā panta 1. punktu, jautājumu par to, vai kāda darbība ir vai nav tieši pakļauta konkurencei, izlemj, pamatojoties uz kritērijiem, kas atbilst LESD noteikumiem attiecībā uz konkurenci. Tie var ietvert attiecīgo produktu vai pakalpojumu raksturlielumus, alternatīvu produktu vai pakalpojumu esību, kas tiek uzskatīti par aizstājamiem attiecībā uz pieprasījumu vai piedāvājumu, cenas un konkrēto produktu vai pakalpojumu vairāk nekā viena piegādātāja faktisko vai iespējamo esību.

Pamatojoties uz to, kādu konkurences ietekmi novērtē, konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ietver teritoriju, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti preču vai pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā, kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences nosacījumi un kuru var atšķirt no kaimiņu teritorijām, jo minētajās teritorijās ir ievērojami atšķirīgi konkurences nosacījumi. Minētajā novērtējumā jo īpaši ņem vērā attiecīgo preču vai pakalpojumu veidu un raksturlielumus, ievešanas ierobežojumus vai patērētāju izvēli, uzņēmuma tirgus daļu vērā ņemamas atšķirības starp attiecīgo teritoriju un kaimiņu teritorijām vai ievērojamas cenu atšķirības.

3. Piemērojot šā panta 1. punktu, uzskata, ka piekļuve tirgum nav ierobežota, ja attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi III pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību aktus.

Ja, pamatojoties uz pirmo daļu, nevar pieņemt, ka attiecīgais tirgus ir brīvi pieejams, konkrētā tirgus brīva pieejamība jāpierāda de facto un de jure.

35. pants

Procedūra 34. panta piemērojamības noteikšanai

1. Ja dalībvalsts vai – ja to paredz attiecīgās dalībvalsts tiesību akti – līgumslēdzējs uzskata, ka, pamatojoties uz kritērijiem, kas izklāstīti 34. panta 2. un 3. punktā, konkrētā darbība ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota, tas var iesniegt Komisijai pieprasījumu norādīt, ka šo direktīvu nepiemēro līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai vai metu konkursu organizēšanai saistībā ar šādas darbības veikšanu, attiecīgā gadījumā pievienojot nostāju, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetences jomā ietilpst attiecīgā darbība. Šādi pieprasījumi var attiekties uz darbībām, kas ir daļa no lielākas nozares vai ko veic tikai atsevišķās attiecīgās dalībvalsts daļās.

Pieprasījumā attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgais līgumslēdzējs sniedz Komisijai informāciju par visiem atbilstošajiem faktiem un jo īpaši par visiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem vai nolīgumiem attiecībā uz atbilstību 34. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. Ja līgumslēdzēja iesniegtam pieprasījumam nav pievienota paskaidrota un pamatota nostāja, ko pieņēmusi neatkarīga valsts iestāde, kuras kompetences jomā ietilpst attiecīgā darbība un kura rūpīgi analizē nosacījumus par 34. panta 1. punkta piemērojamību attiecīgajai darbībai saskaņā ar minētā panta 2. un 3. punktu, Komisija nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti. Tādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju par visiem atbilstošajiem faktiem un jo īpaši par visiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem vai nolīgumiem attiecībā uz atbilstību 34. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

3. Pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar šā panta 1. punktu, Komisija var ar īstenošanas aktiem, ko pieņem IV pielikumā norādītajos laika posmos, noteikt, vai 8.–14. pantā minēto darbību tieši ietekmē konkurence, pamatojoties uz 34. pantā izklāstītajiem kritērijiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 105. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Uz līgumiem, kas paredzēti, lai piešķirtu tiesības veikt attiecīgo darbību, un metu konkursiem, ko organizē šādas darbības veikšanai, vairs neattiecina šo direktīvu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a) Komisija IV pielikumā norādītajā laikposmā ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar kuru nosaka 34. panta 1. punkta piemērojamību;

b) IV pielikumā norādītajā laikposmā nav pieņēmusi īstenošanas aktu.

4. Pēc pieprasījuma iesniegšanas attiecīgā dalībvalsts vai līgumslēdzējs ar Komisijas piekrišanu var būtiski grozīt savu pieprasījumu, it īpaši attiecībā uz darbībām vai konkrētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem. Tādā gadījumā tiek piemērots jauns laikposms īstenošanas akta pieņemšanai, ko aprēķina saskaņā ar IV pielikuma 1. punktā izklāstīto, ja vien Komisija un dalībvalsts vai līgumslēdzējs, kas iesniedzis pieprasījumu, nevienojas par īsāku laikposmu.

5. Ja darbībai konkrētā dalībvalstī jau piemēro 1., 2. un 4. punktā paredzēto procedūru, turpmāki pieprasījumi attiecībā uz to pašu darbību tajā pašā dalībvalstī līdz tā termiņa beigām, kas sācies attiecībā uz pirmo pieprasījumu, nav uzskatāmi par jaunām procedūrām, un tos izskata saistībā ar pirmo pieprasījumu.

6. Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka sīki izstrādātus noteikumus 1.–5. punkta piemērošanai. Īstenošanas aktā ietver vismaz noteikumus attiecībā uz:

a) informatīvu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot datumu, kurā sākas un beidzas IV pielikuma 1. punktā norādītais laikposms, tostarp jebkādus minēto laikposmu pagarinājumus vai apturējumus, kā paredzēts minētajā pielikumā;

b) šīs direktīvas 34. panta 1. punkta iespējamās piemērojamības publikāciju saskaņā ar šā panta 3. punkta otrās daļas b) apakšpunktu;

c) īstenošanas noteikumus attiecībā uz šā panta 1. punktā paredzēto pieprasījumu veidu, saturu un citiem datiem.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 105. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.







IV

NODAĻA

Vispārīgi principi

36. pants

Iepirkuma principi

1. Līgumslēdzēji nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret visiem ekonomikas dalībniekiem un rīkojas pārredzami un samērīgi.

Iepirkumu neizstrādā ar nolūku to izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas vai mākslīgi sašaurināt konkurenci. Konkurenci uzskata par mākslīgi sašaurinātu, ja iepirkums ir izstrādāts ar nolūku radīt nepamatoti izdevīgākus vai mazāk izdevīgus apstākļus dažiem ekonomikas dalībniekiem.

2. Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka publisku līgumu izpildē ekonomikas dalībnieki ievēro piemērojamos pienākumus, kas vides, sociālo un darba tiesību jomā noteikti Savienības tiesību aktos, valsts tiesību aktos, koplīgumos vai kas paredzēti XIV pielikumā uzskaitītajos starptautiskajos tiesību aktos vides, sociālo un darba tiesību jomā.

37. pants

Ekonomikas dalībnieki

1. Ekonomikas dalībniekus, kam saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie veic uzņēmējdarbību, ir tiesības sniegt attiecīgo pakalpojumu, nenoraida, pamatojoties tikai uz to, ka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā piešķir līguma slēgšanas tiesības, tiem vajadzētu būt vai nu fiziskām, vai juridiskām personām.

Tomēr attiecībā uz pakalpojumu un būvdarbu līgumiem, kā arī piegādes līgumiem, kas papildus attiecas uz pakalpojumiem vai izvietošanas un uzstādīšanas darbiem, juridiskām personām var pieprasīt piedāvājumā vai dalības pieteikumā norādīt par konkrētā līguma izpildi atbildīgo darbinieku vārdus un uzvārdus un attiecīgo profesionālo kvalifikāciju.

2. Iepirkuma procedūrās var piedalīties ekonomikas dalībnieku grupas, tostarp pagaidu apvienības. Līgumslēdzēji nevar prasīt, lai piedāvājuma vai dalības pieteikuma iesniegšanas nolūkā tām būtu īpaša juridiska forma.

Vajadzības gadījumā līgumslēdzēji iepirkuma procedūras dokumentos var precizēt, kā ekonomikas dalībnieku grupas izpilda 77.–81. pantā minētos kritērijus un prasības attiecībā uz kvalifikāciju un kvalifikācijas atlasi, ar noteikumu, ka to pamato ar objektīviem iemesliem un ka tie ir samērīgi. Šādā nolūkā dalībvalstis var noteikt standarta noteikumus par veidu, kādā ekonomikas dalībnieku grupām ir jāizpilda minētās prasības.

Visus nosacījumus par to, kā šādām ekonomikas dalībnieku grupām jāpilda līgums, kuri ir atšķirīgi no nosacījumiem, kas ir noteikti individuāliem dalībniekiem, arī pamato ar objektīviem iemesliem, un tie ir samērīgi.

3. Neatkarīgi no 2. punkta līgumslēdzēji var pieprasīt, lai ekonomikas dalībnieku grupas pieņemtu kādu īpašu juridisku formu pēc tam, kad tām ir piešķirtas tiesības slēgt līgumu, ciktāl šādas izmaiņas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu līguma apmierinošu izpildi.

38. pants

Privileģēto tiesību līgumi

1. Dalībvalstis var rezervēt tiesības piedalīties iepirkuma procedūrās aizsargātām darbnīcām un ekonomikas dalībniekiem, kuru galvenais mērķis ir personu ar invaliditāti vai nelabvēlīgā situācijā nonākušu personu sociālā un profesionālā integrācija, vai paredzēt šādu līgumu izpildi aizsargātu nodarbinātības programmu ietvaros ar noteikumu, ka vismaz 30 % no šo darbnīcu, ekonomikas dalībnieku vai programmu darbiniekiem ir personas ar invaliditāti vai mazaizsargātas personas.

2. Iepirkuma izsludināšanas paziņojumā ietver atsauci uz šo pantu.

39. pants

Konfidencialitāte

1. Ja vien šajā direktīvā vai valsts tiesību aktos, kuri piemērojami līgumslēdzējam, jo īpaši tiesību aktos par piekļuvi informācijai, nav norādīts citādi un neskarot pienākumu izsludināt piešķirtās līguma slēgšanas tiesības un informēt kandidātus un pretendentus, kā izklāstīts 70. un 75. pantā, līgumslēdzējs neizpauž ekonomikas dalībnieku sniegto informāciju, ko ekonomikas dalībnieki ir noteikuši kā konfidenciālu un kas ietver, cita starpā, tehniskus vai komercdarbības noslēpumus un piedāvājumu konfidenciālos aspektus.

2. Līgumslēdzēji var ekonomikas dalībniekiem piemērot prasības, kuru mērķis ir aizsargāt tās informācijas konfidencialitāti, ko līgumslēdzēji nodrošina iepirkuma procedūras gaitā, ietverot informāciju, kuru nodrošina saistībā ar kvalifikācijas sistēmas darbību, neatkarīgi no tā, vai tas ir ietverts paziņojumā par kvalifikācijas sistēmu, kas izmantots iepirkuma izsludināšanai, vai nav.

40. pants

Noteikumi attiecībā uz saziņu

1. Dalībvalstis nodrošina, ka visa saziņa un informācijas apmaiņa saskaņā ar šo direktīvu, jo īpaši elektroniska iesniegšana, tiek veikta, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, saskaņā ar šā panta prasībām. Elektroniskajai saziņai izmantotie rīki un ierīces, kā arī to tehniskie parametri, ir nediskriminējoši, vispārēji pieejami un savstarpēji izmantojami ar vispārlietotiem IKT produktiem, un tie neierobežo ekonomikas dalībnieku piekļuvi iepirkuma procedūrai.

Neatkarīgi no pirmās daļas līgumslēdzējiem nav pienākuma prasīt, lai elektroniskie saziņas līdzekļi iesniegšanas procesā tiktu izmantoti šādās situācijās:

a) iepirkuma specifikas dēļ elektronisko saziņas līdzekļu izmantošanai būtu nepieciešami specializēti instrumenti, ierīces vai datņu formāti, kas nav vispārēji pieejami vai ko neatbalsta vispārēji pieejamas lietojumprogrammas;

b) lietojumprogrammās, kas atbalsta datņu formātus, kuri ir piemēroti piedāvājumu aprakstam, izmanto datņu formātus, ko nevar apstrādāt ar citām atvērtām vai vispārēji pieejamām lietojumprogrammām, vai tām piemēro īpašumtiesību licencēšanas shēmu, un līgumslēdzējs tās nevar piedāvāt lejupielādei vai attālinātai izmantošanai;

c) elektronisko saziņas līdzekļu izmantošanai būtu nepieciešams specializēts biroja aprīkojums, kas līgumslēdzējiem nav vispārēji pieejams;

d) iepirkuma procedūras dokumentos ir prasība iesniegt fiziskus vai pēc mēroga darinātus modeļus, kurus nevar pārsūtīt, izmantojot elektroniskos līdzekļus.

Attiecībā uz paziņojumiem, kam neizmanto elektroniskos saziņas līdzekļus saskaņā ar otro daļu, saziņa notiek pa pastu vai citu atbilstīgu piegādātāju vai apvienojot pastu vai citu atbilstīgu piegādātāju un elektroniskos līdzekļus.

Neatkarīgi no šā punkta pirmās daļas līgumslēdzējiem nav pienākuma prasīt, lai iesniegšanas procesā tiktu izmantoti elektroniskie saziņas līdzekļi, ciktāl citu saziņas līdzekļu, kas nav elektroniskie līdzekļi, izmantošana ir vajadzīga vai nu elektronisko saziņas līdzekļu drošības pārkāpumu dēļ, vai tādēļ, lai aizsargātu īpaši sensitīvu informāciju, kam nepieciešama tik augsta līmeņa aizsardzība, ka to nevar pienācīgi nodrošināt ar tiem elektroniskiem rīkiem un ierīcēm, kuri ekonomikas dalībniekiem vai nu ir vispārēji pieejami, vai arī kurus tiem var darīt pieejamus, izmantojot alternatīvus piekļuves līdzekļus 5. punkta nozīmē.

Līgumslēdzējiem, kuri saskaņā ar šā punkta otro daļu iesniegšanas procesā prasa, lai iesniegšanas procesā tiktu izmantoti saziņas līdzekļi, kas nav elektroniskie līdzekļi, ir pienākums atsevišķā ziņojumā, kas minēts 100. pantā, norādīt šādas prasības iemeslus. Attiecīgā gadījumā līgumslēdzēji atsevišķā ziņojumā norāda iemeslus, kādēļ ir uzskatīts par nepieciešamu šā punkta ceturtās daļas piemērošanā izmantot citus saziņas līdzekļus, nevis elektroniskos līdzekļus.

2. Neatkarīgi no 1. punkta citiem paziņojumiem, kas neattiecas uz iepirkuma procedūras būtiskiem elementiem, var izmantot mutisku saziņu ar noteikumu, ka mutiskās saziņas saturs tiek pienācīgā mērā dokumentēts. Šajā nolūkā iepirkumu procedūras būtiskie elementi cita starpā ir iepirkuma procedūras dokumenti, dalības pieteikumi un ieinteresētības apliecinājumi un piedāvājumi. Konkrētāk, mutisku saziņu ar pretendentiem, kura varētu būtiski ietekmēt piedāvājumu saturu un vērtēšanu, dokumentē pietiekami plaši un ar atbilstošiem līdzekļiem, piemēram, ar rakstiskām piezīmēm vai audioierakstiem, vai saziņas galveno elementu kopsavilkumiem.

3. Attiecībā uz visu saziņu, informācijas apmaiņu un glabāšanu līgumslēdzēji nodrošina datu integritāti un piedāvājumu un dalības pieteikumu konfidencialitāti. Līgumslēdzēji piedāvājumu un dalības pieteikumu saturu izskata tikai pēc to iesniegšanas termiņa beigām.

4. Attiecībā uz būvdarbu līgumiem un metu konkursiem dalībvalstis var prasīt, lai tiktu izmantoti specifiski elektroniski rīki, piemēram, ēku informācijas elektroniskās modelēšanas vai līdzīgi rīki. Šādos gadījumos līgumslēdzēji piedāvā alternatīvus piekļuves līdzekļus, kā noteikts 5. punktā, līdz brīdim, kad minētie rīki kļūst vispārēji pieejami 1. punkta pirmās daļas otrā teikuma nozīmē.

5. Līgumslēdzēji vajadzības gadījumā var pieprasīt izmantot rīkus, kas nav vispārēji pieejami, ar noteikumu, ka attiecīgie līgumslēdzēji piedāvā alternatīvus piekļuves veidus.

Var uzskatīt, ka līgumslēdzēji piedāvā atbilstīgus alternatīvus piekļuves līdzekļus jebkādā no šādām situācijām, ja tie:

a) neierobežotā un pilnā apmērā piedāvā tiešu bezmaksas elektronisko piekļuvi minētajiem rīkiem un ierīcēm, sākot no paziņojuma publicēšanas dienas saskaņā ar IX pielikumu vai no dienas, kad ir nosūtīts uzaicinājums apstiprināt ieinteresētību. Paziņojuma vai uzaicinājuma apstiprināt ieinteresētību tekstā norāda interneta adresi, kurā var piekļūt minētajiem rīkiem un ierīcēm;

b) nodrošina, ka pretendenti, kam nav piekļuves attiecīgajiem rīkiem un ierīcēm vai kam nav iespējams tos iegūt attiecīgajos termiņos, ja piekļuves trūkumā nav vainojams attiecīgais pretendents, var piekļūt iepirkuma procedūrai, izmantojot provizoriskus marķierus, kuri bez maksas ir pieejami tiešsaistē; vai

c) atbalsta alternatīvu kanālu piedāvājumu elektroniskai iesniegšanai.

6. Papildus V pielikumā izklāstītajām prasībām rīkiem un ierīcēm, ko izmanto piedāvājumu elektroniskai nosūtīšanai un saņemšanai un dalības pieteikumu elektroniskai saņemšanai, piemēro šādus noteikumus:

a) ieinteresētajām personām ir pieejama informācija par specifikācijām, kuras attiecas uz piedāvājumu un dalības pieteikumu elektronisku iesniegšanu, kā arī kodēšanu un laika reģistrāciju;

b) dalībvalstis vai līgumslēdzēji, kuri rīkojas vispārējās sistēmas ietvaros, ko izveidojusi attiecīgā dalībvalsts, konkretizē drošības līmeni, kas nodrošināms konkrētās iepirkuma procedūras dažādos posmos izmantojamiem elektroniskiem saziņas līdzekļiem; minētais līmenis ir samērīgs ar saistītajiem riskiem;

c) ja dalībvalstis vai līgumslēdzēji, kuri rīkojas vispārējās sistēmas ietvaros, ko izveidojusi attiecīgā dalībvalsts, secina, ka risku līmenis, kas izvērtēts saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu, ir tāds, ka ir vajadzīgi uzlaboti elektroniskie paraksti, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/93/EK ( 9 ), tad līgumslēdzēji pieņem uzlabotus elektroniskos parakstus, kuriem pievienots kvalificēts sertifikāts, ņemot vērā, vai minētos sertifikātus ir piešķīris Komisijas Lēmumā 2009/767/EK ( 10 ) paredzētajā uzticamajā sarakstā iekļauts sertificēts pakalpojumu sniedzējs, un tie ir sagatavoti ar drošu parakstu sagatavošanas ierīci vai bez tās un atbilst šādiem nosacījumiem: i) līgumslēdzēji nosaka vajadzīgo uzlabotā paraksta formātu, pamatojoties uz Komisijas Lēmumā 2011/130/ES ( 11 ) noteiktajiem formātiem, un tie ievieš nepieciešamos pasākumus, lai varētu tehniski apstrādāt šādus formātus; ja izmanto citu elektroniskā paraksta formātu, elektroniskajā parakstā vai dokumentu elektroniskajā nesējā iekļauj informāciju par esošajām validācijas iespējām, par kurām atbild dalībvalsts. Validācijas iespējas līgumslēdzējam ļauj tiešsaistē bez maksas un veidā, kas ir saprotams personām, kam attiecīgā valoda nav dzimtā valoda, validēt saņemto elektronisko parakstu kā uzlabotu elektronisko parakstu, kam pievienots kvalificēts sertifikāts. Dalībvalstis informē Komisiju par validācijas pakalpojumu sniedzēju, un tā no dalībvalstīm saņemto informāciju dara publiski pieejamu internetā; ii) ja piedāvājums ir parakstīts, izmantojot kvalificētu sertifikātu, kas ir ietverts uzticamajā sarakstā, līgumslēdzējas iestādes nepiemēro papildu prasības, kuras varētu traucēt pretendentiem izmantot šos parakstus.

Attiecībā uz dalībvalsts kompetentās iestādes vai citas izdevējiestādes parakstītiem dokumentiem, ko izmanto saistībā ar iepirkuma procedūru, kompetentā izdevējiestāde vai iestāde var noteikt vajadzīgo uzlabotā paraksta formātu saskaņā ar prasībām, kuras izklāstītas Lēmuma 2011/130/ES 1. panta 2. punktā. Tās ievieš nepieciešamos pasākumus, lai varētu tehniski apstrādāt minēto formātu, iekļaujot informāciju, kas vajadzīga paraksta apstrādei attiecīgajā dokumentā. Šādos dokumentos elektroniskajā parakstā vai dokumentu elektroniskajā nesējā ietver informāciju par esošajām validācijas iespējām, kas ļauj tiešsaistē bez maksas un veidā, kas ir saprotams personām, kam attiecīgā valoda nav dzimtā valoda, validēt saņemto elektronisko parakstu.

7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu, lai, ņemot vērā tehnisko attīstību, grozītu tehniskos datus un parametrus, kas izklāstīti V pielikumā.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu, lai grozītu sarakstu, kas izklāstīts šā panta 1. punkta otrās daļas a) līdz d) apakšpunktā, ja tehnoloģiju attīstības rezultātā vairs nav lietderīgi turpmāk uzturēt elektronisko saziņas līdzekļu izmantošanai noteiktos izņēmumus vai izņēmuma gadījumā, kad tehnoloģiju attīstības rezultātā ir jānosaka jauni izņēmumi.

Lai nodrošinātu tehnisko formātu, kā arī procesa un ziņojumapmaiņas standartu sadarbspēju, īpaši pārrobežu kontekstā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu, lai noteiktu šādu konkrētu tehnisko standartu obligātu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz elektroniskās iesniegšanas, elektronisko katalogu un elektroniskās autentificēšanas līdzekļu izmantošanu, tikai tad, ja tehniskie standarti ir rūpīgi izmēģināti un ir pierādīta to lietderība praksē. Pirms padarīt kāda tehniskā standarta izmantošanu par obligātu, Komisija arī rūpīgi apsver izmaksas, ko tas varētu radīt, jo īpaši saistībā ar pastāvošo e-iepirkuma risinājumu pielāgošanu, ieskaitot infrastruktūru, procesus vai programmatūru.

41. pants

Nomenklatūras

1. Atsaucēs uz nomenklatūrām saistībā ar publisko iepirkumu izmanto “Kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV)”, kas pieņemta ar Regulu (EK) Nr. 2195/2002.

2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 103. pantu, lai pielāgotu šajā direktīvā minētos CPV kodus, kad vien šajā direktīvā ir jāatspoguļo CPV nomenklatūras izmaiņas un to rezultātā nav jāmaina šīs direktīvas darbības joma.

42. pants

Interešu konflikti

1. Dalībvalstis attiecībā uz līgumslēdzējām iestādēm nodrošina, ka līgumslēdzējas iestādes veic atbilstīgus pasākumus, lai efektīvi novērstu, konstatētu un labotu interešu konfliktus, kas rodas iepirkuma procedūru rīkošanā, nolūkā nepieļaut nekādu konkurences izkropļošanu un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ekonomikas dalībniekiem.

Interešu konflikta jēdziens ietver vismaz visas tās situācijas, kad līgumslēdzējas iestādes personāla locekļiem vai tāda iepirkumu pakalpojumu sniedzēja personāla locekļiem, kas rīkojas līgumslēdzējas iestādes vārdā, kuri ir iesaistīti iepirkuma procedūras rīkošanā vai var ietekmēt šīs procedūras iznākumu, ir tieša vai netieša finansiāla, ekonomiska vai cita veida personiska ieinteresētība, ko var uzskatīt par tādu, kas kompromitē viņu objektivitāti un neatkarību iepirkuma procedūras kontekstā.







II

SADAĻA

NOTEIKUMI, KO PIEMĒRO LĪGUMIEM







I

NODAĻA

Procedūras

43. pants

Nosacījumi, kas saistīti ar NVI un citiem starptautiskiem nolīgumiem

Ciktāl tas paredzēts 3., 4. un 5. pielikumā un NVI Eiropas Savienības I papildinājuma vispārīgās piezīmēs un citos starptautiskos nolīgumos, kuri ir saistoši Savienībai, līgumslēdzēji 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē attiecībā uz minēto nolīgumu parakstītājpušu būvdarbiem, piegādēm, pakalpojumiem un ekonomikas dalībniekiem nodrošina attieksmi, kas ir tikpat labvēlīga kā attieksme, kuru nodrošina Savienības būvdarbiem, piegādēm, pakalpojumiem un ekonomikas dalībniekiem.

44. pants

Procedūru izvēle

1. Piešķirot piegādes, būvdarbu vai pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, līgumslēdzēji piemēro procedūras, kas pielāgotas, lai atbilstu šai direktīvai, ar noteikumu, ka, neskarot 47. pantu, saskaņā ar šo direktīvu ir izsludināts iepirkums.

2. Dalībvalstis nosaka, ka līgumslēdzēji var piemērot atklātas vai slēgtas procedūras vai sarunu procedūras ar iepirkuma iepriekšēju izsludināšanu saskaņā ar šajā direktīvā paredzēto regulējumu.

3. Dalībvalstis nosaka, ka līgumslēdzēji var piemērot konkursa dialogus un inovācijas partnerības saskaņā ar šajā direktīvā paredzēto regulējumu.

4. Iepirkuma izsludināšanu var veikt kādā no šādiem veidiem:

a) ar periodisku informatīvu paziņojumu saskaņā ar 67. pantu, ja līguma slēgšanas tiesības piešķir slēgtā procedūrā vai sarunu procedūrā;

b) ar paziņojumu par kvalifikācijas sistēmu saskaņā ar 68. pantu, ja līguma slēgšanas tiesības piešķir slēgtā procedūrā vai sarunu procedūrā, vai konkursa dialogā; vai inovācijas partnerībā;

c) ar paziņojumu par līgumu saskaņā ar 69. pantu.

Gadījumā, kas minēts šā punkta a) apakšpunktā, ekonomikas dalībniekus, kas izteikuši savu ieinteresētību pēc periodiskā informatīvā paziņojuma publicēšanas, pēc tam aicina rakstiski apstiprināt ieinteresētību, izmantojot “uzaicinājumu apstiprināt ieinteresētību” saskaņā ar 74. pantu.

5. Īpašos gadījumos un apstākļos, kuri nepārprotami minēti 50. pantā, dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzēji var piemērot sarunu procedūru bez iepriekšējas iepirkuma izsludināšanas. Dalībvalstis neļauj minēto procedūru piemērot nekādos citos gadījumos kā vien tajos, kas minēti 50. pantā.

45. pants

Atklāta procedūra

1. Atklātās procedūrās visi ieinteresētie ekonomikas dalībnieki var iesniegt piedāvājumu, atsaucoties uz iepirkuma izsludināšanas paziņojumu.

Piedāvājumu saņemšanas minimālais termiņš ir 35 dienas no dienas, kad ir nosūtīts paziņojums par līgumu.

Piedāvājumam pievieno kvalifikācijas atlasei vajadzīgo informāciju, ko prasa līgumslēdzējs.

2. Ja līgumslēdzēji ir publicējuši periodisku informatīvu paziņojumu, ko neizmantoja iepirkuma izsludināšanai, piedāvājumu saņemšanas minimālo termiņu, kā noteikts šā panta 1. punkta otrajā daļā, var saīsināt līdz 15 dienām, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) periodiskajā informatīvajā paziņojumā – papildus VI pielikuma A daļas I iedaļā paredzētajai informācijai – bija iekļauta visa informācija, kas noteikta VI pielikuma A daļas II iedaļā, ciktāl minētā informācija bija pieejama periodiska informatīva paziņojuma publicēšanas brīdī;

b) periodisko informatīvo paziņojumu nosūtīja publicēšanai laikposmā no 35 dienām līdz 12 mēnešiem pirms dienas, kad tika nosūtīts paziņojums par līgumu.

3. Ja steidzamības dēļ, ko līgumslēdzējs pienācīgi pamato, 1. punkta otrajā daļā noteiktais termiņš nav praktiski piemērojams, tie var noteikt termiņu, kurš nav mazāks par 15 dienām no dienas, kad tika nosūtīts paziņojums par līgumu.

4. Šā panta 1. punkta otrajā daļā noteikto piedāvājumu saņemšanas termiņu līgumslēdzējs var samazināt par piecām dienām, ja tas pieņem, ka piedāvājumus var iesniegt ar elektroniskiem līdzekļiem saskaņā ar 40. panta 4. punkta pirmo daļu un 40. panta 5. un 6. punktu.

46. pants

Slēgta procedūra

1. Slēgtās procedūrās jebkurš ekonomikas dalībnieks var iesniegt dalības pieteikumu, atsaucoties uz iepirkuma izsludināšanas paziņojumu un sniedzot kvalifikācijas atlasei nepieciešamo informāciju, ko prasa līgumslēdzējs.

Dalības pieteikuma saņemšanas minimālais termiņš parasti ir 30 dienas no dienas, kad tika nosūtīts paziņojums par līgumu vai uzaicinājums apstiprināt ieinteresētību, un šis termiņš nekādā gadījumā nav īsāks par 15 dienām.

2. Piedāvājumu var iesniegt tikai tie ekonomikas dalībnieki, kurus līgumslēdzējs ir uzaicinājis pēc sniegtās informācijas izvērtēšanas. Līgumslēdzēji saskaņā ar 78. panta 2. punktu var ierobežot atbilstīgo kandidātu skaitu, ko uzaicinās piedalīties procedūrā.

Piedāvājumu saņemšanas termiņu var noteikt, līgumslēdzējam un atlasītajiem kandidātiem savstarpēji vienojoties, ja visiem atlasītajiem kandidātiem piedāvājumu sagatavošanai un iesniegšanai ir atvēlēts vienāds laiks.

Ja nav vienošanās par piedāvājumu saņemšanas termiņu, šis termiņš ir vismaz 10 dienas no dienas, kad tika nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus.

47. pants

Sarunu procedūra ar iepirkuma iepriekšēju izsludināšanu

1. Sarunu procedūrā ar iepirkuma iepriekšēju izsludināšanu jebkurš ekonomikas dalībnieks var iesniegt dalības pieteikumus, atsaucoties uz iepirkuma izsludināšanas paziņojumu un sniedzot līgumslēdzēja pieprasīto informāciju, kas nepieciešama kvalifikācijas atlasei.

Dalības pieteikuma saņemšanas minimālais termiņš parasti ir 30 dienas no dienas, kad tika nosūtīts paziņojums par līgumu vai – ja periodisku informatīvu paziņojumu izmanto kā uzaicinājumu piedalīties iepirkuma procedūrā – uzaicinājums apstiprināt ieinteresētību, un šis termiņš nekādā gadījumā nav īsāks par 15 dienām.

2. Sarunās var piedalīties tikai tie ekonomikas dalībnieki, kurus līgumslēdzējs ir uzaicinājis pēc iesniegtās informācijas izvērtēšanas. Līgumslēdzēji saskaņā ar 78. panta 2. punktu var ierobežot atbilstīgo kandidātu skaitu, ko uzaicinās piedalīties procedūrā.

Piedāvājumu saņemšanas termiņu var noteikt, līgumslēdzējam un atlasītajiem kandidātiem savstarpēji vienojoties, ar noteikumu, ka viņiem visiem piedāvājumu sagatavošanai un iesniegšanai ir atvēlēts vienāds laiks.

Ja nav vienošanās par piedāvājumu saņemšanas termiņu, šis termiņš ir vismaz 10 dienas no dienas, kad tika nosūtīts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus.

48. pants

Konkursa dialogs

1. Konkursa dialogos jebkurš ekonomikas dalībnieks var iesniegt dalības pieteikumu, atsaucoties uz iepirkuma izsludināšanas paziņojumu saskaņā ar 44. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktu un sniedzot kvalifikācijas atlasei nepieciešamo informāciju, ko prasa līgumslēdzējs.

Dalības pieteikuma saņemšanas minimālais termiņš parasti ir ne mazāk kā 30 dienas no dienas, kad tika nosūtīts paziņojums par līgumu vai – ja periodisku informatīvu paziņojumu izmanto kā uzaicinājumu piedalīties iepirkuma procedūrā – uzaicinājums apstiprināt ieinteresētību, un šis termiņš nekādā gadījumā nav īsāks par 15 dienām.

Dialogā var piedalīties tikai tie ekonomikas dalībnieki, kurus līgumslēdzējs ir uzaicinājis pēc sniegtās informācijas izvērtēšanas. Līgumslēdzēji saskaņā ar 78. panta 2. punktu var ierobežot atbilstīgo kandidātu skaitu, ko uzaicinās piedalīties procedūrā. Līguma slēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties tikai uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju, kas atspoguļo labākās cenas un kvalitātes attiecību saskaņā ar 82. panta 2. punktu.

2. Līgumslēdzēji norāda un raksturo savas vajadzības un prasības iepirkuma izsludināšanas paziņojumā un/vai aprakstošā dokumentā. Vienlaikus šajos pašos dokumentos tie arī norāda un nosaka izvēlētos līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un norāda paredzamo laika grafiku.

3. Līgumslēdzēji ar dalībniekiem, kas atlasīti saskaņā ar attiecīgajiem 76.–81. panta noteikumiem, uzsāk dialogu, kura mērķis ir noteikt un definēt līdzekļus, kuri vislabāk piemēroti līgumslēdzēju vajadzību apmierināšanai. Šā dialoga laikā līgumslēdzēji ar izraudzītajiem dalībniekiem var apspriest visus iepirkuma aspektus.

Dialoga laikā līgumslēdzēji nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem dalībniekiem. Tādēļ tie nesniedz informāciju diskriminējošā veidā, kas kādam dalībniekam var dot priekšrocības salīdzinājumā ar pārējiem dalībniekiem.

Saskaņā ar 39. pantu līgumslēdzēji pārējiem dalībniekiem neatklāj piedāvātos risinājumus vai kādu citu konfidenciālu informāciju, ko tiem paziņojis kandidāts vai pretendents, kas piedalās dialogā, ja šis kandidāts vai pretendents tam nav devis savu piekrišanu. Šāda piekrišana nav vispārējs atbrīvojums, bet to sniedz par konkrēto informāciju, ko dara zināmu.

4. Lai samazinātu dialoga gaitā apspriežamo risinājumu skaitu, konkursa dialogi var norisināties secīgos posmos, piemērojot līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus, kuri noteikti iepirkuma izsludināšanas paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā. Iepirkuma izsludināšanas paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā līgumslēdzējs norāda, vai tas izmantos minēto iespēju.

5. Līgumslēdzējs šādu dialogu turpina tik ilgi, līdz tas var noteikt risinājumu vai risinājumus, ar ko var apmierināt savas vajadzības.

6. Pēc tam, kad līgumslēdzēji ir paziņojuši par dialoga noslēgšanu un ir attiecīgi informējuši atlikušos dalībniekus, tie aicina dalībniekus iesniegt galīgos piedāvājumus, kuri pamatojas uz dialoga laikā iesniegtajiem un precizētajiem risinājumiem. Šajos piedāvājumos iekļauj visus projekta realizācijai prasītos un vajadzīgos elementus.

Pēc līgumslēdzēja pieprasījuma minētos piedāvājumus var paskaidrot, precizēt un pilnveidot. Tomēr ar šādiem paskaidrojumiem, precizējumiem, pilnveidošanu vai papildu informāciju nedrīkst izmainīt piedāvājuma vai iepirkuma svarīgus aspektus, tostarp iepirkuma izsludināšanas paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā izklāstītās vajadzības un prasības, ja šo aspektu, vajadzību un prasību izmaiņas varētu izkropļot konkurenci vai tiem varētu būt diskriminējošas sekas.

7. Līgumslēdzēji izvērtē saņemtos piedāvājumus, pamatojoties uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti iepirkuma izsludināšanas paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā.

Ja līgumslēdzējs to prasa, ar pretendentu, par kuru noteikts, ka tas iesniedzis piedāvājumu, kas atspoguļo labākās cenas un kvalitātes attiecību saskaņā ar 82. panta 2. punktu, var rīkot sarunas, lai, vienojoties par līguma galīgajiem noteikumiem, apstiprinātu finansiālās saistības vai citus piedāvājuma noteikumus, ar noteikumu, ka šādas sarunas būtiski neizmaina piedāvājuma vai iepirkuma svarīgus aspektus, tostarp iepirkuma izsludināšanas paziņojumā vai aprakstošajā dokumentā izklāstītās vajadzības un prasības, un nerada konkurences izkropļojumu vai diskriminācijas risku.

8. Līgumslēdzēji var dialoga dalībniekiem paredzēt godalgas vai maksājumus.

49. pants

Inovācijas partnerība

1. Inovācijas partnerībās jebkurš ekonomikas dalībnieks var iesniegt dalības pieteikumu, atsaucoties uz iepirkuma izsludināšanas paziņojumu saskaņā ar 44. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktu un sniedzot kvalifikācijas atlasei nepieciešamo informāciju, ko prasa līgumslēdzējs.

Iepirkuma procedūras dokumentos līgumslēdzējs nosaka vajadzību pēc inovatīva produkta, pakalpojuma vai būvdarbiem, kuru nevar apmierināt, iegādājoties tādus produktus, pakalpojumus vai būvdarbus, kas jau ir pieejami tirgū. Tas norāda, kuri šā apraksta elementi nosaka minimālās prasības, kas ir jāizpilda visiem piedāvājumiem. Norādes ir pietiekami precīzas, lai ekonomikas dalībnieki varētu noteikt prasītā risinājuma raksturu un apjomu un izlemt, vai viņi vēlas iesniegt pieteikumu dalībai procedūrā.

Līgumslēdzējs var izlemt izveidot inovācijas partnerību ar vienu vai vairākiem partneriem, kuri veic atsevišķas pētniecības un izstrādes darbības.

Dalības pieteikuma saņemšanas minimālais termiņš parasti ir ne mazāk kā 30 dienas no dienas, kad ir nosūtīts paziņojums par līgumu, un šis termiņš nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par 15 dienām. Procedūrā var piedalīties tikai tie ekonomikas dalībnieki, kurus līgumslēdzējs ir uzaicinājis pēc sniegtās informācijas izvērtēšanas. Līgumslēdzēji saskaņā ar 78. panta 2. punktu var ierobežot atbilstīgo kandidātu skaitu, ko uzaicinās piedalīties procedūrā. Līgumu slēgšanas tiesības piešķir, pamatojoties tikai uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju, kas atspoguļo labāko cenas un kvalitātes attiecību saskaņā ar 82. panta 2. punktu.

2. Inovācijas partnerības mērķis ir inovatīva produkta, pakalpojuma vai būvdarbu izstrāde un no tās izrietošo piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu sekojoša iegāde ar noteikumu, ka tie atbilst noteiktajiem rezultātu līmeņiem un maksimālajām izmaksām, par kurām vi