2010R0053 — LV — 01.01.2010 — 000.003

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

►C1 PADOMES REGULA (ES) Nr. 53/2010 ◄

(2010. gada 14. janvāris),

ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1359/2008, (EK) Nr. 754/2009, (EK) Nr. 1226/2009 un (EK) Nr. 1287/2009







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai ( 1 ), un jo īpaši tās 11. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. (2) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ( 2 ) paredzēts, ka Padomei ir jāizveido pasākumi, kuri reglamentē pieeju ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (3) Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002. Turklāt, lai zvejas iespējas būtu optimālas un tiktu efektīvi izmantotas, būtu jānosaka konkrēti nosacījumi, kas tām ir būtiski un ir ar tām funkcionāli saistīti. (4) KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. Šajā sakarībā jāņem vērā viedokļi, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši 2009. gada 23. jūlija sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas, attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm un dalībvalstīm, un 2009. gada 29. septembra sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (5) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai ( 3 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē ( 4 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī ( 5 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā ( 6 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā ( 7 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto ( 8 ), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ( 9 ). (6) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (7) Šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj zvejas darbības, ko veic tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām, izņemot darbības, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām. (8) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas. (9) Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2010. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas ( 10 ). (10) Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā. (11) Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (12) Zvejas iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Savienības tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju ( 11 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības ( 12 ), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju ( 13 ), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai ( 14 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām ( 15 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai ( 16 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos ( 17 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem ( 18 ), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām ( 19 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā ( 20 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas darbības jomā ( 21 ), Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 (2006. gada 21. decembris) par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem ( 22 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem ( 23 ), Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai ( 24 ), Regulu (EK) Nr. 676/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus ( 25 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju ( 26 ), Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem ( 27 ), Komisijas Regulu (EK) Nr. 1077/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem ( 28 ), Regulu (EK) Nr. 1300/2008, Regulu (EK) Nr. 1342/2008, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) ( 29 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) ( 30 ), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) ( 31 ), Regulu (EK) Nr. 302/2009 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ( 32 ). (13) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju ( 33 ), Fēru salām ( 34 ) un Grenlandi ( 35 ), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Apspriešanos ar Grenlandi pabeidza 2009. gada 25. novembrī, nosakot zvejas iespējas, kas 2010. gadā ES kuģiem pieejamas Grenlandes ūdeņos. Apspriešanās ar Fēru salām un Norvēģiju nav pabeigtas, un ir paredzams, ka ar šiem partneriem vienošanās par 2010. gadu tiks noslēgtas 2010. gada sākumā. Lai nepieļautu Savienības zvejas darbību pārtraukumu, vienlaikus nodrošinot elastību, kas vajadzīga, lai 2010. gada sākumā noslēgtu šīs vienošanās, ir atbilstīgi, ka līdz to noslēgšanai Savienība krājumiem nosaka provizoriskas zvejas iespējas ar nosacījumu, ka šādas vienošanās noslēdz. (14) Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai Savienība pārvalda zvejniecības nolīgumus, ko Polijas Republika ir iepriekš noslēgusi, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2010. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Tāpēc Savienībai būtu jāīsteno šīs zvejas iespējas. (15) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas limitus, un, kaut gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāregulē IATTC jurisdikcijā esošo resursu zvejas iespējas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārvaldību. (16) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Šajā saistībā ICCAT pieņēma lēmumu, norādot, ka 2008. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot sadales principu, ko piemēro ikgadējās KPN iedalīšanai. Šajā sanāksmē grozīja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. ICCAT pieņēma arī ieteikumu par jūras lapsu saglabāšanu. Šie pasākumi ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu. (17) Trešajā starptautiskajā sanāksmē par Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) izveidi Klusā okeāna atklātās jūras apgabalā, kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā teritorijā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Šos pasākumus pārskatīja astotajā starptautiskajā sanāksmē, kas saistībā ar šā SPRFMO izveidi notika 2009. gada novembrī. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr ir ieteicams, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, šos pasākumus iestrādāt Savienības tiesību aktos. (18) Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma nozvejas limitus vēl diviem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos. (19) Lai nodrošinātu nepārtrauktību, dažu trešo valstu kuģiem būtu jāatļauj zvejot ES ūdeņos saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem un atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1006/2008 un tās īstenošanas noteikumiem. (20) Saistībā ar zvejas iespēju izveidi un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantu Padome, ņemot vērā dalībvalstu sniegto un ZZTEK izvērtēto informāciju, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no šajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ar nosacījumu, ka ir pieejami dati par mencu nozveju un izmetumiem no attiecīgajiem kuģiem, ka mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no kopējās attiecīgās kuģu grupas nozvejas un ka grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem. Polija sniedza informāciju par mencu nozveju, ko veic kuģu grupa, kurā ir viens kuģis, kurš Ziemeļjūrā zvejo saidu ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks. Apvienotā Karaliste sniedza informāciju par mencu nozveju, ko divas kuģu grupas veikušas, izmantojot grunts traļus uz rietumiem no Skotijas. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to bija izvērtējusi ZZTEK, var secināt, ka šo kuģu grupu nozvejotais mencu apjoms, tostarp izmetumi, nepārsniedz 1,5 % no to kopējās nozvejas. Turklāt, ņemot vērā pastāvošos kontroles un pārraudzības pasākumus, ar ko nodrošina šo kuģu grupu zvejas aktivitātes uzraudzību un kontroli, un ņemot vērā to, ka šo grupu iekļaušana radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem, ir atbilstīgi šīs grupas izslēgt no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļas piemērošanas, tādējādi ļaujot atbilstīgi noteikt zvejas piepūles limitus attiecīgajām dalībvalstīm, (21) Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus noteiktiem tādu sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumiem, steidzamības dēļ būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību ( 36 ). tā kā: IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.







I SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

1. Šajā regulā nosaka šādas zvejas iespējas un ar šo zvejas iespēju izmantošanu funkcionāli saistītus nosacījumus:

— konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas 2010. gadam un

— konkrētus zvejas piepūles limitus 2011. gadam un konkrētu Antarktikas krājumu zvejas iespējas II sadaļas III nodaļas 2. iedaļā un IE un V pielikumā noteiktajiem laikposmiem.

▼M1 —————

▼B

2. pants

Darbības joma

1. Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

a) ES kuģiem; un

b) zvejas kuģiem, kas kuģo ES ūdeņos ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”).

2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu, izņemot 1. zemsvītras piezīmi tabulai, kas iekļauta V pielikuma B daļā, nepiemēro zvejas darbībām, kas notiek tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām un ko veic ar tās dalībvalsts atļauju, ar kuru attiecīgais kuģis kuģo, un šīs valsts vārdā, un par ko iepriekš informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātnisku pētījumu vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3. Šī panta 2. punktu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām, ja šādām zvejniecībām ir piešķirtas papildu kvotas.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

a) “ES kuģi” ir zvejas kuģi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta d) apakšpunktā;

b) “Kopienas ūdeņi” ir ūdeņi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta a) apakšpunktā;

c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut;

d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;

e) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

f) “linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu ( 37 );

g) “ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko izveido Komisija saskaņā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;

h) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009;

b) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7° 23′48″W;

e) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009;

f) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 217/2009;

g) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 38 );

h) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā ( 39 );

i) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 601/2004;

j) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā ( 40 );

k) IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 41 );

l) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras apgabals uz dienvidiem no 10 grādiem uz Z, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 42 ), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

m) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 43 );

n) “Beringa jūras atklātā jūra” ir atklātās jūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums.







II SADAĻA

ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

1. Nozvejas limiti ES kuģiem ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2. ES kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 12. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3. Nozvejas limitus tūbīšu zvejai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā Komisija nosaka saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem.

4. Moivas nozvejas limitus ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Savienībai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

5. Ņemot vērā 2010. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un ievērojot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumam ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā un brētliņas krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IV zonā.

6. Pēc Esmarka mencas krājuma nozvejas limitu pārskatīšanas, ko veic atbilstīgi 5. punktam, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt nozvejas limitus merlanga krājumiem ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā un pikšas krājumiem ES ūdeņos ICES IIa, III un IV zonā, lai ņemtu vērā rūpniecisko piezveju Esmarka mencas zvejā.

7. Ņemot vērā 2010. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt nozvejas limitus Eiropas anšova krājumam ICES VIII zonā.

6. pants

Zvejai aizliegtās sugas

ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;

b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

c) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā;

d) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā, un

e) siļķu haizivs (Lamma nasu) starptautiskos ūdeņos.

7. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1. Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības nolūkā veiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmā no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:

a) IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb zonā;

b) IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe zonā;

d) IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.

9. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1. Papildus nozvejas limitiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1359/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem ( 44 ), ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut dziļūdens sugu īpatņu un Grenlandes paltusu summāros daudzumus, kas pārsniedz 100 kg katrā zvejas reisā, ja vien attiecīgajam kuģim nav dziļjūras dziļūdens zvejas atļaujas, kura izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantu.

2. Dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas darbības, kuras veic kuģi, kas kuģo ar to karogu un ir reģistrēti to teritorijā, un kuru rezultātā katrā kalendārajā gadā nozvejo un patur uz kuģa vairāk nekā 10 tonnas dziļūdens sugu īpatņu un Grenlandes paltusu, notiek saskaņā ar dziļūdens zvejas atļauju.

3. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2010. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas un/vai kuros tika nozvejotas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā minēto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

10. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

b) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir pilnībā apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa un izkraut šādas zivis:

a) to sugu zivis, kas nav siļķes un makreles, ja: i) tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu; kā arī ii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; vai

b) makreles, ja: i) tās ir nozvejotas kopā ar stavridām vai sardīnēm; ii) to svars nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa un iii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.

3. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Savienības kvota nav kvotu veidā sadalīta starp dalībvalstīm, no Savienības kvotas, izņemot nozveju, kas gūta saskaņā ar 2. punktu.

4. Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

11. pants

Dažu zvejas iespēju izmantošanas ierobežojumi

Laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa jebkādus jūras dzīvos organismus, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, stavridas, brētliņas, putasu vai argentīnas, apgabalā, kuru ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas:







Punkts Platums Garums 1 52o 27' N 12o 19' W 2 52o 40' N 12o 30' W 3 52o 47' N 12o 39,600' W 4 52o 47' N 12o 56' W 5 52o 13,5' N 13o 53,830' W 6 51o 22' N 14o 24' W 7 51o 22' N 14o 03' W 8 52o 10' N 13o 25' W 9 52o 32' N 13o 07,500' W 10 52o 43' N 12o 55' W 11 52o 43' N 12o 43' W 12 52o 38,800' N 12o 37' W 13 52o 27' N 12o 23' W 14 52o 27' N 12o 19' W

12. pants

Nešķiroti izkrāvumi ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas ES ūdeņos

1. Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķēm ICES IIIa, IV un VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa zonā ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Savienībā un darbojas zvejniecībās, kurām piemēro attiecīgos nozvejas limitus, aizliedz izkraut nozvejas, kuras nav šķirotas un kurās ir siļķes.

2. Dalībvalstis nodrošina to, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa zonā.

3. Nešķirotas nozvejas, kas gūtas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa zonā, izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 2. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

14. pants

Zvejas atļauja

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.







III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos







1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

15. pants

To kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zilās tunzivis

Turpmāk norādīto kuģu maksimālo skaitu ierobežo saskaņā ar IV pielikumu:

— ES laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis (Thunnus thynnus), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm,

— ES piekrastes amatierzvejas kuģi, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm,

— ES kuģi, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm.

16. pants

Papildu noteikumi ID pielikumā piešķirtajām zilās tunzivs kvotām

Papildus 7. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 302/2009 laikā no 15. aprīļa līdz 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar riņķvadiem.

17. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Dalībvalstis no ID pielikumā noteiktajām tām piešķirtajām kvotām atvēl noteiktu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

18. pants

Haizivis

1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jūras lapsu (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2. Ir aizliegts veikt specializētu genus Alopias sugas jūras lapsu zveju.







2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

19. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus.

20. pants

Izpētes zvejai

1. Zvejas kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, ir reģistrēti dalībvalstī un ir paziņoti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu, var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

21. pants

Krilu zveja 2010./2011. gada zvejas sezonā

1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2010./2011. gada zvejas sezonā var veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2010. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai:

a) par tās plāniem zvejot krilu, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;

b) par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.

2. Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā paredzēto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts atļāvusi piedalīties krilu zvejā.

3. Dalībvalstis, kuras plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai tos kuģus, kas kuģo ar to karogu un paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju.

4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko CCAMLR nav paziņots saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz

a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi vai aizstājējkuģiem, kā minēts 2. punktā, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR NNN kuģu sarakstiem.

22. pants

Jebkādas zvejas apturēšana

1. Pēc tam, kad CCAMLR Sekretariāts ir paziņojis par zvejas apturēšanu IE pielikumā minētās KPN pilnīgas apguves dēļ, dalībvalstis nodrošina, ka visi kuģi, kas kuģo ar tās karogu un zvejo apgabalā, pārvaldības apgabalā, apakšapgabalā, rajonā, SSRU vai citā pārvaldes vienībā, uz ko attiecas paziņojums par zvejas apturēšanu, līdz paziņojumā noteiktajai dienai un laikam izņemtu zvejas rīkus no ūdens.

2. Kad kuģis saņem tādu paziņojumu, tas nedrīkst izlikt papildu āķu jedas 24 stundas pēc paziņotās dienas un datuma. Ja tādu paziņojumu saņem ātrāk nekā 24 stundas pirms paredzētās zvejas izbeigšanas dienas un laika, papildu āķu jedas vairs nedrīkst izlikt no paziņojuma saņemšanas brīža.

3. Ja 1. punktā minēto zveju liek apturēt, visi kuģi iziet no zvejas apgabala, tiklīdz visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens.

4. Ja kuģis līdz paziņotajai zvejas apturēšanas dienai un laikam nevar izcelt no ūdens visus zvejas rīkus tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar

a) kuģa un apkalpes drošību;

b) ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laika apstākļi;

c) jūras apledojumu vai

d) vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi,

kuģis paziņo tā karoga dalībvalstij par konkrētajiem apstākļiem. Dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju. Tomēr kuģis veic visu iespējamo, lai pēc iespējas drīzāk izceltu visus zvejas rīkus no ūdens.

5. Ja piemēro 4. punktu, dalībvalstis izpēta kuģa darbības un saskaņā ar vietēji piemērotām procedūrām ziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai par saviem secinājumiem, vēlākais līdz nākamajai CCAMLR sanāksmei. Nobeiguma ziņojumā izvērtē, vai kuģis ir veicis visu iespējamo, lai izceltu no ūdens visus savus zvejas rīkus

a) līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam; kā arī

b) pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas.

6. Ja kuģis no apgabala, kurā apturēta zveja, neiziet uzreiz pēc tam, kad visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens, karoga dalībvalsts nodrošina, ka par to ir informēts CCAMLR Sekretariāts un Komisija.







3. iedaļa

IOTC apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC apgabalā

1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība (GT), ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta GT, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Dalībvalstis var mainīt 1. un 2. punktā minēto kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Dalībvalstis nodrošina to, ka gadījumā, ja ir ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu to flotei, nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas reģistrā. Zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN kuģi).

5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzētos zvejas kapacitātes limitus dalībvalstis drīkst palielināt tikai minētajos attīstības plānos noteikto limitu robežās.







4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

24. pants

Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. un 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, ierobežo to kuģu kopējo GT, kuri kuģo ar to karogu un 2010. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 GT SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā.

25. pants

Pelaģiskā zveja – nozvejas limiti

1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā minēts 24. pantā, var zvejot pelaģiskos krājumus šajā apgabalā saskaņā ar IJ pielikumā minētajiem nozvejas limitiem.

2. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai to kuģu nosaukumus un raksturlielumus, tostarp GT, kas iesaistīti šajā pantā minētajā zvejā.

3. Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis nosūta Komisijai, lai pēc tam to nosūtītu SPRFMO Pagaidu sekretariātam, ziņojumus no kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā – datus par kuģu ienākšanu ostās vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam.

26. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis ierobežo grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas kapacitāti, nepārsniegtu gada vidējos rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un atļauj grunts zveju veikt tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja ir veikta iepriekšējā zvejas sezonā.







5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

27. pants

Zveja ar riņķvadiem

1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

a) no 2010. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2010. gada 10. novembra līdz 2011. gada 18. janvārim apgabalā, ko ierobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150° rietumu garuma meridiāns, — 40° ziemeļu platuma paralēle, — 40° dienvidu platuma paralēle.

b) no 2010. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko ierobežo: — 94° rietumu garuma meridiāns, — 110° rietumu garuma meridiāns, — 3° ziemeļu platuma paralēle, — 5° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2010. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, noteiktajā apgabalā pārtrauc zveju ar riņķvadiem.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC pārvaldības apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai pārtikā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais zvejas rīku iemetiens zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.







6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

28. pants

Pasākumi dziļūdens haizivju aizsardzībai

Šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta: raju dzimta (Rajidae), dzelkņu haizivs (Squalus acanthiasgludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), īsastes laternhaizivs(Etmopterus brachyurus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), kaķhaizivs (Apristurus manis), samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus) un Selachimorpha apakškārtas dziļjūras haizivis.







7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

29. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm.

30. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2010. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2010. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20°N un 20°S. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, var iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā

a) neizmanto ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;

b) nezvejo zivju barus, izmantojot ZPI.

2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

▼M1

30.a pants

Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu

Lielacu tunzivs un dzeltenspuru tunzivs zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos:

a) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomiskās zonas robežas;

b) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomiskās zonas robežas.

▼B

31. pants

To kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S, ir norādīts VII pielikumā.







8. iedaļa

Beringa Jūra

32. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātā jūrā

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajā jūrā ir aizliegta.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS

33. pants

Nozvejas limiti

Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kuri izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā un šajā sadaļā.

34. pants

Zvejas atļauja

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta.

35. pants

Zvejai aizliegtās sugas

Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos;

b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

c) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā;

d) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā.







IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

36. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1359/2008

Regulas (EK) Nr. 1359/2008 pielikuma 2. daļā ierakstu par strupdeguna garasti ICES III apakšapgabalā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, aizstāj ar šādu ierakstu:







“Suga: Strupdeguna garaste Coryphaernoides rupestris Zona: III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (1) (RNG/03-) Gads 2009 2010 Dānija 804 804 Vācija 5 5 Zviedrija 41 41 EK 850 850 (1) ICES IIIa zonā strupdeguna garastes specializēto zveju neveic, kamēr nav noslēgušās Eiropas Savienības un Norvēģijas sarunas.”

37. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009

Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādus punktus:

“c) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta 2009. gada 18. jūnija Apvienotās Karalistes pieteikumā un kura uz rietumiem no Skotijas, it īpaši Minčā (Minch) (ICES statistikas taisnstūri 42 E3, 42 E4, 43 E3, 43 E4, 44 E3, 44 E4, 45 E3) zvejo Norvēģijas omārus, izmantojot grunts traļus un vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un mazāks par 100 mm;

d) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta 2009. gada 18. jūnija Apvienotās Karalistes pieteikumā un kura uz rietumiem, it īpaši Fērtofklaidā (Firth of Clyde) (ICES statistikas taisnstūri 39 E5 un 40 E5) zvejo Norvēģijas omārus, izmantojot grunts traļus un vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un mazāks par 100 mm;

e) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Polijas karogu un kura minēta Polijas 2009. gada 24. aprīļa pieteikumā, kas pabeigts ar saraksti 2009. gada 11. jūlijā, un kuras mērķis ir Ziemeļjūrā un ICES IIa zonas ES ūdeņos zvejot saidu, izmantojot grunts traļus ar linuma acs izmēru 100 mm vai lielāku ar pilna laika novērotāju izvietošanu.”.

38. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1226/2009

Padomes Regulas (EK) Nr. 1226/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā ( 45 ), 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”), kas darbojas Baltijas jūrā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kas notiek tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām un ko veic ar tās dalībvalsts atļauju, ar kuru attiecīgais kuģis kuģo, un šīs valsts vārdā, un par ko iepriekš informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātnisku pētījumu vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām, ja šādām zvejniecībām ir piešķirtas papildu kvotas.”

39. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1287/2009

Padomes Regulas (EK) Nr. 1287/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko 2010. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Melnajā jūrā ( 46 ), 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”), kas darbojas Melnajā jūrā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kas notiek tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām un ko veic ar tās dalībvalsts atļauju, ar kuru attiecīgais kuģis kuģo, un šīs valsts vārdā, un par ko iepriekš informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātnisku pētījumu vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām, ja šādām zvejniecībām ir piešķirtas papildu kvotas.”

40. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

Ja zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmiem, kas sākas pirms 2010. gada 1. janvāra, II sadaļas III nodaļas 2. iedaļu un IE un V pielikumu attiecīgi piemēro no to laikposmu sākuma, kuriem šīs zvejas iespējas noteiktas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

NOZVEJAS LIMITI, KAS PIEMĒROJAMI ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTI NOZVEJAS LIMITI, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM ES ŪDEŅOS, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Šīs regulas 5. panta īstenošanas vajadzībām visus šajā pielikumā paredzētos nozvejas limitus uzskata par kvotām, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā paredzētie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon (Geryon) quinquedens CRR Sarkanie dziļūdens krabji Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Chionoecetes spp. PCR Karaliskie krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis RJB Parastā raja Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja circularis RJI Smilšu raja Leucoraja fullonica RJF Šagrēnādas raja Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Limanda limanda DAB Limanda Lophiidae ANF Jūrasvelnu dzimtas zivis Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Martialia hyadesi SQS Kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Platichthys flesus FLE Plekste Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Raja brachyura RJH Blondā raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJA Cirtainā raja Rajiformes - Rajidae SRX-RAJ Rajveidīgās - Raju dzimtas zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Rostroraja alba RJA Baltā raja Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Soleidae SOX Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstošie vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Akmeņplekste TUR Psetta maxima Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltā raja RJA Rostroraja alba Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Beriksas ALF Beryx spp. Blondā raja RJH Raja brachyura Brētliņa SPR Sprattus sprattus Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJA Raja undulata Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Heks HKE Merluccius merluccius Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Jūras līdaka LIN Molva molva Jūrasmēles SOX Soleidae. Jūrasvelnu dzimtas zivis ANF Lophiidae Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Kalmārs SQS Martialia hyadesi Karaliskie krabji PCR Chionoecetes spp. Krabji PAI Paralomis spp. Krils KRI Euphausia superba Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Limanda DAB Limanda limanda Makrele MAC Scomber scombrus Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Melnā haizivs SCK Dalatias licha Menca COD Gadus morhua Merlangs WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Parastā raja RJB Dipturus batis Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Pelēkā nototēnija NOS Lepidonotothen squamifrons Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Plankumainā raja RJM Raja montagui Plekste FLE Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Pollaks POL Pollachius pollachius Putasu WHB Micromesistius poutassou Rajveidīgās - Raju dzimtas zivis SRX-RAJ Rajiformes - Rajidae Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Saida POK Pollachius virens Sarkanasari RED Sebastes spp. Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Sarkanie dziļūdens krabji CRR Chaceon (Geryon) quinquedens Siļķe HER Clupea harengus Siļķu haizivs POR Lamna nasus Sīkacu raja RJE Raja microocellata Smilšu raja RJI Leucoraja circularis Stavridas JAX Trachurus spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Šagrēnādas raja RJF Leucoraja fullonica Tūbītes SAN Ammodytes spp. Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Zobenzivs SWO Xiphias gladius









IA PIELIKUMS

Skageraks, Kategats, ICES, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zona, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi







Suga: Tūbītes Ammodytes spp. Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) Dānija 0 (1) Apvienotā Karaliste 0 (1) ES 0 (1) KPN Nepiemēro Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

▼M1







Suga: Tūbītes Ammodytidae Zona: ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) (SAN/2A3A4.) Dānija 167 436 Apvienotā Karaliste 3 660 Vācija 256 Zviedrija 6 148 ES 177 500 Norvēģija 20 000 (2) Fēru salas 2 500 (2) KPN 200 000 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Jāzvejo IV zonā.

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) Vācija 30 Francija 10 Nīderlande 24 Apvienotā Karaliste 48 ES 112 KPN 112 Piesardzības KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES ūdeņi III un IV zonā (ARU/3/4.) Dānija 1 134 Vācija 11 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 53 Zviedrija 44 Apvienotā Karaliste 20 ES 1 278 KPN 1 278 Piesardzības KPN







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) Vācija 389 Francija 8 Īrija 360 Nīderlande 4 057 Apvienotā Karaliste 285 ES 5 099 KPN 5 099 Piesardzības KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI.) Vācija 6 (1) Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) ES 21 (1) KPN 21 Analītiskā KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES ūdeņi III zonā (USK/03-C.) Dānija 12 Zviedrija 6 Vācija 6 ES 24 KPN 24 Analītiskā KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) Dānija 53 Vācija 16 Francija 37 Zviedrija 5 Apvienotā Karaliste 80 Citi 5 (1) ES 196 KPN 196 Analītiskā KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M1







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI) Vācija 4 Spānija 14 Francija 172 Īrija 17 Apvienotā Karaliste 83 Citi 4 (1) ES 294 Norvēģija (2) 2 923 (3) (4) KPN 3 217 Analītiskā KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā. (3) No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnu. (4) Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 140 tonnu un brosmes nozvejai – 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 ES 170 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Dānija 14 010 Vācija 224 Zviedrija 14 656 ES 28 890 Fēru salas 450 (2) KPN 33 855 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Jāzvejo Skagerakā.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 22 497 Vācija 14 147 Francija 9 653 Nīderlande 21 581 Zviedrija 1 672 Apvienotā Karaliste 24 223 ES 93 773 Norvēģija 47 647 (2) KPN 164 300 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa un IVb zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) ES 50 000







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 846 (1) ES 846 KPN 164 300 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Piezveja IIIa zonā (HER/03A-BC) Dānija 6 424 Vācija 57 Zviedrija 1 034 ES 7 515 KPN 7 515 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Piezveja IV, VIId zonā un ES ūdeņos IIa zonā (HER/2A47DX) Beļģija 67 Dānija 13 008 Vācija 67 Francija 67 Nīderlande 67 Zviedrija 64 Apvienotā Karaliste 247 ES 13 587 KPN 13 587 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: VIId; IVc (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 7 100 (3) Dānija 321 (3) Vācija 202 (3) Francija 5 235 (3) Nīderlande 8 193 (3) Apvienotā Karaliste 1 830 (3) ES 22 881 KPN 164 300 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko ierobežo līnija, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz 51° 33′ N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 2 656 Francija 503 Īrija 3 589 Nīderlande 2 656 Apvienotā Karaliste 14 356 ES 23 760 Fēru salas 660 (2) KPN 24 420 Analītiskā KPN (1) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 00′ N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07° 00′ W un uz ziemeļiem no 55° 00′ N, izņemot Klaidu. (2) Šo kvotu drīkst izmantot tikai VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N.

▼B







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) Īrija 6 774 Nīderlande 677 ES 7 451 KPN 7 451 Analītiskā KPN (1) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VI zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste 720 ES 720 KPN 720 Piesardzības KPN (1) Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 250 Apvienotā Karaliste 3 550 ES 4 800 KPN 4 800 Analītiskā KPN (1) Šī zona ir samazināta par VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto teritoriju, ko ierobežo: — ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle, — dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle, — rietumos — Īrijas krasts, — austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIe un VIIf (HER/7EF.) Francija 500 Apvienotā Karaliste 500 ES 1 000 KPN 1 000 Piesardzības KPN







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1)un VIIk (1) (HER/7G-K.) Vācija 113 Francija 627 Īrija 8 770 Nīderlande 627 Apvienotā Karaliste 13 ES 10 150 KPN 10 150 Analītiskā KPN (1) Šī zona ir palielināta par apgabalu, ko ierobežo: — ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle, — dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle, — rietumos — Īrijas krasts, — austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: VIII (ANE/08.) Spānija 6 300 Francija 700 ES 7 000 KPN 7 000 Analītiskā KPN







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 3 826 Portugāle 4 174 ES 8 000 KPN 8 000 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 12 (1) (2) Dānija 3 835 (1) (2) Vācija 96 (1) (2) Nīderlande 24 (1) (2) Zviedrija 671 (1) (2) ES 4 638 KPN 4 793 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 1. punkta nosacījumiem. (2) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi: — kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa, — visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, tostarp minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas, — papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai nepārsniedz apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies, — ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 234 Vācija 5 Zviedrija 140 ES 379 KPN 379 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Menca Gadus morhua Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 991 (1) (2) Dānija 5 696 (1) (2) Vācija 3 612 (1) (2) Francija 1 225 (1) (2) Nīderlande 3 219 (1) (2) Zviedrija 38 (1) (2) Apvienotā Karaliste 13 067 (1) (2) ES 27 848 (1) Norvēģija 5 704 (3) KPN 33 552 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 1. punkta nosacījumiem. (2) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi: — kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa, — visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, ieskaitot minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas, — papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies, — ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā. (3) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) ES 24 204







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) ES 382 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00'W un XII un XIV zonā (COD/561214) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 13 Īrija 18 Apvienotā Karaliste 48 ES 80 KPN 80 Piesardzības KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00'W (COD/5B6A-C) Beļģija 0 Vācija 4 Francija 38 Īrija 53 Apvienotā Karaliste 145 ES 240 KPN 240 Analītiskā KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Beļģija 9 Francija 25 Īrija 444 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 194 ES 674 KPN 674 Analītiskā KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 167 Francija 2 735 Īrija 825 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 295 ES 4 023 KPN 4 023 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Menca Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Beļģija 84 (1) (2) Francija 1 641 (1) (2) Nīderlande 49 (1) (2) Apvienotā Karaliste 181 (1) (2) ES 1 955 KPN 1 955 Analītiskā KPN (1) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 2. punkta nosacījumiem. (2) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi: — kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa, — visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, ieskaitot minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas, — papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies, — ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.

▼B







Suga: Siļķu haizivs Lamna nasus Zona: ES ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII zonā (POR/3-12) Dānija 0 Francija 0 Vācija 0 Īrija 0 Spānija 0 Apvienotā Karaliste 0 ES 0 KPN neattiecas Piesardzības KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 5 Dānija 5 Vācija 5 Francija 29 Nīderlande 23 Apvienotā Karaliste 1 690 ES 1 757 KPN 1 757 Piesardzības KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/561 214) Spānija 350 Francija 1 364 Īrija 399 Apvienotā Karaliste 966 ES 3 079 KPN 3 079 Piesardzības KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Beļģija 494 Spānija 5 490 Francija 6 663 Īrija 3 029 Apvienotā Karaliste 2 624 ES 18 300 KPN 18 300 Piesardzības KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spānija 1 176 Francija 949 ES 2 125 KPN 2 125 Piesardzības KPN







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 188 Francija 59 Portugāle 40 ES 1 287 KPN 1 287 Analītiskā KPN







Suga: Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (D/F/2AC4-C) Beļģija 513 Dānija 1 927 Vācija 2 890 Francija 200 Nīderlande 11 654 Zviedrija 6 Apvienotā Karaliste 1 620 ES 18 810 KPN 18 810 Piesardzības KPN







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 401 (1) Dānija 884 (1) Vācija 432 (1) Francija 82 (1) Nīderlande 303 (1) Zviedrija 10 (1) Apvienotā Karaliste 9 233 (1) ES 11 345 (1) KPN 11 345 Piesardzības KPN (1) No kā līdz 5 % drīkst zvejot VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; XII un XIV zonas starptautiskajos ūdeņos (ANF/*561214).

▼M1







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) Beļģija 46 Dānija 1 182 Vācija 19 Nīderlande 17 Apvienotā Karaliste 276 ES 1 540 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼B







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/561214) Beļģija 200 Vācija 228 Spānija 214 Francija 2 462 Īrija 557 Nīderlande 193 Apvienotā Karaliste 1 713 ES 5 567 KPN 5 567 Piesardzības KPN







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Beļģija 2 984 (1) Vācija 333 (1) Spānija 1 186 (1) Francija 19 149 (1) Īrija 2 447 (1) Nīderlande 386 (1) Apvienotā Karaliste 5 807 (1) ES 32 292 (1) KPN 32 292 (1) Analītiskā KPN (1) No tās līdz 5 % drīkst zvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) Spānija 1 387 Francija 7 721 ES 9 108 KPN 9 108 Analītiskā KPN







Suga: Jūrasvelnu dzimtas zivis Lophiidae Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 1 247 Francija 1 Portugāle 248 ES 1 496 KPN 1 496 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā (HAD/3A/BCD) Beļģija 9 Dānija 1 551 Vācija 99 Nīderlande 2 Zviedrija 183 ES 1 844 (1) KPN 2 201 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 264 tonnu apmērā.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 200 Dānija 1 376 Vācija 876 Francija 1 526 Nīderlande 150 Zviedrija 139 Apvienotā Karaliste 22 698 ES 26 965 (1) Norvēģija 8 083 KPN 35 794 Analītiskā KPN (1) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 746 tonnu apmērā.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) ES 20 613







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) ES 707 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) Beļģija 11 Vācija 13 Francija 551 Īrija 393 Apvienotā Karaliste 4 029 ES 4 997 KPN 4 997 Analītiskā KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 3 Vācija 4 Francija 147 Īrija 438 Apvienotā Karaliste 2 081 ES 2 673 KPN 2 673 Analītiskā KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 129 Francija 7 719 Īrija 2 573 Apvienotā Karaliste 1 158 ES 11 579 KPN 11 579 Analītiskā KPN







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Beļģija 23 Francija 103 Īrija 617 Apvienotā Karaliste 681 ES 1 424 KPN 1 424 Piesardzības KPN

▼M1







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03A.) Dānija 232 Nīderlande 1 Zviedrija 25 ES 258 (1) KPN 1 050 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 773 tonnu apmērā.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 236 (1) Dānija 1 022 (1) Vācija 266 (1) Francija 1 536 (1) Nīderlande 591 (1) Zviedrija 2 (1) Apvienotā Karaliste 7 391 (1) ES 11 044 (2) Norvēģija 790 (3) KPN 12 897 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. (2) Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 1 063 tonnu apmērā. (3) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) ES 8 203

▼B







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/561 214) Vācija 3 Francija 53 Īrija 129 Apvienotā Karaliste 246 ES 431 KPN 431 Analītiskā KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07A.) Beļģija 0 Francija 5 Īrija 91 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 61 ES 157 KPN 157 Analītiskā KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk (WHG/7X7A.) Beļģija 133 Francija 8 180 Īrija 4 565 Nīderlande 66 Apvienotā Karaliste 1 463 ES 14 407 KPN 14 407 Analītiskā KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: VIII (WHG/08.) Spānija 1 296 Francija 1 944 ES 3 240 KPN 3 240 Piesardzības KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) Portugāle 588 ES 588 KPN 588 Piesardzības KPN

▼M1







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (1) ES 190 KPN Nepiemēro Piesardzības KPN (1) Mencas, pikšas un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā (HKE/3A/BCD) Dānija 1 531 Zviedrija 130 ES 1 661 KPN 1 661 (1) Analītiskā KPN (1) Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 28 Dānija 1 119 Vācija 128 Francija 248 Nīderlande 64 Apvienotā Karaliste 348 ES 1 935 KPN 1 935 (1) Analītiskā KPN (1) Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) Beļģija 284 (1) Spānija 9 109 Francija 14 067 (1) Īrija 1 704 Nīderlande 183 (1) Apvienotā Karaliste 5 553 (1) ES 30 900 KPN 30 900 (2) Analītiskā KPN (1) Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) Beļģija 37 Spānija 1 469 Francija 1 469 Īrija 184 Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 827 ES 4 004







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) Beļģija 9 (1) Spānija 6 341 Francija 14 241 Nīderlande 18 (1) ES 20 609 KPN 20 609 (2) Analītiskā KPN (1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un ES ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) Beļģija 2 Spānija 1 837 Francija 3 305 Nīderlande 6 ES 5 150







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 5 952 Francija 571 Portugāle 2 777 ES 9 300 KPN 9 300 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/4AB-N.) Dānija 1 900 Apvienotā Karaliste 100 ES 2 000 KPN 540 000 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) Dānija 10 128 (1) (2) Vācija 3 938 (1) (2) Spānija 8 586 (1) (2) Francija 7 048 (1) (2) Īrija 7 843 (1) (2) Nīderlande 12 350 (1) (2) Portugāle 798 (1) (2) Zviedrija 2 505 (1) (2) Apvienotā Karaliste 13 141 (1) (2) ES 66 337 (1) (2) Norvēģija 59 900 (3) (4) Fēru salas 9 000 (5) (6) KPN 540 000 Analītiskā KPN (1) No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2) Drīkst zvejot Fēru salu ūdeņos, nepārsniedzot kopējo piekļuves apjomu, t. i., 14 000 tonnu, kas pieejami ES (WHB/*05B-F). (3) Jāzvejo ES ūdeņos II, IVa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, VIb zonā un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/*8CX34). Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt 40 000 tonnu. (4) No tās līdz 500 tonnām drīkst būt argentīnas (Argentina spp.). (5) Putasu nozveja drīkst ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju. (6) Jāzvejo ES ūdeņos II, IVa, V zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, VIb zonā un VII zonā uz rietumiem no 12° W. Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt 2 250 tonnu.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3 411) Spānija 11 096 Portugāle 2 774 ES 13 870 (1) (2) KPN 540 000 Analītiskā KPN (1) No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2). (2) Drīkst zvejot Fēru salu ūdeņos, nepārsniedzot kopējo piekļuves apjomu, t. i., 14 000 tonnu, kas pieejami ES (WHB/*05B-F).







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: ES ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 88 701 (1) (2) Fēru salas 14 000 (3) (4) KPN 540 000 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 21 753 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves limita. (3) Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (4) Drīkst zvejot arī VIb zonā. Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 3 500 tonnu.

▼B







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 353 Dānija 973 Vācija 125 Francija 266 Nīderlande 810 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 983 ES 6 521 KPN 6 521 Piesardzības KPN

▼M1







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII zonā (BLI/67-) Vācija 18 Igaunija 3 Spānija 57 Francija 1 309 Īrija 5 Lietuva 1 Polija 1 Apvienotā Karaliste 333 Citi 5 (1) ES 1 732 Norvēģija 150 (2) Fēru salas 150 (3) KPN 2 032 Analītiskā KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā. (3) Strupdeguna garastes un matastes piezveja jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo ES ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VIb zonā.

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) ES 38 KPN 38 Analītiskā KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā (LIN/03.) Beļģija 7 (1) Dānija 51 Vācija 7 (1) Zviedrija 20 Apvienotā Karaliste 7 (1) ES 92 KPN 92 Analītiskā KPN (1) Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonā.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES ūdeņi IV zonā (LIN/04.) Beļģija 16 Dānija 243 Vācija 150 Francija 135 Nīderlande 5 Zviedrija 10 Apvienotā Karaliste 1 869 ES 2 428 KPN 2 428 Analītiskā KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05.) Beļģija 10 Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 ES 34 KPN 34 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) Beļģija 29 Dānija 5 Vācija 107 Spānija 2 156 Francija 2 299 Īrija 576 Portugāle 5 Apvienotā Karaliste 2 646 ES 7 824 Norvēģija 6 140 (1) (2) Fēru salas 200 (3) (4) KPN 14 164 Analītiskā KPN (1) No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnu. (2) Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 140 tonnu un brosmes nozvejai – 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. (3) Ieskaitot brosmes. Jāzvejo VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N. (4) No tās VIa un VIb zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI zonā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.) Beļģija 6 Dānija 747 Vācija 21 Francija 8 Nīderlande 1 Apvienotā Karaliste 67 ES 850 KPN Nepiemēro Analītiskā KPN

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā (NEP/3A/BCD) Dānija 3 800 Vācija 11 (1) Zviedrija 1 359 ES 5 170 KPN 5 170 Piesardzības KPN (1) Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonā.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 291 Dānija 1 291 Vācija 19 Francija 38 Nīderlande 665 Apvienotā Karaliste 21 384 ES 24 688 KPN 24 688 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.) Dānija 1 135 Vācija 1 Apvienotā Karaliste 64 ES 1 200 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) Spānija 33 Francija 130 Īrija 217 Apvienotā Karaliste 15 677 ES 16 057 KPN 16 057 Analītiskā KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VII (NEP/07.) Spānija 1 346 Francija 5 455 Īrija 8 273 Apvienotā Karaliste 7 358 ES 22 432 KPN 22 432 Analītiskā KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) Spānija 234 Francija 3 665 ES 3 899 KPN 3 899 Analītiskā KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: VIIIc (NEP/08C.) Spānija 97 Francija 4 ES 101 KPN 101 Analītiskā KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 84 Portugāle 253 ES 337 KPN 337 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: IIIa (PRA/03A.) Dānija 3 401 Zviedrija 1 832 ES 5 233 KPN 9 800 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 3 145 Nīderlande 29 Zviedrija 127 Apvienotā Karaliste 932 ES 4 233 KPN 4 233 Analītiskā KPN

▼M1







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 420 Zviedrija 138 (1) ES 558 KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija 4 108 (1) ES 4 108 (1) KPN 4 108 (1) Piesardzības KPN (1) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kas seklāki par 30 m.

▼M1







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 56 Dānija 7 280 Vācija 37 Nīderlande 1 400 Zviedrija 390 ES 9 163 KPN 9 350 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 2 039 Vācija 23 Zviedrija 229 ES 2 291 KPN 2 291 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 3 665 Dānija 11 911 Vācija 3 436 Francija 687 Nīderlande 22 907 Apvienotā Karaliste 16 951 ES 59 557 Norvēģija 4 268 KPN 63 825 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Īpašs nosacījums Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) ES 24 439

▼B







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/561214) Francija 10 Īrija 280 Apvienotā Karaliste 417 ES 707 KPN 707 Piesardzības KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIa (PLE/07A.) Beļģija 42 Francija 18 Īrija 1 063 Nīderlande 13 Apvienotā Karaliste 491 ES 1 627 KPN 1 627 Analītiskā KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIb un VIIc (PLE/7BC.) Francija 16 Īrija 64 ES 80 KPN 80 Analītiskā KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIId un VIIe (PLE/7DE.) Beļģija 699 Francija 2 332 Apvienotā Karaliste 1 243 ES 4 274 KPN 4 274 Analītiskā KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIf un VIIg (PLE/7FG.) Beļģija 67 Francija 120 Īrija 201 Apvienotā Karaliste 63 ES 451 KPN 451 Analītiskā KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) Beļģija 7 Francija 14 Īrija 156 Nīderlande 27 Apvienotā Karaliste 14 ES 218 KPN 218 Analītiskā KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 67 Francija 269 Portugāle 67 ES 403 KPN 403 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/561214) Spānija 6 Francija 194 Īrija 57 Apvienotā Karaliste 148 ES 405 KPN 405 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VII (POL/07.) Beļģija 428 Spānija 26 Francija 9 864 Īrija 1 051 Apvienotā Karaliste 2 401 ES 13 770 KPN 13 770 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) Spānija 257 Francija 1 255 ES 1 512 KPN 1 512 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: VIIIc (POL/08C.) Spānija 212 Francija 24 ES 236 KPN 236 Piesardzības KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) Spānija 278 Portugāle 10 ES 288 KPN 288 Piesardzības KPN

▼M1







Suga: Saida Pollachius virens Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā (POK/2A34.) Beļģija 37 Dānija 4 357 Vācija 11 002 Francija 25 891 Nīderlande 110 Zviedrija 599 Apvienotā Karaliste 8 435 ES 50 431 Norvēģija 56 613 (1) KPN 107 044 Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā un IIIa zonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/561 214) Vācija 660 Francija 6 556 Īrija 447 Apvienotā Karaliste 3 443 ES 11 106 KPN 11 106 Analītiskā KPN







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (1) ES 880 KPN Nepiemēro Analītiskā KPN (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

▼B







Suga: Saida Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) Beļģija 6 Francija 1 428 Īrija 1 525 Apvienotā Karaliste 452 ES 3 411 KPN 3 411 Piesardzības KPN







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (T/B/2AC4-C) Beļģija 347 Dānija 742 Vācija 189 Francija 89 Nīderlande 2 633 Zviedrija 5 Apvienotā Karaliste 732 ES 4 737 KPN 4 737 Piesardzības KPN







Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) Beļģija 235 (1) (2) (3) Dānija 9 (1) (2) (3) Vācija 12 (1) (2) (3) Francija 37 (1) (2) (3) Nīderlande 201 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 903 (1) (2) (3) ES 1 397 (1) (3) KPN 1 397 (3) Analītiskā KPN (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk kā 25 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. (3) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae Zona: ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03-C.) Dānija 45 (1) (2) Zviedrija 13 (1) (2) ES 58 (1) (2) KPN 58 (2) Analītiskā KPN (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.







Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae Zona: ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/67AKXD) Beļģija 1 209 (1) (2) (3) Igaunija 7 (1) (2) (3) Francija 5 425 (1) (2) (3) Vācija 16 (1) (2) (3) Īrija 1 747 (1) (2) (3) Lietuva 28 Nīderlande 5 (1) (2) (3) Portugāle 30 (1) (2) (3) Spānija 1 460 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 3 460 (1) (2) (3) ES 13 387 (1) (2) (3) KPN 13 387 (2) Analītiskā KPN (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Rostroraja alba). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) No kā 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId (SRX/*07D.).







Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae Zona: ES ūdeņi VIId zonā (SRX/07D) Beļģija 80 (1) (2) (3) Francija 670 (1) (2) (3) Nīderlande 4 (1) (2) (3) Apvienotā Karaliste 133 (1) (2) (3) ES 887 (1) (2) (3) KPN 887 (2) Analītiskā KPN (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) No kā 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa-c, un VIIe-k (SRX/*6AKD).







Suga: Raju dzimtas zivis Rajidae Zona: ES ūdeņi VIII un IX zonā (SRX/89-C.) Beļģija 11 (1) (2) Francija 2 070 (1) (2) Portugāle 1 678 (1) (2) Spānija 1 688 (1) (2) Apvienotā Karaliste 12 (1) (2) ES 5 459 (1) (2) KPN 5 459 (2) Analītiskā KPN (1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Rostroraja alba). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

▼M1







Suga: Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides Zona: ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) Dānija 3 Vācija 5 Igaunija 3 Spānija 3 Francija 49 Īrija 3 Lietuva 3 Polija 3 Apvienotā Karaliste 189 ES 262 (1) KPN 612 Analītiskā KPN (1) No tās 350 tonnu ir iedalīts Norvēģijai, un tās jāzvejo ES ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.







Suga: Makrele Scomber scombrus Zona: IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā (MAC/2A34.) Beļģija 475 Dānija 12 529 (1) Vācija 495 Francija 1 496 Nīderlande 1 507 Zviedrija 4 485 (2) (3) Apvienotā Karaliste 1 395 ES 22 382 (2) (4) Norvēģija 103 374 (5) KPN Nepiemēro Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Saskaņā ar Zivsaimniecības ministru padomes 2009. gada 14. un 15. decembra sanāksmē pieņemto Padomes un Komisijas paziņojumu par zveju Norvēģijas ūdeņos papildus šai kvotai šā KPN apgabala ES ūdeņos drīkst nozvejot 7 234 tonnas, kas atbilst šīs sugas 2009. gadam iedalītās kvotas neizmantotajam apjomam zvejai Norvēģijas ūdeņos IV zonā. (2) Ieskaitot 242 tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-). (3) Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un sai