02020R0123 — LV — 15.08.2020 — 002.003

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2020/123

(2020. gada 27. janvāris),

ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi







I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2020. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2021. gadam;

b) zvejas piepūles limitus 2020. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 30. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2019. un 2020. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības zvejas kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad tās attiecīgajos noteikumos ir konkrēti minēta šāda zveja.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā izklāstītās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

a) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

b) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir: i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 ( 1 ) 6. panta 34) punktā;

h) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;

▼M2

j) “ar instrumentiem aprīkota boja” ir boja, kas ir skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un ir aprīkota ar satelītizsekošanas sistēmu, lai uzraudzītu tās atrašanās vietu;

k) “ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota ar instrumentiem aprīkota boja ar dreifējošu ZPI vai peldošu objektu, kas pārraida atrašanās vietas un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses.

▼B

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā ( 2 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 53° 30' N 15° 00' W, — 53° 30' N 11° 00' W, — 51° 30' N 11° 00' W, — 51° 30' N 13° 00' W, — 51° 00' N 13° 00' W, — 51° 00' N 15° 00' W;

e) “ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 00' N 9° 00' W, — 43° 00' N 10° 00' W, — 43° 30' N 10° 00' W, — 43° 30' N 9° 00' W, — 44° 00' N 9° 00' W, — 44° 00' N 8° 00' W, — 43° 30' N 8° 00' W;

f) “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 00' N 8° 00' W, — 43° 00' N 10° 00' W, — 42° 00' N 10° 00' W, — 42° 00' N 8° 00' W;

g) “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 42° 00' N 8° 00' W, — 42° 00' N 10° 00' W, — 38° 30' N 10° 00' W, — 38° 30' N 9° 00' W, — 40° 00' N 9° 00' W, — 40° 00' N 8° 00' W;

h) “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas jūras līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus;

i) “ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: — 43° 30' N 6° 00' W, — 44° 00' N 6° 00' W, — 44° 00' N 2° 00' W, — 43° 30' N 2° 00' W;

j) “Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23' 48″ rietumu garuma;

k) “CCAMLR konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 3 ) 2. panta a) punktā;

l) “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 4 ) II pielikumā;

m) “IATTC konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ( 5 );

n) “ICCAT konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu ( 6 );

o) “IOTC kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 7 );

p) “NAFO apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 ( 8 ) III pielikumā;

q) “SEAFO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 9 );

r) “SIOFA nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā ( 10 );

s) “SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā ( 11 );

t) “WCPFC konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 12 );

u) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

v) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: — 150° rietumu garuma meridiāns, — 130° rietumu garuma meridiāns, — 4° dienvidu platuma paralēle, — 50° dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 18. pantā un tās V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 ( 13 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana no 2020. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY, vai ii) ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2020. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtās KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1. Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

a) tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b) tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma uzskaitīt nozvejas attiecībā pret attiecīgajām kvotām.

8. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms nenovēršamās piezvejas KPN attiecībā uz izkraušanas pienākuma ieviešanu

1. Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un dažu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro šā panta 2.–5. punktā izklāstīto kvotu apmaiņas mehānismu.

2. 6 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2020. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām attiecīgo kvotu nav, līdz 2020. gada 31. martam ir ekskluzīva pieeja šai kvotu rezervei.

3. No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2020. gada 31. marta atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras kvotu apmaiņas rezervi ar tiem papildinājušas.

4. Pretī dodamās kvotas vēlams ņemt no IA pielikuma papildinājuma saraksta, kurā uzskaitītās KPN norādījušas rezervi papildinājušās dalībvalstis.

5. Minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, kas noteikta, izmantojot tirgus maiņas kursu vai citu savstarpēji pieņemamu maiņas kursu. Ja nav citu alternatīvu, izmanto līdzvērtīgu ekonomisko vērtību, kuru pēc vidējām iepriekšējā gada Savienības cenām noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6. Gadījumos, kad šā panta 2.–5. punktā izklāstītais kvotu apmaiņas mehānisms dalībvalstīm neļauj līdzvērtīgā apmērā nosegt nenovēršamo piezveju, dalībvalstis cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu un nodrošinot, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga.

9. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā

1. Ar ICES 7.e rajonā īstenoto jūrasmēles krājuma pārvaldību saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti saistībā ar II pielikumu 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem laikposmiem ir noteikti II pielikumā.

2. Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var šai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt vēl citas dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju kuģis, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3. Pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas, kad laikā no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu veic, pamatojoties uz aprakstu, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

10. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zveju

1. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkādām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot Eiropas labraku ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Aizliegts paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, 2020. gada janvārī un no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus:

a) ja izmanto grunts traļus ( 14 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

b) ja izmanto zvejas vadus ( 15 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

c) ja izmanto āķus un āķu rindas ( 16 ), nepārsniedz 5,7 t gadā uz katru kuģi;

d) ja izmanto fiksētos žaunu tīklus ( 17 ), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 1,4 tonnas gadā uz katru kuģi.

Atkāpes, kas izklāstītas šā punkta pirmajā daļā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas: c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro mēneša limitu – nav pārceļami no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās Eiropas labraka nozvejas.

4. Francija un Spānija nodrošina, ka labraka krājuma zivju mirstība ICES 8.a un 8. b rajonā, kuru izraisa to komerciālā un atpūtas zveja, nepārsniedz FMSY punkta vērtību, kā rezultātā nozvejas kopējais apjoms ir 2 533 tonnas, kā noteikts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

5. Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā:

a) no 2020. gada 1. janvāra līdz 29. februārim un no 1. decembra līdz 31. decembrim Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajos laikposmos aizliegts paturēt, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā;

b) no 2020. gada 1. marta līdz 30. novembrim viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm.

Pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus minētajā apakšpunktā minētajā laikposmā nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

▼M1

6. Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā. Paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. Šo punktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

▼B

7. Šā panta 5. un 6. punkts neskar stingrākus valstu pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju.

11. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos

Jebkāda specializēta, nejauša zušu zveja un zušu atpūtas zveja ir aizliegta ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļudeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, laikposmā, kas ilgst trīs mēnešus pēc kārtas un ko katra attiecīgā dalībvalsts nosaka laikā no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 28. februārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūnijā.

12. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 19. pantu.

2. Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

▼M2

12.a pants

Slēgtās tūbīšu zvejas sezonas

Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim un no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

▼B

13. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu un merlangu Ķeltu jūrā

1. Savienības kuģiem, kas ar grunts traļiem un vadiem zvejo ICES 7.f un 7.g rajonā, 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma, piemēro šādus pasākumus:

a) Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un kuru nozveju veido vismaz 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien tie neizmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem: — āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni, — T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, — āmis ar 120 mm lielām linuma acīm, ▼M2 — āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni; ▼B

b) no 2020. gada 1. jūnija papildus a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, Savienības kuģi izmanto: i) zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe, vai ii) jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas;

c) Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts vadiem un kuru nozveju veido vismaz 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot 1. punktā minētajā apgabalā, ja vien tie neizmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem: — āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni, — T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, — āmis ar 120 mm lielām linuma acīm.

2. Izņemot kuģus, kuri ir Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/2034 ( 18 ) 9. panta 2. punkta darbības jomā, Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un vadiem ICES 7.f – 7.k rajonā un apgabalā uz rietumiem no 5° rietumu garuma ICES 7.e rajonā, vai Savienības kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem 1. punktā minētajā apgabalā un kuru nozveju veido mazāk nekā 20 % pikšas, ir aizliegts zvejot, ja vien tie neizmanto āmjus, kuru mazākais linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm. Šī prasība par minimālo āmja linuma acs izmēru neattiecas uz kuģiem, kuru mencas piezveja saskaņā ar ZZTEK novērtējumu nepārsniedz 1,5 %.

3. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) 2019/1241 27. panta 2. punktu nozvejas procentuālo daļu aprēķina kā proporciju no visu pēc katra zvejas reisa izkrauto jūras bioloģisko resursu dzīvsvara.

4. Savienības kuģi kā alternatīvu 1. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem rīkiem var izmantot citus ļoti selektīvus zvejas rīkus, kuru tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu ļauj nozvejot mazāk nekā 1 % mencas.

▼M2

14. Pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

1. Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un periodi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.

2. Kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm ICES 4.a un 4.b rajonā vai vismaz 90 mm ICES 3.a rajonā, un āķu jedām ( 19 ), ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30′ 00 ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30′ 00 ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′ 00 ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5° 00′ 00 austrumu garuma.

▼C1

3. Atkāpjoties no 2. punkta, 2. punktā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot minētajā punktā minētajos apgabalos, ja tie izpilda vismaz vienu no šādiem kritērijiem:

▼M2

a) mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; uzskata, ka kuģi, kuru mencas nozveja nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas periodā no 2017.–2019. gadam, atbilst šim kritērijam, ja tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantoja minētajā periodā; šo pieņēmumu var atspēkot;

b) izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēru, kā norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK; ZZTEK negatīva vērtējuma gadījumā šos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā noteiktajos apgabalos;

c) kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus: — traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne, — paaugstināta zvejas virve (0,6 m), — horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātne;

d) kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acu izmērs ir 70 mm vai lielāks ICES 4.a rajonā un 90 mm vai lielāks ICES 3.a rajonā, un mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus: — horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm, — Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm, — šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

e) uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai uzturētu mencas nozveju samērīgu zvejas izraisītai šā krājuma mirstībai un atbilstīgu zvejas iespējām, kuras noteiktas, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus, vai to kombināciju; šādi plāni ne vēlāk kā divus mēnešus pēc īstenošanas būtu jānovērtē ZZTEK dalībvalstu gadījumā un attiecīgai valsts zinātniskai struktūrai trešo valstu gadījumā, un, ja šajos novērtējumos uzskatīts, ka plāna mērķis netiks sasniegts, tie būtu vajadzības gadījumā jāpārskata.

4. Dalībvalstis uzlabo 2. punktā minēto kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, lai kontrolētu atbilstību šā panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

▼B

15. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā

1. No 2020. gada 31. maija Savienības kuģi, kas zvejo ar grunts traļiem (zvejas rīka kods: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX un PTB) ar minimālo linuma acs izmēru 70 mm izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem:

a) selektīvais režģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

b) selektīvais režģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm;

c) Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm;

d) reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu ļauj nozvejot mazāk nekā 1,5 % mencas, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks.

2. Līdz 2020. gada 31. martam dalībvalstis var identificēt Savienības kuģus, uz kuriem attiecīgās dalībvalsts projekta ietvaros vēlākais 2020. gada 31. decembrī tiks uzstādīts aprīkojums pilnībā dokumentētām zvejniecībām. Minētie Savienības kuģi var izmantot rīkus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2019/1241. Attiecīgās dalībvalstis šo kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai.

16. pants

Zvejai aizliegtās sugas

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

b) pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

c) baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

d) melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

e) gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

f) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

g) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

h) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

i) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

j) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

k) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

l) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

m) parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

n) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas;

▼M2

o) spīdīgā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā.

▼B

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

17. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, iesūta Komisijai datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

18. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo trešo valstu ūdeņos, ir noteikts V pielikuma A daļā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā.







III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos







1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

19. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5. Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2021. gada 31. janvārim.







2. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

20. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju kopējo audzēšanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā.

7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 ( 20 ) 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā.

8. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā.

21. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

22. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).







3. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

23. pants

Izpētes zvejniecības paziņojumi

Ja dalībvalsts plāno 2020. gadā piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā, tā CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu par to paziņo ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūnijā.

24. pants

Ilkņzivju izpētes zvejas ierobežojumi

1. Ilkņzivju zveja 2019.–2020. gada zvejas sezonā notiek tikai tajās dalībvalstīs un apakšapgabalos un to veic tikai tie kuģi, kas noteikti VII pielikuma A tabulā, attiecībā uz sugām, KPN un piezvejas limitiem, kas noteikti minētā pielikuma B tabulā.

2. Haizivju sugu specializētā zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejā, atbrīvo dzīvas.

3. Vajadzības gadījumā, kad paziņotais nozvejas apjoms sasniedz paredzēto KPN limitu, konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā (SSRU) notiekošo zveju pārtrauc, un šo SSRU uz visu atlikušo sezonu slēdz zvejas darbībai.

4. Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā, ja tas ir atļauts saskaņā ar 1. punktu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

25. pants

Krila zveja 2020.–2021. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2020.–2021. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2020. gada 1. maijā, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas VII pielikuma papildinājuma B daļā, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2020. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju;

b) izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj krila zvejā piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) zvejas kuģu sarakstiem.







4. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

26. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5. Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

▼M2

27. Pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1. Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentiem aprīkotām bojām. Citu veidu boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām.

3. Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties, maksimums, 500 ar instrumentiem aprīkotu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 ar instrumentiem aprīkotu boju.

4. Apgādes kuģu maksimālais skaits ir divi apgādes kuģi uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

5. Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu dalībvalsts karoga apgādes kuģi.

6. Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.

▼B

28. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

▼M1

28.a pants

Mobulīdrajas

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes).

Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (zveja ar rīkiem, kas nav āķu jedas vai pelaģisko zivju zveja, piemēram, zveja ar riņķvadu, makšķerrīku, žaunu tīkliem, rokas āķu rindu un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrēta IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.

2. Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, cik praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem.

▼B







5. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

29. pants

Pelaģiskā zveja

1. Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2019. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta pārsūtīšanai uz SPRFMO sekretariātu paredzētu sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostā.

▼M1 —————

▼B

31. pants

Grunts zveja

1. Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2019. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un nepārsniedzot minētajā laikposmā reģistrēto gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.

32. pants

Izpētes zveja

1. 2020. gadā dalībvalstis SPRFMO konvencijas apgabalā notiekošā ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām drīkst piedalīties tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi šādas zvejniecības pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.

2. Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2 000 metriem.

3. KPN ir tāda, kā norādīts IH pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5 000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz līdz ar KPN sasniegšanu vai tad, kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk.







6. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

33. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, ir aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:

a) no 2020. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2020. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: — Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, — 150° rietumu garuma meridiāns, — 40° ziemeļu platuma paralēle, — 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2020. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: — 96° rietumu garuma meridiāns, — 110° rietumu garuma meridiāns, — 4° ziemeļu platuma paralēle, — 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2020. gada 1. aprīlim (neieskaitot) Komisijai paziņo, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma laikiem tās izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai

b) ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

34. pants

Dreifējošas ZPI

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 33. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais zvejas aizlieguma periods, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik kuģis sākotnēji ir izvietojis.

3. Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta IATTC sekretariātam.

35. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā.

36. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1. Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3. Kuģu operatori:

a) reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim.

37. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.







7. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

38. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

a) spoku kaķhaizivs (Apristurus manis);

b) dūmakaingludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi);

c) īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus);

d) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps);

e) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus);

f) raju dzimtas (Rajidae) zivis;

g) samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus);

h) Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis;

i) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).







8. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

39. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2020. gadā nepārsniegtu 2 000 tonnu.

40. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2020. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2. Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz papildu diviem mēnešiem: vai nu no 2020. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2020. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2020. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 31. decembra plkst. 24.00.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka neviens to kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja.

5. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur, pārkrauj citā kuģī un no tiem izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

41. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā.

42. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, 2020. gadā nepārsniegtu IG pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā nenotiek zobenzivs zvejas piepūles pārvirze uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma.

43. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

44. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta v) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta v) punktā, piemēro 33. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 34., 35. un 36. pantā izklāstītos pasākumus.







9. iedaļa

Beringa jūra

45. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







10. iedaļa

SIOFA nolīguma apgabals

▼M2

46. Pants

Grunts zvejas limiti

Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā:

a) gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati;

b) izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem;

c) nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un situāciju, kad uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs.

▼B







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

47. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti kuģi

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

48. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi.

49. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts V pielikuma B daļā.

50. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 49. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus.

▼M2

51. Pants

Slēgtās zvejas sezonas

Trešo valstu kuģi, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā, tūbītes minētajā apakšapgabalā nezvejo ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, šādos periodos:

a) no 2020. gada 1. augusta līdz 31. decembrim;

b) no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

▼B

52. pants

Zvejai aizliegtās sugas

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

b) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

c) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

d) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā;

e) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

f) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

g) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā;

h) parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

i) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

j) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

53. pants

Komiteju procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

54. pants

Pārejas noteikumi

Šīs regulas 10. pantu, 12. panta 2. punktu, 16., 22., 23., 28., 36., 37., 38., 43., 45. un 52. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2021. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam.

55. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tomēr 9. pantu piemēro no 2020. gada 1. februāra. Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā izklāstīti 23., 24. un 25. pantā un VII pielikumā, piemēro no 2019. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS

I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS: Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals IE PIELIKUMS: Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals IF PIELIKUMS: Dienvidu tunzivs izplatības apgabali IG PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals IH PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS: IOTC kompetences apgabals IK PIELIKUMS: SIOFA nolīguma apgabals IL PIELIKUMS: IATTC konvencijas apgabals II PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā III PIELIKUMS: Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā IV PIELIKUMS: Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas V PIELIKUMS: Zvejas atļaujas VI PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals VII PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS: IOTC kompetences apgabals IX PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Šā pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, vajadzības gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdu dzimta Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsdzelkņhaizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Dziļūdens sarkankrabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Sniega krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Apaļdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna dzelkņhaizivs Dicentrarchus labrax BSS Eiropas labraks Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Lophiidae ANF Makšķerniekzivju dzimta Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūraslīdaka Molva molva LIN Jūraslīdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Notothenia squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Bruņgalvji Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Sardina pilchardus PIL Sardīne Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Vispārpieņemtais nosaukums Trīsburtu kods Zinātniskais nosaukums Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Anšovs ANE Engraulis encrasicolus Makšķerniekzivju dzimta ANF Lophiidae Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna dzelkņhaizivs DCA Deania calcea Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Blondā raja RJH Raja brachyura Zilā jūraslīdaka BLI Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Kaproīdu dzimta BOR Caproidae Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Menca COD Gadus morhua Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Dziļūdens sarkankrabji GER Chaceon spp. Eiropas labraks BSS Dicentrarchus labrax Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Divragainā velnraja RMB Manta birostris Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Pelēkā nototēnija NOS Notothenia squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zaļā nototēnija NOG Notothenia gibberifrons Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Pelēkā īsdzelkņhaizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūraslīdaka LIN Molva molva Makrele MAC Scomber scombrus Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Bruņgalvji EDW Pseudopentaceros spp. Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Apaļdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Saida POK Pollachius virens Tūbītes SAN Ammodytes spp. Smilšu raja RJI Raja circularis Sardīne PIL Sardina pilchardus Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Sīkacu raja RJE Raja microocellata Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Sniega krabji PCR Chionoecetes spp. Jūrasmēles SOO Solea spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Plankumainā raja RJM Raja montagui Brētliņa SPR Sprattus sprattus Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Zobenzivs SWO Xiphias gladius Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā raja RJA Raja alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10.,12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

▼M1







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) Dānija 215 863 (2) Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 4 719 (2) Vācija 329 (2) Zviedrija 7 926 (2) Savienība 228 837 KPN 228 837 (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. (2) Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par:



Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1r 2r 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 107 525 59 106 11 702 37 365 0 165 0 Apvienotā Karaliste 2 350 1 292 256 817 0 4 0 Vācija 164 90 18 57 0 0 0 Zviedrija 3 948 2 170 430 1 372 0 6 0 Savienība 113 987 62 658 12 406 39 611 0 175 0 Kopā 113 987 62 658 12 406 39 611 0 175 0

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Piesardzīga KPN Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā (ARU/3A4-C) Dānija 1 093 Piesardzīga KPN Vācija 11 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 51 Zviedrija 43 Apvienotā Karaliste 20 Savienība 1 234 KPN 1 234







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (ARU/567.) Vācija 284 Piesardzīga KPN Francija 6 Īrija 263 Nīderlande 2 968 Apvienotā Karaliste 208 Savienība 3 729 KPN 3 729







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Piesardzīga KPN Francija 6 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: 3a (USK/03A.) Dānija 15 Piesardzīga KPN Zviedrija 8 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 8 Savienība 31 KPN 31







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (USK/04-C.) Dānija 68 Piesardzīga KPN Vācija 20 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 47 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 102 Citi 7 (1) Savienība 251 KPN 251 (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (USK/567EI.) Vācija 17 Piesardzīga KPN Spānija 60 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 705 Īrija 68 Apvienotā Karaliste 340 Citi 17 (1) Savienība 1 207 Norvēģija 2 923 (2) (3) (4) (5) KPN 4 130 (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %. (4) Ieskaitot jūraslīdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

Brosme (USK/*5B67-) (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūraslīdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās:







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Piesardzīga KPN Dānija 165 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Vācija 1 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro







Suga: Kaproīdu dzimta Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā (BOR/678-) Dānija 4 700 Piesardzīga KPN Īrija 13 235 Apvienotā Karaliste 1 217 Savienība 19 152 KPN 19 152







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A.) Dānija 10 309 (2) Analītiska KPN Vācija 165 (2) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Zviedrija 10 783 (2) Savienība 21 257 (2) Norvēģija 3 271 KPN 24 528 (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.).

▼M2







Suga: Siļķe (1) Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N Clupea harengus (HER/4AB.) Dānija 59 468 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 39 404 Francija 20 670 Nīderlande 51 717 Zviedrija 3 913 Apvienotā Karaliste 55 583 Savienība 230 755 Fēru Salas 250 Norvēģija 111 652 (2) KPN 385 008 (1) Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu (HER/*4AB-C). Papildu daudzums ne vairāk kā 10 000 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Norvēģija šādu palielinājumu pieprasīs. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem daudzumiem. Papildu daudzums ne vairāk kā 10 000 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Eiropas Savienība šādu palielinājumu pieprasīs.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) 50 000

▼B







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 948 (1) Analītiska KPN Savienība 948 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. KPN 385 008 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas jāieskaita šo sugu kvotā.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Analītiska KPN Vācija 51 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 (1) Tikai siļķes nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā (HER/2A47DX) Beļģija 44 Analītiska KPN Dānija 8 573 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 44 Francija 44 Nīderlande 44 Zviedrija 42 Apvienotā Karaliste 163 Savienība 8 954 KPN 8 954 (1) Tikai siļķes nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 4c, 7d (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 8 632 (3) Analītiska KPN Dānija 800 (3) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 530 (3) Francija 10 277 (3) Nīderlande 18 162 (3) Apvienotā Karaliste 3 950 (3) Savienība 42 351 (3) KPN 385 008 (1) Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1 ' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 389 (2) Piesardzīga KPN Francija 74 (2) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Īrija 526 (2) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Nīderlande 389 (2) Apvienotā Karaliste 2 102 (2) Savienība 3 480 (2) KPN 3 480 (1) Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu. (2) Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57° 30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6aS (1), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Īrija 1 236 Piesardzīga KPN Nīderlande 124 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Savienība 1 360 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. KPN 1 360 (1) Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56° 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07° 00' rietumu garuma.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6. zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka Piesardzīga KPN Savienība Jānosaka (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. KPN Jānosaka (2) ( 1 ) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55° 17,9 ' N, 05° 47,8 ' W), — punktu ar koordinātām 55° 04' N, 05° 23' W un — Korsvolas ragu (55° 00,5' N, 05° 09,4' W). (2) Noteikta tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7a (1) (HER/07A/MM) Īrija 2 099 Analītiska KPN Apvienotā Karaliste 5 965 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Savienība 8 064 KPN 8 064 ( 1 ) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7e un 7f (HER/7EF.) Francija 465 Piesardzīga KPN Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7g (1), 7h (1), 7j (1) un 7k (1) (HER/7G-K.) Vācija 10 (2) Analītiska KPN Francija 54 (2) Īrija 750 (2) Nīderlande 54 (2) Apvienotā Karaliste 1 (2) Savienība 869 (2) KPN 869 (2) ( 1 ) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts. (2) Šo kvotu drīkst iedalīt tikai kuģiem, kas piedalās kontrolzvejniecībā, kura dod iespēju veikt uz zvejniecību balstītu datu vākšanu par šo krājumu, ko novērtē ICES. Pirms jebkādu nozveju atļaušanas attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai kuģa vai kuģu vārdu.







Suga: Anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 8 (ANE/08.) Spānija 28 703 Analītiska KPN Francija 3 189 Savienība 31 892 KPN 31 892

▼M2







Suga: Anšovs Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā Engraulis encrasicolus (ANE/9/3411) Spānija 1 922 (1) Piesardzīga KPN Portugāle 2 096 (1) Savienība 4 018 (1) KPN 4 018 (1) (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2020. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim.

▼B







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 5 Analītiska KPN Dānija 1 683 Vācija 42 Nīderlande 11 Zviedrija 294 Savienība 2 035 KPN 2 103







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 80 (1) Piesardzīga KPN Vācija 2 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Zviedrija 48 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 130 (1) KPN 130 (1) (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 435 (1) Analītiska KPN Dānija 2 499 Vācija 1 584 Francija 537 (1) Nīderlande 1 412 (1) Zviedrija 17 Apvienotā Karaliste 5 732 (1) Savienība 12 216 Norvēģija 2 502 (2) KPN 14 718 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 7.d zonā (COD/*07D.). (2) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) Savienība 10 618







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Analītiska KPN Savienība 382 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. KPN Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Piesardzīga KPN Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W (COD/5BE6A) Beļģija 2 (1) Analītiska KPN Vācija 19 (1) Piemēro šīs regulas 8. pantu. Francija 203 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Īrija 284 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 771 (1) Savienība 1 279 (1) KPN 1 279 (1) (1) Tikai mencas piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā mencas zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7a (COD/07A.) Beļģija 3 (1) Piesardzīga KPN Francija 9 (1) Īrija 170 (1) Nīderlande 1 (1) Apvienotā Karaliste 74 (1) Savienība 257 (1) KPN 257 (1) (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 18 (1) Analītiska KPN Francija 294 (1) Piemēro šīs regulas 8. pantu. Īrija 461 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Nīderlande 0 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 32 (1) Savienība 805 (1) KPN 805 (1) (1) Tikai mencas piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā mencas zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7d (COD/07D.) Beļģija 37 (1) Analītiska KPN Francija 721 (1) Nīderlande 21 (1) Apvienotā Karaliste 79 (1) Savienība 858 (1) KPN 858 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 4; Savienības ūdeņos 2.a zonā; 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/*2A3X4).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 9 Analītiska KPN Dānija 8 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 8 Francija 48 Nīderlande 38 Apvienotā Karaliste 2 811 Savienība 2 922 KPN 2 922







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (LEZ/56-14) Spānija 671 Analītiska KPN Francija 2 615 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īrija 764 Apvienotā Karaliste 1 851 (1) Savienība 5 901 KPN 5 901 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 7 (LEZ/07.) Beļģija 506 (1) Analītiska KPN Spānija 5 620 (2) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 6 820 (2) Īrija 3 101 (2) Apvienotā Karaliste 2 685 (2) Savienība 18 732 KPN 18 732 (1) 10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā. (2) 35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (LEZ/8ABDE.) Spānija 993 Analītiska KPN Francija 801 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Savienība 1 794 KPN 1 794







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 2 144 Analītiska KPN Francija 107 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Portugāle 71 Savienība 2 322 KPN 2 322







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 498 (1) Piesardzīga KPN Dānija 1 098 (1) Vācija 536 (1) Francija 102 (1) Nīderlande 377 (1) Zviedrija 13 (1) Apvienotā Karaliste 11 461 (1) Savienība 14 085 (1) KPN 14 085 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot: 6; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (ANF/04-N.) Beļģija 51 Piesardzīga KPN Dānija 1 305 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Vācija 21 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 305 Savienība 1 700 KPN Nepiemēro







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/56-14) Beļģija 286 (1) Piesardzīga KPN Vācija 327 (1) Spānija 307 Francija 3 525 (1) Īrija 797 Nīderlande 276 (1) Apvienotā Karaliste 2 453 (1) Savienība 7 971 KPN 7 971 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C).







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 7 (ANF/07.) Beļģija 3 262 (1) Analītiska KPN Vācija 364 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Spānija 1 296 (1) Francija 20 932 (1) Īrija 2 675 (1) Nīderlande 422 (1) Apvienotā Karaliste 6 348 (1) Savienība 35 299 (1) KPN 35 299 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (ANF/8ABDE.) Spānija 1 372 Analītiska KPN Francija 7 636 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Savienība 9 008 KPN 9 008







Suga: Makšķerniekzivju dzimta Lophiidae Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 3 353 Analītiska KPN Francija 3 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Portugāle 667 Savienība 4 023 KPN 4 023







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 3a (HAD/03A.) Beļģija 10 Analītiska KPN Dānija 1 768 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 112 Nīderlande 2 Zviedrija 209 Savienība 2 101 KPN 2 193







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 206 Analītiska KPN Dānija 1 416 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 901 Francija 1 571 Nīderlande 155 Zviedrija 143 Apvienotā Karaliste 23 361 Savienība 27 753 Norvēģija 7 900 KPN 35 653 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) Savienība 20 644







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Analītiska KPN Savienība 707 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. KPN Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā (HAD/6B1214) Beļģija 23 Analītiska KPN Vācija 28 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 1 155 Īrija 824 Apvienotā Karaliste 8 442 Savienība 10 472 KPN 10 472







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 4 (1) Analītiska KPN Vācija 5 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 219 (1) Īrija 651 (1) Apvienotā Karaliste 3 094 (1) Savienība 3 973 KPN 3 973 (1) Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4. zonā, Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 121 Analītiska KPN Francija 7 239 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īrija 2 413 Apvienotā Karaliste 1 086 Savienība 10 859 KPN 10 859







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7a (HAD/07A.) Beļģija 50 Analītiska KPN Francija 228 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īrija 1 366 Apvienotā Karaliste 1 512 Savienība 3 156 KPN 3 156







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 3a (WHG/03A.) Dānija 1 166 Piesardzīga KPN Nīderlande 4 Zviedrija 125 Savienība 1 295 KPN 1 660







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 329 Analītiska KPN Dānija 1 424 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 370 Francija 2 140 Nīderlande 823 Zviedrija 3 Apvienotā Karaliste 10 293 Savienība 15 382 Norvēģija 1 216 (1) KPN 17 158 (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) Savienība 10 801







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (WHG/56-14) Vācija 3 (1) Analītiska KPN Francija 57 (1) Piemēro šīs regulas 8. pantu. Īrija 273 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 604 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība 937 (1) KPN 937 (1) (1) Tikai merlanga piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā merlanga zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7a (WHG/07A.) Beļģija 2 (1) Analītiska KPN Francija 25 (1) Piemēro šīs regulas 8. pantu. Īrija 415 (1) Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Nīderlande 0 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Apvienotā Karaliste 279 (1) Savienība 721 (1) KPN 721 (1) (1) Tikai merlanga piezvejai, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajā merlanga zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k (WHG/7X7A-C) Beļģija 92 Analītiska KPN Francija 5 644 Īrija 4 072 Nīderlande 46 Apvienotā Karaliste 1 009 Savienība 10 863 KPN 10 863







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 8 (WHG/08.) Spānija 1 016 Piesardzīga KPN Francija 1 524 Savienība 2 540 KPN 2 540







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (1) Piesardzīga KPN Savienība 190 KPN Nepiemēro (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāieskaita šo sugu kvotā.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 3a (HKE/03A.) Dānija 3 136 (1) Analītiska KPN Zviedrija 267 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Savienība 3 403 KPN 3 403 (1) Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 56 (1) Analītiska KPN Dānija 2 278 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 261 (1) Francija 504 (1) Nīderlande 131 (1) Apvienotā Karaliste 710 (1) Savienība 3 940 (1) KPN 3 940 (1) Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejai 3.a zonā (HKE/*03A.).







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/571214) Beļģija 582 (1) Analītiska KPN Spānija 18 667 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 28 827 (1) Īrija 3 493 Nīderlande 376 (1) Apvienotā Karaliste 11 380 (1) Savienība 63 325 KPN 63 325 (1) Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE) Beļģija 75 Spānija 3 012 Francija 3 012 Īrija 376 Nīderlande 38 Apvienotā Karaliste 1 694 Savienība 8 206







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (HKE/8ABDE.) Beļģija 19 (1) Analītiska KPN Spānija 12 995 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Francija 29 183 Nīderlande 38 (1) Savienība 42 235 KPN 42 235 (1) Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) Beļģija 4 Spānija 3 764 Francija 6 776 Nīderlande 11 Savienība 10 555







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 5 600 Analītiska KPN Francija 538 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Portugāle 2 614 Savienība 8 752 KPN 8 752







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Analītiska KPN Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/1X14) Dānija 49 845 (1) Analītiska KPN Vācija 19 380 (1) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Spānija 42 258 (1) (2) Francija 34 688 (1) Īrija 38 599 (1) Nīderlande 60 780 (1) Portugāle 3 926 (1) (2) Zviedrija 12 330 (1) Apvienotā Karaliste 64 678 (1) Savienība 326 484 (1) (3) Norvēģija 99 900 Fēru Salas 10 000 KPN Nepiemēro (1) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 37 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 7 %. (2) Šo kvotu drīkst pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu, Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 35 806 Analītiska KPN Portugāle 8 951 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Savienība 44 757 (1) KPN Nepiemēro (1) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 190 809 (1) (2) Analītiska KPN Fēru Salas 37 500 (3) (4) Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. KPN Nepiemēro (1) Jāieskaita Norvēģijas nozvejas limitos, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): (3) Jāieskaita Fēru Salu nozvejas limitos. (4) Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C):







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 368 Piesardzīga KPN Dānija 1 012 Vācija 130 Francija 277 Nīderlande 842 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 4 145 Savienība 6 785 KPN 6 785







Suga: Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/5B67-) Vācija 113 Analītiska KPN Igaunija 17 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Spānija 356 Francija 8 126 Īrija 31 Lietuva 7 Polija 3 Apvienotā Karaliste 2 066 Citi 31 (1) Savienība 10 750 Norvēģija 250 (2) Fēru Salas 150 (3) KPN 11 150 (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C). (3) Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāieskaita šo sugu kvotā. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi 12. zonā (BLI/12INT-) Igaunija 0 (1) Piesardzīga KPN Spānija 132 (1) Francija 3 (1) Lietuva 1 (1) Apvienotā Karaliste 1 (1) Citi 0 (1) Savienība 137 (1) KPN 137 (1) (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā (BLI/24-) Dānija 2 Piesardzīga KPN Vācija 2 Īrija 2 Francija 15 Apvienotā Karaliste 9 Citi 2 (1) Savienība 32 KPN 32 (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā (BLI/03A-) Dānija 2 Piesardzīga KPN Vācija 1 Zviedrija 2 Savienība 5 KPN 5







Suga: Jūraslīdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (LIN/1/2.) Dānija 26 Piesardzīga KPN Vācija 26 Francija 26 Apvienotā Karaliste 26 Citi 13 (1) Savienība 117 KPN 117 (1) Tikai piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.







Suga: Jūraslīdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/03A-C.) Beļģija 13 Piesardzīga KPN Dānija 101 Vācija 13 Zviedrija 39 Apvienotā Karaliste 13 Savienība 179 KPN 179







Suga: Jūraslīdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/04-C.) Beļģija 27 (1) Piesardzīga KPN Dānija 424 (1) Vācija 262 (1) Francija 236 Nīderlande 9 Zviedrija 18 (1) Apvienotā Karaliste 3 261 (1) Savienība 4 237 KPN 4 237 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 t, drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 3.a zonā (LIN/*03A-C).







Suga: Jūraslīdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Piesardzīga KPN Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33







Suga: Jūraslīdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (LIN/6X14.) Beļģija 46 (1) Piesardzīga KPN Dānija 8 (1) Vācija 166 (1) Īrija 898 Spānija 3 361 Francija 3 583 (1) Portugāle 8 Apvienotā Karaliste 4 126 (1) Savienība 12 196 Norvēģija 8 000 (2) (3) (4) Fēru Salas 200 (5) (6) KPN 20 396 (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 35 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C.). (2) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.). Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %. (3) Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

Brosme (USK/*5B67-) (4) Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: (5) Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (LIN/*6BAN.). (6) Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.):







Suga: Jūraslīdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (LIN/04-N.) Beļģija 9 Piesardzīga KPN Dānija 1 187 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Vācija 33 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija 13 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 106 Savienība 1 350 KPN Nepiemēro







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 3a (NEP/03A.) Dānija 10 093 Analītiska KPN Vācija 29 Zviedrija 3 611 Savienība 13 733 KPN 13 733







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 203 Analītiska KPN Dānija 1 203 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Vācija 18 Francija 35 Nīderlande 619 Apvienotā Karaliste 19 924 Savienība 23 002 KPN 23 002







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NEP/04-N.) Dānija 568