02016R2251 — LV — 04.01.2017 — 001.003

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/2251 (2016. gada 4. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 340, 15.12.2016., 9. lpp)

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/2251

(2016. gada 4. oktobris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem riska mazināšanas metodēm, kas paredzētas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris

(Dokuments attiecas uz EEZ)







I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR RISKA PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRĀM







1. IEDAĻA

Definīcijas un vispārīgās prasības

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1) “sākotnējā marža” ir nodrošinājums, ko iekasējis darījumu partneris, lai segtu savus pašreizējos un iespējamos nākotnes riska darījumus laikposmā no pēdējās maržas iekasēšanas un pozīciju likvidēšanas vai tirgus riska ierobežošanas pēc otra darījumu partnera saistību neizpildes;

2) “mainīgā marža” ir nodrošinājums, ko iekasējis darījumu partneris, lai atspoguļotu Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktā minēto neizpildīto līgumu ikdienas rezultātus pēc tirgus vai pēc modeļa vērtības;

3) “savstarpējā ieskaita kopa” ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kopums starp diviem darījumu partneriem, kuram piemēro juridiski izpildāmu divpusēju savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu.

2. pants

Vispārīgās prasības

1. Darījumu partneri nosaka, piemēro un dokumentē riska pārvaldības procedūras nodrošinājuma apmaiņai attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

2. Šā panta 1. punktā minētās riska pārvaldības procedūras ietver procedūras, kas paredz vai precizē:

a) nodrošinājuma atbilstību ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 2. iedaļu;

b) maržu aprēķināšanu un iekasēšanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 3. iedaļu;

c) nodrošinājuma pārvaldību un nošķiršanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar 5. iedaļu;

d) nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķināšanu saskaņā ar 6. iedaļu;

e) informācijas apmaiņu starp darījumu partneriem un atļaujas piešķiršanu un tās reģistrēšanu jebkādiem atbrīvojumiem attiecībā uz riska pārvaldības procedūrām, kā minēts 1. punktā;

f) ziņošanu augstākā līmeņa vadībai par II nodaļā izklāstītajiem atbrīvojumiem;

g) visu to nepieciešamo līgumu noteikumus, kas jānoslēdz darījumu partneriem vēlākais brīdī, kad ir noslēgts ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, tostarp savstarpējo prasījumu ieskaita līguma noteikumus un nodrošinājuma apmaiņas līguma noteikumus saskaņā ar 3. pantu;

h) periodiskas pārbaudes attiecībā uz tā nodrošinājuma likviditāti, ar ko apmainās;

i) nodrošinājuma savlaicīgu atgūšanu no iekasējošā darījumu partnera sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā; un

j) tādu riska darījumu regulāru uzraudzību, kas rodas no ārpusbiržas atvasinātajiem līgumiem, kas ir grupas iekšējie darījumi, un no šādiem līgumiem izrietošu saistību savlaicīgu nokārtošanu.

Pirmās daļas g) apakšpunkta nolūkā līgumu noteikumi ietver visus aspektus attiecībā uz pienākumiem, kas rodas no noslēdzamā ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, un vismaz šādus aspektus:

a) visas maksājumu saistības, kas rodas starp darījumu partneriem;

b) noteikumi maksājumu saistību savstarpējam ieskaitam;

c) notikumi, kas ir ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saistību neizpilde vai saistību izbeigšana;

d) visas aprēķināšanas metodes, ko izmanto attiecībā uz maksājumu saistībām;

e) noteikumi maksājumu saistību savstarpējam ieskaitam pēc līguma izbeigšanas;

f) tiesību un pienākumu nodošana pēc līguma izbeigšanas;

g) ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, ietvaros veiktajiem darījumiem piemērojamie tiesību akti.

3. Ja darījumu partneri noslēdz savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu vai nodrošinājuma apmaiņas līgumu, tie veic neatkarīgu juridisko pārskatīšanu attiecībā uz minēto līgumu izpildāmību. Šādu pārskatīšanu var veikt iekšēja neatkarīga vienība vai neatkarīga trešā puse.

Prasību veikt šā panta pirmajā daļā minēto pārskatīšanu uzskata par izpildītu attiecībā uz savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu, ja minētais līgums ir atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 296. pantu.

4. Darījumu partneri izstrādā politiku, lai nepārtraukti novērtētu tādu savstarpējo prasījumu ieskaita līguma vai nodrošinājuma apmaiņas līguma izpildāmību, ko tie ir noslēguši.

5. Šā panta 1. punktā minētās riska pārvaldības procedūras pārbauda, pārskata un atjaunina pēc nepieciešamības un vismaz reizi gadā.

6. Darījumu partneri pēc pieprasījuma, izmantojot sākotnējās maržas modeļus saskaņā ar 4. iedaļu, jebkurā laikā sniedz kompetentajām iestādēm visu dokumentāciju, kas attiecas uz riska pārvaldības procedūrām, kuras minētas 2. punkta b) apakšpunktā.

3. pants

Nodrošinājuma apmaiņas līgums

Šīs regulas 2. panta 2. punkta pirmās daļas g) apakšpunktā minētajā nodrošinājuma apmaiņas līgumā ir ietverti vismaz šādi noteikumi:

a) nepieciešamā nodrošinājuma apjoms un veids;

b) nošķiršanas pasākumi;

c) savstarpējā ieskaita kopa, uz ko attiecas nodrošinājuma apmaiņa;

d) procedūras maržas pieprasījumu paziņošanai, apstiprināšanai un koriģēšanai;

e) procedūras maržas pieprasījumu nokārtošanai katram atbilstīga nodrošinājuma veidam;

f) procedūras, metodes, termiņi un pienākumu sadale maržu aprēķināšanai un nodrošinājuma novērtēšanai;

g) notikumi, kas ir uzskatāmi par saistību neizpildi vai saistību izbeigšanu;

h) tiesību akti, kas piemērojami ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

i) tiesību akti, ko piemēro nodrošinājuma apmaiņas līgumam.







2. IEDAĻA

Atbilstība

4. pants

Atbilstīgs nodrošinājums

1. Darījumu partneris iekasē nodrošinājumu tikai no šādām aktīvu klasēm:

a) nauda naudas līdzekļu izteiksmē, kas jebkurā valūtā ir kreditēti kādā kontā, vai līdzvērtīgi prasījumi, kas dod tiesības uz naudas atmaksu, piemēram noguldījumi naudas tirgū;

▼C1

b) zelts asignēta tīra zelta stieņu veidā ar atzītu labu piegādi;

▼B

c) parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības vai centrālās bankas;

d) parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kuru riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar attiecīgās dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu;

e) parāda vērtspapīri, ko emitējušas dalībvalstu publiskā sektora struktūras, kuru riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar attiecīgās dalībvalsts centrālo valdību, reģionālo pašvaldību vai vietējo iestādi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. punktu;

f) parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas nav minētas d) apakšpunktā;

g) parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas dalībvalstu publiskā sektora vienības, kas nav minētas e) apakšpunktā;

h) parāda vērtspapīri, ko emitējušas daudzpusējas attīstības bankas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā;

i) parāda vērtspapīri, ko emitējušas starptautiskas organizācijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 118. pantā;

j) parāda vērtspapīri, ko emitējušas trešo valstu centrālās valdības vai centrālās bankas;

k) parāda vērtspapīri, ko emitējušas trešo valstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas atbilst d) un e) apakšpunkta prasībām;

l) parāda vērtspapīri, ko emitējušas tādas trešo valstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas nav minētas d) un e) apakšpunktā;

m) parāda vērtspapīri, ko emitējušas kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp obligācijas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK ( 1 ) 52. panta 4. punktā;

n) uzņēmuma obligācijas;

o) vērtspapīrošanas visaugstākās prioritātes laidiens, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 61. punktā, kas nav atkārtota vērtspapīrošana, kā definēts tās pašas regulas 4. panta 63. punktā;

p) konvertējamas obligācijas, ja tās var tikt konvertētas tikai kapitāla vērtspapīros, kuri ir ietverti indeksā, kas precizēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta 8. punkta a) apakšpunktu;

q) kapitāla vērtspapīri, kas ietverti indeksā, kurš precizēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 197. panta 8. punkta a) apakšpunktu;

r) daļas vai ieguldījumu apliecības pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos (PVKIU), ja ir izpildīti 5. pantā minētie noteikumi.

2. Darījumu partneris iekasē nodrošinājumu tikai no tām aktīvu klasēm, kas minētas 1. punkta f), g) un k) līdz r) apakšpunktā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) aktīvus nav emitējis sniedzošais darījumu partneris;

b) aktīvus nav emitējušas vienības, kas ir daļa no grupas, kurai pieder sniedzošais darījumu partneris;

c) aktīvi nav nekādā citā veidā pakļauti jebkādam būtiskam korelācijas riskam, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 291. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

5. pants

Atbilstības kritēriji daļām vai ieguldījumu apliecībām PVKIU

1. Šīs regulas 4. panta 1. punkta r) apakšpunkta nolūkā darījumu partneris kā atbilstīgu nodrošinājumu var izmantot tikai daļas vai ieguldījumu apliecības PVKIU, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) daļām vai ieguldījumu apliecībām ik dienu tiek publicētas cenas;

b) PVKIU veic tikai ieguldījumus aktīvos, kas ir atbilstīgi saskaņā ar 4. panta 1. punktu;

c) PVKIU atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Šā panta b) apakšpunkta nolūkā PVKIU var izmantot atvasinātos instrumentus, lai ierobežotu riskus, kas rodas no aktīviem, kuros tie iegulda.

Ja PVKIU investē citu PVKIU daļās vai ieguldījumu apliecībās, pirmajā daļā minētie noteikumi attiecas arī uz šādiem PVKIU.

2. Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, ja PVKIU vai jebkurš no tā pamatā esošajiem PVKIU investē ne tikai aktīvos, kas ir atbilstīgi saskaņā ar 4. panta 1. punktu, kā atbilstīgu nodrošinājumu saskaņā ar šā panta 1. punktu var izmantot tikai tā PVKIU daļas vai ieguldījumu apliecības vērtību, kas veicis ieguldījumu atbilstīgos aktīvos.

Pirmo daļu piemēro jebkuram PVKIU pamatā esošajam PVKIU, kam ir pašam savs pamatā esošais PVKIU.

3. Ja kāda PVKIU neatbilstīgiem aktīviem var būt negatīva vērtība, to PVKIU daļu vai ieguldījumu apliecību, ko var izmantot kā atbilstīgu nodrošinājumu saskaņā ar 1. punktu, nosaka, atskaitot neatbilstīgo aktīvu maksimālo negatīvo vērtību no atbilstīgo aktīvu vērtības.

6. pants

Kredītkvalitātes novērtējums

1. Iekasējošais darījumu partneris kredītkvalitāti aktīviem, kas pieder pie 4. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm un kas nav ne denominēti, ne finansēti emitenta valsts vietējā valūtā, vai kas pieder pie 4. panta 1. punkta f), g), j) līdz n) un p) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm, novērtē, izmantojot vienu no turpmāk norādītajām metodēm:

a) šā panta 3. punktā minētos iekasējošā darījumu partnera iekšējos reitingus;

b) šā panta 3. punktā minētos sniedzošā darījumu partnera iekšējos reitingus, ja šis darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā vai trešā valstī, kur uz sniedzošo darījumu partneri attiecas konsolidēta uzraudzība, kas ir atzīta kā līdzvērtīga Savienības tiesību aktos noteiktajai uzraudzībai saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 127. pantu;

c) kredītkvalitātes novērtējumu, ko izdevusi atzīta ārēja kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI), kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 98. punktā, vai minētās regulas 137. pantā norādītas eksporta kredīta aģentūras kredītkvalitātes novērtējumu.

2. Iekasējošais darījumu partneris kredītkvalitāti aktīviem, kas pieder pie 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm, novērtē, izmantojot šā panta 1. punkta c) apakšpunktā norādīto metodiku.

3. Darījumu partneris, kuram ir atļauts izmantot uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. pantu, var izmantot savus iekšējos reitingus, lai šīs regulas piemērošanas nolūkā novērtētu iekasētā nodrošinājuma kredītkvalitāti.

4. Darījumu partneris, kas izmanto IRB pieeju saskaņā ar 3. punktu, nodrošinājuma kredītkvalitātes pakāpi nosaka saskaņā ar I pielikumu.

5. Darījumu partneris, kas izmanto IRB pieeju saskaņā ar 3. punktu, otram darījumu partnerim paziņo 4. punktā minēto kredītkvalitātes pakāpi, kas ir saistīta ar aktīviem, kuri tiks apmainīti kā nodrošinājums.

6. Šā punkta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas nolūkā kredītkvalitātes novērtējumu attiecina uz kredītkvalitātes pakāpēm, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 136. vai 270. pantu.

7. pants

Konkrētas prasības attiecībā uz atbilstīgiem aktīviem

1. Darījumu partneri kā nodrošinājumu izmanto tikai tos aktīvus, kas minēti 4. panta 1. punkta f), g) un j) līdz p) apakšpunktā, ja to kredītkvalitāte saskaņā ar 6. pantu ir novērtēta kā kredītkvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpe.

2. Darījumu partneri kā nodrošinājumu izmanto tikai tos aktīvus, kas minēti 4. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā un kas nav denominēti vai finansēti emitenta valsts vietējā valūtā, ja to kredītkvalitāte saskaņā ar 6. pantu ir novērtēta kā kredītkvalitātes 1., 2., 3. vai 4. pakāpe.

3. Darījumu partneri izveido procedūras rīcībai ar aktīviem, kuri apmainīti kā nodrošinājums saskaņā ar 1. un 2. punktu un kuru kredītkvalitāte pēc tam ir novērtēta kā tāda, kas atbilst:

a) 4. pakāpei vai augstākai pakāpei attiecībā uz 1. punktā minētiem aktīviem;

b) pakāpei, kas augstāka par 4. pakāpi, attiecībā uz 2. punktā minētiem aktīviem.

4. Šā panta 3. punktā minētās procedūras atbilst visām šādām prasībām:

a) ar tām nosaka aizliegumu darījumu partneriem apmainīties ar papildu aktīviem, kuru novērtējums atbilst 3. punktā minētajai kredītkvalitātei;

b) ar tām nosaka grafiku, līdz kuram tie aktīvi, kuru novērtējums atbilst 3. punktā minētajai kredītkvalitātei un kas jau ir apmainīti kā nodrošinājums, tiek aizstāti laikposmā, kas nepārsniedz divus mēnešus;

c) ar tām nosaka kredītkvalitātes pakāpi, saskaņā ar kuru ir nekavējoties jāaizstāj 3. punktā minētie aktīvi;

d) ar tām ļauj darījumu partneriem palielināt attiecīgā nodrošinājuma diskontus, ciktāl nodrošinājums nav aizstāts atbilstīgi b) apakšpunktā minētajam termiņam.

5. Darījumu partneri kā nodrošinājumu neizmanto aktīvu klases, kas minētas 4. panta 1. punktā, ja tiem nav pieejams šo aktīvu tirgus vai ja tie nespēj sniedzošā darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā laicīgi likvidēt šos aktīvus.

8. pants

Sākotnējās maržas koncentrācijas ierobežojumi

1. Ja nodrošinājumu iekasē kā sākotnējo maržu saskaņā ar 13. pantu, katram iekasējošajam darījumu partnerim piemēro šādus ierobežojumus:

a) tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta b), f), g) un l) līdz r) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ko emitējis viens emitents vai vienības, kas ietilpst tajā pašā grupā, nepārsniedz lielāko no šādām vērtībām:

i) 15 % no nodrošinājuma, kas iekasēts no sniedzošā darījumu partnera;

ii) EUR 10 miljoni vai līdzvērtīga summa citā valūtā;

b) tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta o), p) un q) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ja minētā panta 1. punkta p) un q) apakšpunktā norādītās aktīvu klases ir emitējušas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktas iestādes, nepārsniedz lielāko no šādām vērtībām:

i) 40 % no nodrošinājuma, kas iekasēts no sniedzošā darījumu partnera;

ii) EUR 10 miljoni vai līdzvērtīga summa citā valūtā.

Ierobežojumus, kas noteikti šā punkta pirmajā daļā, piemēro arī akcijām vai daļām pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumā (PVKIU), ja šis PVKIU galvenokārt iegulda minētajā daļā norādītajās aktīvu klasēs.

2. Ja nodrošinājums, ko saskaņā ar 13. pantu iekasē kā sākotnējo maržu un katrs no darījumu partneriem pieder pie vienas no 3. punktā minētajām kategorijām, no darījumu partnera iekasētās sākotnējās maržas summai, kas pārsniedz EUR 1 miljardu, piemēro šādus ierobežojumus:

a) tās sākotnējās maržas vērtību summa, kas iekasēta no 4. panta 1. punkta c) līdz l) apakšpunktā minēto aktīvu klasēm, ko emitējis viens emitents vai emitenti, kura juridiskā adrese ir tajā pašā valstī, nepārsniedz 50 % no sākotnējās maržas, kas ir iekasēta no attiecīgā darījumu partnera;

b) Ja sākotnējo maržas iekasē skaidrā naudā, a) apakšpunktā minētajos 50 % koncentrācijas ierobežojumos ņem vērā arī riska darījumus, kas izriet no trešās personas, kas ir turētājs vai līdzekļu parvaldītājs, kas tur šo skaidro naudu.

3. Šā panta 2. punktā minētie darījumu partneri ir vai nu:

a) iestādes, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu ir atzītas par globāli sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI);

b) vai iestādes, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu ir atzītas par citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI);

c) vai darījumu partneri, kuri nav pensiju shēmu mehānismi un par kuriem iekasējamā nodrošinājuma vērtību summa pārsniedz EUR 1 miljardu.

4. Ja nodrošinājums, ko saskaņā ar 13. pantu kā sākotnējo maržu iekasē pensiju shēmu mehānisms vai iekasē no pensiju shēmu mehānisma, pārsniedz EUR 1 miljardu, iekasējošais darījumu partneris izveido procedūras, lai pārvaldītu koncentrācijas risku attiecībā uz nodrošinājumu, ko iekasē no 4. panta 1. punkta c) līdz l) apakšpunktā minētajām aktīvu klasēm, tostarp atbilstīgu minētā nodrošinājuma diversifikāciju.

5. Ja 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētās iestādes iekasē sākotnējo maržu skaidrā naudā no viena darījumu partnera, kas ir arī minētajos punktos norādītā iestāde, iekasējošais darījumu partneris nodrošina, ka viens līdzekļu pārvaldītājs, kas ir trešā persona, netur vairāk kā 20 % no sākotnējās maržas.

6. Šā panta 1. līdz 4. punktu nepiemēro finanšu instrumentu veidā iekasētam nodrošinājumam, kas ir tādi paši kā ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, pamatā esošais finanšu instruments.

7. Iekasējošais darījumu partneris novērtē atbilstību nosacījumiem, kas izklāstīti šā panta 2. punktā, vismaz katru reizi, kad sākotnējā marža tiek aprēķināta saskaņā ar 9. panta 2. punktu.

8. Atkāpjoties no 7. punkta, darījumu partneris, kas minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 10. punkta a), b) un c) apakšpunktā, var reizi ceturksnī izvērtēt atbilstību 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ar noteikumu, ka no katra atsevišķā darījumu partnera iekasētās sākotnējās maržas summa vienmēr ir mazāka par EUR 800 miljoniem ceturkšņa laikā pirms novērtējuma veikšanas.







3. IEDAĻA

Maržu aprēķināšana un iekasēšana

9. pants

Aprēķinu biežums un aprēķināšanas dienas noteikšana

1. Darījumu partneri aprēķina mainīgo maržu saskaņā ar 10. pantu vismaz reizi dienā.

2. Darījumu partneri aprēķina sākotnējo maržu saskaņā ar 11. pantu ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc viena no šiem notikumiem:

a) ja tiek izpildīts vai savstarpējo prasījumu ieskaita kopai pievienots jauns ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

b) ja esošam ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, beidzas termiņš vai tas tiek svītrots no savstarpējo prasījumu ieskaita kopas;

c) ja esošs ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, izraisa maksājumu vai piegādi, kas nav maržu sniegšana vai iekasēšana;

d) ja sākotnējā marža ir aprēķināta saskaņā ar 11. panta 1. punktā minēto standartizēto metodi un esošu līgumu pārklasificē attiecībā uz IV pielikuma 1. punktā minētu aktīvu klasi saistībā ar samazinātu līdz termiņam atlikušo laiku;

e) ja iepriekšējo desmit darba dienu laikā nav veikts aprēķins.

3. Lai noteiktu sākotnējās un mainīgās maržas aprēķināšanas dienu, piemēro šādus noteikumus:

a) ja divi darījumu partneri atrodas vienā un tajā pašā laika joslā, aprēķina pamatā ir iepriekšējās darba dienas savstarpējo prasījumu ieskaita kopa;

b) ja divi darījumu partneri neatrodas vienā un tajā pašā laika joslā, aprēķinu pamatā ir darījumi savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, kas noslēgti līdz tās laika joslas iepriekšējās darba dienas plkst. 16.00, kur vispirms iestājas plkst. 16.00.

10. pants

Mainīgās maržas aprēķināšana

Darījumu partnera iekasējamā mainīgās maržas summa ir visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līgumu vērtību apkopojums, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktu, atskaitot visu iepriekš iekasēto mainīgo maržu vērtību, atskaitot katra savstarpējo prasījumu ieskaita kopas līguma neto vērtību, slēdzot šo līgumu, un pieskaitot visu iepriekš izvietoto mainīgo maržu vērtību.

11. pants

Sākotnējās maržas aprēķināšana

1. Darījumu partneri aprēķina iekasējamo sākotnējās maržas summu, izmantojot vai nu IV pielikumā izklāstīto standartizēto pieeju vai 4. iedaļā minētos sākotnējās maržas modeļus, vai abus.

2. Sākotnējās maržas iekasēšanu veic, nekompensējot sākotnējās maržas summas starp abiem darījuma partneriem.

3. Ja darījumu partneri izmanto gan IV pielikumā izklāstīto standartizēto pieeju, gan 4. iedaļā minētos sākotnējās maržas modeļus attiecībā uz vienu un to pašu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu, tās tos izmanto konsekventi attiecībā uz katru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

4. Darījumu partneri, kas aprēķina sākotnējo maržu saskaņā ar 4. iedaļu, šajā aprēķinā neņem vērā nekādu korelāciju starp nenodrošinātā riska darījuma vērtību un nodrošinājumu.

5. Darījumu partneri vienojas par metodi, ko katrs darījumu partneris izmanto, lai noteiktu sākotnējo maržu, kas tam jāiekasē, bet tiem nav pienākuma izmantot vienotu metodiku.

6. Ja viens vai abi darījumu partneri paļaujas uz sākotnējās maržas modeli, tie vienojas par modeli, kas izstrādāts saskaņā ar 4. iedaļu.

12. pants

Mainīgās maržas sniegšana

1. Sniedzošais darījumu partneris nodrošina mainīgo maržu šādi:

a) tajā pašā darbadienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena;

b) vai, ja ir izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi, – divu darbadienu laikā no aprēķina dienas, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu.

2. Mainīgās maržas sniegšanu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu var piemērot tikai:

a) savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver atvasināto instrumentu līgumus, kuriem nepiemēro sākotnējās maržas prasības saskaņā ar šo regulu, – ja sniedzošais darījumu partneris mainīgās maržas aprēķina dienā vai pirms tās ir sniedzis atbilstīga nodrošinājuma avansa summu, kas aprēķināta tādā pašā veidā, kā to aprēķina attiecībā uz sākotnējo maržu saskaņā ar 15. pantu, attiecībā uz kuru iekasējošais darījumu partneris ir izmantojis maržinālo riska periodu (“MRP”), kas ir vismaz vienāds ar dienu skaitu starp aprēķina dienu un iekasēšanas dienu, tās ieskaitot;

b) savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver līgumus, kuriem piemēro sākotnējās maržas prasības saskaņā ar šo regulu, ja sākotnējā marža ir koriģēta vienā no šādiem veidiem:

i) palielinot 15. panta 2. punktā minēto MRP par dienu skaitu starp aprēķina dienu, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un iekasēšanas dienu, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1. punktu, tās ieskaitot;

ii) palielinot sākotnējo maržu, kas aprēķināta saskaņā 11. pantā minēto standartizēto pieeju ar atbilstīgu metodiku, kurā ņemts vērā MRP, ko palielina par dienu skaitu starp aprēķina dienu, kas noteikta saskaņā ar 9. panta 3. punktu, un iekasēšanas dienu, kas noteikta saskaņā ar šā panta 2. punktu, tās ieskaitot.

Šā punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā, ja starp abiem darījumu partneriem nav ieviests neviens nošķiršanas mehānisms; minētie darījumu partneri var kompensēt sniedzamās summas.

3. Ja rodas domstarpības par iekasējamo mainīgās maržas summu, darījumu partneri tajā pašā laikposmā, kas minēts 1. punktā, sniedz vismaz to daļu no mainīgās maržas summas, par kuru nav domstarpību.

13. pants

Sākotnējās maržas sniegšana

1. Sniedzošais darījumu partneris sniedz sākotnējo maržu saskaņā ar 5. iedaļu.

2. Sniedzošais darījumu partneris nodrošina sākotnējo maržutajā pašā darba dienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena.

3. Ja rodas domstarpības par iekasējamo sākotnējās maržas summu, darījumu partneri tajā pašā darbadienā, kad saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir noteikta aprēķina diena, sniedz vismaz to daļu no sākotnējās maržas summas, par kuru nav domstarpību.







4. IEDAĻA

Sākotnējās maržas modeļi

14. pants

Vispārīgas prasības

1. Ja darījumu partneris izmanto sākotnējās maržas modeli, šo modeli var izstrādāt jebkurš no darījumiem partneriem vai abi darījumu partneri, vai dalībnieks, kas ir trešā persona.

Ja darījumu partneris izmanto sākotnējās maržas modeli, ko izstrādājis dalībnieks, kas ir trešā persona, darījumu partneris joprojām ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka attiecīgais modelis atbilst šajā iedaļā minētajām prasībām.

2. Sākotnējās maržas modeļus izstrādā tā, lai ietvertu visus būtiskos riskus, kas izriet no tādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, slēgšanas, kuri ir iekļauti savstarpējo prasījumu ieskaita kopā, tostarp minēto risku būtību, mērogu un sarežģītību, un lai atbilstu šādām prasībām:

a) modelis ietver riska faktorus, kas atbilst atsevišķām valūtām, kurās ir denominēti minētie līgumi savstarpējo prasījumu ieskaita kopās;

b) modelis ietver procentu likmju riska faktorus, kas atbilst atsevišķām valūtām, kurās ir denominēti minētie līgumi;

c) ienesīguma līkne ir sadalīta vismaz sešās termiņa grupās attiecībā uz riska darījumiem ar procentu likmju risku galvenajās valūtās un tirgos;

d) modelis ietver starp dažādām ienesīguma līknēm un dažādām termiņa grupām esošu svārstību risku;

e) modelis ietver atsevišķus riska faktorus vismaz attiecībā uz katru kapitāla vērtspapīru, kapitāla vērtspapīru indeksu, preci vai preču indeksu, kam ir būtiska nozīme minētajiem līgumiem;

f) modelis ietver risku, kas rodas no mazāk likvīdām pozīcijām un pozīcijām ar ierobežotu cenu pārredzamību reālistiskos tirgus scenārijos;

g) modelis ietver risku, kas nav ietverts citos modeļa faktoros un izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, kuros pamatā esošā aktīvu klase ir kredīts;

h) modelis ietver risku, ko rada svārstības starp līdzīgiem, bet ne identiskiem, pamatā esošiem riska faktoriem un pakļautība vērtību izmaiņām, kas radušās termiņu nesakritības rezultātā;

i) modelis ietver būtiskākās nelineārās atkarības;

j) modelis ietver metodes, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudēs, tostarp modeļa darbības statistikas testus;

k) modelis nosaka, kādi apstākļi izraisa modeļa izmaiņas, kalibrēšanu vai citas koriģējošas darbības.

3. Ar 2. panta 1. punktā minētajām riska pārvaldības procedūrām nodrošina, ka modeļa darbība tiek pastāvīgi uzraudzīta, tostarp veicot modeļa atpakaļejošās pārbaudes vismaz reizi trijos mēnešos.

Pirmā apakšpunkta piemērošanas nolūkā atpakaļejošās pārbaudes ietver salīdzinājumu starp modeļa radītajām vērtībām un ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, savstarpējo prasījumu ieskaita kopās realizētajām tirgus vērtībām.

4. 2. panta 1. punktā minētajās riska pārvaldības procedūrās izklāsta metodiku, ko izmanto atpakaļejošās pārbaudes veikšanai, tostarp darbības statistikas testus.

5. 2. panta 1. punktā minētajās riska pārvaldības procedūrās apraksta, kādi atpakaļejošo pārbaužu rezultāti izraisītu modeļa izmaiņas, kalibrēšanu vai citas koriģējošas darbības.

6. Ar 2. panta 1. punktā minētajām riska pārvaldības procedūrām nodrošina, ka darījumu partneri glabā datus par 3. punktā minēto atpakaļejošo pārbaužu rezultātiem.

7. Darījumu partneri sniedz visu nepieciešamo informāciju, lai otram darījumu partnerim paskaidrotu sākotnējās maržas modeļa konkrētās vērtības aprēķinu tā, ka kompetenta trešā persona būtu spējīga pārbaudīt šo aprēķinu.

8. Sākotnējās maržas modelis piesardzīgi atspoguļo parametra nenoteiktību, korelāciju, bāzes risku un datu kvalitāti.

15. pants

Ticamības intervāls un maržinālais riska periods (“MRP”)

1. Pieņemtās ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vērtības variācijas savstarpējo prasījumu ieskaita kopā sākotnējās maržas aprēķināšanai, izmantojot sākotnējās maržas modeli, pamatojas uz vienpusēju 99 procentu ticamības intervālu vismaz 10 dienu MRP laikā.

2. MRP sākotnējās maržas aprēķināšanai, izmantojot 1 punktā minēto sākotnējās maržas modeli, ietver:

a) periodu, kas var paiet no pēdējās maržas apmaiņas ar mainīgo maržu līdz darījumu partnera saistību neizpildei;

b) aplēsto periodu, kas vajadzīgs, lai aizstātu katru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, savstarpējo prasījumu ieskaita kopā vai lai ierobežotu riskus, kas izriet no tiem, ņemot vērā tāda tirgus likviditātes pakāpi, kur tirgo šāda veida līgumus, ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu kopējo apjomu šajā tirgū un dalībnieku skaitu šajā tirgū.

16. pants

Modeļa parametru kalibrēšana

1. Parametrus, ko izmanto sākotnējās maržas modeļos, kalibrē vismaz reizi gadā, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem no vismaz trīs gadus, bet ne vairāk kā piecus gadus ilga perioda.

2. Dati, ko izmanto sākotnējās maržas modeļu parametru kalibrēšanai, ietver pēdējo nepārtraukto periodu no dienas, kad tika veikta 1. punktā minētā kalibrēšana, un vismaz 25 % no šiem datiem ir reprezentatīvi attiecībā uz ievērojamas finanšu spriedzes periodu (“spriedzes dati”).

3. Ja 2. punktā minētie spriedzes dati nav vismaz 25 % no sākotnējās maržas modelī izmantotajiem datiem, jaunākos datus no 1. punktā minētajiem vēsturiskajiem datiem var aizstāt ar datiem no ievērojamas finanšu spriedzes perioda, līdz kopējais spriedzes datu īpatsvars ir vismaz 25 % no sākotnējās maržas modelī izmantotajiem kopējiem datiem.

4. Ievērojamas finanšu spriedzes periodu, ko izmanto parametru kalibrēšanai, identificē un piemēro atsevišķi vismaz katrai no 17. panta 2. punktā minētajām aktīvu klasēm.

5. Parametrus kalibrē, izmantojot vienādi svērtus datus.

6. Parametrus var kalibrēt uz īsākiem periodiem nekā MRP, ko nosaka saskaņā ar 15. pantu. Ja izmanto īsākus periodus, parametrus pielāgo attiecīgajam MRP, izmantojot piemērotu metodiku.

7. Darījumu partneri ir rakstiski formulējuši, kādi apstākļi izraisa biežāku kalibrēšanu.

8. Darījumu partneri izveido procedūras apmaināmo maržu vērtības koriģēšanai, reaģējot uz parametru izmaiņām saistībā ar izmaiņām tirgus apstākļos. Šīs procedūras paredz, ka darījumu partneriem jāspēj apmainīties ar papildu sākotnējo maržu, kas izriet no attiecīgajām parametru izmaiņām periodā, kas ir no vienas līdz trīsdesmit darba dienām.

9. Darījumu partneri izveido procedūras attiecībā uz modelī izmantoto datu kvalitāti saskaņā ar 1. punktu, tostarp izraugoties atbilstošus datu sniedzējus un šo datu tīrīšanu un interpolāciju.

10. Sākotnējās maržas modeļos izmantoto datu aizstājējus izmanto tikai tad, ja ir izpildīti abi no šādiem nosacījumiem:

a) pieejamie dati ir nepietiekami vai neatspoguļo patieso svārstīgumu, kāds piemīt ārpusbiržas atvasinātā instrumenta līgumam vai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu portfelim savstarpējo prasījumu ieskaita kopā;

b) aizstājēji izraisa konservatīvus maržas līmeņus.

17. pants

Diversifikācija, riska ierobežošana un atbrīvojumi no riska kapitāla prasībām pa pamatā esošajās klasēm

1. Sākotnējās maržas modelis ietver tikai ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, vienā un tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā. Sākotnējās maržas modeļus var paredzēt diversifikāciju, riska ierobežošanu un atbrīvojumus no riska kapitāla prasībām, ko rada vienā un tajā pašā savstarpējo prasījumu ieskaita kopā esošu līgumu risks ar noteikumu, ka šādu diversifikāciju, riska ierobežošanu vai atbrīvojumus no riska kapitāla prasībām veic tikai tajā pašā pamatā esošo aktīvu klasēs, kas minēta 2. punktā.

2. Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā diversifikāciju, riska ierobežošanu vai atbrīvojumus no riska kapitāla prasībām var veikt tikai šādās pamatā esošo aktīvu klasēs:

a) procentu likmes, valūta un inflācija;

b) pašu kapitāls;

c) kredīts;

d) preces un zelts;

e) citi.

18. pants

Kvalitatīvās prasības

1. Darījumu partneri izveido iekšēju pārvaldības procesu, lai regulāri izvērtētu sākotnējās maržas modeļa piemērotību, tostarp:

a) modeļa sākotnējo validāciju, ko veic atbilstīgi kvalificētas personas, kuras ir neatkarīgas no šo modeli izstrādājušām personām;

b) turpmāku validāciju, kad vien sākotnējās maržas modelī tiek veiktas nozīmīgas izmaiņas un vismaz reizi gadā;

c) regulāru revīzijas procesu, lai novērtētu:

i) datu avotu integritāti un uzticamību;

ii) vadības informācijas sistēmu, kas tiek izmantota modeļa pārvaldīšanā;

iii) izmantoto datu precizitāti un pabeigtību;

iv) svārstīguma vai korelācijas pieņēmumu precizitāti un piemērotību.

2. Dokumentācija par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajām riska pārvaldības procedūrām, kas attiecas uz sākotnējās maržas modeli, atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a) tā ļauj kompetentai trešai personai izprast sākotnējās maržas modeļa uzbūvi un darbības detaļas;

b) tajā ir iekļauti sākotnējās maržas modeļa galvenie pieņēmumi un ierobežojumi;

c) tā nosaka apstākļus, kādos sākotnējās maržas modeļa pieņēmumi vairs nav spēkā.

3. Darījumu partneri dokumentē visas sākotnējās maržas modeļa izmaiņas. Šajā dokumentācijā arī sīki apraksta 1. punktā minēto validāciju, kas veiktas pēc minētajām izmaiņām, rezultātus.







5. IEDAĻA

Nodrošinājuma pārvaldība un nodalīšana

19. pants

Nodrošinājuma pārvaldība un nodalīšana

1. Procedūras, kas minēta 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ietver:

a) tāda nodrošinājuma ikdienas validēšanu, kas tiek turēts saskaņā ar 6. iedaļu;

b) tiesisko regulējumu un nodrošinājuma pārvaldītājstruktūru, kas nodrošina piekļuvi saņemtajam nodrošinājumam, ja tas atrodas trešās personas turējumā;

c) gadījumā, ja sākotnējo maržu tur nodrošinājuma sniedzējs, – to, ka šo nodrošinājumu tur maksātnespējas attālinājuma atbildīgās glabāšanas kontos;

d) to, ka bezskaidras naudas sākotnējā marža tiek glabāta saskaņā ar 3. un 4. punktu;

e) to, ka skaidra nauda, kas iekasēta kā sākotnējā marža, tiek glabāta naudas kontos centrālajās bankās vai kredītiestādēs, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i) tās ir saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai ir saņēmušas atļauju trešā valstī, kuras uzraudzības un regulatīvā kārtība ir atzīta par līdzvērtīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 2. punktu;

ii) tās nav nedz sniedzošie, nedz iekasējošie darījumu partneri, un tās neietilpst tajā pašā grupā kā viens no darījumu partneriem;

f) neizmantotā nodrošinājumu pieejamību likvidatoram vai citai saistības nepildošā darījumu partnera maksātnespējas amatpersonai;

g) to, ka sākotnējā marža ir brīvi un savlaicīgi pārvedama sniedzošajam darījumu partnerim iekasējošā darījumu partnera saistību nepildīšanas gadījumā;

h) to, ka bezskaidras naudas nodrošinājums ir pārvedams bez regulatīviem vai juridiskiem ierobežojumiem vai trešo personu prasījumiem, tostarp iekasējošā darījumu partnera likvidatora vai trešās personas līdzekļu pārvaldītāja prasījumiem, izņemot aizturējuma tiesības par maksām un izdevumiem, kas radušies, apkalpojot turētāja kontus, un izņemot aizturējuma tiesības, ko parasti piemēro visiem vērtspapīriem tīrvērtes sistēmā, kurā, iespējams, šāds nodrošinājums tiek turēts;

i) to, ka viss neizmantotais nodrošinājums tiek pilnībā nodots atpakaļ sniedzošajam darījumu partnerim, izņemot izmaksas un izdevumus, kas radušies nodrošinājuma iekasēšanas un turēšanas procesā.

2. Jebkuru nodrošinājumu, kas izvietots kā sākotnējā vai mainīgā marža, var aizstāt ar alternatīvu nodrošinājumu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) aizvietošana tiek veikta saskaņā ar 3. pantā minēto vienošanos starp darījumu partneriem;

b) alternatīvais nodrošinājums ir atbilstīgs saskaņā ar 2. iedaļu;

c) alternatīvā nodrošinājuma vērtība ir pietiekama, lai izpildītu visas prasības attiecībā uz maržu pēc attiecīgo diskontu piemērošanas.

3. Sākotnējo maržu aizsargā pret iekasējošā darījumu partnera saistību neizpildi vai maksātnespēju, nošķirot to vienā vai abos šādos veidos:

a) līdzekļu pārvaldītāja vai cita turētāja, kas ir trešā persona, grāmatvedības dokumentus un reģistros;

b) izmantojot citas juridiski saistošas vienošanās;

4. Darījumu partneri nodrošina, ka bezskaidras naudas nodrošinājumu, ko apmaina kā sākotnējo maržu, nošķir šādi:

a) ja iekasējošais darījumu partneris tur nodrošinājumu kā savu īpašumu, to nošķir no pārējiem iekasējošā darījumu partnera īpašumā esošajiem aktīviem;

b) ja sniedzošais darījumu partneris netur nodrošinājumu kā savu īpašumu, to nošķir no pārējiem sniedzošā darījumu partnera īpašuma esošajiem aktīviem;

c) ja nodrošinājumu tur līdzekļu pārvaldītāja vai cita turētāja, kas ir trešā persona, grāmatvedības dokumentus un reģistros, to nošķir no attiecīgā turētāja, kas ir trešās persona, vai līdzekļu pārvaldītāja īpašumā esošajiem aktīviem.

5. Ja bezskaidras naudas nodrošinājumu tur iekasējošā persona vai turētājs vai līdzekļu pārvaldītājs, kas ir trešā persona, iekasējošais darījumu partneris vienmēr piedāvā sniedzošajam darījumu partnerim iespēju nošķirt tā nodrošinājumu no citu sniedzošo darījumu partneru aktīviem.

6. Darījumu partneri veic neatkarīgu juridisku pārskatu, lai pārliecinātos, ka nošķiršanas kārtība atbilst 1. punkta g) apakšpunktā un 3. un 5. punktā minētajām prasībām. Minēto juridisko pārskatu var veikt neatkarīga iekšēja vienība vai neatkarīga trešā persona;

7. Darījumu partneri savām kompetentajām iestādēm iesniedz pierādījumus par atbilstību 6. punkta prasībām attiecībā uz katru attiecīgo jurisdikciju un pēc kompetentās iestādes lūguma ievieš mehānismus, lai nodrošinātu atbilstības regulāru izvērtēšanu.

8. Šā panta 1. punkta e) apakšpunkta piemērošanas nolūkā darījumu partneri novērtē tajā minētās kredītiestādes kredītspēju, izmantojot metodiku, kas nepaļaujas vienīgi vai mehāniski uz ārējiem kredītkvalitātes novērtējumiem.

20. pants

Iekasētai sākotnējai maržai piemērotā procedūra

1. Iekasējošais darījumu partneris neveic tāda nodrošinājuma, kas iekasēts kā sākotnējā marža, tālākieķīlāšanu, pārķīļāšanu vai citādu atkalizmantošanu.

2. Neskarot 1. punktu, trešās personas turētājs var izmantot sākotnējo maržu, kas saņemta skaidrā naudā, atkārtotas ieguldīšanas mērķiem.







6. IEDAĻA

Nodrošinājuma vērtēšana

21. pants

Nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķināšana

1. Darījumu partneri veic iekasētā nodrošinājuma vērtības korekcijas saskaņā ar II pielikumā izklāstīto metodiku vai citu metodiku, izmantojot pašu aplēses par svārstīgumu saskaņā ar 22. pantu.

2. Koriģējot nodrošinājuma vērtību saskaņā ar 1. punktu, darījumu partneri var neņemt vērā ārvalstu valūtu risku, kas izriet no pozīcijām valūtās, kuras pakļautas juridiski saistošam starpvaldību nolīgumam, ar kuru ierobežo šo pozīciju atšķirības attiecībā pret citām valūtām, uz kurām attiecas tas pats nolīgums.

22. pants

Pašu aplēses par nodrošinājuma koriģēto vērtību

1. Darījumu partneri veic iekasētā nodrošinājuma vērtības korekcijas, izmantojot pašu aplēses par svārstīgumu saskaņā ar III pielikumu.

2. Darījumu partneri atjaunina savas datu kopas un veic 21. pantā minētās pašu aplēses par svārstīgumu, ja tirgus cenu svārstību līmenis būtiski mainās un vismaz reizi ceturksnī.

3. 2. punkta piemērošanas nolūkā darījumu partneri iepriekš nosaka svārstību līmeni, kas izraisa III pielikumā minēto diskontu pārrēķinu.

4. 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētās procedūras ietver mehānismus, ar kuriem uzrauga, kā tiek aprēķinātas pašu aplēses par svārstīgumu un kā šīs aplēses tiek iestrādātas attiecīgā darījumu partnera riska pārvaldības procesā.

5. 4. punktā minētajiem mehānismiem piemēro iekšēju pārskatīšanu, kas ietver visu turpmāk minēto:

a) aplēšu iestrādāšanu darījumu partnera riska pārvaldības procesā, kas tiek veikts vismaz reizi gadā;

b) aplēsto diskontu iestrādāšanu ikdienas riska pārvaldībā;

c) visu tādu nozīmīgu izmaiņu validēšanu, kas tiek veiktas aplēšu aprēķināšanas procesā;

d) aplēšu aprēķinā izmantoto datu avotu konsekvences, savlaicīguma un ticamības validēšanu;

e) pieņēmumu, uz kuriem balstās svārstīguma korekciju aprēķināšana, precizitāte un atbilstīgums.

6. Darījumu partnera iekšējās revīzijas procesa ietvaros regulāri veic 5. punktā minēto pārskatīšanu.







II NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR RISKA PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRĀM







1. IEDAĻA

Atbrīvojumi

23. pants

CCP, kas ir saņēmuši atļauju darboties kā kredītiestādes

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka nodrošinājums netiek apmainīts attiecībā uz tādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti ar CCP, kuri ir saņēmuši atļauju darboties kā kredītiestādes saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES.

24. pants

Nefinanšu darījumu partneri un trešās valsts darījumu partneri

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka nodrošinājums netiek apmainīts attiecībā uz tādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti ar nefinanšu darījumu partneriem un kas neatbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, vai ar nefinanšu vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību trešā valstī un kuras neatbilstu Regulas (ES) Nr. 648/2012 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā.

25. pants

Pārveduma minimālā summa

1. Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka nodrošinājums netiek iekasēts no darījumu partnera, ja maksājamā summa no pēdējā iekasētā nodrošinājuma ir vienāda vai mazāka par summu, par kādu darījumu partneri bija vienojušies (“pārveduma minimālā summa”).

Pārveduma minimālā summa nepārsniedz EUR 500 000 vai līdzvērtīgu summu citā valūtā.

2. Ja partneri vienojas par pārveduma minimālo summu, maksājamo nodrošinājuma summu aprēķina kā šādu elementu summu:

a) mainīgā marža, kas jāmaksā no pēdējās iekasēšanas, kas aprēķināta saskaņā ar 10. pantu, ietverot jebkādu papildu nodrošinājumu;

b) sākotnējā marža, kas jāmaksā no pēdējās iekasēšanas, kas aprēķināta saskaņā ar 11. pantu, ietverot jebkādu papildu nodrošinājumu.

3. Ja maksājamā nodrošinājuma summa pārsniedz pārveduma minimālo summu, par kuru darījumu partneri bija vienojušies, iekasējošais darījumu partneris iekasē pilnu maksājamo nodrošinājuma summu, neatskaitot pārveduma minimālo summu.

4. Darījumu partneri var vienoties par atsevišķām pārveduma minimālām summām par sākotnējo un mainīgo maržu ar noteikumu, ka šīs pārveduma minimālās summas ir vienādas ar EUR 500 000 vai līdzvērtīgu summu citā valūtā vai mazākas par minēto summu.

5. Ja darījumu partneri vienojas par atsevišķām pārveduma minimālām summām saskaņā ar 4. punktu, iekasējošais darījumu partneris iekasē pilnu maksājamo sākotnējās vai mainīgās maržas summu, neatskaitot minētās pārveduma minimālās summas, ja maksājamā sākotnējā vai mainīgā nodrošinājuma summa pārsniedz pārveduma minimālo summu.

26. pants

Maržas aprēķins attiecībā uz trešās valsts darījumu partneriem

Ja darījumu partnera juridiskā adrese ir trešā valstī, darījumu partneri var aprēķināt maržas, pamatojoties uz savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, kas ietver šādu veidu līgumus:

a) ārpusbiržas atvasinātus instrumentus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti un kuriem saskaņā ar šo regulu piemēro maržas prasības;

b) līgumus, kas atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

i) saskaņā ar regulatīvu režīmu, ko piemēro darījumu partnerim, kura juridiskā adrese ir trešā valstī, tie ir identificēti kā ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

ii) uz tiem attiecas maržu noteikumi saskaņā ar regulatīvu režīmu, ko piemēro darījumu partnerim, kura juridiskā adrese ir trešā valstī.







2. IEDAĻA

Atbrīvojumi, aprēķinot sākotnējās maržas līmeņus

27. pants

Ārvalstu valūtas līgumi

Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka sākotnējās maržas netiek iekasētas attiecībā uz:

a) ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kas ietver tikai divu dažādu valūtu maiņu konkrētā datumā nākotnē par fiksētu likmi, par kuru panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu (“regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums”);

b) ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi un kas ietver tikai divu dažādu valūtu maiņu konkrētā datumā par fiksētu likmi, par kuru panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu, un apgriezto šo abu valūtu maiņu (reverse exchange) vēlākā datumā un par fiksētu likmi, par kuru arī panākta vienošanās tāda līguma darījuma dienā, kas ietver šo maiņu (“ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi”);

c) pamatsummas maiņu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, saskaņā ar kuriem darījumu partneri konkrētos brīžos pēc konkrētas formulas apmaina tikai pamatsummu un procentu maksājumus vienā valūtā attiecībā pret pamatsummu un procentu maksājumus citā valūtā (“valūtas mijmaiņas darījums”).

28. pants

Nosacītā summā pamatota robežvērtība

1. Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka sākotnējās maržas neiekasē par visiem jauniem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti vienā kalendārajā gadā, ja viena no abiem darījumu partneriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma mēneša beigās par iepriekšējā gada martu, aprīli un maiju nepārsniedz EUR 8 miljardus.

Šā punkta pirmajā daļā minēto nosacīto vidējo kopsummu mēneša beigās aprēķina darījumu partnera līmenī vai grupas līmenī, ja darījumu partneris pieder pie grupas.

2. Ja darījumu partneris pieder pie grupas, grupas nosacītās vidējās kopsummas mēneša beigās aprēķinā iekļauj visus šīs grupas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, tostarp visus grupas iekšējos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas ir iekšējie darījumi, ņem vērā vienu reizi.

3. PVKIU, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvus ieguldījumu fondus, ko pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES ( 2 ), uzskata par atsevišķām vienībām un tos aplūko atsevišķi, piemērojot 1. punktā minētās robežvērtības, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

b) nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem.

29. pants

Sākotnējās maržas summās pamatota robežvērtība

1. Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri 2. panta 1. punktā minētajās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka iekasēto sākotnējo maržu samazina par summu līdz EUR 50 miljoniem šā punkta a) vai b) apakšpunkta gadījumā vai par summu līdz EUR 10 miljoniem šā punkta c) apakšpunkta gadījumā, ja:

a) neviens no darījumu partnerim nepieder ne pie vienas grupas;

b) darījumu partneri ietilpst dažādās grupās;

c) abi darījumu partneri pieder pie vienas un tās pašas grupas.

2. Ja darījumu partneris neiekasē sākotnējās maržas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, 2. panta 1. punktā minētās riska pārvaldības procedūras ietver noteikumus par uzraudzību grupas līmenī attiecībā uz to, vai šī robežvērtība ir pārsniegta, un noteikumus par to, lai tiktu saglabāti attiecīgi ieraksti par grupas riska darījumiem ar katru darījumu partneri, kas ietilpst tajā pašā grupā.

3. PVKIU, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvi ieguldījumu fondi, ko pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, uzskata par atsevišķām vienībām un tos aplūko atsevišķi, piemērojot 1. punktā minētās robežvērtības, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

b) nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem.







3. IEDAĻA

Atbrīvojumi no prasības sniegt vai iekasēt sākotnējo vai mainīgo maržu

30. pants

Procedūra attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar segtām obligācijām, riska ierobežošanas nolūkā

1. Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta un ja šā panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt šādus noteikumus attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti saistībā ar segtām obligācijām:

a) mainīgo maržu nesniedz segtās obligācijas emitents vai nodrošinājuma portfelis, bet iekasē no tā darījumu partnera skaidrā naudā un nodod atpakaļ tā darījumu partnerim noteiktajā termiņā;

b) sākotnējo maržu nesniedz vai neiekasē.

2. Šā panta 1. punktu piemēro, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums netiek izbeigts segtās obligācijas emitenta vai nodrošinājuma portfeļa noregulējuma vai maksātnespējas gadījumā;

b) ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar segto obligāciju emitentiem vai segto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partnera rangs ir vismaz līdzvērtīgs (pari-passu) segto obligāciju turētāju rangam, ja vien nav tā, ka ārpusbiržas atvasinātā instrumenta, kas noslēgts ar segto obligāciju emitentiem vai segto obligāciju nodrošinājuma portfeļiem, darījumu partneris nepilda savas saistības, ir ietekmētā puse vai atsakās no šāda līdzvērtīga ranga;

c) ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums tiek reģistrēts vai pierakstīts segtās obligācijas nodrošinājuma portfelī saskaņā ar valsts tiesību aktiem par segtajām obligācijām;

d) ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu izmanto vienīgi tādēļ, lai ierobežotu nodrošinājuma portfeļa procentu likmju vai valūtu nesakritības risku saistībā ar segto obligāciju;

e) savstarpējo prasījumu ieskaita kopa neietver ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas nav saistīti ar segtās obligācijas nodrošinājuma portfeli;

f) segtā obligācija, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1., 2. un 3. punkta prasībām;

g) segtās obligācijas nodrošinājuma portfelim, ar kuru ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir saistīts, piemēro regulatīvu nodrošinājuma prasību par vismaz 102 %.

31. pants

Atvasinātajiem instrumentiem piemērojamā procedūra gadījumā, ja darījumu partneri ir trešās valstīs, kur nevar nodrošināt savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu izpildāmību vai nodrošinājuma aizsardzību

1. Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka mainīgās un sākotnējās maržas nav jāsniedz vai jāiekasē par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kur ir spēkā kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a) panta 3. punktā minētais juridiskais pārskats apstiprina, ka savstarpējo prasījumu ieskaita līgumu un, ja tādu izmanto, – līgumu par nodrošinājuma apmaiņu nevar vienmēr droši likumīgi izpildīt;

b) 19. panta 6. punktā minētais juridiskais pārskats apstiprina, ka 19. panta 3., 4. un 5. punktā minētās nošķiršanas prasības nevar izpildīt.

Pirmā apakšpunkta piemērošanas nolūkā darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, iekasē maržu pēc bruto principa.

2. Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, darījumu partneri savās riska pārvaldības procedūrās var paredzēt, ka mainīgās un sākotnējās maržas nav jāsniedz vai jāiekasē par līgumiem, kas noslēgti ar darījumu partneriem, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kur ir spēkā visi turpmāk minētie nosacījumi:

a) piemēro 1. punkta a) un – attiecīgā gadījumā – b) apakšpunktu;

b) 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētie juridiskie pārskati apstiprina, ka iekasēt nodrošinājumu saskaņā ar šo regulu nav iespējams pat pēc bruto principa;

c) saskaņā ar 3. punktu aprēķinātā attiecība ir mazāka nekā 2,5 %.

3. Šā panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā attiecība tiek iegūta, dalot summu, kas izriet no šā punkta a) apakšpunkta, ar summu, kas izriet no b) apakšpunkta:

a) visu tās grupas, kurai darījumu partneris pieder, tādu neizpildītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacīto summu kopsumma, kuri ir noslēgti pēc šīs regulas stāšanās spēkā un par kuriem nav iekasēta marža no darījumu partneriem, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, uz kuru attiecas 2. punkta b) apakšpunkts;

b) visu tās grupas, kurai darījumu partneris pieder, neizpildītu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacīto summu kopsumma, izņemot ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kas ir grupas iekšējie darījumi.







III NODAĻA

GRUPAS IEKŠĒJIE ATVASINĀTO INSTRUMENTU LĪGUMI







1. IEDAĻA

Darījumu partneriem un attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērojamās procedūras, piemērojot atbrīvojumus grupas iekšējiem atvasināto instrumentu līgumiem

32. pants

Darījumu partneriem un attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērojamās procedūras

1. Darījumu partnera pieteikumu vai paziņojumu kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6. līdz 10. punktu uzskata par saņemtu, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi visu turpmāk minēto informāciju:

a) visu vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktā minētie nosacījumi;

b) Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 18. panta 2. punktā minēto informāciju un dokumentus ( 3 ).

2. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka ir vajadzīga papildu informācija, lai izvērtētu, vai ir izpildīti 1. punkta a) apakšpunktā minētie nosacījumi, tā iesniedz darījumu partnerim rakstisku informācijas pieprasījumu.

3. Kompetentās iestādes lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6. punktu paziņo darījumu partnerim trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta visa 1. punktā minētā informācija.

4. Ja kompetentā iestāde pieņem pozitīvu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6., 8. vai 10. punktu, tā rakstiski paziņo darījumu partnerim par pozitīvo lēmumu, norādot vismaz šādu informāciju:

a) norādi par to, vai atbrīvojums ir pilnīgs atbrīvojums vai daļējs atbrīvojums;

b) daļēja atbrīvojuma gadījumā – skaidri noteiktus ierobežojumus attiecībā uz atbrīvojumu.

5. Ja kompetentā iestāde pieņem negatīvu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 6., 8. vai 10. punktu vai iebilst pret paziņojumu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 7. vai 9. punktu, tā rakstiski paziņo darījumu partnerim par negatīvo lēmumu vai iebildumu, norādot vismaz šādu informāciju:

a) tos Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktā minētos nosacījumus, kas nav izpildīti;

b) kopsavilkumu iemesliem, kas ļauj uzskatīt, ka šie nosacījumi nav izpildīti.

6. Ja viena no kompetentajām iestādēm, kurai iesniegts paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11 panta 7. punktu, uzskata, ka nav izpildīti minētās regulas 11. panta 7. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, tā par to paziņo pārējām kompetentajām iestādēm divu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas.

7. Kompetentās iestādes paziņo nefinanšu darījumu partneriem par 5. punktā minēto iebildumu trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas.

8. Kompetentās iestādes lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 8. punktu paziņo darījumu partnerim, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta visa 1. punktā minētā informācija.

9. Kompetentās iestādes lēmumu par finanšu darījumu partneri, kas minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 10. punktā, paziņo nefinanšu darījumu partnera kompetentajai iestādei divu mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemta visa 1. punktā minētā informācija, un darījumu partneriem trīs mēnešu laikā pēc minētās informācijas saņemšanas.

10. Darījumu partneri, kas ir iesnieguši paziņojumu vai saņēmuši pozitīvu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta attiecīgi 6., 7., 8., 9. vai 10. punktu, nekavējoties paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei par visām izmaiņām, kas var attiecīgā gadījumā ietekmēt minētajos punktos izklāstīto nosacījumu izpildi. Kompetentā iestāde var iebilst pret pieteikumu piešķirt atbrīvojuma vai atsaukt savu pozitīvo lēmumu, ja mainās apstākļi, kas varētu ietekmēt minēto nosacījumu ievērošanu.

11. Ja kompetentā iestāde paziņo par negatīvu lēmumu vai iebildumu, attiecīgais darījumu partneris var iesniegt citu pieteikumu vai paziņojumu tikai tādā gadījumā, ja ir būtiski mainījušies apstākļi, kas bija par pamatu kompetentās iestādes lēmumam vai iebildumam.







2. IEDAĻA

Piemērojamie kritēriji, lai piemērotu atbrīvojumus grupas iekšējiem atvasināto instrumentu līgumiem

33. pants

Piemērojamie kritēriji juridiskajam šķērslim tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam un saistību nokārtošanai

Tiek uzskatīts, ka pastāv juridisks šķērslis tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai starp darījumu partneriem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 5. līdz 10. punktā, ja eksistē faktiski vai paredzami juridiska rakstura ierobežojumi, tostarp:

a) valūtas un valūtas maiņas kontrole;

b) regulatīva, administratīva, juridiska vai līgumiska sistēma, kas liedz savstarpēju finansiālu atbalstu vai ievērojami ietekmē līdzekļu pārvedumu grupas iekšienē;

c) ir izpildīts kāds no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES ( 4 ) minētajiem agrīnas intervences, atveseļošanas un noregulējuma nosacījumiem, kā rezultātā kompetentā iestāde paredz šķērsli tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai;

d) pastāv mazākuma līdzdalības daļa, kas ierobežo grupu veidojošo vienību lēmumu pieņemšanas pilnvaras;

e) darījumu partnera juridiskās struktūras raksturs, kā definēts tās statūtos, dibināšanas dokumentos un iekšējos noteikumos.

34. pants

Piemērojamie kritēriji praktiskajiem šķērsļiem tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam un saistību nokārtošanai

Tiek uzskatīts, ka pastāv praktisks šķērslis tūlītējam pašu kapitāla pārvedumam vai saistību nokārtošanai starp darījumu partneriem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 5. līdz 10. punktā, ja eksistē praktiska rakstura ierobežojumi, tostarp:

a) darījumu partnerim noteiktajā termiņā nav pietiekamā apjomā pieejami neapgrūtināti vai likvīdi aktīvi;

b) pastāv operatīva rakstura šķēršļi, kas noteiktajā termiņā faktiski kavē vai liedz veikt šādus pārvedumus vai atmaksas.







IV NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NORMAS

35. pants

Pārejas noteikumi

Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 3. punktā minētie darījumu partneri var turpināt piemērot riska pārvaldības procedūras, kas tiem ir spēkā dienā, kad sāk piemērot šo regulu, attiecībā uz tādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas noslēgti starp 2012. gada 16. augustu un šīs regulas attiecīgajiem piemērošanas datumiem.

36. pants

9. panta 2. punkta, 11. panta, 13. līdz 18. panta, 19. panta 1. punkta c), d) un f) apakšpunkta, 19. panta 3. punkta un 20. panta piemērošana

1. Šīs regulas 9. panta 2. punktu, 11. pantu, 13. līdz 18. pantu, 19. panta 1. punkta c), d) un f) apakšpunktu, 19. panta 3. punktu un 20. pantu piemēro piemēro šādi:

a) vienu mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja abiem darījumu partneriem – vai ja tie pieder pie grupām, no kurām katrai – atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 3 000 miljardus;

b) no 2017. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 2 250 miljardus;

c) no 2018. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 1 500 miljardus;

d) no 2019. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 750 miljardus;

e) no 2020. gada 1. septembra, – ja abiem darījumu partneriem vai grupām, pie kurām tie pieder, katrai atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 8 miljardus.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja ir izpildīti šā panta 3. punktā minētie nosacījumi, 9. panta 2. punktu, 11. pantu, 13. līdz 18. pantu, 19. panta 1. punkta c), d) un f) apakšpunktu, 19. panta 3. punktu un 20. pantu piemēro piemēro šādi:

a) trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja nav pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti;

b) vēlākajā no turpmāk minētajām dienām, ja ir pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti:

i) četrus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti;

ii) piemērošanas datums, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu.

3. Šā panta 2. punktā minēto atkāpi piemēro tikai tādā gadījumā, ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, darījumu partneri atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a) viens darījumu partneris veic uzņēmējdarbību trešā valstī, bet otrs darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā;

b) darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, ir finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris;

c) darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ir viens no šādiem darījumu partneriem:

i) finanšu darījumu partneris, nefinanšu darījumu partneris, finanšu pārvaldītājsabiedrība, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, uz kuru attiecas atbilstošas prudenciālās uzraudzības prasības, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir finanšu darījumu partneris;

ii) vai nu finanšu darījumu partneris vai nefinanšu darījumu partneris, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir nefinanšu darījumu partneris;

d) abi darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. panta 3. punktu pilnā apmērā ir iekļauti kopīgā konsolidācijā;

e) uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras;

f) šīs regulas III nodaļā minētās prasības ir izpildītas.

37. pants

9. panta 1. punkta, 10. un 12. panta piemērošana

1. Šīs regulas 9. panta 1. punktu, 10. pantu un 12. pantu piemēro šādi:

a) vienu mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecībā uz darījumu partneriem, kuriem abiem – vai kuri pieder pie grupām, no kurām katrai – ārpusbiržas atvasināto instrumentu, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, nosacītā vidējā kopsumma pārsniedz EUR 3 000 miljardus;

b) no dienas, kas ir vēlāk – 2017. gada 1. marts vai viens mēnesis pēc šīs regulas stāšanās spēkā, attiecībā uz citiem darījumu partneriem.

2. Atkāpjoties no 1. punkta attiecībā uz 27. panta a) apakšpunktā minētiem regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem, 9. panta 1. punktu, 10. pantu un 12. pantu piemēro tajā no turpmāk minētajiem datumiem, kas iestājas ātrāk:

a) 2018. gada 31. decembris, ja vēl nepiemēro b) apakšpunktā minēto regulu;

b) diena, kad sāk piemērot Komisijas deleģēto regulu ( *1 ), kur precizē dažus tehniskus elementus, kas saistīti ar finanšu instrumentu definīciju attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, vai diena, ko nosaka saskaņā ar 1. punktu, – atkarībā no tā, kura diena iestājas vēlāk.

▼M1

3. Atkāpjoties no 1. punkta, ja ir izpildīti šā panta 4. punktā minētie nosacījumi, 9. panta 1. punktu, 10. un 12. pantu piemēro šādi:

a) trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ja nav pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti;

b) vēlākajā no turpmāk minētajām dienām, ja ir pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti:

i) četrus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu minētās regulas 11. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā attiecībā uz konkrēto trešo valsti;

ii) piemērošanas datums, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu.

4. Šā panta 3. punktā minēto atkāpi piemēro tikai tādā gadījumā, ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma, kura tīrvērte tiek veikta necentralizēti, darījumu partneri atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a) viens darījumu partneris veic uzņēmējdarbību trešā valstī, bet otrs darījumu partneris veic uzņēmējdarbību Savienībā;

b) darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, ir vai nu finanšu darījumu partneris, vai arī nefinanšu darījumu partneris;

c) darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ir viens no šādiem darījumu partneriem:

i) finanšu darījumu partneris, nefinanšu darījumu partneris, finanšu pārvaldītājsabiedrība, finanšu iestāde vai palīgpakalpojumu uzņēmums, uz kuru attiecas atbilstošas prudenciālās uzraudzības prasības, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir finanšu darījumu partneris;

ii) vai nu finanšu darījumu partneris, vai nefinanšu darījumu partneris, bet a) apakšpunktā minētais trešās valsts darījumu partneris ir nefinanšu darījumu partneris;

d) abi darījumu partneri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. panta 3. punktu pilnā apmērā ir iekļauti kopīgā konsolidācijā;

e) uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras;

f) šīs regulas III nodaļā minētās prasības ir izpildītas.

▼B

38. pants

Konkrētu līgumu piemērošanas datumi

1. Atkāpjoties no 36. panta 1. punkta un 37. panta, attiecībā uz visiem ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, kas ir vienas akcijas kapitāla vērtspapīru iespējas līgumi vai indeksa iespējas līgumi, pantus, kas minēti 36. panta 1. punktā un 37. pantā, sāk piemērot trīs gadus pēc dienas, kad šī regula stājas spēkā.

2. Atkāpjoties no 36. panta 1. punkta un 37. panta, ja darījuma partneris, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, noslēdz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu, kuram nav veikta tīrvērte, ar citu darījumu partneri, kurš pieder pie tās pašas grupas, pantus, kas minēti 36. panta 1. punktā un 37. pantā, sāk piemērot no datumiem, kas ir noteikti saskaņā ar minētajiem pantiem, vai no 2017. gada 4. jūlija atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

39. pants

Nosacītās vidējās kopsummas aprēķināšana

1. Šīs regulas 36. un 37. panta piemērošanas nolūkā minēto nosacīto vidējo kopsummu aprēķina kā vidējo kopējo bruto nosacīto summu, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a) tā ir reģistrēta 2016. gada marta, aprīļa un maija pēdējā darba dienā attiecībā uz katru no 36. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem darījumu partneriem;

b) tā ir reģistrēta katrā no 36. panta 1. punkta apakšpunktiem minētā gada marta, aprīļa un maija pēdējā darba dienā;

c) tā ietver visas grupas vienības;

d) tā ietver visus grupas ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti;

e) tā ietver visus grupas iekšējos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kuru tīrvērte tiek veikta necentralizēti, katru no tiem uzskaitot vienu reizi;

2. Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā PVKIU, kas ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, un alternatīvi ieguldījumu fondi, ko pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri ir saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, uzskata par atsevišķām vienībām un tos aplūko atsevišķi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) fondi ir atsevišķi, nošķirti aktīvu kopumi fonda maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

b) nošķirtajiem aktīvu kopumiem nav nodrošinājuma, galvojuma vai citāda finansiāla atbalsta no citiem ieguldījumu fondiem vai to pārvaldītājiem.

40. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









I PIELIKUMS

Saistību nepildīšanas varbūtības (“SNV”) atbilstība kredītkvalitātes pakāpēm 6. un 7. panta nolūkā

Iekšējo reitingu ar saistību nepildīšanas varbūtību, kas ir līdzvērtīga 1. tabulā minētajai vērtībai vai zemāka par to, saista ar atbilstošo kredītkvalitātes pakāpi.







1. tabula Kredītkvalitātes pakāpe Saistību nepildīšanas varbūtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 54. punktā zemāka par vai līdzvērtīga: 1 0,10 % 2 0,25 % 3 1 % 4 7,5 %









II PIELIKUMS

Metode nodrošinājuma vērtības koriģēšanai 21. panta nolūkā

1. Nodrošinājuma vērtību koriģē šādi:

Cvērtība = C · (1 – HC – HFX),

kur:

C = nodrošinājuma tirgus vērtība;

HC = nodrošinājumam piemērots diskonts, kas aprēķināts saskaņā ar 2. punktu;

HFX = valūtu nesakritībai piemērots diskonts, kas aprēķināts saskaņā ar 6. punktu.

2. Darījumu partneri nodrošinājuma tirgus vērtībai piemēro vismaz tos diskontus, kas norādīti turpmāk 1. un 2. tabulā.







1. tabula Diskonti ilgtermiņa kredītkvalitātes novērtējumiem Kredītkvalitātes pakāpe, ar ko ir saistīts parāda vērtspapīra kredītnovērtējums Atlikušais termiņš Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta c) līdz e) apakšpunktā un h) līdz k) apakšpunktā, (%) Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta f), g) apakšpunktā un l) līdz n) apakšpunktā, (%) Diskonti vērtspapīrošanas pozīcijām, kas atbilst 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, (%) 1 ≤ 1 gads 0,5 1 2 > 1 ≤ 5 gadi 2 4 8 > 5 gadi 4 8 16 2-3 ≤ 1 gads 1 2 4 > 1 ≤ 5 gadi 3 6 12 > 5 gadi 6 12 24 4 vai zemāka ≤ 1 gads 15 nepiemēro nepiemēro > 1 ≤ 5 gadi 15 nepiemēro nepiemēro > 5 gadi 15 nepiemēro nepiemēro







2. tabula Diskonti īstermiņa kredītkvalitātes novērtējumiem Kredītkvalitātes pakāpe, kas atbilst īstermiņa parāda vērtspapīra kredītnovērtējumam Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta c) un j) apakšpunktā, (%) Diskonti parāda vērtspapīriem, ko emitējušas vienības, kas aprakstītas 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, (%) Diskonti vērtspapīrošanas pozīcijām, kas atbilst 4. panta 1. punkta o) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, (%) 1 0,5 1 2 2–3 vai zemāka 1 2 4

1. Galveno indeksu kapitāla vērtspapīriem, kapitāla vērtspapīros konvertējamajām obligācijām galvenajos indeksos un zeltam piemēro 15 % diskontu.

2. Atbilstīgām PVKIU ieguldījumu apliecībām diskonts ir to diskontu vidējā svērtā vērtība, ko piemērotu aktīviem, kurā fonds ir ieguldīts.

3. Naudas mainīgajai maržai piemēro 0 % diskontu.

4. Lai apmainītos ar mainīgo maržu, 8 % diskontu piemēro visiem beszkaidras naudas nodrošinājumiem, kas sniegti tādā valūtā, par kuru nav panākta vienošanās atsevišķā atvasināto instrumentu līgumā, attiecīgajā regulējošajā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumā vai attiecīgajā kredītatbalsta pielikumā.

5. Lai apmainītos ar sākotnējo maržu, 8 % diskontu piemēro visiem naudas un bezskaidras naudas nodrošinājumiem, kas sniegti tādā valūtā, kas nav valūta, kurā ir jāveic maksājumi saistību neizpildes vai saistību priekšlaicīgas izbeigšanas gadījumā saskaņā ar atsevišķu atvasināto instrumentu līgumu, attiecīgo nodrošinājuma apmaiņas līgumu vai attiecīgo kredītatbalsta pielikumu (“izbeigšanas valūta”). Katrs darījumu partneris var izvēlēties atšķirīgu izbeigšanas valūtu. Ja līgumā nav noteikta izbeigšanas valūta, diskontu piemēro to aktīvu tirgus vērtībai, kas sniegti kā nodrošinājums.









III PIELIKUMS

Nodrošinājuma tirgus vērtībai piemērojamo diskontu svārstīguma pašu aplēses 22. panta nolūkā

1. Nodrošinājuma koriģētās vērtības aprēķins atbilst visiem turpmāk minētajiem noteikumiem:

a) darījumu partneri aprēķinu balsta uz 99. procentīles vienpusēju ticamības intervālu;

b) darījumu partneri aprēķinu balsta uz vismaz 10 darba dienu likvidācijas periodu;

c) darījumu partneri diskontus aprēķina, summējot ikdienas pārvērtēšanas diskontus, izmantojot šādu laika kvadrātsaknes formulu:

kur:

H = piemērojamais diskonts;

HM = diskonts, kuram veic ikdienas pārvērtēšanu;

NR = faktiskais darba dienu skaits starp pārvērtēšanām;

TM = likvidācijas periods attiecīgajam darījuma veidam;

d) darījumu partneri ņem vērā zemas kvalitātes aktīvu mazāko likviditāti. Tie likvidācijas periodu koriģē augšup gadījumos, kad ir šaubas par nodrošinājuma likviditāti. Tie arī konstatē gadījumus, kad vēsturiskie dati pārāk zemu atspoguļo iespējamo svārstīgumu. Šādiem gadījumiem piemēro spriedzes scenāriju;

e) vēsturiskais novērošanas perioda ilgums, ko iestādes izmanto diskontu aprēķināšanai, ir vismaz viens gads. Darījumu partneriem, kuri vēsturiskās novērošanas periodam izmanto svēršanas shēmu vai citas metodes, efektīvais novērošanas periods ir vismaz viens gads;

f) nodrošinājuma tirgus vērtību koriģē šādi:

Cvērtība = C · (1 – H),

kur:

C = nodrošinājuma tirgus vērtība;

H = nodrošinājums, kā aprēķināts iepriekš c) apakšpunktā.

2. Naudas mainīgajai maržai var piemērot 0 % diskontu.

3. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem, kam kredītnovērtējumu ir veikusi ārējās kredītnovērtēšanas institūcija (ĀKNI), darījumu partneri var izmantot svārstīguma pašu aplēses katrai vērtspapīru kategorijai.

4. Nosakot attiecīgās vērtspapīru kategorijas 3. punkta nolūkā, darījumu puses ņem vērā vērtspapīra emitenta veidu, vērtspapīru ārējo kredītnovērtējumu, to atlikušo termiņu un to modificēto ilgumu. Svārstīguma aplēses norāda uz konkrētā kategorijā ietvertiem vērtspapīriem.

5. Aprēķinot diskontus, kas izriet no 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas, jāizpilda visi turpmāk minētie noteikumi:

a) darījumu partneris svārstīguma aplēses izmanto ikdienas riska pārvaldības procesā, tostarp attiecībā uz tā riska darījumu limitiem;

b) ja darījumu partnera izmantotais likvidācijas periods ir garāks par 1. punkta b) apakšpunktā noteikto rādītāju attiecīgajam ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma veidam, darījumu partneris palielina savus diskontus saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktā norādīto laika kvadrātsaknes formulu.









IV PIELIKUMS

Standartizēta metode sākotnējās maržas aprēķinam 9. un 11. panta nolūkā

1. Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu nosacītās summas vai, attiecīgā gadījumā, pamatā esošās vērtības savstarpējā ieskaita kopā reizina ar turpmāk 1. tabulā norādītajiem procentiem.







1. tabula Kategorija Palielinājuma faktors Kredīts: atlikušais termiņš 0–2 gadi 2 % Kredīts: atlikušais termiņš 2–5 gadi 5 % atlikušais termiņš 5+ gadi 10 % Prece 15 % Kapitāla vērtspapīri 15 % Ārvalstu valūta 6 % Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 0–2 gadi 1 % Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 2–5 gadi 2 % Procentu likme un inflācija: atlikušais termiņš 5+ gadi 4 % Cits 15 %

2. Savstarpējā ieskaita kopas bruto sākotnējo maržu aprēķina kā 1. punktā minēto produktu summu visiem savstarpējā ieskaita kopā ietvertajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem.

3. Ar līgumiem, kas ietilpst vairāk nekā vienā kategorijā, rīkojas šādi:

a) ja ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumam var skaidri noteikt attiecīgo riska faktoru, līgumus piešķir tai kategorijai, kas atbilst attiecīgajam riska faktoram;

b) ja a) apakšpunktā minētais noteikums nav izpildīts, līgumus piešķir tai kategorijai, kurā starp attiecīgajām kategorijām ir visaugstākais palielinājuma faktors;

c) sākotnējās maržas prasības savstarpējā ieskaita kopai aprēķina saskaņā ar šādu formulu.

Neto sākotnējā marža = 0,4 * bruto sākotnējā marža + 0,6 * NGR * bruto sākotnējā marža,

kur:

i) neto sākotnējā marža attiecas uz sākotnējās maržas prasības samazinātu rādītāju visiem savstarpējā ieskaita kopā ietvertajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem ar konkrēto darījumu partneri;

ii) NGR attiecas uz neto/bruto koeficientu, kas aprēķināts kā attiecība starp savstarpējā ieskaita kopas neto aizstāšanas izmaksām ar konkrēto darījumu partneri skaitītājā un minētās savstarpējā ieskaita kopas bruto aizstāšanas izmaksām saucējā;

d) c) apakšpunkta nolūkā savstarpējā ieskaita kopas neto aizstāšanas izmaksas ir lielākā vērtība starp nulli un visu savstarpējā ieskaita kopā esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējo tirgus vērtību summu;

e) c) apakšpunkta nolūkā savstarpējā ieskaita kopas bruto aizstāšanas izmaksas ir visu savstarpējā ieskaita kopā esošo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pašreizējās tirgus vērtības summa, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 149/2013 16. un 17. pantu, ar pozitīvām vērtībām savstarpējā ieskaita kopā;

f) 1. punktā minēto nosacīto summu var aprēķināt, savstarpēji ieskaitot to līgumu nosacītās summas, kuri darbojas pretējos virzienos un ir citādi identiski visās līgumiskajās izpausmēs, izņemot to nosacītās summas.