2003R0964 — LV — 26.08.2004 — 001.001

Šis dokuments ir izveidots vienīgi dokumentācijas nolūkos, un iestādes neuzņemas nekādu atbildību par tā saturu

Grozīta ar:









▼B

PADOMES REGULA (EK) Nr. 964/2003

(2003. gada 2. jūnijs),

ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai Taivānā, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā







EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis ( 1 ) (“Pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā:IEPRIEKŠĒJA IZMEKLĒŠANA (1) Ar Regulu (EK) Nr. 584/96 ( 2 ) Padome ieviesa galīgus antidempinga maksājums dažu tādu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“Ķīnā”), Horvātijā un Taizemē. Pasākumi, kas attiecas uz šādu importu, ietvēra procentuālo nodokli, izņemot attiecībā uz trim Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuru saistības apstiprināja ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK ( 3 ). 2000. gada jūlijā antidempinga pasākumu, ko piemēro importam no viena uzņēmuma, atcēla saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu pēc uzņēmuma pieprasītā starpposma pārskata veikšanas, kas parādīja dempinga neesamību ( 4 ). (2) Saskaņā ar Pamatregulas 13. panta 3. punktu antidempinga pasākumi attiecībā uz importu no Ķīnas ir pagarināti ar Regulu (EK) Nr. 763/2000 ( 5 ), lai ietvertu no Taivānas sūtīto attiecīgo ražojumu importu, pamatojoties uz atzinumiem, kas izdarīti izmeklēšanā, lai novērstu apiešanu. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA (3) Pēc paziņojuma ( 6 ) publicēšanas 2000. gada septembrī par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, kuru iesniedza ES Sadurmetinātu savienotājelementu rūpniecības aizsardzības komiteja to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu no dažu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu ražošanas Kopienā. Šajā pieprasījumā bija apgalvots, ka, pasākumiem beidzoties, varētu atsākties Ķīnas un Taizemes (“attiecīgās valstis”) izcelsmes imports par dempinga cenām. Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, nelūdza uzsākt pārskatīšanu skarā ar termiņa beigām attiecībā uz importu, kura izcelsme ir Horvātijā, pamatojoties uz to, ka pieejamā statistika rāda mazus importa apjomus visā pasaulē, tādēļ nav pamatotu pierādījumu, ka varētu atsākties dempings, kas rada kaitējumu Kopienai. Līdz ar to piemērošanas termiņš pasākumiem, ko piemēro Horvātijas izcelsmes importam, beidzās 2001. gada 4. aprīlī. (4) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai veiktu atkārtotu izvērtēšanu, Komisija saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu ( 7 ). (5) Vienlaicīgi, arī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, Komisija ierosināja starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu, lai pārbaudītu pasākumu veida atbilstību attiecībā uz importu, kura izcelsme ir Taizemē. (6) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos un/vai atkārtošanos un kaitējumu attiecās uz laika posmu no 2000. gada 1. aprīļa līdz 2001. gada 31. martam (izmeklēšanas laika posms jeb “IL”). Tendenču izpēte saistībā ar zaudējumu turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtēšanu aptvēra laika posmu no 1996. gada 1. janvāra līdz IL beigām (“pārskata periods”). (7) Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražotājiem, kas iesniedza pieprasījumu, eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem Ķīnā un Taizemē, importētājiem/tirgotājiem, patērētāju nozarēm un attiecīgo patērētāju asociācijām, kā arī Ķīnas un Taizemes valdībām par izmeklēšanas sākšanu. Komisija nosūtīja aptauju visām šīm personām, kā arī tām personām, kas pieteicās termiņā, kurš bija noteikts paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajām pusēm izteikt viedokli rakstiski un pieprasīt, lai tās uzklausa. (8) Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie Kopienas ražotāji, un to telpās veica pārbaudes apmeklējumus: a) Erne Fittings GmbH & Co – Šlinza, Austrija; b) Interfit – Mobēža, Francija; c) Siekmann Fittings GmbH & Co. KG – Lone, Vācija; d) Virgilio CENA & Figli S.p.a.– Breša, Itālija. (9) Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie Taizemes ražotāji, un to telpās veica pārbaudes apmeklējumus: a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkoka; b) Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarna. (10) Komisija nosūtīja anketas 57 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem, 23 patērētāju nozarēm un 5 patērētāju nozaru asociācijām. No importētājiem ir saņemtas divas atbildes uz aptauju, un tajās pēc tam veica pārbaudes uz vietas: a) INRABO S.R.L – Boloņa, Itālija, b) IRC Spa – Kotemadžore, Itālija. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA ATTIECĪBĀ UZ CITĀM VALSTĪM (11) Ar paziņojumu, kas 2001. gada 1. jūnijā publicēts Oficiālajā Vēstnesī ( 8 ), Komisija uzsāka izmeklēšanu attiecībā uz minēto ražojumu importu, kuru izcelsme ir Čehijas Republikā, Korejas Republikā, Malaizijā, Krievijā un Slovākijā. Šo procesu uzsāka pēc sūdzības saņemšanas, kuru iesniedza Sadurmetinātu savienotājelementu rūpniecības aizsardzības komiteja un kurā bija norādīts pietiekami daudz sākotnējo pierādījumu attiecībā uz zaudējumus radoša dempinga praksi, ko izraisa imports no minētajām piecām valstīm. 2002. gada augustā ieviesa galīgos antidempinga pasākumus attiecībā uz importu, kura izcelsme ir šajās valstīs ( 9 ). ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (12) Attiecīgie ražojumi ir tādi paši kā sākotnējā izmeklēšanā, t.i., daži dzelzs vai tērauda (izņemt nerūsējošo tēraudu) cauruļu savienotājelementi (izņemot lietos cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar vītnēm), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kuri paredzēti sadurmetināšanai vai izmantošanai citiem mērķiem (“attiecīgais ražojums” vai “cauruļu savienotājelementi”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex730793 11 (TARIC kods – 7307931199), ex730793 19 (TARIC kods – 7307931999), ex730799 30 (TARIC kods – 7307993098) un ex730799 90 (TARIC kods – 7307999098). (13) Cauruļu savienotājelementus izmanto cauruļu savienošanai un tiem ir dažādas formas (līkumi, trejgabali, pārejas uzmavas un cauruļvadu brīvgala veidojumi), materiāls un izmēri. Attiecīgi tos var sadalīt kategorijās pēc to veida saskaņā ar šiem raksturlielumiem. Pārsvarā tos izmanto sākotnējā rūpniecībā, piemēram, ķīmiskajā apstrādē, naftas apstrādē, enerģijas ražošanā, celtniecībā un kuģubūvē. (14) Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšana šī izmeklēšana parādīja, ka dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementiem, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs, kurus pārdod uz vietas un/vai eksportē uz Kopienu, ir tāds pats fiziskās un ķīmiskās īpašības kā ražojumiem, kurus Kopienā tirgo Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, un tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA tā kā:IEPRIEKŠĒJA IZMEKLĒŠANAPAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANAPAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA ATTIECĪBĀ UZ CITĀM VALSTĪMATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMIDEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME (15) Saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu šādas pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšanas dēļ varētu turpināties vai atkārtoties dempings. Tā kā attiecīgo ražojumu ieved no Ķīnas un Taizemes (izņemot vienu ražotāju eksportētāju, kuram vairs nepiemēro antidempinga pasākumus) par zemāku cenu nekā noteiktā minimālā robežvērtība IL, tad pētījums ir vērsts ne tikai uz dempinga turpināšanās iespējamību, bet arī uz to, vai pasākumu atcelšana neradīs atkārtotu dempingu lielos apmēros. Jāņem vērā, ka sākotnējā izmeklēšanā Ķīnas un Taizemes tirgus daļas bija attiecīgi 8,5 % un 2,6 %. (16) Abi Taizemes ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem pašlaik ir spēkā saistības, iesaistījās izmeklēšanā atbildot uz aptauju, kuru nosūtīja Komisija. Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nav iesniedzis informāciju, tāpēc atzinumi attiecībā uz situāciju Ķīnā bija jāizsaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu. Saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 9. punktu Komisija izmantoja to pašu metodi, ko sākotnējā izmeklēšanā (skatīt 17. līdz 31. apsvērumu). DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA Taizeme Normālvērtība (17) Attiecībā uz normālvērtības noteikšanu, vispirms par katru no abiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem noteica, vai tā kopējie līdzīgo ražojumu tirdzniecības apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, salīdzinot ar tā kopējiem līdzīgo ražojumu pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu konstatēja, ka tā tas ir. (18) Pēc tam Komisija identificēja tos ražojumu veidus, kurus attiecīgie uzņēmumi pārdod vietējā tirgū un kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdeva eksportam uz Kopienu. (19) Ja tāda attiecīgā ražojuma veida vietējās cenas, ko pārdod ražotājs eksportētājs, nevarēja izmantot, lai noteiktu normālvērtību tāpēc, ka ražojumus nepārdeva vietējā tirgū vai ar parastām tirdzniecības darbībām, tad bija jāizmanto cita metode. Ja citas atbilstošas metodes nebija, izmantoja salikto normālvērtību. (20) Visos gadījumos, kad izmantoja salikto normālo vērtību, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, normālvērtību aprēķināja eksportēto veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu procentuālo daļu par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PV un A”) un saprātīgu peļņas normu. Peļņas normu noteica, pamatojoties uz vietējo pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. Eksporta cena (21) Tā kā visos gadījumos attiecīgā ražojuma eksportu īstenoja tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, tad eksporta cenu noteica saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, ievērojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Salīdzinājums (22) Lai ražojumu veidu salīdzinājums būtu godīgs, pamatojoties uz ražotāja cenu un tādu pašu tirdzniecības līmeni, ir pienācīgi jāņem vērā atšķirības, par kurām ražotājs paziņo un kuras redzami ietekmē cenu salīdzināmību. Šos grozījumus izdarīja attiecībā uz ievedmaksājumiem, transportu, apdrošināšanu, pārkraušanas izmaksām, iepakojumu, kredītiem un komisijas maksām, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. (23) Taizemes ražotājs eksportētājs lūdza koriģēt kredīta izmaksas, pamatojoties uz to, ka pastāv tirdzniecības prakse piešķirt 30 līdz 90 dienu kredītus zināmiem vietējiem klientiem. Šo lūgumu noraidīja, jo lūguma iesniedzējs, piem., ar līgumiem vai maksājuma noteikumu aprakstu rēķinos, nevarēja parādīt, ka šo faktoru ņem vērā, nosakot paredzētās cenas. (24) Abi Taizemes uzņēmumi lūdza korekciju attiecībā uz ievedmaksājumiem. Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, šos lūgumus apmierināja gadījumos, kad varēja pierādīt, ka materiāli, par kuriem jāmaksā ievedmuita, ir fiziski iebūvēti attiecīgajos ražojumos, ko pārdod vietējā tirgū, un ka par attiecīgajiem izstrādājumiem nav samaksāta ievedmuita vai tā ir atmaksāta atpakaļ attiecībā uz ražojumu, kas eksportēts uz Kopienu. Tikai viens no abiem minētajiem uzņēmumiem atbilda šīm prasībām. Dempinga starpība (25) Lai aprēķinātu dempinga starpību, Kopiena salīdzināja svērto normālvērtību ar vidējo eksporta cenu uz Kopienu rūpnīcas līmenī un tādā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja, ka abos uzņēmumos notiek dempings, kas svārstās no 23 līdz 88 %. Ķīna Analogā valsts (26) Spēkā esošie pasākumi paredz vienotu nodokli visai valstij attiecībā uz visu cauruļvadu sistēmu importu, kuru izcelsme ir Ķīnā. Attiecīgi normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogajā valstī”). (27) Sākotnējā izmeklēšanā analogā valsts bija Taizeme. Tādēļ paziņojumā par atkārtotas izvērtēšanas sākšanu sakarā ar pasākumu termiņa beigām bija plānots atkārtoti izvēlēties Taizemi par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību. Tā kā konstatēja, ka iepriekšējās izmeklēšanas rezultāti vēl joprojām ir derīgi, t.i., cenas reglamentē tirgus konjunktūra, Taizemes tirgū konkurē vairāki ražotāji un ražošanas tehnoloģija un process lielā mērā ir līdzīgs gan Ķīnā, gan Taizemē, tā kā neviena iesaistītā puse neiesniedza piezīmes par analogās valsts izvēli un Taizemes ražotāji eksportētāji apvienojās, tad saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punktu uzskatīja, ka Taizemes izvēle par analogo valsti ir piemērota un pamatota, lai noteiktu attiecīgā ražojuma normālo vērtību Ķīnā. Normālvērtība (28) Tā kā Ķīna nesadarbojās, bija jāizmanto pieejamie fakti. Šādos apstākļos nebija pieejama informācija par Ķīnas eksportēto ražojumu sortimentu, un tādēļ normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz dažādu normālo vērtību vidējo svērto apjomu, kas noteiktas Taizemes sadarbības ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanas laika posmā. Eksporta cena (29) Attiecībā uz eksportu uz Kopienu, ņemot vērā, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, atzinumi bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar Pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tādējādi eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Ķīnas ārējās tirdzniecības statistiku, jo konstatēja, ka attiecībā uz minēto ražojumu tā ir ticamāka, nekā Eurostat dati. Šajā sakarā jāņem vērā, ka Eurostat statistika par attiecīgajiem ražojumiem ir ar ex kodiem, t.i., tā ietver ne tikai attiecīgos ražojumus, un ka Ķīnas dati labāk atbilst sūdzībai. Salīdzinājums (30) Lai salīdzinājums būtu godīgs, un saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu, veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Dempinga starpība (31) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu vidējo svērto normālo vērtību pēc Taizemes ražotāja cenas salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu pēc Ķīnas ražotāja cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības posmā. Iepriekš minētais salīdzinājums parādīja, ka notiek vērā ņemams dempings. Secinājums (32) Izmeklēšana parādīja, ka imports no abām valstīm turpinājās ar ievērojamu dempinga līmeni, neskatoties uz to, ka ievedamie daudzumi bija ierobežoti. Izmeklēšanā nekonstatēja nevienu iemeslu, kas liecinātu par to, ka dempings varētu izbeigties vai samazināties, ja pasākumus atceltu. Tāpēc secināja, ka ir iespējamība, ka dempings turpināsies. Tomēr uzskatīja par piemērotu pārbaudīt arī to, vai dempings turpināsies palielinātu eksporta apjomu gadījumā, ja atcels pašreizējos pasākumus. Iespējamība, ka palielināsies eksports uz Kopienu par dempinga cenām (33) Lai pārbaudītu dempinga turpināšanās iespējamību lielos apmēros, izvērtēja šādus faktorus: eksporta un/vai ražošanas apjomu attīstība, iepriekš veiktā apiešanas prakse attiecībā uz Ķīnu un situācija saistībā ar eksporta dinamiku trešo valstu tirgū. Taizeme (34) Saistības, ko saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu pieņēma attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, radīja pārdošanas apjomu ierobežojumus šiem ražotājiem Kopienas tirgū izmeklēšanas laika posmā. Minētajā laika posmā netika novēroti saistību pārkāpumi. Eksporta jauda (35) Izmeklēšana parādīja, ka abiem sadarbības uzņēmumiem ļoti tiecas eksportēt, jo pārskata periodā vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma apjoma eksportēja. Izrādījās, ka šie uzņēmumi ir ļoti elastīgi attiecībā uz ražošanas jaudu, kas veido apmēram 25 % no kopējā EK patēriņa. Turklāt fakts, ka uzņēmumi ir galvenokārt orientēti uz eksportu, pierāda, ka tie varētu novirzīt savus eksporta preču pārdošanas apjomus uz jebkuru citu tirgu, kas kļuvis pievilcīgāks cenu un apjomu ziņā. Taizemes eksports uz trešām valstīm (36) Ņemot vērā to, ka pašlaik Kopienā importē nelielus daudzumus, tiek aplūkoja Taizemes ražotāju eksportētāju eksporta dinamiku uz vienu no tās galvenajiem eksporta tirgiem – Amerikas Savienotajām Valstīm. 1992. gadā pēc antidempinga procedūras attiecībā uz tādu ražojumu importu, kas ir gandrīz tādi paši kā ražojums, uz ko attiecas šī izmeklēšana, ar diametru līdz 360 mm un izcelsmi, cita starpā, Taizemē, ASV iestādes konstatēja dempinga starpību šai valstij robežās no 10,7 % līdz 50,8 %. Vēl būtiskāk ir tas, ka 1999. gada decembrī saskaņā ar pārskatīšanu sakarā ar termiņa beigām secināja, ka šie pasākumi varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos ( 10 ). Ķīna Ražošana un jaudas izmantošana (37) Ievērojot to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisijas dienesti izmantoja pieejamos faktus. Tā kā ir maz informācijas par Ķīnas rūpniecību, turpmāk minētie secinājumi balstās uz informāciju, kas ietverta sūdzībā un Ķīnas ārējās tirdzniecības statistikā. Minētos atzinumus pamatoja arī informācija, ko darīja zināmu atklātībai ASV līdzīgu pasākumu rezultātā. (38) Pamatojoties uz šiem avotiem, kopējā Ķīnas ražošanas jauda attiecīgajam produktam ir aptuveni 250 000 tonnas gadā. Pašreizējais Ķīnas ražošanas apjoms, pamatojoties uz pieņēmumu, kas izteikts sūdzībā, ir aptuveni 90 000 tonnas. Šis pieņēmums balstās uz Ķīnas eksporta apjomu pasaulē, kas redzams tirdzniecības statistikā (aptuveni 17 000 tonnas gadā), un uz vietējo patēriņu, ko vērtē kā aptuveni vienādu ar Kopienas patēriņu (aptuveni 70 000 tonnas gadā). (39) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Ķīnas ražošanas jaudu izmantošanas rādītājs ir zemāks par 40 % un neizmantotā jauda ir lielāka nekā kopējais Kopienas patēriņš. (40) Tādējādi lielā neizmantotā ražošanas jauda Ķīnā kopā ar Ķīnas vietējo tirgu dod Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ievērojamu elastību, lai pārorientētos gan no viena tirgus uz citu, gan no viena ražojumu veida uz citu. Tāpēc šie ražotāji var ātri paplašināt ražošanu un novirzīt to uz jebkuru eksporta tirgu, ieskaitot Kopienas tirgu, ja pasākumus atceltu. Iepriekš veiktā apiešanas prakse (41) Jāņem vērā, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ne tikai ir jauda, kas ļauj masveidā pārorientēt savu eksportu uz Kopienu, bet tie arī paredzējuši tā rīkoties. To pierāda fakts, ka pēc sākotnējo pasākumu ieviešanas 1995. gadā, gada importa apjoms no Taivānas palielinājās vidēji 4 reizes, kamēr izmeklēšana, lai novērstu apiešanu ( 11 ), parādīja, ka lielākā daļa šo ievedumu patiesībā ir Ķīnas izcelsmes, un tāpēc pasākumus, kurus piemēro Ķīnai, 2000. gada jūnijā paplašināja arī attiecībā uz Taivānu (izņemot trīs Taivānas ražotājus). Ķīnas izcelsmes eksports uz trešām valstīm (42) Aplūkoja arī Ķīnas ražotāju eksporta dinamiku attiecībā uz minēto ražojumu citos nozīmīgos tirgos. Šajā sakarā ASV pēdējos desmit gados uzsāka trīs dažādas izmeklēšanas attiecībā uz tādu ražojuma importu, kas lielā mērā ir līdzīgi ražojumam, uz ko attiecas šī izmeklēšana, ar diametru līdz 360 mm, kura izcelsme, cita starpā, ir Ķīnā. Pirmā izmeklēšana, kas notika 1992. gadā, parādīja ļoti augstas dempinga starpības (līdz pat 182,9 %), un tādēļ ieviesa antidempinga pasākumus attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Ķīnā. Pēc diviem gadiem, 1994. gadā, otrā izmeklēšanā konstatēja, ka no šiem antidempinga pasākumiem izvairījās, transportējot ražojumus caur Taizemi. Visbeidzot, spēkā esošos antidempinga pasākumus pārskatīja 1999. gadā, izdarot secinājumu, ka pasākumu atcelšana izraisīs zaudējumus radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. (43) Iepriekš minētais pierāda, ka tad, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotāji, ļoti iespējams, īstenotu tādu pašu eksporta dinamiku attiecībā uz EK tirgu, kas ir līdzīgs ASV tirgum. (44) Visbeidzot, tas, ka Ķīna izmeklēšanā nesadarbojās, norāda uz Ķīnas ražotāju nevēlēšanos vai nespēju pierādīt, ka tad, ja pasākumus atcels, dempinga nebūs. Secinājums (45) Izmeklēšana parādīja, ka gan Ķīna, gan Taizeme izmeklēšanas laika posmā turpināja dempinga praksi. (46) Ņemot vērā to, ka Ķīnai ir ļoti liela neizmantotā ražošanas jauda un ka tā jau ir izvairījusies no pasākumiem, ir liela varbūtība, ka Ķīnas eksportētāji ražotāji būtiski palielinās attiecīgā ražojuma eksporta apjomu par dempinga cenām attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ja spēkā esošos pasākumus atcels. (47) Tā kā Taizemes uzņēmumi ir orientēti uz eksportu un Kopienas tirgus ir ļoti pievilcīgs, attiecībā uz Taizemi jāņem vērā tas, ka, atceļot spēkā esošos pasākumus, ir ļoti iespējams, ka uzņēmumi pārorientēs attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienas tirgu lielos apjomos un par dempinga cenām. (48) Visbeidzot, ir norāde uz tirdzniecību par dempinga cenām, ko īsteno Ķīnas un Taizemes eksportētāji ASV tirgū, un ASV antidempinga pasākumiem, kas atjaunoti 1999. gadā. (49) Kopumā, visticamāk, ka tad, ja pasākumus atcels, ievedumi Kopienā no minētajām valstīm atsāksies lielos apjomos un par dempinga cenām. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (50) Četri Kopienas ražotāji, kas pilnībā piedalījās izmeklēšanā, saražoja aptuveni 60 % no attiecīgā ražojuma Kopienas ražošanas apjoma IL, tāpēc tos uzskata par Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Jāņem vērā, ka pārējie trīs ražotāji, kas arī pieprasīja pārskatīšanu un kas saražo aptuveni 10 % noKopienas ražošanas apjoma, pēc tam neatbildēja uz aptauju norādītajā termiņā. Divi no šiem ražotājiem atbalsta izmeklēšanu, bet trešais ražotājs nav izteicis viedokli attiecībā uz šo procedūru. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ KOPIENAS PATĒRIŅŠ (51) Jāņem vērā, ka daļu no ES ražotāju vietējiem pārdošanas apjomiem veic tirgotājiem (kuri izmeklēšanā nesadarbojās), kas savukārt eksportē ražojumus ārpus Kopienas. Tādēļ iespējamo Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju apjomiem (pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pieprasījumā), un Kopienas importa un eksporta apjomiem saskaņā ar Eurostat datiem. (52) Ņemot vērā iepriekš minēto, noteica, ka Kopienas patēriņš vispirms palielinājies aptuveni no 57 000 tonnām 1996. gadā līdz 64 500 tonnām 1998. gadā, bet pēc tam samazinājies līdz aptuveni 50 800 tonnām IL. IMPORTA NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM ATTĪSTĪBA Importa apjoms un tirgus daļas (53) Attiecīgajām valstīm un Taivānai importa apjomi un tirgus daļas attīstījās šādi.



1996 1997 1998 1999 2000 IL Taizeme 111 204 614 740 1 049 1 385 tirgus daļas 0,2 % 0,32 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 % Ķīna 316 85 95 78 44 35 tirgus daļas 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % Taivāna 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259 tirgus daļas 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 % (54) Kopējais imports no Taizemes būtiski palielinājās no apmēram 100 tonnām 1996. gadā līdz apmēram 1 400 tonnām IL. Visbūtiskākais palielinājums notika no 1999. gada līdz 2000. gadam, kas saskan ar laiku, kad stājās spēkā Komisijas lēmums atcelt pasākumus attiecībā uz vienu Taizemes ražotāju eksportētāju, pamatojoties uz starpposma pārskatu saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu. Attiecībā tikai uz tiem uzņēmumiem, kuriem vēl piemēro antidempinga pasākumus, apjoma palielinājums tomēr palika ierobežots, bet tirgus daļa palielinājās no 0,3 % 1996. gadā līdz 0,5 % IL. Jāņem vērā, ka iepriekšējās izmeklēšanas laika posmā (no 1993. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim) Taizemes tirgus daļa bija 2,6 %. (55) Kā redzams no iepriekš minētā, importa apjoms no Ķīnas arī pārskata periodā palika ierobežots. Tomēr jāatgādina, ka izmeklēšanā, lai novērstu pasākumu apiešanu, secināja, ka būtiska Taivānas importa daļa patiesībā ir Ķīnas izcelsmes. Straujais importa samazinājums 2000. gadā sakrīt ar antidempinga pasākumu paplašināšanu Ķīnas importam arī uz dažiem ievedumiem no Taivānas. Iepriekšējās izmeklēšanas laika posmā Ķīnas tirgus daļa sasniedza 8,5 %. IMPORTA CENU ATTĪSTĪBA (56) To abu Taivānas ražotāju eksporta cenas, kuri izmeklēšanā sadarbojās, no 1996. gada līdz IL ir palielinājušās par 6 %. Tomēr visā pārskata periodā kopumā nebija vērojama skaidra tendence, bija vērojams gan pieaugumi, gan samazinājumi līdz 10 % apmērā no vidējās cenas šā perioda laikā. (57) Pamatojoties uz Eurostat datiem, Ķīnas eksporta cenas no 1996. gada līdz IL kopumā samazinājās par 7 %. Līdzīgi kā attiecībā uz Taizemes cenām, tām pārskata periodā nebija vērojama skaidra tendence. IMPORTA APJOMS UN TIRGUS DAĻAS NO VALSTĪM, UZ KURĀM IZMEKLĒŠANA NEATTIECAS (58) Imports no valstīm, uz kurām izmeklēšana neattiecas, kā redzams turpmāk dotajā tabulā, būtiski palielinājās – no aptuveni 4 300 tonnām 1996. gadā līdz 11 700 tonnām IL. To kopējais palielinājums tirgus daļās pārskata periodā ir 15,5 procentu punkti.



1996 1997 1998 1999 2000 IL valstis, uz kurām izmeklēšana neattiecas 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686 tirgus daļas 7,5 % 9,6 % 1,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 % KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMKAS STĀVOKLIS KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMKAS STĀVOKLIS IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME (59) Turpmāk minētie ekonomiskie rādītāji liecina par pozitīvu attīstību 1996. līdz 1998. gadā, pēc kuras notikusi vispārējās ekonomiskās situācijas pasliktināšanās Kopienas ražošanas nozarē. Šī attīstība jāizvērtē saistībā ar galīgo antidempinga pasākumu ieviešanu 1995. gadā, pasākumu apiešanu un ar to saistīto pasākumu paplašināšanu attiecībā uz noteiktiem ievedumiem, kuru izcelsme ir Taivānā, 2000. gadā un, visbeidzot, ar importa par dempinga cenām palielināšanos no citām valstīm, uz kurām attiecas atsevišķa izmeklēšana.



Ražošana Ražošana 1996 1997 1998 1999 2000 IL tonnas 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 905 (60) Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms vispirms palielinājās par 10 % no 1996. līdz 1998. gadam, bet pēctam atkal samazinājās līdz 1996. gada līmenim, un pēc tam atkal sasniedza līmeni, kāds bija 1998. gadā.



Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji Jauda 1996 1997 1998 1999 2000 IL tonnas 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900 izmantošana 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 % (61) Kopējais ražošanas jaudas apjoms Kopienas ražošanas nozarē pārskata periodā bija salīdzinoši stabils, tāpēc attiecībā uz ražošanas jaudu izmantošanas līmeni bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz ražošanas apjomiem.



Attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomi patēriņam ES Pārdošanas apjomi EK 1996 1997 1998 1999 2000 IL tonnas 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313 (62) Kā paskaidrots iepriekš, aplūkoja tikai pārdošanas apjomus, kas bija paredzēti ES patēriņam. Pamatojoties uz to, pārskata periodā pārdošanas apjomi Kopienā samazinājās no apmēram 30 100 tonnām 1996. gadā līdz aptuveni 24 300 tonnām IL, samazinājums notika par aptuveni 19 %. Tomēr ir svarīgi ievērot, ka no 1996. gada līdz 1998. gadam pārdošanas apjoms palielinājās par 9 %, sasniedzot aptuveni 33 000 tonnu līmeni 1998. gadā un pēc tam atkal samazinoties līdz aptuveni 24 300 tonnām IL.



Krājumi Noslēguma krājumi 1996 1997 1998 1999 2000 IL tonnas 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401 (63) Krājumu apjoms no 1996. gada līdz IL samazinājās aptuveni par 4 %. Kaut arī pārskata perioda pirmajos četros gados tas bija gandrīz stabils, pēc 1999. gada tas būtiski samazinājās.



Tirgus daļa Tirgus daļas 1996 1997 1998 1999 2000 IL Kopienas ražošanas nozare 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 % (64) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas no 1996. gada līdz IL samazinājās par 4,9 procentu punktiem. Tomēr, pašlaik izskatāmo pasākumu ieviešanas rezultātā no 1996. līdz 1999. gadam tirgus daļas palielinājās par 1,9 procentu punktiem. Pēc tam Kopienas ražošanas nozares stāvoklis tirgū pasliktinājās.



Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Vienības cena, pārdošana EK 1996 1997 1998 1999 2000 IL EUR par tonnu 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413 (65) Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas neto cena samazinājās no EUR 1 812 1996. gadā līdzEUR 1 413 IL, samazinoties par 22 %. Pārdošanas cenas samazinājās aptuveni par 5 % katru gadu.



Rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem Rentabilitāte 1996 1997 1998 1999 2000 IL % no neto apgrozījuma EK 3,1 % 5,2 % 3,3 % –2,4 % –4,2 % –3,5 % Ienākumi no ieguldījumiem 7,5 % 17,7 % 17,6 % –1,0 % –6,2 % –3,7 % (66) Kopienas ražošanas nozare spējā palielināt savu rentabilitāti no 3,1 % 1996. gadā līdz 5,2 % 1997. gadā. Pēc 1997. gada rentabilitāte tomēr pakāpeniski samazinājās un IL kļuva negatīva, veidojot –3,5 %. Jāņem vērā, ka Kopienas ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem, izmeklēšanas laika posmā sasniedzot aptuveni –7 % no sākotnējās izmeklēšanas laika apgrozījuma (no 1993. gada jūlija līdz decembrim). (67) Attiecībā uz ienākumiem no ieguldījumiem, tie pārskata periodā kopumā atbilda rentabilitātes līknei. Jāņem vērā, ka izvērtēja gan tiešos ieguldījumus, gan ieguldījumu daļas, kas netieši saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu.



Naudas plūsma Naudas plūsma 1996 1997 1998 1999 2000 IL EUR 1 000 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281 (68) Naudas plūsma, ko rada attiecīgā ražojuma pārdošana, no 1996. līdz 1998. gadam palielinājās aptuveni par 65 % un tad IL strauji samazinājāslīdz EUR 281 000. Spēja piesaistīt kapitālu (69) Neviens no minētajiem uzņēmumiem nav minējispašreizējas grūtības attiecībā uz kapitāla piesaisti. Tomēr, ja naudas plūsma turpinās samazināties, šī situācija var mainīties.



Nodarbinātība un algas Nodarbinātība un algas 1996 1997 1998 1999 2000 IL Kopējais darbinieku skaits 547 548 580 555 535 580 Darbinieka vidējā alga (EUR 1 000) 33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9 (70) Attiecībā uz nodarbinātību Kopienas ražošanas nozarē nebija vērojama noteikta tendence. Nodarbinātība palielinājās no 1996. līdz 1998. gadam, attiecīgi no 547 līdz 580 darbiniekiem, pēc tam samazinājās un IL atkal sasniedza 1998. gada līmeni. Palielināšanās IL ir saistīta ar ražošanas apjomu palielināšanos minētajā laika posmā. (71) Vidējās algas uz vienu darbinieku 1996. un 1997. gadā saglabājās salīdzinoši stabilas, pēc tam pakāpeniski palielinoties. No 1996. gada līdz IL kopējais pieaugums bija aptuveni par 7 %.



Produktivitāte Produktivitāte 1996 1997 1998 1999 2000 IL Produktivitāte (ražošanas apjoms tonnās uz vienu darbinieku) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,9 (72) Produktivitāte no 1996. līdz 1998. gadam palielinājās par 3 %, no 77,6 tonnām līdz 80,2 tonnām uz vienu darbinieku. Pēc tam tā samazinājās, bet IL atkal sasniedza 1998. gada līmeni.



Ieguldījumi Ieguldījumi 1996 1997 1998 1999 2000 IL EUR 1 000 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529 (73) Jauni ieguldījumi pārskata periodā saglabājās salīdzinoši stabili. Šie ieguldījumi galvenokārt bija paredzēti esošā aprīkojuma atjaunošanai vai uzlabošanai un nav saistīti ar jaudas palielināšanos. Pieaugums (74) Kā minēts iepriekš, no 1996. līdz 1998. gadam Kopienas ražošanas nozare varēja gūt labumu no augošā tirgus un palielināja pārdošanas apjomus un tirgus daļu. Tomēr pēc tam Kopienas patēriņš samazinājās un, neskatoties uz samazinātiem importa apjomiem no attiecīgajām valstīm (īpaši novēršot pasākumu apiešanu caur Taivānu), Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļas samazinājās. Dempinga starpības lielums (75) Ņemot vērā mazos importa apjomus IL no attiecīgajām valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana, noteiktās dempinga starpības lielums varētu izraisīt negatīvu ietekmi, īpaši, ja attiecīgā importa apjoms turpmāk palielinātos. Šajā sakarā jāatgādina E.4. punkta secinājumi, kuri paredz, ka tad, ja pasākumus atcels, visticamāk, ievedumi Kopienā no minētajām valstīm atsāksies būtiskos apjomos un par dempinga cenām. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām (76) Kā liecina pozitīvā attīstība, kura vērojama lielākajā daļā minēto rādītāju, ekonomiskā situācija Kopienas ražošanas nozarē no 1996. līdz 1998. gadam ir atguvusies no kaitīgajām sekām, ko radīja imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir abās minētājās valstīs. Pēc tam, palielinoties importam par dempinga cenām no citām trešām valstīm (skatīt C sadaļu), stāvoklis atkal pasliktinājās. SEINĀJUMI PAR KOPIENAS TIRGUS STĀVOKĻA ANALĪZI (77) Pasākumu ieviešanai pret Ķīnu un Taizemi bija skaidri redzamas pozitīvas sekas attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, salīdzinot ar stāvokli pirms to ieviešanas. Vairumam zaudējumu rādītāju laikā no 1996. līdz 1998. gadam bija pozitīva attīstība. Ražošanas, jaudas izmantošanas un pārdošanas apjoms pieauga, kā rezultātā tika iegūta lielāka tirgus daļa un pieauga nodarbinātība. Arī rentabilitātes rādītāji, piemēram, peļņa no apgrozījuma, peļņa no ieguldījumiem un naudas plūsma, attīstījās pozitīvi. Ja nenotiktu pasākumu apiešana, izmantojot importu no Taivānas, tad šī attīstība būtu vēl labvēlīgāka. Tomēr pēc 1998. gada Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis kopumā pasliktinājās: pārdošanas apjomi, tirgus daļas un ražošanas apjomi, kā arī rentabilitāte un cenas samazinājās. Zaudējumus, kas Kopienas ražošanas nozarei radās šajā laika posmā, izraisīja imports par dempinga cenām, kura izcelsme bija Čehijas Republikā, Malaizijā, Krievijā, Korejas Republikā un Slovākijā, un tādēļ 2002. gada augustā pret šīm valstīm ieviesa galīgos antidempinga pasākumus ( 12 ). ZAUDĒJUMU TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA (78) Lai novērtētu spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās iespējamo ietekmi, aplūkoja šādus faktorus: a) kā paskaidrots 33. un 34. apsvērumā: — ir tiešas norādes, ka Ķīnas un Taizemes ražotājiem ir iespējas palielināt un/vai pārorientēt savus eksporta apjomus uz Kopienas tirgu, — pamatojoties uz eksporta cenu režīmu, kas ieviests attiecībā uz Ķīnas un Taizemes eksportu uz ASV, iespējams, ka ražotāji attiecīgajās valstīs varētu atkal pieņemt dempinga cenu politiku attiecībā uz Kopienas tirgu, ja tiktu atcelti esošie pasākumi. Protams, kopumā šo eksporta tirgu cenas ir zemākas nekā cenas Kopienas ražošanas nozarē, neskatoties uz to, ka nav iespējams veikt sīku izvērtējumu, ņemot vērā lielo ražojumu veidu dažādību, un attiecīgi nevar izveidot precīzus cenu salīdzinājumus visiem ražojumu veidiem. b) Izmeklēšana parādīja, ka, pamatojoties uz salīdzināmiem ražojumu veidiem, Taizemes ražotāji eksportētāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par daudz zemāku cenu, nekā Kopienas ražošanas nozares cena. Tomēr pieejamie fakti liecina, ka vidējā Ķīnas izcelsmes importa cena ir daudz zemāka nekā tā, ko piemēro Taizemes ražotāji. Tādējādi var secināt, ka starpība starp tādu attiecīgo ražojumu pārdošanas cenām, kuru izcelsme ir Ķīnā un Kopienas ražošanas nozarē, neieviešot antidempinga maksājumus, ir vismaz tikpat nozīmīga kā attiecībā uz importu, kura izcelsme ir Taizemē. c) Visticamāk, attiecīgās valstis turpinās piemērot zemās cenas, arī tāpēc lai atgūtu zaudētās tirgus daļas. Šāda cenu politika, kopā ar Ķīnas un Taizemes iespējām piegādāt būtiskus attiecīgā ražojuma daudzumus Kopienas tirgum, visdrīzāk radīs cenu samazinošas tendences pastiprināšanos tirgū, un paredzamu negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. (79) Turklāt pasākumu izbeigšana attiecībā uz importu no Ķīnas ietver pasākumu izbeigšanu pret pasākumu apiešanu attiecībā uz ražojuma importu no Taivānas. Šajā sakarā jāatgādina, ka saskaņā ar 41. apsvērumu, pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu tiek masveidā apieti, tāpēc tie jāpaplašina attiecībā uz Taivānu. Ja pasākumus pret Taivānu atceļ, pastāv liela varbūtība, ka pasākumu apiešana atsāksies. (80) Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka, atceļot attiecīgos pasākumus, Ķīnas un Taizemes radītie zaudējumi visdrīzāk, turpināsies. KOPIENAS INTERESES ZAUDĒJUMU TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBAKOPIENAS INTERESES IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME (81) Saskaņā ar Pamatregulas 21. pantu izvērtēja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā ar Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, izvērtēja visu dažādo iesaistīto personu intereses, t.i., Kopienas ražošanas nozari, importētājus/tirgotājus, kā arī attiecīgā ražojuma lietotājus. (82) Jāatgādina, ka, veicot iepriekšējo izmeklēšanu, atzina, ka aizsardzības pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšanā veic pārskatīšanu, tas ir, tāda stāvokļa analīzi, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, ļauj izvērtēt šo antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz attiecīgajām pusēm. (83) Pamatojoties uz minēto pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par varbūtējiem atkārtota dempinga izraisītiem zaudējumiem, ir iemesls secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. Kopienas ražošanas nozares intereses (84) Ir pierādījies, ka Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli elastīga. To apstiprināja ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība laikā, kad pēc pašlaik spēkā esošo antidempinga pasākumu ieviešanas ir atjaunota efektīva konkurence. Peļņas līmeni, ko varētu sasniegt pēc diviem gadiem pēc pasākumu ieviešanas, sākotnējās izmeklēšanas laikā novērtēja kā atbilstošu salīdzinot ar to, ko nozare varētu iegūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām. (85) Ir pamats uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumiem, ko pašlaik ievieš. Ja pasākumus neturpinās, Kopienas ražošanas nozarei radīsies zaudējumi, pat ja pieņems pasākumus pret citām valstīm, kuras veic importu par dempinga cenām. Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses (86) Komisija nosūtīja aptaujas anketas 57 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem. Tikai divi importētāji atbildēja uz aptaujas anketu. Viens no šiem importētājiem iepirka attiecīgo ražojumu no Ķīnas, bet pēc pasākumu ieviešanas mainīja piegādātāju. Attiecīgi ražotājs paziņoja, ka pasākumu turpināšana vai atcelšana to neskars. Otrs importētājs atbalsta pasākumu turpināšanu un uzskata, ka negodīga tirdzniecības prakse pirms pasākumu ieviešanas radīja kropļojošu ietekmi uz Kopienas tirgu. (87) Deviņpadsmit citi importētāji atbildēja, ka viņi nav ieinteresēti izmeklēšanā, jo pārskata periodā nav veikuši iepirkumus no attiecīgajām trešām valstīm. Citas atbildes nesaņēma, un attiecīgi var secināt, ka pasākumu turpināšana neradīs būtisku negatīvu ietekmi uz importētājiem vai tirgotājiem. Lietotāju intereses (88) Ražojuma lietotāji galvenokārt ir naftas pārstrādes uzņēmumi, kā arī uzņēmumi, kas aktīvi darbojas būvniecības nozarē. Komisija nosūtīja aptaujas 23 patērētājiem un 5 Eiropas asociācijām, kas varētu kļūt par patērētājiem. Atbildēja tikai trīs uzņēmumi, un visi paziņoja, ka nav ieinteresēti izmeklēšanā. (89) Šis sadarbības trūkums pierāda, ka cauruļvadu savienotājelementi veido ļoti nelielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām šiem uzņēmumiem un pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nebija būtisku negatīvu seku attiecībā uz ekonomisko stāvokli. SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM (90) Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka jebkādas iespējamās sekas attiecībā uz importētājiem un patērētāju nozarēm var kompensēt ar pozitīvo ietekmi, kāda uz Kopienas ražošanas nozari ir pasākumiem pret atkārtotu zaudējumus radošu dempingu. Attiecīgi, nav būtisku iemeslu antidempinga pasākumus neturpināt. SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM Pasākumu veids attiecībā uz Taizemi (91) Kā minēts paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu, starpposma pārskatu attiecībā uz pasākumu veidiem importam, kura izcelsme ir Taizemē, ierosināja Komisija pēc savas iniciatīvas. (92) Pagaidām vēl nav izdarīti nobeiguma secinājumi un izmeklēšana vēl turpinās. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (93) Visām ieinteresētajām pusēm darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem plāno ieteikt esošo pasākumu saglabāšanu. Pēc šīs informācijas nodošanas atklātībā minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. Tādas piezīmes, kuru dēļ iepriekš minētie slēdzieni būtu jāmaina, nesaņēma. (94) No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu, ir jāsaglabā antidempinga pasākumi, ko piemēro dzelzs vai tērauda cauruļvadu savienotājelementiem, kuru izcelsme ir Ķīnā vai Taizemē, vai ko sūta no Taivānas, kurus paplašināja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2000 un grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2314/2000. Jāatgādina, ka šie pasākumi ietver procentuālu nodokli abām attiecīgajām valstīm, izņemot attiecīgā ražojuma importu no abiem Taizemes ražotājiem, par kuriem pieņemtas saistības un kas [ražojumu] ražo un pārdod eksportam uz Kopienu, ANTIDEMPINGA PASĀKUMI IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU







1. pants

1. Ievieš galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) cauruļvadu savienotājelementiem (izņemot lietos cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar vītnēm), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kuri paredzēti sadurmetināšanai vai izmantošanai citiem mērķiem, kurus klasificē ar KN kodiem ex730793 11 (TARIC kods – 7307931199) ex730793 19 (TARIC kods – 7307931999), ex7307993098) (TARIC kods – 7307 99 30 un ex730799 90 (TARIC kods –7307999098), un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē.

▼M2

2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, tālāk minēto uzņēmumu ražotajiem produktiem ir šāda:







Valsts Maksājuma likme TARIC papildu kods Ķīnas Tautas Republika 58,6 % — Taizeme 58,9 % A 999 Izņemot: Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn 7,4 % 8 850 Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A 118

▼M1

2a. Neatkarīgi no 2. punkta, ja attiecīgā izstrādājuma ievedumiem no Taizemes piemēro papildu aizsardzības maksājumu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1694/2002 ( 13 ), attiecīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma, ir šāda:







Valsts Uzņēmums Antidempinga maksājuma likme (%), ko piemēro, ja maksājams papildu aizsardzības maksājums TARIC papildu kods Līdz 2003. gada 28. martam No 2003. gada 29. marta līdz 2003. gada 28. septembrim No 2003. gada 29. septembra līdz 2004. gada 28. martam No 2004. gada 29. marta līdz 2004. gada 28. septembrim No 2004. gada 29. septembra līdz 2005. gada 28. martam Taizeme Visi (izņemot “Thai Benkan Co. Ltd”, “Prapadaeng Samutprakarn”) 35,2 % 37,6 % 37,6 % 39,7 % 39,7 % 8851

▼M2 —————

▼B

4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

▼M2 —————

▼B

3. pants

►M1 1. ◄ Galīgo antidempinga maksājumu, ko ievieš ar 1. pantu attiecībā uz importu no Ķīnas Tautas Republikas, paplašina attiecībā uz tādu pašu savienotājelemtu importu (TARIC kodi: 7307931191; 7307931991; 7307993092; 7307999092), kuri nosūtīti no Taivānas (TARIC papildu kods – A 999), izņemot tos, kurus ražojis Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna) (TARIC papildu kods – A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna) (TARIC papildu kods – A 099) un Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna) (TARIC papildu kods – A 100).

▼M1

2. Neatkarīgi no 1. punkta, izņemot tos savienotājelementus, kas ražoti “Chup Hsin Enterprise Co. Ltd”, “Rigid Industries Co. Ltdi” un “Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd”, ja no Taivānas ievestu savienotājelementu ievedumiem piemēro papildu aizsardzības maksājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1694/2002 1. panta 3. punktu, antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms maksājuma, ir šāda:







Valsts Uzņēmums Antidempinga maksājuma likme (%), ko piemēro, ja maksājams papildu aizsardzības maksājums TARIC papildu kods Līdz 2003. gada 28. martam No 2003. gada 29. marta līdz 2003. gada 28. septembrim No 2003. gada 29. septembra līdz 2004. gada 28. martam No 2004. gada 29. marta līdz 2004. gada 28. septembrim No 2004. gada 29. septembra līdz 2005. gada 28. martam Taivāna Visi (izņemot “Chup Hsin Enterprise Co. Ltd”, “Rigid Industries Co. Ltd” un “Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd”) 34,9 % 37,3 % 37,3 % 39,4 % 39,4 % A999

▼B

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

Rēķinā, kas pievienots uzņēmuma pārdotajiem cauruļu un cauruļvadu piederumiem, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādas ziņas.

1. Virsraksts “RĒĶINS, KO IESNIEDZ, PĀRDODOT PRECES, PAR KURĀM UZŅEMTAS SAISTĪBAS”.

2. Rēķina izdevēja uzņēmuma nosaukums, kas minēts 2. panta 1. punktā.

3. Rēķina numurs.

4. Rēķina izdošanas datums.

5. TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas.

6. Precīzs preču apraksts.

7. Tirdzniecības noteikumu apraksts, to skaitā: — cena, — piemērojamie maksāšanas noteikumi, — piemērojamie piegādes noteikumi, — kopējās atlaides un rabati.

8. Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu.

9. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi uzņēmuma rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto preču pārdošanu tiešam importam uz Eiropas Kopienu veic [uzņēmuma nosaukums] saskaņā ar to saistību darbības jomu un noteikumiem, ko piedāvājis [uzņēmuma nosaukums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Lēmumu 1996/252/EK. Apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā informācija ir pilnīga un pareiza.”