02014R1300 — LV — 16.06.2019 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

►B KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp)

Grozīta ar:









▼B

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1300/2014

(2014. gada 18. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

(Dokuments attiecas uz EEZ)







1. pants

Priekšmets

Šajā regulā noteikta savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas izklāstīta pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1. SITS piemēro infrastruktūras, satiksmes nodrošināšanas un vadības, telemātikas lietojumu un ritošā sastāva apakšsistēmām, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2. punktā un šīs regulas pielikuma 2.1. punktā. Tā aptver visus šo apakšsistēmu aspektus, kas attiecas uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2. SITS piemēro šādos tīklos:

a) Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls, kā definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā;

b) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls, kā definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā;

c) visas pārējās tīkla daļas.

SITS neattiecas uz gadījumiem, kas minēti Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā.

3. SITS piemēro visām Savienības dzelzceļa sistēmas jaunām infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmām, kas minētas 1. punktā un nodotas ekspluatācijā pēc 12. pantā norādītās piemērošanas dienas, ņemot vērā pielikuma 7.1.1. un 7.1.2. punktu.

4. SITS nepiemēro Savienības dzelzceļa sistēmas esošajai infrastruktūrai vai ritošajam sastāvam, kas minēts 1. punktā un jau ir nodots ekspluatācijā kādas dalībvalsts tīklā (vai tā daļā) 12. pantā norādītajā piemērošanas dienā.

5. Tomēr SITS piemēro Savienības dzelzceļa sistēmas esošajai infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, kas minēts 1. punktā, ja to atjauno vai modernizē saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu, ņemot vērā šīs regulas 8. pantu un šīs regulas pielikuma 7.2. punktu.

3. pants

Atbilstības novērtēšana

1. Savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu atbilstības novērtēšanas procedūras, kas norādītas pielikuma 6. iedaļā, pamatojas uz moduļiem, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES ( 1 ).

2. Savstarpējas izmantojamības komponentu tipa vai projekta pārbaudes sertifikāts ir spēkā piecus gadus. Šajā laikposmā tāda paša tipa jaunus komponentus atļauts nodot ekspluatācijā, iepriekš neveicot jaunu atbilstības novērtējumu.

3. Šā panta 2. punktā minētie sertifikāti, kas izsniegti saskaņā ar Lēmuma 2008/164/EK prasībām, paliek spēkā līdz sākotnēji noteiktā derīguma termiņa beigām bez nepieciešamības veikt jaunu atbilstības novērtējumu. Lai atjaunotu sertifikātu, projektu vai tipu atkārtoti novērtē tikai atbilstīgi jaunām vai grozītām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas pielikumā.

4. Universālo tualešu moduļus, kas novērtēti atbilstīgi Lēmuma 2008/164/EK prasībām, nenovērtē atkārtoti, ja tie paredzēti esošas konstrukcijas ritošajam sastāvam, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 1302/2014 ( 2 ).

4. pants

Īpaši gadījumi

1. Attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kas norādīti pielikuma 7.3. punktā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verifikācijai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktu, ir tie piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā regulā iekļauto apakšsistēmu nodošanu ekspluatācijā.

2. Līdz 2015. gada 1. jūlijam katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai:

a) šā panta 1. punktā minētos tehniskos noteikumus;

b) atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas nolūkā piemērot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

c) saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītās struktūras, kas norīkotas veikt atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz pielikuma 7.3. punktā norādītajiem īpašajiem gadījumiem.

5. pants

Projekti izstrādes beigu posmā

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā visas dalībvalstis paziņo Komisijai to projektu sarakstu, kas tiek īstenoti valsts teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

6. pants

Inovatīvi risinājumi

1. Tehnoloģiskā progresa īstenošanai var būt nepieciešami inovatīvi risinājumi, kas neatbilst pielikumā norādītajām specifikācijām vai kam nevar piemērot pielikumā norādītās novērtēšanas metodes.

2. Inovatīvi risinājumi var attiekties uz infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām, to daļām un to savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3. Ja ierosināts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, norāda, kā inovatīvais risinājums novirzās no pielikumā norādītās SITS attiecīgā noteikuma, un iesniedz to Komisijai analīzes veikšanai. Komisija var pieprasīt Aģentūras atzinumu par ierosināto inovatīvo risinājumu un vajadzības gadījumā apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

4. Komisija sniedz atzinumu par ierosināto inovatīvo risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, izstrādā atbilstīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas, kā arī novērtēšanas metodi, kas nepieciešama SITS, lai varētu izmantot šo inovatīvo risinājumu, un pēc tam pārskatīšanas procesā tās iekļauj SITS. Ja atzinums ir negatīvs, ierosināto inovatīvo risinājumu nevar piemērot.

5. Līdz SITS pārskatīšanai Komisijas sniegto pozitīvo atzinumu uzskata par pieņemamu atbilstības pierādījumu Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un to var izmantot apakšsistēmu un projektu novērtēšanā.

7. pants

Aktīvu reģistrs

1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka ir izveidots un ieviests aktīvu reģistrs nolūkā:

a) apzināt šķēršļus pieejamībai;

b) sniegt informāciju lietotājiem;

c) uzraudzīt un novērtēt progresu pieejamības jomā.

2. Aģentūra izveido un vada darba grupu, kas atbild par priekšlikuma sagatavošanu ieteikumam saistībā ar aktīvu reģistros iekļaujamo datu minimālo struktūru un saturu. Aģentūra iesniedz ieteikumu Komisijai, tostarp attiecībā uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu, noteikumiem par datu ievadi un aplūkošanu, kā arī noteikumiem par pašnovērtējumu un to struktūrvienību iecelšanu, kuras atbild par datu sniegšanu. Lai noteiktu vispiemērotāko risinājumu, ieteikumā ņem vērā visu apsvērto tehnisko risinājumu aplēstās izmaksas un ieguvumus. Tajā iekļauj priekšlikumu par aktīvu reģistru izveides termiņiem.

3. Pamatojoties uz 2. punktā minēto ieteikumu, pielikuma 7. iedaļu atjaunina saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. pantu.

4. Šo aktīvu reģistru darbības joma attiecas vismaz uz:

a) publiski pieejamām, pasažieru satiksmei paredzētām vietām stacijās, kā definēts pielikuma 2.1.1. punktā;

b) ritošo sastāvu, kā definēts pielikuma 2.1.2. punktā.

5. Aktīvu reģistru atjaunina, iekļaujot datus par jaunu infrastruktūru un ritošo sastāvu, kā arī par atjaunošanas vai modernizācijas darbu, kas veikts attiecībā uz esošo infrastruktūru un ritošo sastāvu.

▼M1

7.a pants

Piekļūstamības datu vākšana, uzturēšana un apmaiņa

1. Deviņos mēnešos pēc 2019. gada 16. jūnija katra dalībvalsts nolemj, kuras struktūrvienības atbild par piekļūstamības datu vākšanu, uzturēšanu un apmaiņu.

2. Dalībvalstis var lūgt Komisijai pagarināt šo termiņu. Šis pagarinājums ir izņēmums, tiek pienācīgi pamatots un piešķirts uz ierobežotu laiku. To jo sevišķi uzskata par pamatotu, ja Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra divus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā nav darījusi pieejamus un pilnībā darbotiesspējīgus datu vākšanas rīku un ekspluatācijas režīmus, kas noteikti šīs regulas pielikumā.

3. Katrai stacijai ir struktūrvienība, kas atbild par piekļūstamības datu apmaiņu.

4. Datu vākšanu un konversiju pabeidz 36 mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

5. Kamēr Komisijas Regulas (ES) Nr. 454/2011 ( 3 ) I pielikuma 7.2., 7.3. un 7.4. iedaļā aprakstītā datu apmaiņas arhitektūra vēl nav pilnībā darbotiesspējīga, piekļūstamības datu apmaiņa izpaužas kā minēto datu nosūtīšana Eiropas dzelzceļa staciju piekļūstamības datubāzei (ERSAD), kuru mitina Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra.

▼B

8. pants

Valstu īstenošanas plāni

1. Lai progresīvi novērstu visus apzinātos šķēršļus pieejamībai, dalībvalstis pieņem valstu īstenošanas plānus, ietverot vismaz pielikuma C papildinājumā norādīto informāciju.

2. Valstu īstenošanas plāni pamatojas uz esošajiem valstu plāniem, kā arī uz 7. pantā minētajiem aktīvu reģistriem, ja tie ir pieejami, vai jebkādu citu saistītu un uzticamu informācijas avotu.

Par valstu plānu tvērumu un īstenošanas tempu lemj dalībvalstis.

3. Valstu īstenošanas plāni aptver vismaz desmit gadu laikposmu, un tos atjaunina regulāri, vismaz reizi piecos gados.

4. Valstu īstenošanas plānos ietver stratēģiju, tostarp prioritātes noteikšanas nosacījumu, paredzot kritērijus un prioritātes, atbilstīgi kam izvēlas tās stacijas un ritošā sastāva vienības, ko atjaunos vai modernizēs. Šo stratēģiju formulē sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītāju(-iem), stacijas apsaimniekotāju(-iem), dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu(-iem) un vajadzības gadījumā ar citām vietējām iestādēm (tostarp vietējām transporta iestādēm). Apspriežas ar pārstāvjiem no lietotāju apvienībām, tostarp tām, kas pārstāv personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

5. Katrā dalībvalstī 4. punktā minētais prioritātes noteikšanas nosacījums aizstāj pielikuma B papildinājuma noteikumu, ko piemēro līdz valsts īstenošanas plāna pieņemšanai konkrētajā dalībvalstī.

6. Dalībvalstis paziņo savus valsts īstenošanas plānus Komisijai ne vēlāk kā 2017. gada 1. janvārī. Komisija savā tīmekļa vietnē publicē valstu īstenošanas plānus, kā arī visus turpmākos grozījumus, kas paziņoti atbilstīgi 9. punktam, un par tiem informē dalībvalstis ar tās komitejas starpniecību, kas izveidota ar Direktīvu 2008/57/EK.

7. Sešu mēnešu laikā pēc paziņošanas procesa beigām Komisija sagatavo salīdzinošu pārskatu par valstu īstenošanas plānos ietvertajām stratēģijām. Pamatojoties uz šo pārskatu un sadarbojoties ar 9. pantā minēto padomdevēju struktūru, tā nosaka kopīgās prioritātes un kritērijus SITS turpmākajai īstenošanai. Šīs prioritātes pārskatīšanas procesa laikā, ko veic atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 6. pantam, iekļauj pielikuma 7. iedaļā.

8. Dalībvalstis divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskatītās SITS pieņemšanas pārskata savus valstu īstenošanas plānus saskaņā ar 7. punktā minētajām prioritātēm.

9. Dalībvalstis paziņo Komisijai 8. punktā minētos pārskatītos valstu īstenošanas plānus un jebkādus citus 3. punktā minētos valstu īstenošanas plānu atjauninājumus ne vēlāk kā četras nedēļas pēc to apstiprināšanas.

9. pants

Padomdevēja struktūra

1. Komisija izveido padomdevēju struktūru, kas palīdz Komisijai cieši uzraudzīt SITS īstenošanu. Šo padomdevēju struktūru vada Komisija.

2. Padomdevēju struktūru izveido ne vēlāk kā 2015. gada 1. februārī, un tajā ir:

a) dalībvalstis, kas vēlas piedalīties;

b) dzelzceļa nozari pārstāvošas struktūras;

c) lietotājus pārstāvošas struktūras;

d) Eiropas Dzelzceļa aģentūra.

3. Padomdevējas struktūras pienākumos ietilpst:

a) aktīvu reģistra minimālās datu struktūras attīstības uzraudzība;

b) atbalsta sniegšana dalībvalstīm aktīvu reģistru un īstenošanas plānu izveidē;

c) palīdzības sniegšana Komisijai SITS īstenošanas uzraudzībā;

d) labākās prakses apmaiņas veicināšana;

e) palīdzības sniegšana Komisijai, lai apzinātu kopīgās prioritātes un kritērijus SITS īstenošanai, kā minēts 8. pantā;

f) vajadzības gadījumā ieteikumu sniegšana Komisijai, jo īpaši nolūkā stiprināt SITS īstenošanu.

4. Komisija informē dalībvalstis par padomdevējas struktūras darbībām ar tās komitejas starpniecību, kas izveidota ar Direktīvu 2008/57/EK.

10. pants

Nobeiguma noteikumi

Pilnīga atbilstība SITS ir obligāta projektiem, kas saņem Savienības finansiālo atbalstu esošā ritoša sastāva vai tā daļu atjaunošanai vai modernizācijai vai esošās infrastruktūras, jo īpaši stacijas vai tās sastāvdaļu un peronu vai to sastāvdaļu, atjaunošanai vai modernizācijai.

11. pants

Atcelšana

Lēmumu 2008/164/EK atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr to turpina piemērot:

a) apakšsistēmām, kas apstiprinātas saskaņā ar minēto lēmumu;

b) jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas noslēgts līgums;

c) esošas konstrukcijas jauna ritošā sastāva projektiem, kā minēts šīs regulas pielikuma 7.1.2. punktā.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr ekspluatācijas atļauju saskaņā ar SITS, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā, var piešķirt pirms 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMS

SATURS 1. Ievads 1.1. Tehniskā darbības joma 1.2. Ģeogrāfiskais tvērums 2. Apakšsistēmu darbības joma un definīcijas 2.1. Apakšsistēmu darbības joma 2.1.1. Darbības joma attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu 2.1.2. Darbības joma attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu 2.1.3. Darbības joma attiecībā uz apakšsistēmas darbības aspektiem 2.1.4. Darbības joma saistībā ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu 2.2. “Personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija 2.3. Citas definīcijas 3. Pamatprasības 4. Apakšsistēmu raksturojums 4.1. Ievads 4.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas 4.2.1. Infrastruktūras apakšsistēma 4.2.2. Ritošā sastāva apakšsistēma 4.3. Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas 4.3.1. Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu 4.3.2. Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu 4.3.3. Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu 4.4. Ekspluatācijas noteikumi 4.4.1. Infrastruktūras apakšsistēma 4.4.2. Ritošā sastāva apakšsistēma 4.4.3. Iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšana un palīdzības sniegšana 4.5. Tehniskās apkopes noteikumi 4.5.1. Infrastruktūras apakšsistēma 4.5.2. Ritošā sastāva apakšsistēma 4.6. Profesionālā kvalifikācija 4.7. Drošības un veselības aizsardzības nosacījumi 4.8. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri 4.8.1. Infrastruktūras reģistrs 4.8.2. Ritošā sastāva reģistrs 5. Savstarpējas izmantojamības komponenti 5.1. Definīcija 5.2. Inovatīvi risinājumi 5.3. Komponentu saraksts un raksturlielumi 5.3.1. Infrastruktūra 5.3.2. Ritošais sastāvs 6. Atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtējums 6.1. Savstarpējās izmantojamības komponenti 6.1.1. Atbilstības novērtēšana 6.1.2. Moduļu piemērošana 6.1.3. Īpašas novērtēšanas procedūras 6.2. Apakšsistēmas 6.2.1. EK verifikācija (vispārīgi noteikumi) 6.2.2. Apakšsistēmas EK verifikācijas procedūras (moduļi) 6.2.3. Īpašas novērtēšanas procedūras 6.2.4. Tehniskie risinājumi, kas projektēšanas posmā rada pieņēmumu par atbilstību 6.2.5. Tehniskās apkopes novērtēšana 6.2.6. Ekspluatācijas noteikumu novērtēšana 6.2.7. Vispārējai ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana 7. SITS īstenošana 7.1. Šīs SITS piemērošana jaunai infrastruktūrai un jaunam ritošajam sastāvam 7.1.1. Jauna infrastruktūra 7.1.2. Jauns ritošais sastāvs 7.2. Šīs SITS piemērošana esošai infrastruktūrai un esošam ritošajam sastāvam 7.2.1. Pasākumi pakāpeniskai pārejai uz mērķa sistēmu 7.2.2. Šīs SITS piemērošana esošai infrastruktūrai 7.2.3. Šīs SITS piemērošana esošam ritošajam sastāvam 7.3. Īpaši gadījumi 7.3.1. Vispārīgi noteikumi 7.3.2. Īpašo gadījumu uzskaitījums A papildinājums. Šajā SITS minētie standarti vai normatīvie dokumenti B papildinājums. Pagaidu prioritātes noteikšana staciju modernizācijai/atjaunošanai C papildinājums. Valsts īstenošanas plānā sniedzamā informācija D papildinājums. Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana E papildinājums. Apakšsistēmu novērtēšana F papildinājums. Ritošā sastāva atjaunošana vai modernizācija G papildinājums. Pasažieru ārdurvju akustiskie brīdinājumi H papildinājums. Priekšrocību sēdvietu shēmas I papildinājums. Ratiņkrēslu vietu shēmas J papildinājums. Bezšķēršļu joslu shēmas K papildinājums. Tabula – ritošā sastāva gaiteņa platums ar ratiņkrēslu pieejamās vietās L papildinājums. Sasniedzamības zona personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā M papildinājums. Ar vilcienu transportējams ratiņkrēsls N papildinājums. PRM paredzētās norādes O papildinājums. Tehnisko dokumentu saraksts

1. IEVADS

Šīs savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) mērķis ir uzlabot dzelzceļa transporta pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

1.1. Tehniskā darbības joma

Šīs SITS tehniskā darbības joma ir definēta regulas 2. panta 1. punktā.

1.2. Ģeogrāfiskais tvērums

Šīs SITS ģeogrāfiskais tvērums ir definēts regulas 2. panta 2. punktā.

2. APAKŠSISTĒMU DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

2.1. Apakšsistēmu darbības joma

2.1.1. Darbības joma attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu

Šo SITS piemēro visām publiski pieejamām, pasažieru satiksmei paredzētām vietām stacijās, ko kontrolē dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs. Tajā ietverta informācijas sniegšana, biļešu pirkšana un nepieciešamības gadījumā to validēšana, kā arī iespēja gaidīt vilcienu.

2.1.2. Darbības joma attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu

Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam, kas ir LOC&PAS SITS darbības jomā un kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai.

2.1.3. Darbības joma attiecībā uz apakšsistēmas darbības aspektiem

Šo SITS piemēro procedūrām, kas nodrošina infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmu saskaņotu darbību, ja pasažieri ir personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2.1.4. Darbības joma saistībā ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu

Šo SITS piemēro tām vizuālajām un akustiskajām pasažieru informācijas sistēmām, kas izvietotas stacijās un ritošajā sastāvā.

2.2. “Personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija

“Persona ar invaliditāti un persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kas cieš no pastāvīgiem vai pagaidu fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai maņu orgānu traucējumiem, kuri, saskaroties ar dažādiem šķēršļiem, var traucēt tai pilnībā un efektīvi izmantot transportu līdzvērtīgi ar citiem pasažieriem, vai kuras mobilitāte, izmantojot transportu, ir ierobežota vecuma dēļ.

Lielizmēra priekšmetu (piemēram, velosipēdu un lielapjoma bagāžas) transportēšana nav iekļauta šīs SITS darbības jomā.

2.3. Citas definīcijas

Definīcijas, ko izmanto attiecībā uz ritošo sastāvu, sk. LOC&PAS SITS 2.2. punktā.

▼M1

Piekļūstamības dati

Piekļūstamības dati ir ar dzelzceļa pasažieru staciju piekļūstamību saistīta informācija, kas ir jāvāc un jāuztur un ar kuru ir jāapmainās, proti, dzelzceļa pasažieru staciju iezīmju un aprīkojuma apraksts. Minēto aprakstu attiecīgā gadījumā papildina informācija par stacijas atbilstību šīm SITS.

▼B

Bezšķēršļu ceļš

Bezšķēršļu ceļš ir divu vai vairāku tādu publiski pieejamu, pasažieru satiksmei paredzētu vietu savienojums, kā norādīts 2.1.1. punktā. Pa to var pārvietoties visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Lai to panāktu, ceļu var sadalīt, lai labāk atbilstu tām vajadzībām, kas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Visu bezšķēršļu ceļa daļu kombinācija ir ceļš, kas pieejams visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

Ceļš bez pakāpieniem

Ceļš bez pakāpieniem ir bezšķēršļu ceļa daļa, kura atbilst tām vajadzībām, kas ir personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Izvairās no līmeņa starpības vai, ja no tās nav iespējams izvairīties, līmeņus savieno ar uzbrauktuvēm vai pacēlājiem.

“Reljefas zīmes” un “reljefas vadības ierīces”

“Reljefas zīmes” un “reljefas vadības ierīces” ir zīmes vai ierīces, tostarp izceltas piktogrammas, izceltas rakstzīmes vai Braila raksts.

Stacijas apsaimniekotājs

Stacijas apsaimniekotājs ir tāda organizatoriska struktūra dalībvalstī, kam uzlikts pienākums apsaimniekot dzelzceļa staciju un kas var būt infrastruktūras pārvaldītājs.

Drošības informācija

Drošības informācija ir informācija, ko sniedz pasažieriem, lai tie jau iepriekš zinātu, kā izturēties ārkārtas situācijā.

Drošības instrukcijas

Drošības instrukcijas ir instrukcijas, ko sniedz pasažieriem ārkārtas situācijā, lai tie saprastu, kā rīkoties.

Vienādlīmeņa piekļuve

Vienādlīmeņa piekļuve ir piekļuve no perona ritošā sastāva ieejai, un attiecībā uz to var uzskatāmi parādīt, ka:

— atstarpe starp šīs ieejas durvju slieksni (vai šīs ieejas izvirzīto savienojošo platformu) un peronu nepārsniedz 75 mm, mērot horizontāli, un 50 mm, mērot vertikāli, un

— ritošā sastāva iekšpusē nav pakāpiena starp durvju slieksni un tamburu.

3. PAMATPRASĪBAS

Turpmākajās tabulās norādītas pamatprasības, kā izklāstīts Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā, kam atbilst specifikācijas, kuras norādītas šīs SITS 4. iedaļā šīs SITS darbības jomai.

Pamatprasības, kas nav ietvertas tabulā, neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.







1. tabula Pamatprasības infrastruktūras apakšsistēmai Infrastruktūra Atsauce uz Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma pamatprasību SITS darbības jomas elements Šā pielikuma atsauces punkts Drošība Drošums un darbgatavība Veselības aizsardzība Vides aizsardzība Tehniskā savietojamība Pieejamība (1) Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas 4.2.1.1. 2.1.2. Bezšķēršļu ceļš 4.2.1.2. 2.1.1. 2.1.2. Durvis un ieejas 4.2.1.3. 1.1.1. 2.1.1. 2.1.2. Grīdu virsmas 4.2.1.4. 2.1.1. 2.1.2. Caurredzamu šķēršļu izcelšana 4.2.1.5. 2.1.1. 2.1.2. Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi 4.2.1.6. 1.1.5. 2.1.1. 2.1.2. Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces 4.2.1.7. 2.1.1. 2.1.2. Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti 4.2.1.8. 2.1.1. 2.7.3. 2.7.1. 2.1.2. 2.7.5. Apgaismojums 4.2.1.9. 2.1.1. 2.1.2. Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija 4.2.1.10. 2.7.1. 2.1.2. 2.7.5. Mutiskā informācija 4.2.1.11. 2.1.1. 2.7.3. 2.7.1. 2.1.2. 2.7.5. Perona platums un perona mala 4.2.1.12. 2.1.1. 2.1.2. Perona beigas 4.2.1.13. 2.1.1. 2.1.2. Iekāpšanas palīglīdzekļi uz peroniem 4.2.1.14. 1.1.1. 2.1.2. Dzelzceļa pāreja stacijās 4.2.1.15. 2.1.1. 2.1.2. (1) Pamatprasība no Komisijas 2013. gada 11. marta Direktīvas 2013/9/ES, ar ko izdara grozījumus III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/57/EK (OV L 68, 12.3.2013., 55. lpp.).







2. tabula Pamatprasības ritošā sastāva apakšsistēmai Ritošais sastāvs Atsauce uz Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma pamatprasību SITS darbības jomas elements Šā pielikuma atsauces punkts Drošība Drošums un darbgatavība Veselības aizsardzība Vides aizsardzība Tehniskā savietojamība Pieejamība Sēdvietas 4.2.2.1. 1.3.1. 2.4.5. Ratiņkrēslu vietas 4.2.2.2. 2.4.1. 2.4.5. Durvis 4.2.2.3. 1.1.1. 1.1.5. 2.4.1. 1.2. 2.4.5. Apgaismojums 4.2.2.4. 2.4.1. 2.4.5. Tualetes 4.2.2.5. 2.4.1. 2.4.5. Bezšķēršļu joslas 4.2.2.6. 1.3.1. 2.4.5. Informācija klientiem 4.2.2.7. 2.4.1. 2.7.3. 2.7.1. 2.4.5. 2.7.5. Augstuma izmaiņas 4.2.2.8. 1.1.5. 2.4.5. Margas, roku balsti, atbalsta stieņi 4.2.2.9. 1.1.5. 2.4.5. Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta 4.2.2.10. 2.4.1. 2.4.5. Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā 4.2.2.11. 1.1.1. 2.4.2. 1.5. 2.4.3. 2.4.5. Iekāpšanas palīglīdzekļi 4.2.2.12. 1.1.1. 1.5. 2.4.3. 2.4.5.

4. APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS

4.1. Ievads

1. Savienības dzelzceļa sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļas ir apakšsistēmas, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība jāpārbauda. Savietojamību jo īpaši pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām, apakšsistēmas saskarnēm ar sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

2. Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams Savienības dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Tomēr inovatīvi risinājumi savstarpējās izmantojamības jomā var likt piemērot jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai varētu īstenot tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot regulas 6. pantā aprakstīto procesu.

3. Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, pamatparametri saistībā ar pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām attiecībā uz infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām ir noteikti šīs SITS 4.2. punktā. Ekspluatācijas prasības un pienākumi ir izklāstīti OPE SITS un šīs SITS 4.4. punktā.

4.2. Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1. Infrastruktūras apakšsistēma

1. Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

— personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas,

— bezšķēršļu ceļi,

— durvis un ieejas,

— grīdu virsmas,

— caurredzamu šķēršļu izcelšana,

— tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi,

— mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces,

— biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti,

— apgaismojums,

— vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija,

— mutiskā informācija,

— perona platums un peronu malas,

— peronu beigas,

— iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem,

— dzelzceļa pārejas.

2. Pamatparametrus, kas norādīti 4.2.1.1.–4.2.1.15. punktā, attiecina uz infrastruktūras apakšsistēmas darbības jomu, kas definēta 2.1.1. punktā. Tos var iedalīt divās kategorijās:

— pamatparametri, attiecībā uz kuriem jānorāda tehniskie dati, piemēram, peronu parametri un peronu sasniegšanas veids. Šajā pirmajā gadījumā īpaši apraksta pamatparametrus un sīki izklāsta tehniskos datus, kas jāievēro, lai izpildītu prasību,

— pamatparametri, attiecībā uz kuriem tehniskie dati nav jānorāda, piemēram, uzbrauktuvju izmēri vai stāvvietu parametri. Šajā otrajā gadījumā pamatparametru definē kā funkcionālu prasību, ko var izpildīt, piemērojot vairākus tehniskos risinājumus.

Turpmāk 3. tabulā norādīta katra pamatparametra kategorija.







3. tabula Pamatparametru kategorijas Pamatparametrs Tehniskie dati Tikai funkcionāla prasība Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas Viss 4.2.1.1. punkts Bezšķēršļu ceļš Ceļu atrašanās vieta Bezšķēršļu ceļa platums Slieksnis Dubultas margas Pacēlāja veids Braila raksta zīmju augstums Sīki izklāstīti raksturlielumi 4.2.1.3. punkta 2. apakšpunkts: durvju platums 4.2.1.3. punkta 4. apakšpunkts: durvju vadības ierīces augstums 4.2.1.3. punkta 1. apakšpunkts 4.2.1.3. punkta 3. apakšpunkts Grīdu virsmas Viss 4.2.1.4. punkts Viss 4.2.1.5. punkts Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi Viss 4.2.1.6. punkts Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces Viss 4.2.1.7. punkts Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti 4.2.1.8. punkta 5. apakšpunkts: biļešu kontroles iekārtu ejas 4.2.1.8. punkta 1.–4. apakšpunkts 4.2.1.8. punkta 6. apakšpunkts Apgaismojums 4.2.1.9. punkta 3. apakšpunkts: peronu apgaismojums 4.2.1.9. punkta 1. apakšpunkts, 4.2.1.9. punkta 2. apakšpunkts, 4.2.1.9. punkta 4. apakšpunkts: citu vietu apgaismojums Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija Sniedzamās informācijas sīks izklāsts Informācijas atrašanās vieta Sīki izklāstīts vizuālās informācijas raksturojums Mutiskā informācija Viss 4.2.1.11. punkts Perona platums un perona mala Viss 4.2.1.12. punkts Perona beigas Viss 4.2.1.13. punkts Iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem Viss 4.2.1.14. punkts Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās Viss 4.2.1.15. punkts

4.2.1.1. Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas

1. Ja ir īpašs stacijas stāvlaukums, jāparedz pietiekams daudzums pielāgotu stāvvietu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas tiesīgas tās izmantot. Šādām stāvvietām jāatrodas stāvlaukuma teritorijā vietā, kas ir iespējami tuvāk pieejamai ieejai.

4.2.1.2. Bezšķēršļu ceļš

1. Jānodrošina bezšķēršļu ceļi, kas savieno šādas infrastruktūras publiski pieejamās vietas, ja tās paredzētas:

— citu transporta veidu pieturvietas stacijas robežās (piemēram, taksometra, autobusa, tramvaja, metro, prāmja utt. pieturas),

— automobiļu stāvvietas,

— pieejamas ieejas un izejas,

— uzziņu dienesti,

— vizuālas un akustiskas informācijas sistēmas,

— biļešu iegādes telpas un ierīces,

— palīdzības punkti klientiem,

— uzgaidāmās telpas,

— tualetes,

— peroni.

2. Bezšķēršļu ceļu garums ir visīsākais praktiski iespējamais attālums.

3. Bezšķēršļu ceļa grīdas virsma un zemes virsma vāji atstaro gaismu.

4.2.1.2.1. Horizontālā kustība

1. Visiem bezšķēršļu ceļiem, gājēju tiltiņiem un tuneļiem ir brīvas vismaz 160 cm platas joslas, izņemot vietās, kuras norādītas 4.2.1.3. punkta 2. apakšpunktā (durvis), 4.2.1.12. punkta 3. apakšpunktā (peroni) un 4.2.1.15. punkta 2. apakšpunktā (dzelzceļa pārejas).

2. Ja uz horizontāla ceļa ir uzstādīti sliekšņi, tie izceļas uz apkārtējās grīdas fona un nav augstāki par 2,5 cm.

4.2.1.2.2. Vertikālā kustība

1. Ja bezšķēršļu ceļā ir līmeņa starpība, jāierīko ceļš bez pakāpieniem, kas nodrošina alternatīvu kāpnēm personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2. Bezšķēršļu ceļu kāpņu platums ir vismaz 160 cm, mērot starp margām. Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu un pirms pirmā pakāpiena uz leju uzstāda vismaz reljefas virsmas brīdinājuma norādes.

3. Ja nav ierīkoti pacēlāji, uzstāda uzbrauktuves tām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas nevar izmantot kāpnes. Uzbrauktuvēm ir neliels slīpums. Stāvs uzbrauktuvju slīpums ir atļauts tikai īsos attālumos.

4. Kāpnes un uzbrauktuves aprīko ar margām abās pusēs un divos līmeņos.

5. Ja uzbrauktuves nav pieejamas, jānodrošina pacēlāji, un tie atbilst vismaz 2. tipam saskaņā ar A papildinājuma 1. punktā norādīto specifikāciju. Atļauts izmantot 1. tipa pacēlājus, ja stacijas tiek tikai atjaunotas vai modernizētas.

6. Eskalatorus un slīdošās ietves konstruē atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 2. punktā.

7. Dzelzceļa pārejas var būt bezšķēršļu ceļa daļa, ja tās atbilst 4.2.1.15. punkta prasībām.

4.2.1.2.3. Ceļa norādes

1. Bezšķēršļu ceļus skaidri norāda ar 4.2.1.10. punktā minēto vizuālo informāciju.

2. Informāciju par bezšķēršļu ceļu vājredzīgiem cilvēkiem sniedz vismaz ar reljefām un kontrastējošām norādēm uz staigāšanai paredzētās virsmas. Šo punktu nepiemēro bezšķēršļu ceļiem uz automobiļu stāvvietām un no tām.

3. Papildus vai kā alternatīvu atļauts lietot tehniskus risinājumus, kuros izmanto tālvadāmas skaņas ierīces vai tālruņa lietojumprogrammas. Ja šādus risinājumus paredzēts izmantot kā alternatīvu, tos uzskata par inovatīviem risinājumiem.

4. Ja bezšķēršļu ceļā līdz peronam ir aizsniedzamas margas vai sienas, uz tām – uz margas vai uz sienas 145–165 cm augstumā – ir sniegta īsa informācija (piemēram, perona numurs vai virziena norāde) Braila rakstā, ar prizmatiskiem burtiem vai skaitļiem.

4.2.1.3. Durvis un ieejas

1. Šis punkts attiecas uz visām durvīm un ieejām, kas atrodas bezšķēršļu ceļā, izņemot ieejas durvis uz tualetēm, kas nav paredzētas personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2. Durvju izmantojamais platums ir vismaz 90 cm, un tās spēj izmantot personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

3. Atļauts izmantot manuālas, pusautomātiskas vai automātiskas durvis.

4. Durvju vadības ierīces atrodas 80–110 cm augstumā.

4.2.1.4. Grīdu virsmas

1. Visi grīdu segumi, grīdu virsmas un kāpņu posmu virsmas nodrošinātas pret slīdēšanu.

2. Stacijas ēkās staigāšanai paredzētās grīdas virsmas nelīdzenumi nevienā vietā nepārsniedz 0,5 cm. Izņēmums ir sliekšņi, drenāžas teknes un reljefas grīdas virsmas norādes.

4.2.1.5. Caurredzamu šķēršļu izcelšana

1. Uz ceļiem, kurus izmanto pasažieri, vai gar šādiem ceļiem marķē caurredzamus šķēršļus – stikla durvis vai caurredzamas sienas. Šie marķējumi izceļ caurredzamos šķēršļus. Tie nav obligāti, ja pasažieri no sadursmes ar šķēršļiem tiek pasargāti citādi, piemēram, ar margām vai vienlaidu soliem.

4.2.1.6. Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

1. Ja stacijā ir tualetes, tad ar ratiņkrēslu ir pieejama vismaz viena kabīne, kuru var izmantot abu dzimumu pasažieri.

2. Ja stacijā ir tualetes, tajās atrodas gan vīriešiem, gan sievietēm pieejami bērnu pārtīšanas galdiņi.

4.2.1.7. Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

1. Viss mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces stacijās izceļas uz fona un ir ar noapaļotām malām.

2. Stacijas robežās mēbelējumu un brīvi stāvošas ierīces (tostarp izvirzītus un piekārtus priekšmetus) novieto tā, lai tie netraucētu neredzīgiem vai vājredzīgiem cilvēkiem, kā arī lai vājredzīgi cilvēki tos varētu konstatēt ar spieķi.

3. Uz visiem peroniem, kur pasažieri var gaidīt vilcienus, un visās uzgaidāmajās telpās ir vismaz viena zona ar sēdvietām un vieta ratiņkrēslam.

4. Ja šī zona ir aizsargāta no laikapstākļu iedarbības, tā ir pieejama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā.

4.2.1.8. Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

1. Ja gar bezšķēršļu ceļu ir izvietotas neautomatizētas biļešu tirdzniecības kases, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti, vismaz viens nodalījums ir pieejams personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kā arī maza auguma personām, un vismaz vienā nodalījumā ir uzstādīta induktīvās cilpas sistēma kā dzirdes palīgierīce.

2. Ja kasē starp pasažieri un kasieri ir stikla norobežojums, tas ir vai nu noņemams, vai tam ir atbilstoša iekšējo sakaru sistēma, ja tas nav noņemams. Jebkāds šāda veida stikla norobežojums ir no caurspīdīga stikla.

3. Ja ierīkotas elektroniskas iekārtas, kas uzrāda cenu kasierim, jāierīko arī šādas iekārtas, kas uzrāda cenu biļetes pircējam.

4. Ja stacijā biļešu tirdzniecības automāti ir uzstādīti bezšķēršļu ceļā, vismaz vienai no šīm iekārtām ir saskarne, kura ir sasniedzama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, un maza auguma personām.

5. Ja ir uzstādītas biļešu kontroles iekārtas, pie vismaz vienas no šīm iekārtām ir jābūt vismaz 90 cm platai brīvai ejai un pie tās var izvietoties persona ar līdz 1 250 mm garu ratiņkrēslu. Atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā ir pieļaujams 80 cm minimālais platums.

6. Ja izmanto turniketus, darba laikā personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām rīcībā jābūt piekļuves punktam bez turniketa.

4.2.1.9. Apgaismojums

1. Stacijas ārējo zonu apgaismojuma līmenis ir pietiekams, lai atvieglotu ceļa atrašanu un izgaismotu līmeņa starpību, durvis un ieejas.

2. Apgaismojuma līmenis gar bezšķēršļu ceļiem jāpielāgo pasažiera redzes noslogojumam. Jo īpaši uzmanība jāpievērš līmeņa starpībai, biļešu tirdzniecības vietām un automātiem, uzziņu dienestiem un informācijas displejiem.

3. Peronus apgaismo atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 3. un 4. punktā.

4. Avārijas apgaismojumam jānodrošina pietiekama redzamība evakuācijas gadījumā un lai identificētu ugunsdzēsības un drošības aprīkojumu.

4.2.1.10. Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija

1. Sniedz šādu informāciju:

— drošības informācija un drošības instrukcijas,

— brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes,

— informācija par vilcienu atiešanu,

— ja ir paredzētas stacijas labierīcības, to identifikācija un piekļuves ceļi tām.

2. Vizuālajā informācijā izmantotie fonti, simboli un piktogrammas kontrastē ar to fonu.

3. Virziena norādes sniedz visās tajās vietās, kurās pasažieriem ir jāizvēlas virziens, un izvieto noteiktos intervālos ceļā. Apzīmējumus, simbolus un piktogrammas izvieto visā ceļā konsekventi.

4. Informācija par vilcienu atiešanu (tostarp galamērķi, pieturām, perona numuru un laiku) maksimāli 160 cm augstumā ir pieejama vismaz vienā vietā stacijā. Šī prasība attiecas uz jebkādu drukāto un mainīgo informāciju.

5. Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms.

6. Visās drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmēs iekļauj piktogrammas.

7. Reljefas informācijas zīmes uzstāda:

— tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams,

— pacēlājos atbilstīgi specifikācijām, kas norādītas A papildinājuma 1. punktā.

8. Ar cipariem norādītā informācija par laiku ir 24 stundu sistēmā.

9. Šādiem īpašajiem grafiskajiem simboliem un piktogrammām pievieno ratiņkrēsla simbolu saskaņā ar N papildinājumu:

— virziena informācija par ceļiem, kas paredzēti ratiņkrēsliem,

— norāde uz tualetēm un citām labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, ja tādas ir nodrošinātas,

— ja uz perona ir informācija par vilciena konfigurāciju, norāde par iekāpšanas vietu personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā.

Šos simbolus var kombinēt ar citiem simboliem (piemēram, pacēlājs, tualete utt.).

10. Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar zīmi, kā izklāstīts N papildinājumā.

11. Ar ratiņkrēsliem pieejamās tualetēs, kurās ir uzstādīti virās iestiprināti roku balsti, izvieto grafisku simbolu, kurā roku balsts ir attēlots gan pielocītā, gan atlocītā stāvoklī.

12. Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

13. Displeji atbilst 5.3.1.1. punkta prasībām. Šajā punktā terminu “displejs” saprot kā jebkādu mainīgās informācijas sniegšanas līdzekli.

4.2.1.11. Mutiskā informācija

1. Mutiskā informācija saskaņā ar A papildinājuma 5. punktā norādīto specifikāciju sniedzama vismaz 0,45 skaļumā pēc STI-PA indeksa.

4.2.1.12. Perona platums un perona mala

1. Perona bīstamā zona sākas pie perona sliežu puses malas un ir definēta kā zona, kurā pasažieriem nav atļauts stāvēt, kad vilcieni brauc garām vai pienāk stacijā.

2. Perona platums visā perona garumā var atšķirties.

3. Minimālais perona platums bez šķēršļiem ir bīstamās zonas platums plus divu pretī vērstu 80 cm platu brīvo ceļu platums (160 cm). Šis izmērs var sašaurināties līdz 90 cm perona beigās.

4. Šajā 160 cm brīvajā ceļā var atrasties šķēršļi. Signalizācijas sistēmai nepieciešamo aprīkojumu un drošības aprīkojumu šajā punktā neuzskata par šķēršļiem. Minimālais attālums no šķēršļiem līdz bīstamajai zonai atbilst šajā tabulā sniegtajiem rādītājiem.







4. tabula Minimālais attālums no šķēršļiem līdz bīstamajai zonai Šķēršļu garums (mērot paralēli perona malai) Minimālais attālums līdz bīstamajai zonai < 1m (1. piezīme) – neliels šķērslis 80 cm 1m līdz < 10 m – liels šķērslis 120 cm 1. piezīme. Ja attālums starp diviem nelieliem šķēršļiem ir mazāks nekā 2,4 m, mērot paralēli perona malai, tos uzskata par vienu lielu šķērsli. 2. piezīme. Šajā minimālajā attālumā no liela šķēršļa līdz bīstamajai zonai ir atļauti papildu nelieli šķēršļi, ja tiek ievērotas prasības attiecībā uz nelieliem šķēršļiem (minimālais attālums līdz bīstamajai zonai un minimālais attālums līdz nākamajam nelielajam šķērslim).

5. Ja vilcienos vai uz perona ir palīgierīces, ar kurām personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, palīdz iekļūt vilcienā vai izkļūt no tā, perona līmenī vietā, kurā šādas ierīces varētu izmantot, paredz 150 cm brīvu vietu (bez šķēršļiem) no palīgierīces malas tajā virzienā, kurā ratiņkrēslu ieceļ vai izceļ. Jaunā stacijā šo prasību ievēro attiecībā uz visiem vilcieniem, kuriem plānots apstāties pie perona.

6. Bīstamās zonas robežu, kas ir vistālāk no perona sliežu puses malas, atzīmē ar vizuālu marķējumu un reljefām norādēm uz staigāšanai paredzētās virsmas.

7. Vizuālais marķējums ir kontrastējošs, nodrošināts pret slīdēšanu, un brīdinājuma līnija ir vismaz 10 cm plata.

8. Reljefās norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas atbilst vienam no šādiem diviem veidiem:

— norāde, kas vērš uzmanību uz briesmām pie bīstamās zonas robežas,

— norāde, kas rāda pārvietošanās trajektoriju perona drošajā pusē.

9. Materiāls pie perona sliežu puses malas kontrastē ar atstarpes tumšo toni.

4.2.1.13. Perona beigas

1. Perona beigas vai nu ir aprīkotas ar barjeru, kas novērš publisku piekļuvi, vai arī tām ir vizuāls marķējums un tādas reljefas norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas, kas vērš uzmanību uz briesmām.

4.2.1.14. Iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem

1. Ja izmanto perona uzbrauktuvi, tā atbilst 5.3.1.2. punkta prasībām.

2. Ja izmanto perona pacēlāju, tas atbilst 5.3.1.3. punkta prasībām.

3. Lai nodrošinātu, ka iekāpšanas palīglīdzekļi, tostarp pārvietojamās uzbrauktuves, uzglabājot tos uz perona, nerada šķērsli vai jebkādas briesmas pasažieriem, paredz drošu uzglabāšanas metodi.

4.2.1.15. Dzelzceļa pāreja pasažieriem uz peroniem

1. Dzelzceļa pārejas stacijās ir atļauts izmantot kā daļu no ceļa bez pakāpieniem vai bezšķēršļu ceļa saskaņā ar valstu noteikumiem.

2. Ja dzelzceļa pārejas izmanto kā daļu no ceļa bez pakāpieniem papildus citiem ceļiem:

— to minimālais platums ir 120 cm (īsākas par 10 m) vai 160 cm (10 m vai garākas),

— to slīpums ir neliels; stāvs uzbrauktuvju slīpums ir atļauts tikai īsos attālumos,

— tās konstruē tā, lai M papildinājumam atbilstoša ratiņkrēsla vismazākais ritenis nevarētu iesprūst starp dzelzceļa pārejas virsmu un sliedi,

— ja piekļuve dzelzceļa pārejām drošības nolūkos ir aprīkota ar apejamiem šķēršļiem, lai novērstu to, ka cilvēki netīši/nekontrolēti šķērso sliežu ceļu, minimālais gājēju celiņu platums taisnā līnijā un ap apejamo šķērsli var būt mazāks par 120 cm un vismaz 90 cm; tas ir pietiekami, lai persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, varētu manevrēt.

3. Ja dzelzceļa pārejas izmanto kā daļu no bezšķēršļu ceļiem un tas ir vienīgais risinājums visiem pasažieriem,

— tās atbilst visām iepriekšminētajām specifikācijām,

— tām ir vizuāli un reljefi marķējumi, kas norāda dzelzceļa pārejas virsmas sākumu un beigas,

— tās tiek uzraudzītas vai, pamatojoties uz valstu noteikumiem, tiek nodrošināts aprīkojums, lai dzelzceļa pāreju droši varētu šķērsot neredzīgi vai vājredzīgi cilvēki, un/vai dzelzceļa pāreju regulē, lai to droši varētu šķērsot vājredzīgi cilvēki.

4. Ja kādu no iepriekšminētajām prasībām nevar izpildīt, dzelzceļa pāreju neuzskata par daļu no ceļa bez pakāpieniem vai bezšķēršļu ceļa.

4.2.2. Ritošā sastāva apakšsistēma

1. Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

— sēdvietas,

— ratiņkrēslu vietas,

— durvis,

— apgaismojums,

— tualetes,

— bezšķēršļu joslas,

— informācija klientiem,

— augstuma izmaiņas,

— margas, roku balsti, atbalsta stieņi,

— ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta,

— pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā.

4.2.2.1. Sēdvietas

4.2.2.1.1. Vispārīgi noteikumi

1. Visu ejas puses sēdekļu atzveltnēm uzstāda turekļus, vertikālus atbalsta stieņus vai citus elementus, kurus, pārvietojoties pa eju, var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, ja vien sēdeklis paceltā pozīcijā nav līdz 200 mm attālumā no:

— otra pretējā virzienā vērsta sēdekļa atzveltnes, kas aprīkota ar turekli, vertikālu atbalsta stieni vai citiem elementiem, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai,

— atbalsta stieņa vai starpsienas.

2. Turekļus vai citus elementus, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, novieto 800–1 200 mm augstumā virs grīdas, mērot no turekļa izmantojamās daļas centra, neizvirza uz āru šķēršļbrīvajā joslā, un tie atšķiras no sēdekļa.

3. Sēdvietu zonās ar garenvirzienā fiksētiem sēdekļiem personiskās stabilitātes nodrošināšanai izmanto atbalsta stieņus. Maksimālais attālums starp šiem atbalsta stieņiem ir 2 000 mm, tos novieto 800–1 200 mm virs grīdas, un tie atšķiras no vagona iekšējās apdares.

4. Turekļiem vai citiem elementiem nav asu malu.

4.2.2.1.2. Priekšrocību sēdvietas

4.2.2.1.2.1. Vispārīgi noteikumi

1. Fiksētā vilciena sastāvā vai atsevišķā vagonā un katrā klasē ne mazāk kā 10 % sēdvietu ir paredzēts izmantot kā priekšrocību sēdvietas personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2. Priekšrocību sēdvietas un vagonus, kuros tās atrodas, norāda ar zīmēm saskaņā ar N papildinājumu, un dara zināmu, ka citiem pasažieriem vajadzības gadījumā jāatbrīvo šīs sēdvietas personām, kuras ir tiesīgas tās izmantot.

3. Priekšrocību sēdvietas izvieto pasažieru salonā tuvu pie ārdurvīm. Divstāvu vagonos vai vilcienu sastāvos priekšrocību sēdvietas var būt pieejamas abos stāvos.

4. Priekšrocību sēdvietu aprīkojuma līmenim ir jābūt vismaz tādam pašam kā līdzvērtīgu parasto sēdvietu aprīkojuma līmenim.

5. Ja konkrēta veida sēdekļiem ir paroces, tā paša veida priekšrocību sēdekļus aprīko ar paceļamām parocēm. Šī prasība neattiecas uz tām parocēm, kas atrodas gar vagona sānu malu vai gar starpsienu kupeju gadījumā. Paceļamo paroci var novietot vienā līnijā ar sēdekļa atzveltnes polsterējumu, lai bez ierobežojuma varētu piekļūt sēdeklim vai jebkurai blakus esošai priekšrocību sēdvietai.

6. Priekšrocību sēdekļi nevar būt nolaižami.

7. Visas priekšrocību sēdvietas un to lietotājiem pieejamā vieta atbilst H papildinājuma H1. līdz H4. zīmējumam.

8. Priekšrocību sēdvietas izmantojamā sēdvirsma ir vismaz 450 mm plata (sk. H1. zīmējumu).

9. Ikviena priekšrocību sēdekļa polsterējuma augšējā daļa sēdekļa priekšmalā ir 430–500 mm virs grīdas līmeņa.

10. Brīvais gabarītaugstums virs katra sēdekļa ir vismaz 1 680 mm virs grīdas līmeņa, izņemot divstāvu vilcienu, kuros virs sēdvietām atrodas bagāžas nodalījumi. Šādos gadījumos priekšrocību sēdvietām zem bagāžas nodalījumiem ir atļauts samazināts gabarītaugstums (1 520 mm) ar noteikumu, ka vismaz 50 % no priekšrocību sēdvietām gabarītaugstums ir 1 680 mm.

11. Ja ir uzstādīti sēdekļi ar atgāžamu atzveltni, izmēri attiecas uz pilnībā paceltiem sēdekļiem.

4.2.2.1.2.2. Vienā virzienā novietotas sēdvietas

1. Ja priekšrocību sēdvietas novietotas vienā virzienā, atstarpe katra sēdekļa priekšā atbilst H2. zīmējumam.

2. Attālums no sēdekļa atzveltnes priekšējās virsmas līdz vertikālajai plaknei, kas iet caur priekšā esošā sēdekļa vistālāk uz aizmuguri izvirzīto daļu, ir vismaz 680 mm, ņemot vērā, ka nepieciešamo sēdekļa slīpumu mēra no sēdekļa centra 70 mm virs vietas, kur sēdekļa polsterējums saskaras ar atzveltni.

3. Tāpat arī jābūt vismaz 230 mm brīvai telpai starp sēdekļa polsterējuma priekšmalu un to pašu vertikālo plakni attiecībā uz priekšā esošo sēdekli.

4.2.2.1.2.3. Pretī novietotu sēdvietu izkārtojums

1. Ja priekšrocību sēdvietas atrodas viena pretī otrai, attālums starp sēdekļu polsterējuma priekšmalām ir vismaz 600 mm (sk. H3. zīmējumu). Šādu attālumu saglabā arī tad, ja viens no pretī novietotiem sēdekļiem nav priekšrocību sēdvieta.

2. Ja pretī novietotas priekšrocību sēdvietas ir aprīkotas ar galdiņu, no sēdekļa polsterējuma priekšmalas līdz galdiņa izvirzītajai malai ir vismaz 230 mm brīvs horizontāls attālums (sk. H4. zīmējumu). Ja viens no pretī novietotajiem sēdekļiem nav priekšrocību sēdvieta, tā attālumu līdz galdiņam var samazināt, ja attālums starp sēdekļa polsterējuma priekšmalām saglabājas 600 mm. Pie sānsienas piestiprināti galdiņi, kuru garums nesniedzas pāri pie loga esošas sēdvietas ass līnijai, nav jāņem vērā, lai nodrošinātu atbilstību šim punktam.

4.2.2.2. Ratiņkrēslu vietas

1. Ņemot vērā vilciena sastāva garumu, izņemot lokomotīvi vai galvas vagonu, šādā vilciena sastāvā pieejamo ratiņkrēslu vietu skaits nevar būt mazāks par tabulā norādīto.







5. tabula Minimālais ratiņkrēslu vietu skaits atbilstīgi vilciena sastāva garumam Vilciena sastāva garums Ratiņkrēslu vietu skaits vilciena sastāvā Mazāk nekā 30 m 1 ratiņkrēsla vieta 30–205 metri 2 ratiņkrēslu vietas Vairāk nekā 205 līdz 300 metru 3 ratiņkrēslu vietas Vairāk nekā 300 metru 4 ratiņkrēslu vietas

2. Stabilitātes nodrošināšanai ratiņkrēslu vieta ir konstruēta tā, lai ratiņkrēsls atrastos vai nu braukšanas virzienā, vai pretēji tam.

3. Visā ratiņkrēsla vietas garumā platums ir 700 mm no grīdas līmeņa līdz minimālajam augstumam 1 450 mm, kā arī papildu 50 mm platums, lai nodrošinātu brīvu telpu rokām katrā pusē, kas ir blakus jebkādam šķērslim, kurš traucē personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, rokām (piemēram, siena vai konstrukcija), 400–800 mm virs grīdas līmeņa (ja ratiņkrēsla viens sāns ir blakus ejai, nav prasības par papildu 50 mm attiecībā uz šo ratiņkrēsla sānu, jo tā jau ir brīva telpa).

4. Minimālais attālums gareniskajā plaknē starp ratiņkrēsla vietas aizmuguri un nākamo virsmu atbilst I papildinājuma I1. līdz I3. attēlam.

5. Šajā paredzētajā vietā no vagona grīdas līdz griestiem nav šķēršļu, izņemot augšējo bagāžas nodalījumu, pie vagona sienas vai griestiem piestiprinātu horizontālu atbalsta stieni, kas atbilst 4.2.2.9. punkta prasībām, vai galdiņu.

6. Ratiņkrēsla vietas aizmugure ir konstrukcija vai cits piemērots stiprinājums, kas ir vismaz 700 mm plats. Konstrukcijas vai stiprinājuma augstums novērš ratiņkrēsla, kas atrodas ar atzveltni pret konstrukciju vai stiprinājumu, sasvēršanos atpakaļ.

7. Ratiņkrēsla vietā var uzstādīt nolaižamus sēdekļus, bet, kad tie ir pacelti, tie nevar ievirzīties ratiņkrēsla vietai paredzētajā platībā.

8. Ratiņkrēsla vietā vai tieši tās priekšā nav atļauts uzstādīt nekādu pastāvīgu aprīkojumu, piemēram, velosipēdu stiprinājuma āķus vai slēpju statīvus.

9. Vismaz vienam sēdeklim, kurš paredzēts personas ratiņkrēslā pavadonim, jābūt vai nu blakus, vai pretī katrai ratiņkrēsla vietai. Šāds sēdeklis ir tikpat ērts kā pārējie pasažieru sēdekļi un var atrasties arī ejas pretējā pusē.

10. Vilcienos, kuru konstruktīvais ātrums pārsniedz 250 km/h, izņemot divstāvu vilcienus, personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā un kas ieņēmusi ratiņkrēsla vietu, ir iespējams pārsēsties pasažieru sēdvietā, kas aprīkota ar paceļamu paroci. Šādu pārsēšanos persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, veic patstāvīgi. Šādā gadījumā pavadoņa sēdvieta var atrasties citā rindā. Šī prasība ir attiecināma uz tādu ratiņkrēslu vietu skaitu vilciena sastāvā, kā norādīts 5. tabulā.

11. Ratiņkrēsla vietā ir ārkārtas izsaukuma ierīce, kas briesmu gadījumā personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, dod iespēju informēt personu, kas var atbilstoši rīkoties.

12. Ārkārtas izsaukuma ierīce atrodas ērti sasniedzamā attālumā no personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kā norādīts L papildinājuma L1. attēlā.

13. Ārkārtas izsaukuma ierīci nenovieto grūti pieejamā vietā, kas neļauj tai nekavējoties tīši pieskarties ar plaukstu, taču to var aizsargāt no netīšas izmantošanas.

14. Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīci atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem.

15. Tieši blakus ratiņkrēsla vietai vai tajā novieto zīmi atbilstīgi N papildinājumam, apzīmējot vietu kā ratiņkrēsla vietu.

4.2.2.3. Durvis

4.2.2.3.1. Vispārīgi noteikumi

1. Šīs prasības attiecas tikai uz durvīm, kas nodrošina piekļuvi citai publiski pieejamai vilciena daļai, izņemot tualetes durvis.

2. Lai aizvērtu vai atvērtu manuāli veramas durvis, kuras paredzētas izmantošanai pasažieriem, vadības ierīcei jābūt darbināmai ar rokas plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 N.

3. Durvju vadības ierīces (manuālas ierīces, vadības pogas vai citas ierīces) izceļas uz virsmas, pie kuras tās piestiprinātas.

4. To saskarne ar pasažieriem atbilst 5.3.2.1. punktā norādītajām specifikācijām.

5. Ja durvju atvēršanas un aizvēršanas vadības ierīces nostiprinātas viena virs otras, augšējā ierīce vienmēr ir durvju atvēršanas vadības ierīce.

4.2.2.3.2. Ārdurvis

1. Visu pasažieriem paredzēto ārdurvju izmantojamais platums, kad tās ir atvērtas, ir vismaz 800 mm.

2. Vilcieniem, kuru konstruktīvais ātrums ir mazāks nekā 250 km/h, ratiņkrēslam izmantojamo durvju, kas nodrošina vienādlīmeņa piekļuvi, kā noteikts 2.3. punktā, izmantojamais platums ir vismaz 1 000 mm, durvīm esot atvērtām.

3. Visas pasažieriem paredzētās ārdurvis no ārpuses marķētas tā, lai tās izceltos uz vagona sāna apkārtējā fona.

4. Ratiņkrēslam paredzētās ārdurvis ir paredzētajām ratiņkrēslu vietām tuvākās durvis.

5. Piekļuvei ar ratiņkrēslu izmantojamās durvis ir skaidri atzīmētas ar zīmi atbilstīgi N papildinājumam.

6. Vagona iekšpusē ārdurvju atrašanās vieta ir skaidri atzīmēta, izmantojot kontrastējošu blakus esošās grīdas segumu.

7. Kad durvis ir atbloķētas atvēršanai, tiek dots signāls, ko var skaidri sadzirdēt un saredzēt personas vilciena iekšienē un ārpus tā. Šāds brīdinājuma signāls ilgst vismaz piecas sekundes, ja vien durvis netiek vērtas. Šādā gadījumā signālu var pārtraukt pēc trim sekundēm.

8. Ja durvis automātiski vai ar tālvadību atver mašīnists vai cits vilciena apkalpes loceklis, brīdinājuma signāls skan vismaz trīs sekundes no brīža, kad durvis sāk vērties.

9. Pirms sāk darboties durvis, ko aizver automātiski vai ar tālvadību, personām vilciena iekšienē un ārpus tā dod akustisku un vizuālu brīdinājuma signālu. Brīdinājuma signāls sākas vismaz divas sekundes, pirms durvis sāk aizvērties, un turpinās durvju aizvēršanās laikā.

10. Durvju brīdinājuma signālu skaņas avots atrodas netālu no vadības ierīces vai, ja tādas nav, blakus durvīm.

11. Vizuālais signāls ir redzams no vilciena iekšienes un ārienes, un tas izvietots tā, lai līdz minimumam samazinātu iespēju, ka to aizsedz tamburā esošie pasažieri.

12. Pasažieru durvju brīdinājuma skaņas signāli atbilst G papildinājumā norādītajai specifikācijai.

13. Durvis aktivizē vilciena apkalpe, pusautomātiski (t. i., pasažieris nospiež pogu) vai automātiski.

14. Durvju vadības ierīce atrodas vai nu pie durvju vērtnes, vai uz tās.

15. Viduspunkts ārdurvju atvēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no perona, uz visiem tiem peroniem, kam vilciens paredzēts, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 200 mm, mērot vertikāli virs peroniem. Ja vilciens ir paredzēts vienam perona augstumam, ārdurvju atvēršanas vadības ierīces centrs, mērot vertikāli, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm virs attiecīgā perona augstuma.

16. Viduspunkts ārdurvju atvēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no vilciena iekšienes, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

4.2.2.3.3. Iekšdurvis

1. Automātiskajām un pusautomātiskajām iekšdurvīm ir ierīces, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā.

2. To iekšdurvju izmantojamais platums, pa kurām var iebraukt personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, ir vismaz 800 mm.

3. Spēks, kas izmantojams, lai atvērtu vai aizvērtu manuāli veramas durvis, nepārsniedz 60 N.

4. Iekšdurvju vadības ierīces viduspunkts atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

5. Automātiskas vagonus savienojošas durvis darbojas vai nu sinhroni kā pāris, vai otras durvis automātiski fiksē personas virzību uz tām un atveras.

6. Ja vairāk nekā 75 % no durvju virsmas ir no caurspīdīga materiāla, tās skaidri marķē ar vizuālām norādēm.

4.2.2.4. Apgaismojums

1. Vidējā apgaismojuma minimālās vērtības pasažieru zonās atbilst A papildinājuma 6. punktā norādītās specifikācijas 4.1.2. punktam. Attiecībā uz atbilstību šai SITS nepiemēro prasības par šo vērtību vienādību.

4.2.2.5. Tualetes

1. Ja vilcienā ir ierīkotas tualetes, no ratiņkrēsla vietas ir pieejama universālā tualete.

2. Standarta tualete atbilst 5.3.2.2. un 5.3.2.3. punkta prasībām.

3. Universālā tualete atbilst 5.3.2.2. un 5.3.2.4. punkta prasībām.

4. Ja vilcienā ir ierīkotas tualetes, ir pieejama arī vieta bērnu pārtīšanai. Ja atsevišķa vieta bērnu apkopšanai nav paredzēta vai ja ir paredzēta atsevišķa vieta bērnu apkopšanai, taču tā nav pieejama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, galdiņu ierīko universālajās tualetēs. Tas atbilst 5.3.2.5. punkta prasībām.

4.2.2.6. Bezšķēršļu joslas

1. Sākot no vagona ieejas, ir šādas bezšķēršļu joslas daļas:

— cauri vagoniem atbilstīgi J papildinājuma J1. attēlam,

— starp viena vilciena sastāva savienotajiem vagoniem atbilstīgi J papildinājuma J2.attēlam,

— uz un no durvīm, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, ratiņkrēslu vietām un ar ratiņkrēslu pieejamām vietām, tostarp guļamvietām un universālām tualetēm, ja tādas pieejamas, atbilstīgi J papildinājuma J3. attēlam.

2. Minimālā augstuma prasība nav jāpārbauda:

— nevienā divstāvu vagona zonā,

— vienstāvu vagonu pārejās starp vagoniem un durvju zonās.

Šajās zonās ir pieļaujams samazināts gabarītaugstums saistībā ar konstrukcijas ierobežojumiem (sliežu ceļa platums, fiziskā platība).

3. Nodrošina apgriešanās laukumu, kura minimālais diametrs ir 1 500 mm, blakus ratiņkrēsla vietai un citās vietās, kurās ar ratiņkrēsliem paredzēts pagriezties 180° leņķī. Ratiņkrēsla vieta var būt daļa no apgriešanās laukuma.

4. Ja personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, jāmaina virziens, bezšķēršļu joslas platums abos gaiteņos atbilst K papildinājuma K1. tabulai.

4.2.2.7. Informācija klientiem

4.2.2.7.1. Vispārīgi noteikumi

1. Sniedz šādu informāciju:

— drošības informācija un drošības instrukcijas,

— akustiskas drošības instrukcijas savienojumā ar redzamiem signāliem ārkārtas gadījumā,

— brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes,

— informācija par vilciena maršrutu, tostarp informācija par kavēšanos un neplānotu apstāšanos,

— informācija par vilcienā esošo labierīcību atrašanās vietu.

2. Vizuālā informācija izceļas uz tās fona.

3. Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms.

4. Ar cipariem norādītā informācija par laiku ir 24 stundu sistēmā.

4.2.2.7.2. Virziena norādes, piktogrammas un reljefa informācija

1. Visām drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmēm ir piktogrammas, un tās izgatavo atbilstīgi A papildinājuma 7. punktā minētajām specifikācijām.

2. Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

3. Šādām īpašajām piktogrammām pievieno ratiņkrēsla simbolu saskaņā ar N papildinājumu:

— informācija par virzienu uz labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu,

— ar ratiņkrēslu pieejamu durvju atrašanās vietas norāde vilciena ārpusē,

— ratiņkrēslu vietu norāde vilciena iekšienē,

— universālo tualešu norāde.

Simbolus var kombinēt ar citiem simboliem (piemēram, vagona numurs, tualete u. c.).

4. Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar piktogrammu, kas atbilst N papildinājumam.

5. Universālajās tualetēs, kurās ir uzstādīti virās iestiprināti roku balsti, izvieto piktogrammu, kurā roku balsts ir attēlots gan pielocītā, gan atlocītā stāvoklī.

6. Ja vagonā paredzēta sēdvietu rezervēšana, konkrētā vagona numuru vai to apzīmējošu burtu (kādi izmantoti rezervēšanas sistēmā) norāda ārpusē vai pie visām tā ieejas durvīm. Numuru vai burtu norāda ar rakstu zīmēm, kuru augstums nav mazāks par 70 mm, un tās ir redzamas, kad durvis ir atvērtas un aizvērtas.

7. Ja sēdvietas apzīmē ar numuriem vai burtiem, sēdvietas numuru vai burtu norāda uz katras sēdvietas vai tās tuvumā ar zīmēm, kuru augstums ir vismaz 12 mm. Šādi numuri un burti kontrastē ar fonu, uz kura tie norādīti.

8. Reljefas informācijas norādes uzstāda:

— tualetēs un ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukuma ierīcei, ja nepieciešams,

— ritošajā sastāvā – pasažieriem pieejamu durvju atvēršanas/aizvēršanas vadības ierīcēm un ārkārtas izsaukuma ierīcēm.

4.2.2.7.3. Dinamiska vizuālā informācija

1. Galastaciju vai maršrutu norāda vilciena ārpusē, perona pusē vismaz vienu pasažieru durvju tuvumā vismaz pie katra otrā vilciena vagona.

2. Ja vilcienus ekspluatē sistēmā, kurā uz stacijas peroniem ik pēc 50 m vai mazāk tiek sniegta mainīga vizuālā informācija un maršruts vai galastacija tiek norādīta arī vilciena priekšgalā, nav obligāti sniegt informāciju uz vagonu sāniem.

3. Vilciena galastaciju vai maršrutu norāda katrā vagonā.

4. Nākamo vilciena pieturu norāda tā, ka to var izlasīt vismaz no 51 % pasažieru sēdvietu katra vagona iekšpusē, tostarp no 51 % priekšrocību sēdvietu un no visām ratiņkrēslu vietām.

5. Šo informāciju attēlo vismaz divas minūtes pirms ierašanās attiecīgajā stacijā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānota brauciena attālumā, nākamo staciju norāda uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas.

6. Prasība nodrošināt informāciju par galastaciju un nākamo pieturu tā, lai tā būtu redzama no 51 % pasažieru sēdvietu, neattiecas uz kupejvagoniem, ja kupejās ir maksimāli astoņas sēdvietas un tām piekļūst no blakus esoša gaiteņa. Tomēr šī informācija ir redzama personai, kas stāv gaitenī ārpus kupejas, un pasažierim, kas atrodas ratiņkrēsla vietā.

7. Informāciju par nākamo pieturu var rādīt uz tā paša informācijas sniegšanas līdzekļa, uz kura rāda informāciju par galastaciju. Tomēr, tiklīdz vilciens apstājies, atkal tiek rādīta galastacija.

8. Ja sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

9. Iekšējie un ārējie displeji atbilst 5.3.2.7. punkta prasībām. Šajā punktā terminu “displejs” saprot kā jebkādu mainīgās informācijas sniegšanas līdzekli.

4.2.2.7.4. Dinamiska akustiskā informācija

1. Vilcienu aprīko ar skaļruņu sakaru sistēmu, kuru mašīnists vai cits apkalpes loceklis, kuram ir konkrēta atbildība par pasažieriem, izmanto kārtējiem vai ārkārtas paziņojumiem.

2. Skaļruņu sakaru sistēmu var darbināt manuāli, automātiski vai kā iepriekš programmētu sistēmu. Ja skaļruņu sakaru sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

3. Skaļruņu sakaru sistēmu iespējams izmantot, lai paziņotu galastaciju un nākamo vilciena pieturu katrā pieturā, vai izbraucot no katras pieturas.

4. Skaļruņu sakaru sistēmu iespējams izmantot, lai paziņotu par nākamo vilciena pieturu vismaz divas minūtes pirms vilciena ierašanās šajā pieturā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānotā brauciena attālumā, nākamo staciju paziņo uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas.

5. Mutiskā informācija saskaņā ar A papildinājuma 5. punktā norādīto specifikāciju sniedzama vismaz 0,45 skaļumā pēc STI-PA indeksa. Skaļruņu sakaru sistēma atbilst šai prasībai visās sēdvietās un ratiņkrēslu vietās.

4.2.2.8. Augstuma izmaiņas

1. Iekšējo pakāpienu (izņemot tos, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses) maksimālais augstums ir 200 mm, un minimālais dziļums – 280 mm, mērot no kāpņu viduslīnijas. Divstāvu vilcieniem šo vērtību ir atļauts samazināt līdz 270 mm kāpnēm, kas ved uz augšējo stāvu un apakšējo stāvu.

2. Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras dziļums ir 45–55 mm un kura noklāj pakāpienus visā platumā pa pakāpiena aizsargapkaluma priekšējo un augšējo virsmu.

3. Kāpnes, kurām ir vairāk nekā trīs pakāpieni, aprīko ar margām abās pusēs un divos līmeņos. Augstākās margas izvieto 850–1 000 mm virs grīdas līmeņa. Zemākās margas izvieto 500–750 mm virs grīdas līmeņa.

4. Kāpnēm, kurām ir viens, divi vai trīs pakāpieni, abās pusēs ierīko vismaz vienas margas vai citu elementu, kuru var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai.

5. Margas atbilst 4.2.2.9. punkta noteikumiem.

6. Nav pieļaujami pakāpieni starp tādu ārdurvju tamburu, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēsliem, universālo guļamvagonu un universālo tualeti, izņemot durvju slieksni, kura augstums nepārsniedz 15 mm, vai izņemot gadījumu, ja pakāpiena pārvarēšanai ir paredzēts pacēlājs. Pacēlājs atbilst 5.3.2.10. punkta prasībām.

7. Uzbrauktuves ritošajā sastāvā nedrīkst pārsniegt šādas maksimālā slīpuma vērtības.







6. tabula Maksimālais uzbrauktuvju slīpums ritošajā sastāvā Uzbrauktuves garums Maksimālais slīpums (grādos) Maksimālais slīpums (%) Ceļi starp tādu ārdurvju tamburu, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēslam, ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu un universālo tualeti Līdz 840 mm vienstāva vagonos 6,84 12 Līdz 840 mm divstāvu vagonos 8,5 15 > 840 mm 3,58 6,25 Citas vietas vilcienā > 1 000 mm 6,84 12 600–1 000 mm 8,5 15 Mazāk nekā 600 mm 10,2 18 Piezīme. Šie slīpumi mērāmi, kad vagons stāv uz taisna un līdzena sliežu ceļa.

4.2.2.9. Margas, roku balsti, atbalsta stieņi

1. Visas margas, roku balsti, atbalsta stieņi, ko ierīko vagonā, šķērsgriezumā ir apaļi ar ārējo diametru no 30–40 mm un ar 45 mm minimālo brīvo attālumu līdz jebkurai blakusesošai virsmai, izņemot to montāžas elementus.

2. Ja margas, roku balsti, atbalsta stieņi ir izliekti, izliekuma iekšējās virsmas rādiuss ir vismaz 50 mm.

3. Visas margas, roku balsti, atbalsta stieņi kontrastē ar to fonu.

4. Ārdurvīm abās pusēs ir atbalsta stieņi, kas nostiprināti iekšpusē pēc iespējas tuvāk vagona ārsienai. Attiecībā uz vienu durvju pusi var izdarīt izņēmumu, ja tās ir aprīkotas ar tādu ierīci kā iebūvētu pacēlāju.

5. Šie atbalsta stieņi ir:

— vertikāli atbalsta stieņi, kas sniedzas no 700 mm līdz 1 200 mm virs ārdurvju pirmā pakāpiena sliekšņa,

— papildu atbalsta stieņi 800–900 mm augstumā virs pirmā izmantojamā pakāpiena un paralēli pakāpiena aizsargapkaluma līnijai pie durvīm, kurām ir vairāk nekā divi ieejas pakāpieni.

6. Ja pārejas bezšķēršļu josla ir šaurāka nekā 1 000 mm un garāka nekā 2 000 mm atbalsta stieņus vai turekļus pasažieru lietošanai paredzētajās vagonus savienojošajās ejās piestiprina šajās ejās vai to tuvumā.

7. Ja pārejas bezšķēršļu josla ir 1 000 mm vai platāka, atbalsta stieņus vai turekļus piestiprina pārejā.

4.2.2.10. Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta

1. Ja vilcienā ir pasažieriem paredzētas guļamvietas, tajā jābūt vagonam, kurā ir vismaz viena ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta.

2. Ja vilcienā ir vairāk nekā viens vagons ar guļamvietām pasažieriem, tajā jābūt vismaz divām ar ratiņkrēslu pieejamām guļamvietām.

3. Ja vilcienā ir ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta, attiecīgā vagona ārpusē uz durvīm un uz guļamvietas, kas pieejama ar ratiņkrēslu, durvīm pievieno zīmi atbilstīgi N papildinājumam.

4. Ar ratiņkrēslu pieejamas guļamvietas iekšējā izkārtojumā vērā ņem 4.2.2.6. punkta prasības saistībā ar personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kustību brīvību guļamvietā.

5. Guļamvietā uzstāda ne mazāk kā divas ārkārtas izsaukuma ierīces, kuras iedarbinot, tiek nosūtīts signāls personai, kas var atbilstīgi rīkoties; tām nav jābūt sakaru ierīcēm.

6. Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīcēm atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem.

7. Vienu ārkārtas izsaukuma ierīci novieto ne augstāk kā 450 mm virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz vadības ierīces centram. To novieto tā, lai persona, guļot uz grīdas, varētu aizsniegt vadības ierīci.

8. Otru ārkārtas izsaukuma ierīci uzstāda ne zemāk par 600 mm un ne augstāk par 800 mm virs grīdas, mērot vertikāli līdz vadības ierīces centram.

9. Šīs divas ārkārtas izsaukuma ierīces izvieto uz dažādām guļamtelpas vertikālajām virsmām.

10. Ārkārtas izsaukuma ierīces atšķiras no jebkurām citām vadības ierīcēm guļamvietā, to krāsa atšķiras no pārējo vadības ierīču krāsas, un tās izceļas uz apkārtējā fona.

4.2.2.11. Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.11.1. Vispārīgās prasības

1. Jāparāda, ka punkts, kurš atrodas katru pasažieru durvju iekāpšanas pakāpiena priekšpuses centrā abās tāda vagona pusēs, kas ekspluatācijas kārtībā ar jauniem riteņiem stāv centrāli uz sliedēm, atrodas tās virsmas iekšpusē, kuru 1. attēlā apzīmē kā “pakāpiena atrašanās vietu”.

2. bq0, δh, δν+ un δν- vērtības ir atkarīgas no tā perona veida, pie kura ritošajam sastāvam paredzēts apstāties. Tās ir šādas:

— bq0 aprēķina, pamatojoties uz sliežu ceļa platumu, kādā vilcienu paredzēts ekspluatēt, saskaņā A papildinājuma 8. punktā norādīto specifikāciju. Sliežu ceļa platums ir definēts INF SITS 4.2.3.1. punktā,

— δh, δν+ un δν- vērtības ir noteiktas 7.–9. tabulā.

7. tabula visiem ritošā sastāva veidiem, kam normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 550 mm augstiem peroniem:







7. tabula δh, δν+ un δν- vērtības 550 mm augstam peronam δh mm δν+ mm δν– mm Uz taisna, līdzena sliežu ceļa 200 230 160 Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m 290 230 160

8. tabula visiem ritošā sastāva veidiem, kam normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 760 mm augstiem peroniem:







8. tabula δh, δν+ un δν- vērtības 760 mm augstam peronam δh mm δν+ mm δν- mm Uz taisna, līdzena sliežu ceļa 200 230 160 Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m 290 230 160

9. tabula visiem ritošā sastāva veidiem, kuriem normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties gan pie 760 mm augstiem peroniem, gan pie 550 mm augstiem peroniem un kuriem ir divi vai vairāki pakāpieni iekāpšanai.

Vienam pakāpienam piemēro 7. tabulā norādītās vērtības un nākamajam pakāpienam virzienā uz vagona iekšpusi piemēro šādas vērtības, pamatojoties uz nominālo perona augstumu 760 mm.







9. tabula δh, δν+ un δν- vērtības otrajam pakāpienam 760 mm augsta perona gadījumā δh mm δν+ mm δν- mm Uz taisna, līdzena sliežu ceļa 380 230 160 Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m 470 230 160

3. LOC&PAS SITS 4.2.12. punktā prasītajā tehniskajā dokumentācijā ietver informāciju par teorētiskā perona augstumu un nobīdi, kas veido 230 mm vertikālu atstarpi (δν+ ) un 200 mm horizontālu atstarpi (δh ) no punkta, kurš atrodas ritošā sastāva zemākā pakāpiena priekšpuses centrā uz taisna, līdzena sliežu ceļa.

4.2.2.11.2. Iekāpšanas/izkāpšanas pakāpieni

1. Visi pakāpieni, kas paredzēti iekāpšanai un izkāpšanai, ir nodrošināti pret slīdēšanu, un to izmantojamās brīvās virsmas platums sakrīt ar durvju platumu.

2. Iekšējo pakāpienu, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses, minimālais dziļums ir 240 mm starp pakāpienu vertikālajām malām, un maksimālais augstums – 200 mm. Katra pakāpiena augstumu var palielināt maksimāli līdz 230 mm, ja nepieciešamo pakāpienu skaitu tādējādi ir iespējams samazināt par vienu pakāpienu.

3. Visu pakāpienu augstums ir vienāds.

4. Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras dziļums ir 45–55 mm un kura noklāj vismaz 80 % no pakāpienu aizsargapkaluma augšējās virsmas platuma. Līdzīga josla norāda priekšējo virsmu pēdējam pakāpienam, iekāpjot vagonā.

5. Fiksēta vai paceļama piekļuvei paredzēta ārēja pakāpiena maksimālais augstums ir 230 mm starp pakāpieniem, un minimālais dziļums – 150 mm.

6. Ja vagons ir aprīkots ar pakāpiena plāksni, kura ir durvju sliekšņa pagarinājums ārpus vagona, un starp pakāpiena plāksni un vagona grīdu nav līmeņa starpības, to neuzskata par pakāpienu šīs specifikācijas izpratnē. Ir pieļaujams arī minimāls augstuma samazinājums (maksimāli 60 mm) starp grīdas virsmu pie durvju sliekšņa un vagona ārpusē, ko izmanto durvju vēršanai un noslēgšanai, un to neuzskata par pakāpienu.

7. Vagona tamburs sasniedzams maksimāli ar četriem pakāpieniem, no kuriem viens var atrasties ārpusē.

8. Ritošajam sastāvam, kam normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie esošiem peroniem, kuri zemāki nekā 380 mm, un kura durvis pasažieru iekāpšanai ir virs ratiņiem, nav jāatbilst 2. un 5. punkta prasībām, ja var parādīt, ka tādējādi tiek panākts vienmērīgāks pakāpienu augstuma sadalījums.

4.2.2.12. Iekāpšanas palīglīdzekļi

1. Izveido drošu uzglabāšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka iekāpšanas palīglīdzekļi, tostarp pārvietojamās uzbrauktuves, netraucē pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem un nerada apdraudējumu pasažieriem pēkšņas apstāšanās gadījumā.

2. Saskaņā ar 4.4.3. punktā norādītajiem noteikumiem ritošajā sastāvā var atrasties šādi iekāpšanas palīglīdzekļu veidi.

4.2.2.12.1. Pārvietojams pakāpiens un savienojošā platforma

1. Pārvietojams pakāpiens ir vagonā ierīkota ievelkama ierīce, kas ir zemāka nekā durvju sliekšņa līmenis, pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu.

2. Savienojošā platforma ir vagonā ierīkota ievelkama ierīce, kas ir maksimāli tuvu durvju sliekšņa līmenim, pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu.

3. Ja pārvietojamais pakāpiens vai savienojošā platforma izvirzās ārpus atļautajiem gabarītiem, vilcienam jābūt nekustīgam, kamēr pakāpiens vai platforma ir izvirzīti.

4. Pārvietojamā pakāpiena vai savienojošās platformas izvirzīšanai jābūt pabeigtai, pirms durvju atvērums ļauj pasažieriem tos šķērsot, un pretēji, pakāpiena vai platformas ievilkšana drīkst sākties tikai tad, kad durvju atvērums vairs neļauj pasažieriem tos šķērsot.

5. Pārvietojamie pakāpieni un savienojošās platformas atbilst 5.3.2.8. punkta prasībām.

4.2.2.12.2. Vagona uzbrauktuve

1. Vagona uzbrauktuve ir ierīce, kas novietota starp vagona durvju slieksni un peronu. Tā var būt manuāla, pusautomātiska vai automātiska.

2. Vagona uzbrauktuves atbilst 5.3.2.9. punkta prasībām.

4.2.2.12.3. Iebūvēts pacēlājs

1. Iebūvēts pacēlājs ir ierīce, kas iebūvēta vagona durvju ejā un kas spēj pārvarēt maksimālo līmeņa starpību starp vagona grīdu un stacijas peronu, pie kura to izmanto.

2. Kad pacēlājs ir uzglabāšanas pozīcijā, minimālais izmantojamais durvju platums atbilst 4.2.2.3.2. punktam.

3. Iebūvēti pacēlāji atbilst 5.3.2.10. punkta prasībām.

4.3. Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1. Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu







10. tabula Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu PRM SITS INF SITS Parametrs Punkts Parametrs Punkts Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā 4.2.2.11. Peroni 4.2.9. Īpaši gadījumi saistībā ar pakāpienu novietojumu iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā 7.3.2.6. Īpaši gadījumi saistībā ar peroniem 7.7.

4.3.2. Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu







11. tabula Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu PRM SITS LOC&PAS SITS Parametrs Punkts Parametrs Punkts Ritošā sastāva apakšsistēma 4.2.2. Pasažieriem paredzētais aprīkojums 4.2.5.

4.3.3. Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu







12. tabula Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu PRM SITS TAP SITS Parametrs Punkts Parametrs Punkts Stacijas pieejamība Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā 4.4.1. Tādas informācijas apstrāde, kas attiecas uz personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanu un palīdzību šīm personām 4.2.6. Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā 4.4.2. Tādas informācijas apstrāde, kas attiecas uz personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanu un palīdzību šīm personām 4.2.6. Pieejamība un rezervēšana 4.4.2. Ar vietu pieejamību/rezervēšanu saistītās informācijas apstrāde 4.2.9. Vizuālā informācija 4.2.1.10. Stacijā sniedzamās informācijas apstrāde 4.2.12. Mutiskā informācija 4.2.1.11. Stacijā sniedzamās informācijas apstrāde 4.2.12. Informācija klientiem 4.2.2.7. Vilcienā sniedzamās informācijas apstrāde 4.2.13.

4.4. Ekspluatācijas noteikumi

Šādi ekspluatācijas noteikumi neietilpst apakšsistēmu novērtēšanā.

Šajā SITS nav precizēti ekspluatācijas noteikumi evakuācijai bīstamu situāciju gadījumā, tikai attiecīgās tehniskās prasības. Infrastruktūras un ritošā sastāva tehnisko prasību mērķis ir sekmēt visu personu, tostarp personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām, evakuāciju.

4.4.1. Infrastruktūras apakšsistēma

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas ekspluatācijas noteikumi attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir šādi.

— Vispārīgi noteikumi — Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu, ka visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām var piekļūt pasažieru infrastruktūrai jebkurā brīdī darba laikā saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šāda politika ir savietojama attiecīgi ar jebkuru tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma politiku, kas var vēlēties izmantot tehniskās iekārtas (sk. 4.4.2. punktu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Infrastruktūras politikā iekļauj ekspluatācijas noteikumus vismaz šādām situācijām.

— Stacijas pieejamība — Ekspluatācijas noteikumi nodrošina, lai būtu pieejama informācija par visu staciju pieejamības līmeni.

— Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem — Ekspluatācijas noteikumi rakstiskā formā tiek īstenoti attiecībā uz stacijām bez personāla, kurās biļetes iegādājas tirdzniecības automātos (sk. 4.2.1.8. punktu). Šādos gadījumos vienmēr ir jābūt alternatīviem biļešu iegādes veidiem, kurus var izmantot vājredzīgi pasažieri (piemēram, iespēja iegādāties biļeti vai nu vilcienā, vai galastacijā).

— Biļešu iegādes kontrole – turniketi — Ja biļešu iegādes kontrolei tiek izmantoti turniketi, īsteno ekspluatācijas noteikumus, ar ko personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām piedāvā paralēlu piekļuvi caur šādiem kontroles punktiem. Šo īpašo piekļuvi var izmantot personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, un to var kontrolēt vai nu personāls, vai automātiski.

— Peronu apgaismojums — Apgaismojumu uz peroniem atļauts izslēgt, ja nav gaidāms neviens vilciens.

— Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana — Ekspluatācijas noteikumus īsteno, lai panāktu atbilsmi starp būtisku vizuālu un mutisku informāciju (sk. 4.2.1.10. un 4.2.1.11. punktu). Personāls, sniedzot paziņojumus, ievēro standarta procedūras, lai panāktu pilnīgu būtiskas informācijas atbilsmi. — Reklāmu neapvieno ar informāciju par maršrutu. —

Piezīme. Piemērojot šo punktu, vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par reklāmu.

— Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma — Ja stacijā netiek sniegta mutiskā informācija, izmantojot skaļruņu sakaru sistēmu (sk. 4.2.1.11. punktu), ekspluatācijas noteikumos paredz alternatīvu informācijas sistēmu, ar ko pasažieri stacijā var iegūt to pašu informāciju dzirdami (piemēram, personāla sniegts vai automatizēts tālruņa informācijas pakalpojums).

— Perons – zona, kur izmanto palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu — Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs kopīgi nosaka vietu(-as) uz perona, kur šāda iekārta, visticamāk, tiks izmantota, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus. — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai, ja iespējams, noteiktu vilcienu apstāšanās vietu atbilstīgi šīs (vai šo) darbības zonas(-u) atrašanās vietai.

— Manuāli un motorizēti palīglīdzekļi iekļūšanai ar ratiņkrēslu – drošība — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā stacijas personāls rīkojas ar iekāpšanas palīglīdzekļiem (sk. 4.2.1.14. punktu). — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā personāls izmanto pārvietojamo drošības barjeru, kas piestiprināta ratiņkrēslu pacēlājiem (sk. 4.2.1.14. punktu). — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls spēj droši rīkoties ar iekāpšanas uzbrauktuvēm, tās izvēršot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā (sk. 4.2.1.14. punktu).

— Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls apzinās, ka personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām var būt nepieciešama palīdzība, lai iekāptu vilcienā un izkāptu no tā, un ka personāls vajadzības gadījumā sniedz šādu palīdzību. — Noteikumi par palīdzības sniegšanu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām definēti Regulā (EK) Nr. 1371/2007 ( 4 ).

— Uzraudzīta dzelzceļa pāreja — Ja ir atļautas uzraudzītas dzelzceļa pārejas, īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls pie uzraudzītām dzelzceļa pārejām sniedz attiecīgu palīdzību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tostarp norādes, kad ir droši šķērsot sliežu ceļu.

4.4.2. Ritošā sastāva apakšsistēma

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijas noteikumi attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir šādi.

— Vispārīgi noteikumi — Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu pasažieru ritošā sastāva pieejamību visos darbības laikos saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šāda politika ir savietojama attiecīgi ar infrastruktūras pārvaldītāja vai stacijas apsaimniekotāja politiku (sk. 4.4.1. punktu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Ritošā sastāva politikā ietver ekspluatācijas noteikumus vismaz šādām situācijām.

— Priekšrocību sēdvietu pieejamība un rezervēšana — Saistībā ar sēdvietām, kuras klasificē kā “priekšrocību” sēdvietas, ir divas iespējas: i) nerezervētas sēdvietas un ii) rezervētas sēdvietas (sk. 4.2.2.1.2. punktu). i) gadījumā ekspluatācijas noteikumi ir vērsti uz pārējiem pasažieriem (t. i., ir izvietotas zīmes) ar lūgumu nodrošināt, ka priekšroka tiek dota visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, par kurām noteikts, ka tās tiesīgas izmantot šādas sēdvietas, un ka aizņemtās priekšrocību sēdvietas attiecīgi jāatbrīvo. ii) gadījumā ekspluatācijas noteikumus īsteno dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai nodrošinātu, ka biļešu iegādes rezervēšanas sistēma ir taisnīga attiecībā uz personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šādi noteikumi nodrošinās, ka priekšrocību sēdvietas sākotnēji, līdz konkrētam laikam pirms vilciena atiešanas ir pieejamas rezervēšanai tikai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Pēc tam priekšrocību sēdvietas ir pieejamas visiem pasažieriem, tostarp personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

— Suņu–pavadoņu pārvadāšana — Izstrādā ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu, ka no personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kurām līdzi ir suns–pavadonis, netiek iekasēta papildu samaksa.

— Ratiņkrēslu vietu pieejamība un to rezervēšana — Priekšrocību sēdvietu pieejamības un rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz ratiņkrēslu vietām, uz kurām priekšrocība tiek dota vienīgi personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā. Turklāt ekspluatācijas noteikumos paredz i) nerezervētu vai ii) rezervētu sēdvietu pavadoņiem (kas nav PRM) ratiņkrēsla vietas tuvumā vai pretī tai.

— Universālo guļamvagonu pieejamība un to rezervēšana — Priekšrocību sēdvietu rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz universālajiem guļamvagoniem (sk. 4.2.2.10. punktu). Tomēr ekspluatācijas noteikumos paredz, ka vietas universālajos guļamvagonos nedrīkst aizņemt bez rezervācijas (t. i., vienmēr nepieciešama iepriekšēja rezervēšana).

— Ārdurvju aktivizēšana, ko veic vilciena apkalpe — Īsteno ekspluatācijas noteikumus attiecībā uz ārdurvju aktivizēšanu, ko veic vilciena apkalpe, lai nodrošinātu visu pasažieru, tostarp personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām, drošību (sk. 4.2.2.3.2. punktu).

— Ārkārtas izsaukuma ierīce ratiņkrēsla vietā, universālajās tualetēs vai ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un darbību ārkārtas izsaukuma ierīces aktivizēšanas gadījumā (sk. 4.2.2.2., 4.2.2.5. un 4.2.2.10. punktu). Reakcija un darbība var atšķirties atbilstoši ārkārtas izsaukuma iemeslam.

— Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumā — Īsteno ekspluatācijas noteikumus attiecībā uz akustisko drošības instrukciju pārraidi pasažieriem ārkārtas gadījumā (sk. 4.2.2.7.4. punktu). Šie noteikumi ietver instrukciju un to pārraides veidu. — — Vizuālā un akustiskā informācija – reklāmas kontrole — Jābūt pieejamai informācijai par maršrutu vai tīklu, kurā vilcienu ekspluatē (dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums lemj par veidu, kā sniegt šo informāciju). — Reklāmu neapvieno ar informāciju par maršrutu. —

Piezīme. Piemērojot šo punktu, vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par reklāmu. — Automātiskās informācijas sistēmas – nepareizas vai maldinošas informācijas labošana manuāli — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai vilciena apkalpe pārbaudītu un varētu labot kļūdainu automātisko informāciju (sk. 4.2.2.7. punktu). — Noteikumi par galastacijas un nākamās pieturas paziņošanu — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu, ka nākamo pieturu paziņo ne vēlāk kā divas minūtes pirms vilciena pienākšanas stacijā (sk. 4.2.2.7. punktu). — Noteikumi par vilciena sastāva formēšanu, lai palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu varētu izmantot saskaņā ar peronu plānojumu — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus, lai varētu noteikt palīglīdzekļu iekļūšanai ar ratiņkrēslu drošas ekspluatācijas zonas attiecībā uz vilcienu apstāšanās vietām. — Manuāli un motorizēti palīglīdzekļi iekļūšanai ar ratiņkrēslu – drošība — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā vilciena apkalpe un stacijas personāls rīkojas ar iekāpšanas palīglīdzekļiem. Manuālu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka personālam jāizmanto minimāla fiziskā piepūle. Motorizētu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka ekspluatācija netiek pārtraukta elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā vilciena apkalpe vai stacijas personāls izmanto pārvietojamo drošības barjeru, kas piestiprināta ratiņkrēslu pacēlājiem. — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka vilciena apkalpe un stacijas personāls spēj droši rīkoties ar iekāpšanas uzbrauktuvēm, tās izvēršot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā. — Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā — Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls apzinās, ka personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām var būt nepieciešama palīdzība, lai iekāptu vilcienā un izkāptu no tā, un ka personāls vajadzības gadījumā sniedz šādu palīdzību. — Noteikumi par palīdzības sniegšanu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām definēti Regulā (EK) Nr. 1371/2007. —

Perons – zona, kur izmanto palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs kopīgi nosaka vietu uz perona, kurā šāda iekārta, visticamāk, tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošiem peroniem, pie kuriem vilciens, visticamāk, apstāsies.

Iepriekšminētā rezultātā vilciena apstāšanās vieta dažos gadījumos jāpielāgo, lai atbilstu šai prasībai.

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.2.1.12. punktu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas. — Ārkārtas metode pārvietojamo pakāpienu izmantošanai — Īsteno ekspluatācijas noteikumus savienojošās platformas nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā ārkārtas gadījumā vai izmantošanai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. — Vilciena formēšanas kombinācijas no šai SITS atbilstoša un neatbilstoša ritošā sastāva — Formējot vilcienu, kurā ir gan šai SITS atbilstošs, gan neatbilstošs ritošais sastāvs, īsteno ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka vilcienā ir vismaz divas ratiņkrēslu vietas, kas atbilst šai SITS. Ja vilcienā ir pieejamas tualetes, nodrošina, ka personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, ir pieejama universālā tualete. — Ja tiek formētas šādas ritošā sastāva kombinācijas, ievieš procedūras, lai nodrošinātu vizuālu un akustisku informāciju par maršrutu visos vagonos. — Ir pieņemami, ka mainīgās informācijas sistēmu un ratiņkrēslu vietu/universālo tualešu/ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu ārkārtas izsaukuma ierīču funkcionalitāte, darbojoties šādos formējumos, var nebūt pilnīga. — Vilcienu formēšana no atsevišķiem šai SITS atbilstošiem vagoniem — Ja vagoni, kuri atsevišķi novērtēti saskaņā ar 6.2.7. punktu, tiek formēti vilcienā, ievieš ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka viss vilciens atbilst šīs SITS 4.2. punktam.

4.4.3. Iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšana un palīdzības sniegšana

Infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vienojas par iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšanu un pārzināšanu, kā arī par palīdzības sniegšanu un alternatīviem pārvadājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1371/2007, lai noteiktu, kura puse ir atbildīga par iekāpšanas palīglīdzekļu izmantošanu un alternatīvo pārvadājumu veikšanu. Infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas apsaimniekotājs(-i)) un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nodrošina, ka saskaņotais pienākumu sadalījums ir vispiemērotākais vispārējais risinājums.

Šādās vienošanās nosaka:

— stacijas peronus, uz kuriem infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzekļa darbība, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

— stacijas peronus, uz kuriem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzekļa darbība, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

— ritošo sastāvu, kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis un tā darbība, un stacijas peronus, kur to izmantos,

— ritošo sastāvu, kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis un infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam jānodrošina tā darbība, un stacijas peronus, kur to izmantos,

— alternatīvu pārvadājumu veikšanas nosacījumus, ja: — — peronu nevar sasniegt pa bezšķēršļu ceļu vai — nevar nodrošināt palīdzību, lai izmantotu iekāpšanas palīglīdzekli starp peronu un ritošo sastāvu.

4.5. Tehniskās apkopes noteikumi

4.5.1. Infrastruktūras apakšsistēma

Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam ir procedūras, kurās iekļauta alternatīvas palīdzības sniegšana personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām šīm personām paredzētā aprīkojuma tehniskās apkopes, nomaiņas vai remonta laikā.

4.5.2. Ritošā sastāva apakšsistēma

Ja aprīkojums, kas paredzēts personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tiek bojāts (tas ietver arī reljefas zīmes), dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nodrošina procedūras aprīkojuma remontam vai aizstāšanai sešu darbdienu laikā no brīža, kad bojājums konstatēts.

4.6. Profesionālā kvalifikācija

Infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmu ekspluatācijai un tehniskajai apkopei nepieciešamā personāla profesionālā kvalifikācija saskaņā ar tehnisko jomu, kā definēts 1.1. punktā, un saskaņā ar 4.4. punktu, kurā uzskaitīti ekspluatācijas noteikumi, uz ko attiecas šī SITS, ir šāda.

Vilcienu pavadoņiem un personālam, kas sniedz pakalpojumus un palīdzību pasažieriem stacijās un pārdod biļetes, nodrošina profesionālo apmācību, kurā ietver jautājumus, kas veicina izpratni par invaliditāti un līdztiesību, tostarp par īpašām vajadzībām, kādas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

Par infrastruktūras vai ritošā sastāva tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajā apmācībā ietver jautājumus, kas veicina izpratni par invaliditāti un līdztiesību, tostarp par īpašām vajadzībām, kādas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

4.7. Drošības un veselības aizsardzības nosacījumi

Šīs SITS darbības jomā nav paredzētas ne īpašas prasības attiecībā uz drošības un veselības aizsardzības nosacījumiem, kas jāievēro personālam infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijā, ne attiecībā uz SITS īstenošanu.

4.8. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri

4.8.1. Infrastruktūras reģistrs

Infrastruktūras raksturlielumi, kas jāreģistrē “dzelzceļa infrastruktūras reģistrā”, ir uzskaitīti Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/633/ES ( 5 ).

4.8.2. Ritošā sastāva reģistrs

Ritošā sastāva raksturlielumi, kas jāreģistrē “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā”, ir uzskaitīti Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/665/ES ( 6 ).

5. SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1. Definīcija

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta f) punktu “savstarpējas izmantojamības komponenti” ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.

5.2. Inovatīvi risinājumi

Kā norādīts šīs SITS 4.1. punktā, inovatīviem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā saskaņā ar regulas 6. pantā aprakstīto procesu.

5.3. Komponentu saraksts un raksturlielumi

Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2008/57/EK attiecīgie noteikumi, un šie komponenti ir uzskaitīti turpmāk.

5.3.1. Infrastruktūra

Šādi elementi uzskatāmi par infrastruktūras savstarpējas izmantojamības komponentiem.

5.3.1.1. Displeji

1. Displeji ir atbilstošā izmērā, lai parādītu atsevišķus staciju nosaukumus vai paziņojumu vārdus. Katru stacijas nosaukumu vai paziņojuma vārdus rāda vismaz divas sekundes.

2. Ja izmanto displeju, kurā informāciju parāda skrejošas rindas veidā (horizontāli vai vertikāli), katru pilnu vārdu rāda vismaz divas sekundes, un horizontāli skrejošās rindas ātrums nepārsniedz sešas rakstzīmes sekundē.

3. Displejus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot maksimālo redzamības attālumu, saskaņā ar šādu formulu:

lasīšanas attālumu milimetros dala ar 250 = fonta izmērs (piemēram, 10 000 mm/250 = 40 mm).

5.3.1.2. Perona uzbrauktuves

1. Uzbrauktuves konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tām var pārvarēt maksimāli 18 % slīpumā.

2. Uz uzbrauktuves var izvietot ratiņkrēslu, kura raksturlielumi norādīti M papildinājumā.

3. Uzbrauktuves spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots ierīces centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā.

4. Ja uzbrauktuve ir darbināma ar elektroenerģiju, tā konstruēta, paredzot manuālās darbināšanas metodi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā.

5. Uzbrauktuves virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvais platums ir vismaz 760 mm.

6. Uzbrauktuvēm, kuru brīvais platums ir mazāks nekā 1 000 mm, abos sānos ir apmales, lai novērstu kustības palīglīdzekļu riteņu noslīdēšanu.

7. Paaugstinājumiem uzbrauktuves abos galos ir slīpums, un tie nedrīkst būt augstāki par 20 mm. Tie ir atzīmēti ar kontrastējošām brīdinājuma joslām.

8. Uzbrauktuve ir aprīkota ar mehānismu, kas droši nostiprina uzbrauktuvi, lai tā neizkustētos brīdī, kad to izmanto iekļūšanai vilcienā vai izkļūšanai no tā.

9. Uzbrauktuvei ir kontrastējoši marķējumi.

5.3.1.3. Perona pacēlāji

1. Pacēlājus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tiem var pārvarēt.

2. Uz pacēlājiem var izvietot ratiņkrēslu, kura raksturlielumi norādīti M papildinājumā.

3. Pacēlāji spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots ierīces centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā.

4. Pacēlāja platformas virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu.

5. Virsmas līmenī perona pacēlāja minimālais brīvais platums ir 800 mm un garums – 1 200 mm. Saskaņā ar M papildinājumu papildu garums 50 mm paredzēts kāju novietošanai vairāk nekā 100 mm augstumā virs pacēlāja platformas, ņemot vērā personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrašanos gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu.

6. Savienojošās platformas, kas nosedz atstarpi starp pacēlāja platformu un vagona grīdu, minimālais platums ir 760 mm.

7. Jebkuras vadības ierīces (ja tāda ir), ar ko pacēlāju iedarbina, nolaiž līdz zemes līmenim, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams, lai operators nepārtraukti manuāli spiestu vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas.

8. Jānodrošina, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā pacēlāju, uz kura atrodas pasažieris, varētu nolaist līdz zemes līmenim, savukārt tukšu pacēlāju varētu pacelt un nofiksēt uzglabāšanas pozīcijā.

9. Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm sekundē, nolaižot un paceļot pasažieri, un 600 mm sekundē, platformu iedarbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju iedarbina vai nofiksē uzglabāšanas pozīcijā manuāli).

10. Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tās atrodas pasažieris, ir 0,3 g.

11. Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas tā darbības laikā.

12. Ar nolaižamu barjeru vai tamlīdzīgu konstrukciju ratiņkrēslu pasargā no noripošanas pāri malai, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā.

13. Katrā pacēlāja platformas malā, kura, platformai atrodoties paceltā pozīcijā, sniedzas ārpus vagona, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās.

14. Iekraušanas malas barjerai (ārējai barjerai), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, paceltā un noslēgtā stāvoklī ir jābūt pietiekamai, lai novērstu to, ka motorizēts ratiņkrēsls pārbrauc pāri šai barjerai vai notriec to, vai arī šīs prasības izpilde ir jānodrošina ar papildu sistēmu.

15. Pacēlājs ļauj personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrasties gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu.

16. Pacēlājam ir kontrastējoši marķējumi.

5.3.2. Ritošais sastāvs

Šādi elementi uzskatāmi par ritošā sastāva savstarpējas izmantojamības komponentiem.

5.3.2.1. Saskarne ar durvju vadības ierīci

1. Durvju vadības ierīcei ir vizuāla norāde uz tās vai ap to, kad tā aktivizēta, un to darbina ar plaukstu, izmantotajam spēkam nepārsniedzot 15 N.

2. Tā ir identificējama ar tausti (piemēram, reljefi marķējumi); šāda identifikācija norāda izmantojuma veidu.

5.3.2.2. Standarta un universālās tualetes: kopējie parametri

1. Jebkura durvju roktura, slēdzenes vai durvju vadības ierīces viduspunkts tualetes nodalījuma ārpusē vai iekšpusē atrodas 800–1 100 mm augstumā virs tualetes durvju sliekšņa.

2. Lai norādītu, ka durvis ir aizslēgtas, tualetes iekšpusē un ārpusē paredz vizuālu un reljefu (vai akustisku) norādi.

3. Visas durvju vadības ierīces un cits aprīkojums tualetes nodalījumā (izņemot bērnu pārtīšanas galdiņus un ārkārtas izsaukuma ierīces) ir izmantojams ar spēku, kas nepārsniedz 20 N.

4. Visas vadības ierīces, tostarp noskalošanas sistēma, ir kontrastējošā krāsā pret fona virsmu, un tās ir identificējamas ar tausti.

5. Izmantojot reljefas piktogrammas, sniedz skaidru, precīzu informāciju par ikvienas vadības ierīces izmantošanu.

6. Klozetpoda sēdriņķis un vāks, kā arī visi roku bals