Šis dokuments ir tikai informat īvs, un tam nav juridiska sp ēka. Eiropas Savien ības iestādes neatbild par t ā saturu. Attiec īgo 
tiesību aktu un to preambulu autentisk ās versijas ir public ētas Eiropas Savien ības “Ofici ālajā Vēstnesī” un ir pieejamas 
datubāzē “Eur-Lex”. Šie ofici āli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikš ķinot uz šaj ā dokument ā iegultajām saitēm 
►B EIROPAS SAVIEN ĪBAS KOMBIN ĒTĀS NOMENKLAT ŪRAS SKAIDROJUMI  
(2015/C 076/01)  
Publicēti saskaņā ar proced ūru, kas noteikta 9. panta 1. punkt ā Padomes 1987. gada 23. j ūlija 
Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par Tarifu un statistikas nomenklat ūru un kop ējo muitas tarifu (  1 ) 
(OV C 76, 4.3.2015., 1. lpp.)  
Grozīts ar:  
Oficiālais Vēstnesis  
Nr. Lappuse  Datums  
►M1 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2015/C 
143/04  C 143  3  30.4.2015.  
►M2 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2015/C 
214/04  C 214  4  30.6.2015.  
►M3 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2015/C 
266/04  C 266  2  14.8.2015.  
►M4 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2015/C 
319/02  C 319  1  26.9.2015.  
►M5 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 30/04  C 30  3  27.1.2016.  
►M6 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
121/03  C 121  3  6.4.2016.  
►M7 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
121/04  C 121  3  6.4.2016.  
►M8 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
121/05  C 121  4  6.4.2016.  
►M9 Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
214/05  C 214  22  15.6.2016.  
►M10  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
214/06  C 214  22  15.6.2016.  
►M11  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
214/07  C 214  23  15.6.2016.  
►M12  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
214/08  C 214  24  15.6.2016.  
►M13  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
214/09  C 214  25  15.6.2016.  
►M14  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
273/05  C 273  9  27.7.2016.  02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 1  
( 1 ) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp..
 ►M15  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
273/06  C 273  9  27.7.2016.  
►M16  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
334/03  C 334  3  10.9.2016.  
►M17  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
357/04  C 357  5  29.9.2016.  
►M18  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
415/05  C 415  5  11.11.2016.  
►M19  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 427/03  C 427  3  19.11.2016.  
►M20  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
445/02  C 445  2  30.11.2016.  
►M21  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2016/C 
457/04  C 457  6  8.12.2016.  
►M22  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 33/02  C 33  2  2.2.2017.  
►M23  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 35/04  C 35  3  3.2.2017.  
►M24  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 45/05  C 45  4  11.2.2017.  
►M25  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 48/03  C 48  2  15.2.2017.  
►M26  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 52/05  C 52  5  18.2.2017.  
►M27  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 89/06  C 89  21  22.3.2017.  
►M28  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 92/04  C 92  9  24.3.2017.  
►M29  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
111/04  C 111  3  8.4.2017.  
►M30  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
111/05  C 111  4  8.4.2017.  
►M31  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
180/05  C 180  34  8.6.2017.  
►M32  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
180/06  C 180  34  8.6.2017.  
►M33  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
180/07  C 180  35  8.6.2017.  
►M34  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
205/05  C 205  54  29.6.2017.  
►M35  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
205/06  C 205  55  29.6.2017.  
►M36  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
205/07  C 205  56  29.6.2017.  
►M37  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
226/04  C 226  5  14.7.2017.  
►M38  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
305/05  C 305  5  15.9.2017.  
►M39  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
321/04  C 321  6  28.9.2017.  02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 2
 
►M40  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
370/02  C 370  2  31.10.2017.  
►M41  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2017/C 
370/03  C 370  3  31.10.2017.  
►M42  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 7/03  C 7  3  10.1.2018.  
►M43  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 34/09  C 34  26  31.1.2018.  
►M44  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 51/04  C 51  5  10.2.2018.  
►M45  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 55/04  C 55  3  14.2.2018.  
►M46  Eiropas Savien ības kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 95/05  C 95  5  13.3.2018.  
►M47  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
186/02  C 186  2  31.5.2018.  
►M48  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
191/04  C 191  6  5.6.2018.  
►M49  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
191/05  C 191  6  5.6.2018.  
►M50  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
191/06  C 191  7  5.6.2018.  
►M51  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
305/04  C 305  3  30.8.2018.  
►M52  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
305/05  C 305  4  30.8.2018.  
►M53  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
327/06  C 327  10  17.9.2018.  
►M54  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
327/07  C 327  11  17.9.2018.  
►M55  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
327/08  C 327  12  17.9.2018.  
►M56  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
362/04  C 362  5  8.10.2018.  
►M57  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
372/02  C 372  2  15.10.2018.  
►M58  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2018/C 
466/04  C 466  12  28.12.2018.  
►M59  Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidrojumi 2019/C 2/02  C 2  2  4.1.2019.  
Labota ar:  
►C1 Kļūdu labojums, OV C 134, 15.4.2016., 4. lpp. (2015/C 076/01)  02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 3
02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 4  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS KOMBIN ĒTĀS NOMENKLAT ŪRAS 
SKAIDROJUMI  
(2015/C 076/01)  
Publicēti saskaņā ar proced ūru, kas noteikta 9. panta 1. punkt ā 
Padomes 1987. gada 23. j ūlija Regul ā (EEK) Nr. 2658/87 par 
Tarifu un statistikas nomenklat ūru un kop ējo muitas tarifu  ( 1 ) 
KOPSAVILKUMS  
Priekšvārds 
A. Kombin ētās nomenklat ūras interpret ācijas visp ārīgie noteikumi  
C. Vispārīgie noteikumi, kurus j āpiemēro gan nomenklat ūrai, gan 
nodokļiem 
I sadaļa 
Dzīvi dzīvnieki; lopkop ības produkcija  
1 Dzīvi dzīvnieki  
2 Gaļa un ēdami gaļas subprodukti  
3 Zivis un v ēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki  
4 Piena p ārstrādes produkti; putnu olas; dabiskais medus; citur nemi ­ 
nēti dzīvnieku izcelsmes p ārtikas produkti  
5 Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav min ēti un iekļauti 
II sadaļa 
Augu valsts produkti  
6 Veģetējoši koki un citi augi; bumbu ļi, saknes un taml īdzīgas augu 
daļas; griezti ziedi un dekorat īvi zaļumi 
7 Ēdami dārzeņi un atseviš ķas saknes un bumbu ļi 
8 Ēdami aug ļi un rieksti; citrusaug ļu un melo ņu mizas  
9 Kafija, t ēja, mate un garšvielas  
10 Graudaugi  
11 Miltrūpniecības produkti; iesals: cietes; inul īns; kviešu lipeklis  
12 Eļļas augu s ēklas un aug ļi; dažādi graudi, s ēklas un aug ļi; augi 
rūpniecības vai medic īnas vajadz ībām; salmi un lopbar ība 
13 Šellaka; sve ķi un citas augu sulas un ekstrakti  
14 Augu materi āli pīšanai; augu ivalsts produkti, kas citur nav min ēti un 
iekļauti 
III sadaļa 
Dzīvnieku un augu tauki un e ļļas un to š ķelšanas produkti; gatavi 
pārtikas tauki; dz īvnieku vai augu vaski  
15 Dzīvnieku un augu tauki un e ļļas un to š ķelšanas produkti; gatavi 
pārtikas tauki; dz īvnieku vai augu vaski  ▼B 
( 1 ) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp..
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 5  
IV sadaļa 
Pārtikas rūpniecības ražojumi; dz ērieni, alkoholiskie š ķidrumi un 
etiķis; tabaka un tabakas r ūpnieciski aizst ājēji 
16 Gaļas, zivju un v ēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugur ­ 
kaulnieku izstr ādājumi 
17 Cukurs un cukura konditorejas izstr ādājumi 
18 Kakao un t ā izstrādājumi 
19 Labības, miltu, cietes vai piena izstr ādājumi; miltu konditorejas 
izstrādājumi 
20 Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu da ļu izstrādājumi 
21 Dažādi pārtikas produkti  
22 Dzērieni, alkoholiski š ķidrumi un eti ķis 
23 Pārtikas rūpniecības atliekas un atkritumi; gatav ā dzīvnieku bar ība 
24 Tabaka un tabakas r ūpnieciski aizst ājēji 
V sadaļa 
Minerālprodukti  
25 Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materi āli, kaļķi un cements  
26 Rūdas, sārņi un pelni  
27 Miner ālais kurin āmais, miner āleļļas un to p ārtvaices produkti; bitu ­ 
menvielas; miner ālvaski  
VI sadaļa 
Ķīmiskās rūpniecības un saskarnozaru produkcija  
28 Neorganisk ās ķīmijas produkti; d ārgmetālu, retzemju met ālu, radio­ 
aktīvo elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi  
29 Organiskie ķīmiskie savienojumi  
30 Farmācijas produkti  
31 Mēslojumi  
32 Miecvielu vai kr āsošanas ekstrakti; tan īni un to atvasin ājumi; 
pigmenti un citas kr āsvielas; kr āsas un lakas; špakteles tepes un 
citas mastikas; tintes  
33 Ēteriskās eļļas un rezino īdi; parfim ērijas, kosm ētikas vai tualetes 
līdzekļi 
34 Ziepes, virsmakt īvās organisk ās vielas, mazg āšanas līdzekļi, eļļo­ 
šanas līdzekļi, mākslīgie vaski, gatavie vaski, pul ēšanas vai t īrīšanas 
līdzekļi, sveces un l īdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, “zobu 
vaski” un zobu sast āvi uz ģipša pamata  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 6  
35 Olbaltumvielas; modific ētas cietes; l īmes; fermenti  
36 Sprāgstvielas; pirotehniskie izstr ādājumi; sērkociņi; piroforie sakau ­ 
sējumi; daži degvielu veidi  
37 Fotopreces un kinopreces  
38 Jaukti ķīmiskie produkti  
VII sadaļa 
Plastmasas un to izstr ādājumi; kau čuks un t ā izstrādājumi  
39 Plastmasas un to izstr ādājumi 
40 Kaučuks un tā izstrādājumi 
VIII sada ļa 
Jēlādas, ādas, kažok ādas un izstr ādājumi no t ām; zirglietas un 
iejūga piederumi; ce ļojuma piederumi, somas un l īdzīgas preces; 
izstrādājumi no dz īvnieku zarn ām (izņemot zīdtārpiņa pavedienu)  
41 Jēlādas (izņemot kažok ādas) un ādas 
42 Ādas izstrādājumi; zirglietas un iej ūgs; ceļojuma piederumi, somas 
un tamlīdzīgas preces; izstr ādājumi no dz īvnieku zarn ām (izņemot 
zīdvērpēja pavedienu)  
43 Kažok ādas un m ākslīgās kažokādas; izstrādājumi no t ām 
IX sadaļa 
Koksne un koksnes izstr ādājumi; kokogles; kor ķis un kor ķa 
izstrādājumi; izstr ādājumi no salmiem, esparto vai citiem p īšanas 
materiāliem; grozi un citi p īteņi 
44 Koks un koka izstr ādājumi; kokogle  
45 Korķis un kor ķa izstrādājumi 
46 Izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem p īšanas materi āliem; 
grozi un p īti izstrādājumi 
X sadaļa 
Pulpa no koksnes vai p ārējā celulozes š ķiedrmateri āla; pārstrādāts 
(atkritumi un makulat ūra) papīrs vai kartons; pap īrs, kartons un 
izstrādājumi no tiem  
47 Pulpa no koksnes vai p ārējā celulozes š ķiedrmateri āla; pārstrādāts 
(atkritumi un makulat ūra) papīrs vai kartons  
48 Papīrs un kartons; pap īra masas, pap īra vai kartona izstr ādājumi 
49 Iespiestas gr āmatas, av īzes, reprodukcijas un p ārējā poligrāfijas 
rūpniecības produkcija; rokraksti, maš īnraksti un kartes  
XI sadaļa 
Tekstils un tekstilizstr ādājumi  
50 Zīds 
51 Vilna, smalkie vai rupjie dz īvnieku mati; zirgu astru dzija un austs 
audums  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 7  
52 Kokvilna  
53 Citādas augu tekstilš ķiedras; pap īra pavedieni un audumi no pap īra 
pavedieniem  
54 Ķīmiskie pavedieni; dekorat īvās lentes un taml īdzīgi ķīmiskie 
tekstilmateri āli 
55 Ķīmiskās štāpeļšķiedras  
56 Vate, t ūba un filcs un neaustie materi āli; speciāla dzija; auklas, 
tauvas, virves un troses un izstr ādājumi no tiem  
57 Paklāji un citādas tekstilmater ālu grīdsegas  
58 Speci ālie audumi; audumi ar š ūtām plūksnām; mežģīnes; gobel ēni; 
apdares materi āli; izšuvumi  
59 Tekstilmateri āli, impregn ēti, pārklāti vai lamin ēti; rūpnieciskām 
vajadzībām izmantojamie tekstilizstr ādājumi 
60 Adītas vai tambor ētas drānas 
61 Adīti vai tambor ēti apģērbi un ap ģērba piederumi  
62 Apģērba gabali un ap ģērba piederumi, kas nav ad īti vai tambor ēti 
63 Citādi gatavie tekstilizstr ādājumi; komplekti; valk āti apģērbi un 
lietoti tekstilizstr ādājumi; lupatas  
XII sadaļa 
Apavi, galvassegas, lietussargi, saulessargi, spie ķi, spieķi-sēdekļi, 
pātagas, jātnieku p ātagu kāti (pletnes) un to da ļas; apstr ādātas 
spalvas un no t ām izgatavoti priekšmeti; m ākslīgie ziedi; 
izstrādājumi no cilv ēku matiem  
64 Apavi, getras un l īdzīgi izstrādājumi; šādu izstrādājumu daļas 
65 Galvassegas un to da ļas 
66 Lietussargi, saulessargi, pastaigu spie ķi, spieķi-sēdekļi, pletnes, 
pātagas un to da ļas 
67 Apstr ādātas spalvas un d ūnas un izstr ādājumi no spalv ām un dūnām; 
mākslīgie ziedi; izstr ādājumi no cilv ēku matiem  
XIII sada ļa 
Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas vai l īdzīgu materi ālu 
izstrādājumi; keramikas izstr ādājumi; stikls un stikla izstr ādājumi  
68 Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas vai l īdzīgu materi ālu izstrā­ 
dājumi 
69 Keramikas izstr ādājumi 
70 Stikls un stikla izstr ādājumi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 8  
XIV sada ļa 
Dabiskās vai kultiv ētās pērles, dārgakmeņi vai pusd ārgakmeņi, 
dārgmetāli, metāli, kas p ārklāti ar d ārgmetālu, un to 
izstrādājumi; juvelierizstr ādājumu imit ācijas; mon ētas 
71 Dabisk ās vai kultiv ētās pērles, dārgakmeņi vai pusd ārgakmeņi, dārg­ 
metāli, metāli, kas pārklāti ar dārgmetālu, un to izstr ādājumi; juve ­ 
lierizstrādājumu imit ācijas; mon ētas 
XV sadaļa 
Parastie met āli un izstr ādājumi no parastiem met āliem 
72 Dzelzs un t ērauds  
73 Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi 
74 Varš un t ā izstrādājumi 
75 Niķelis un tā izstrādājumi 
76 Alum īnijs un tā izstrādājumi 
78 Svins un t ā izstrādājumi 
81 Pārējie parastie met āli; metālkeramika; to izstr ādājumi 
82 Parasto met ālu instrumenti, naži, karotes un dakši ņas; to da ļas no 
parastiem met āliem 
83 Dažādi parasto met ālu izstrādājumi 
XVI sada ļa 
Mašīnas un meh āniskas ier īces; elektroiek ārtas; to da ļas; skaņu un 
atskaņošanas aparat ūra, aparat ūra televīzijas att ēla un ska ņas 
ierakstīšanai un reproduc ēšanai, to da ļas un piederumi  
84 Kodolreaktori, katli, iek ārtas un meh āniskās ierīces; to da ļas 
85 Elektrisk ās mašīnas un iek ārtas, un to da ļas; skaņu ierakstu un 
atskaņošanas aparat ūra; aparat ūra televīzijas attēla un ska ņas ierak­ 
stīšanai un reproduc ēšanai, tās daļas un piederumi  
XVII sada ļa 
Sauszemes, gaisa un ūdens transportl īdzekļi un to pal īgiekārtas 
86 Dzelzce ļa vai tramvaju lokomot īves, ritošais sast āvs un to da ļas; 
dzelzceļa vai tramvaju ce ļa aprīkojums un t ā daļas; visu veidu meh ā­ 
niskās (ieskaitot elektromeh āniskās) ceļu signaliz ācijas iekārtas 
87 Sauszemes transportl īdzekļi, izņemot dzelzce ļa vai tramvaju ritošo 
sastāvu; to da ļas un piederumi  
88 Gaisa ku ģi, kosmosa apar āti un to da ļas 
89 Kuģi, laivas un citi peldl īdzekļi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 9  
XVIII sada ļa 
Optiskās ierīces un apar āti, fotoapar āti un kinoapar āti un ier īces, 
mēraparāti, kontroles apar āti un ier īces, prec īzijas instrumenti, 
medicīniskie vai ķirurģiskie apar āti vai ier īces; pulkste ņi; mūzikas 
instrumenti; to da ļas un piederumi  
90 Optisk ās ierīces un apar āti, fotoapar āti un kinoapar āti un ierīces, 
mēraparāti, kontroles apar āti un ierīces, precīzijas instrumenti, medi ­ 
cīniskie vai ķirurģiskie apar āti vai ierīces; to da ļas un piederumi  
91 Pulkste ņi un to da ļas 
92 Mūzikas instrumenti; šo izstr ādājumu daļas un piederumi  
XIX sada ļa 
Ieroči un mun īcija; to da ļas un piederumi  
93 Ieroči un mun īcija; to da ļas un piederumi  
XX sadaļa 
Dažādi rūpniecības izstrādājumi  
94 Mēbeles; gultas piederumi, matra či, matraču pamati, d īvānu spil­ 
veni un l īdzīgi polster ēti mēbeļu piederumi; lampas un apgaismo ­ 
šanas ier īces, kas citur nav specific ētas vai min ētas; apgaismes 
zīmes, tablo un l īdzīgi izstrādājumi; saliekam ās būvkonstrukcijas  
95 Rotaļlietas, spēles un sporta invent ārs; to daļas un piederumi  
96 Dažādi rūpniecības izstrādājumi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 10  
PRIEKŠV ĀRDS  
Ar 1987. gada 23. j ūlijs Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par Tarifu 
un statistikas nomenklat ūru un kop ējo muitas tarifu (  1 ) ir izveidota 
nomenklat ūra, pazīstama kā “Kombin ētā nomenklat ūra” vai sa īsināti 
“KN”, kas izveidota uz Starptautisk ās konvencijas par pre ču aprakst ī­ 
šanas un kod ēšanas harmoniz ēto sistēmas (  2 ) bāzes, pazīstama kā 
“Harmoniz ētā sistēma” vai sa īsināti “HS”.  
HS tika papildin āta ar tās skaidrojumiem. Šos skaidrojumus ang ļu un 
franču valodā izdod un uztur uz šodienu:  
WORLD CUSTOMS ORGANIZATION (WCO) /PASAULES MUITAS 
ORGANIZ ĀCIJA (PMO)  
Customs Cooperation Council (CCC) /Muitas sadarb ības padome (MSP)  
30, rue du Marché,  
B-1210  Brussels  
Pamatojoties uz Regulas (EEC) Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta 
(a) apakšpunkta otro ievilkumu Komisija pie ņēma Kombin ētās nomen­
klatūras skaidrojumus (KN skaidrojumi), ko izskat īja Muitas kodeksa 
komitejas Tarifu un statistikas nomenklat ūras sektors. Kaut gan KN skai ­
drojumi var atsaukties uz HS skaidrojumiem, tie neaizst āj pēdējos, bet 
tos jāuzskata par papildin ājumu un j āizmanto kop ā ar tiem.  
Šī KN skaidrojumu versija ietver un tur, kur to piem ēro, aizstāj versiju, 
kura tika nopublic ēta Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī, C sērijā 
līdz 2014. gada 16. septembris (  3 ). KN skaidrojumi, kas tiks nopublic ēti 
Oficiālajā Vēstnesī, C sērijā pēc šī datuma, paliks sp ēkā un tiks ietverti 
KN skaidrojumos rev īzijas laikā. 
Turklāt KN poz īciju un apakšpoz īciju kodi, uz kuriem ir atsauces, atspo ­
guļo tos Kombin ētās nomenklat ūras kodus 2015. gadam, kas izkl āstīta 
Komisijas Īstenošanas Regul ā (ES) Nr. 1101/2014 (  4 ). 
Turklāt informācija par “Vadl īnijas par t ādu preču klasific ēšanu kombi ­
nētajā nomenklat ūrā, kas iesai ņotas komplektos mazumtirdzniec ībai” 
tika public ēta Eiropas Savien ības Ofici ālā Vēstneša  C sērijā ( 5 ). ▼B 
( 1 ) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.. 
( 2 ) OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.. 
( 3 ) OV C 316, 16.9.2014., 2. lpp.. 
( 4 ) OV L 312, 31.10.2014., 1. lpp.. 
( 5 ) OV C 105, 11.4.2013., 1. lpp..
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 11  
A. Kombin ētās nomenklat ūras interpret ācijas visp ārīgie noteikumi  
Vispārīgais 5. (b) 
noteikums  Iepakojuma konteinerus, kurus parasti izmanto 
dzērienu, iev ārījuma, sinepju, garšvielu utt. p ārdo­ 
šanai, jāklasificē kopā ar prec ēm, kuras tie satur, 
kaut arī tie acīmredzami ir izmantojami atk ārtoti. 
C. Vispārīgie noteikumi, kurus j āpiemēro gan nomenklat ūrai, gan 
nodokļiem 
Vispārīgais 3. 
noteikums  1. Saskaņā ar Padomes (EEK) Regulas Nr. 2913/ 
92 (  1 ) 18. panta 1. un 2. punktu, visas dienas, 
izņemot Eiropas Kopienu Briseles dienestu ofici āli 
pasludinātās valsts sv ētku dienas, sestdienas un 
svētdienas, ir “darbdienas”. 
2. Ja mēneša priekšp ēdējā darbdien ā vai priekšp ēdējā 
darbdienā pirms m ēneša piecpadsmit ā datuma  
Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī nav nopu ­
blicēts [valūtas maiņas] kurss, tad iepriekš min ētās 
Regulas 18. panta 1. punkt ā minētais kurss, kurš 
jāizmanto euro konvert ēšanai nacion ālajās valūtās, 
būs pēdējais kurss, public ēts pirms m ēneša priek ­ 
špēdējās darba dienas vai pirms piecpadsmit ā 
datuma.  ▼B 
( 1 ) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 12  
I SADAĻA 
DZĪVI DZĪVNIEKI; LOPKOP ĪBAS PRODUKCIJA  
1. NODA ĻA 
DZĪVI DZĪVNIEKI 
0101  Dz īvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirg ēzeļi 
0101 29 10 un 
0101 29 90  Zirgi  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst savva ļas zirgi, t ādi kā Prže­
vaļska zirgs vai tarp āns (Mongolijas zirgs). Tom ēr zebras 
(Equus zebra , Equus grevyi , Equus burchelli , Equus quagga  
u.c.) klasific ē 0106 19 00. apakšpoz īcijā, kaut arī tās ir zirgu 
dzimtas dz īvnieki. 
Zirga ķēves un zebras krustojumu (zebro īdus) klasific ē 
0106 19 00. apakšpoz īcijā. 
0101 30 00  Ēzeļi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst gan m ājas, gan savva ļas ēzeļi. 
Pēdējo skaitā ietilpst t ādi ēzeļi, kā Mongolijas džiget ājs, 
Tibetas kiangs, onagrs un kul āns (Equus hemionus ). 
Ēzeļa un zebras krustojumu (zebrulus) klasific ē 
0106 19 00. apakšpoz īcijā. 
0101 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dz īvnieki, kuri ir aprakst īti 
0101. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējā punktā. 
0102  Dz īvi liellopi  
0102 21 10 l īdz 
0102 29 99  Liellopi  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst dz īvnieki, kuri ir aprakst īti 
0102. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (1) apakšpun ­
ktā. 
Jakiem ir 14 p āri ribu, bet visiem p ārējiem vēršu cilts dz īv­
niekiem (ieskaitot sumbrus jeb Eiropas bizonus un Amerikas 
bizonus) ir tikai 13 p āri ribu.  
0102 31 00 l īdz 
0102 39 90  Bifeļi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst dz īvnieki, kuri ir aprakst īti 
0102. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (2) apakšpun ­
ktā. 
Sumbriem jeb Eiropas bizoniem ( Bison bonasus ) un 
Amerikas bizoniem ( Bison bison ) ir 14 pāri ribu, bet visiem 
pārējiem vēršu cilts dz īvniekiem (iz ņemot jakus) ir tikai 
13 pāri ribu.  
0102 39 10  M ājlopu sugas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi bife ļu (Bubalus ) ģints mājlopi 
neatkarīgi no tā, kādam nolūkam tos paredz ēts izmantot 
(ganāmpulkam, audz ēšanai, nobarošanai, vaislai, nokaušanai 
u.c.), izņemot tīršķirnes vaislas lopus (0102 31 00. apak ­ 
špozīcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 13  
0102 39 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst Āfrikas bife ļu (Syncerus ) un 
bizonu ( Bison ) ģinšu neatkar īgi no tā, izņemot tīršķirnes 
vaislas lopus (0102 31 00. apakšpoz īcija).  
0102 90 20 l īdz 
0102 90 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst dz īvnieki, kuri ir aprakst īti 
0102. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (3) apak ­ 
špunktā. 
0102 90 91  M ājlopu sugas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi iepriekš neiek ļauti vēršu cilts 
mājlopi neatkar īgi no tā, kādam nolūkam tos paredz ēts 
izmantot (gan āmpulkam, audz ēšanai, nobarošanai, vaislai, 
nokaušanai u.c.), iz ņemot tīršķirnes vaislas lopus 
(0102 90 20. apakšpoz īcija).  
0103  Dz īvas cūkas 
0103 91 90  Cit ādas 
Dzīvi savvaļas cūku dzimtas dz īvnieki ir t ādi dzīvnieki kā: 
1. savvaļas vepri ( Sus scrofa ); 
2. Āfrikas kārpcūkas ( Phacochoerus aethiopicus ), Rietum ā­
frikas upju c ūkas ( Potamochoerus porcus ) un meln ās 
savvaļas cūkas; 
3. Celebesas babirusas ( Babyrousa babyrussa ); 
4. pekari (mežac ūkas)( Dicotyles tajacu ). 
0103 92 90  Cit ādas 
Skat. 0103 91 90. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
0104  Dz īvas aitas un kazas  
0104 10 10 l īdz 
0104 10 80  Aitas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst aitu dzimtas dz īvnieku m ājas 
sugas ( Ovis aries ), dažādas muflonu pasugas, t ādas kā 
Eiropas muflons ( Ovis musimon ), Kanādas aita jeb sniega 
auns ( Ovis canadensis ), Āzijas vai Tibetas savva ļas aita 
(Ovis orientalis ), Eirāzijas aita jeb arhars ( Ovis ammon ), 
kā arī Ziemeļāfrikas savva ļas aitas ( Ammotragus lervia ), 
kuras ir paz īstamas kā “krēpjaitas”, kaut ar ī tās ir radniec ī­
gākas kazām, nekā aitām. 
0104 20 10 un 
0104 20 90  Kazas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst kazu ģints mājdzīvnieki, (Alpu) 
kalnu kazas ( Capra ibex ) un Bezo ārkazas vai Persijas kazas 
(Capra aegagrus  vai Capra hircus ). 
Tomēr šajās apakšpoz īcijās neietilpst 0106 19 00. apakšpoz ī­
cijā klasificētie dzīvnieki: Āzijas muskusbrieži jeb kabargas 
(Moschus moschiferus ), Āfrikas ūdensbrieži ( Hyemoschus ) 
un Āzijas pundurbrieži ( Tragulus ), kuri nepieder kazu ģintij. 
Šeit nav iek ļauti arī dzīvnieki, kurus paz īst kā antilokapras 
(tāri, ģemzes utt.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 14  
0105  Dz īvi mājputni, tas ir vistas, p īles, zosis, t ītari un p ērļu 
vistiņas 
Šajā pozīcijā ietilpst tikai šaj ā pozīcijā minēto sugu dz īvi 
mājputni ( Gallus domesticus  sugas putni ietver c āļus un 
kapaunus jeb kastr ētus gaiļus), kurus audz ē, lai ieg ūtu 
olas, to ga ļu, spalvas vai jebkuram citam m ērķim 
(piemēram, putnu m āju, parku vai ezeru apdz īvošanai). 
Savvaļas putnus (piem ēram, Zieme ļamerikas savva ļas tītarus 
– Meleagris gallopavo ), pat ja tie ir audz ēti un nokauti 
līdzīgā veidā, kā šajā pozīcijā minētie mājputni, klasific ē 
0106 39 80. apakšpoz īcijā. 
Mājas sugu baložus klasific ē 0106 39 80. apakšpoz īcijā. 
0106  Cit ādi dzīvi dzīvnieki  
0106 13 00  Kamie ļi un pārējie kamie ļveidīgie ( Camelidae ) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kamie ļi, vienkupra kamie ļi un citi 
kamieļu dzimtas dz īvnieki (m ājas lamas, alpakas, guanako, 
vikunjas).  
0106 14 10  M ājas truši  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai m ājas sugu truši, kuri tiek 
audzēti gaļas iegūšanai, vilnas ieg ūšanai (piem ēram, 
Angoras truši) vai jebkuram citam m ērķim. 
0106 14 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst savva ļas truši ( Oryctolagus cuni ­
culus ) un zaķi. 
0106 19 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi dz īvie zīdītāji, izņemot mājas 
un savvaļas zirgus, ēzeļus, mūļus un zirg ēzeļus (0101. poz ī­
cija), vēršu dzimtas dz īvniekus (0102. poz īcija), cūku 
dzimtas dz īvniekus (0103. pre ču apakšpoz īcija), aitas un 
kazas (0104. poz īcija), prim ātus (0106 11 00. apakšpoz īcija), 
vaļus, delfīnus, cūkdelfīnus, lamant īnus un dugongus, ro ņus, 
jūraslauvas un valzirgus (0106 12 00. apakšpoz īcija) un 
trūšus un za ķus (0106 14 10. un 0106 14 90. apakšpoz ī­
cijas). 
Šajā apakšpoz īcijā ietverto z īdītājdzīvnieku piem ēri ir: 
1. brieži, dambrieži, stirnas, Eiropas ģemze ( Rupicapra 
rupicapra ), parastais jeb Holarktikas alnis jeb platradzis 
(Alces alces ), antilokapras (gor āli (Naemorhedus ), dakš­
radži jeb Zieme ļamerikas antilopes) un īstās antilopes; 
2. lauvas, t īģeri, lāči, degunradži, n īlzirgi, zilo ņi, žirafes, 
okapi, ķenguri, zebras u.c.; 
3. vāveres, lapsas, ūdeles (Amerikas ūdeles), murkš ķi, 
bebri, bizamžurkas jeb ondatras, ūdri, jūras cūciņas; 
4. ziemeļbrieži; 
5. suņi un kaķi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 15  
0106 20 00  Abinieki (ieskaitot čūskas un bru ņurupučus) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi abinieki, ķirzakas, sauszemes 
bruņurupuči, jūras un sald ūdens bruņurupuči. 
0106 39 10  Baloži  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi baložu (d ūju) dzimtas putni, 
savvaļas vai m ājas, neatkar īgi no tā, kādam nolūkam tos 
paredzēts izmantot (d ārza (gaļas) baloži, dekorat īvie baloži, 
pasta baloži). 
Savvaļas baloži ir lauka baloži ( Columba palumbus ), meža 
baloži ( Columba oenas ), zilpelēkie jeb klinšu baloži 
(Columba livia ), Austrālijas bronzas baloži, d ūjas un ūbeles 
(Streptopelia turtur , Streptopelia risoria ). 
Tomēr dažas vistu dzimtai tuvu radniec īgas sugas, t ādas kā 
(Malajas un Polin ēzijas salu) za ļie baloži ( Caloenas nicoba ­
rica), columbars , vainagbaloži ( crowned pigeons ), gaugas  
un stepju vistas jeb smilšvisti ņas (syrrhaptes ) nav ietvertas 
šajā apakšpoz īcijā, un tās klasific ē 0106 39 80. apak ­ 
špozīcijā. 
0106 39 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi dz īvi putni, iz ņemot  Gallus 
domesticus  sugas m ājputnus, p īles, zosis, t ītarus un p ērļu 
vistiņas (0105. poz īcija), plēsīgus putnus (0106 31 00. apak ­ 
špozīcija), papagai ļveidīgus (0106 32 00. apakšpoz īcija), 
strausus un emu (0106 33 00. apakšpoz īcija) un m ājas un 
savvaļus baložus (0106 39 10. apakšpoz īcija). 
Šajā apakšpoz īcijā ietverto putnu piem ēri ir: 
1. meža jeb pel ēkā zoss ( Anser anser ), melngalvas zoss 
(Branta bernicla ), Sāmsalas p īle (Tadorna tadorna ), 
meža pīle (Anas platyrhynchos ), pelēkā pīle (Anas stre ­
pera), baltvēderis ( Anas penelope ), garkaklis ( Anas 
acuta ), platknābis ( Anas clypeata ), prīkšķe un krīklis 
(Anas querquedula , Anas crecca ), tumšās pīles (Oidemia , 
Melanitta ) un pūkpīles (Somateria ); 
2. gulbji un p āvi; 
3. irbes, faz āni, paipalas, meža slokas, m ērkaziņas, rubeņi, 
mežirbes, savva ļas pīles, savva ļas zosi, st ērstes, strazdi, 
melnie strazdi, c īruļi; 
4. žubītes, zīlītes, kanārijputniņi, kolibri, papagai ļi u.c.  
0106 49 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst z īdtauriņu kāpuri, tauri ņi, vaboles 
un citādi kukaiņi. 
0106 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. visas p ārējās dzīvo dzīvnieku sugas, iz ņemot zivis, 
vēžveidīgos, moluskus un p ārējos ūdens bezmugurkaul ­
niekus (3. noda ļa) un mikrobu kult ūras (3002. poz īcija); 
2. vardes.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 16  
2. NODA ĻA 
GAĻA UN ĒDAMI GA ĻAS SUBPRODUKTI  
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Gaļa un tās subprodukti, kas ir der īgi un piem ēroti lietošanai uztur ā, 
tiek klasific ēti šajā nodaļā, pat ja, piem ēram, tiek nor ādīts, ka tie ir 
paredzēti mājas dzīvnieku bar ības ražošanai.  
2. Šajā nodaļā vārdu “gaļa” un “subprodukti” noz īme ir tāda, kā norā­
dīts šīs nodaļas HS visp ārīgos skaidrojumos.  
3. Norādes par to, k ādos dažādos stāvokļos var atrasties šaj ā nodaļā 
minētā gaļa un subprodukti (svaig ā jeb jēlā, dzesinātā, saldētā, sālītā 
vai sālījumā, kaltētā vai kūpinātā), ir dotas š īs nodaļas HS visp ārīgos 
skaidrojumos. J āievēro, ka dzi ļi sasaldēta gaļa un piln īgi vai da ļēji 
atsaldēta gaļa ir jāklasificē tāpat kā saldēta gaļa. Turklāt, “saldēta” 
nozīmē ne tikai t ādu gaļu, kas ir sasald ēta svaiga, bet ar ī tādu gaļu, 
kas vispirms ir tikusi viegli izkalt ēta vai apž āvēta un tad sasald ēta 
tādā mērā, ka tās faktiskā un ilgstoš ā saglabāšana ir būtiski atkar īga 
no šādas sasald ēšanas.  
4. Šīs nodaļas HS visp ārīgos skaidrojumos ir dotas nor ādes arī par 
atšķirībām starp šaj ā nodaļā minēto gaļu un subproduktiem un 
16. noda ļā minēto gaļu un subproduktiem. Tom ēr šajā nodaļā ir 
iekļauti gaļas subprodukti, kas ir j ēli, kapāti vai malti vai smalki 
sacirsti bez t ālākas apstr ādes, iepakoti plastmasas iepakojum ā (arī 
desu veid ā) vienīgi kraušanas darbu vai to transport ēšanas ērtībai. 
5. Šķirojot gaļas izcirtņus ar un bez kauliem, skrimš ļi un cīpslas netiek 
uzskatītas par kauliem.  
▼M16  
6. Gaļa un gaļas subprodukti, kas satur konservantus, stabiliz ētājus vai 
antioksidantus, kuri pievienoti, lai aptur ētu šo produktu kvalit ātes 
samazināšanos, joproj ām tiek klasific ēti šajā nodaļā. 
▼B 
1.A.d papildpie ­
zīme un 1.A.e 
papildpiez īme Šīs nodaļas 1.A.d un 1.A.e papildpiez īmē (lasīt saistībā ar 
šīs nodaļas 1.C papildpiez īmi) nosakot, vai izpild īti nosacī­
jumi par ribu minim ālo un maksim ālo skaitu, ņem vērā tikai 
ar mugurkaulu tieši saist ītas veselas vai da ļēji nocirstas 
ribas. 
Saskaņā ar šo skaidrojumu turpm ākajā attēlā redzams liel ­
lopa lieme ņa priekšējās ceturtda ļas paraugs, kas atbilst 1.A.d 
un 1.A.e papildpiez īmei, ko lasa saist ībā ar šīs nodaļas 
1.C papildpiez īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 17  
PRIEKŠĒJĀ CETURTDA ĻA PAKA ĻĒJĀ CETURTDA ĻA
 
2.C 
papildpiez īme Šīs nodaļas 2.C papildpiez īmes nolūkam attiec ībā uz 
ciršanas tehnikas diviem veidiem un da ļām “žokļi”, 
“vaigi” un “žok ļi un vaigi kop ā” skat. diagrammas zem āk:
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 18  
6.(a) 
papildpiez īme Sāls nav uzskatama par garšvielu š īs papildpiez īmes nozīmē. 
Skat. arī šīs nodaļas 7. papildpiez īmi. 
0201  Svaiga vai dzesin āta liellopu ga ļa 
Šajā pozīcijā ietilpst tikai 0102. poz īcijā minēto dzīvnieku 
svaiga vai dzesin āta gaļa. 
Priekšējās liemeņa ceturtda ļas un paka ļējās liemeņa ceturt­
daļas noteikšanai ir j āņem vērā sekojošais: 
a) par sprandu un kaklu uzskata kakla musku ļu daļu ar 
septiņiem kakla pusskrieme ļiem; 
b) par lāpstiņu uzskata priekš ējo kāju locītavu (gurna) 
gabalu, kurš ietver l āpstiņas kaulu, pleca kaulu, spie ķa 
kaulu un elko ņa kaulu, un tos aptverošos musku ļus; 
c) par krustu da ļas labāko daļu (sirloin ) uzskata krustu 
daļas vismīkstāko – vidus – da ļu (tenderloin ) un krustu 
daļas taisno gabalu ( striploin ); astes gabals var b ūt ar vai 
bez diafragmas ( gooseskirt ). 
0201 10 00  Lieme ņi un lieme ņa puses  
Termini “liemenis” un “lieme ņa puse” ir defin ēti šīs nodaļas 
1. papildpiez īmes (A) punkta (a) un (b) apakšpunktos. 
Pirmās astoņas vai devi ņas muguras skrieme ļa apofīzes var 
palikt vai nu labaj ā vai kreisaj ā liemeņa pusē. 
0201 20 20  Priekš ējās un paka ļējās liemeņa ceturtda ļas 
Termins “kompens ētā jeb līdzsvarotā” liemeņa ceturtda ļa ir 
definēts šīs nodaļas 1. papildpiez īmes (A) punkta (c) apak ­ 
špunktā. 
0201 20 30  Nesadal ītas vai sadal ītas priekš ējās liemeņa ceturtda ļas 
Termini “nesadal ītas priekš ējās liemeņa ceturtda ļas” un 
“sadalītas priekš ējās liemeņa ceturtda ļas” ir defin ēti šīs 
nodaļas 1. papildpiez īmes (A) punkta (d) un (e) apak ­ 
špunktos. No š īs papildpiez īmes izriet, ka, piem ēram, 
liemeņa pušu priekš ējās daļas, kurās ar visiem atbilstošajiem 
kauliem ir maz āk par četrām ribām, kurās nav kakla vai 
pleca daļas, vai no kur ām ir izņemts kāds kauls, piem ēram, 
pirmais kakla skriemelis, kas savienots ar pakauša kaulu (t ā 
saucamais “Atlants”), tiek izsl ēgti no šīs apakšpoz īcijas un 
tiek klasific ēti 0201 20 90. apakšpoz īcijā. 
0201 20 50  Nesadal ītas vai sadal ītas paka ļējās liemeņa ceturtda ļas 
Termini “nesadal ītas paka ļējās liemeņa ceturtda ļas” un 
“sadalītas paka ļējās liemeņa ceturtda ļas” ir defin ēti šīs 
nodaļas 1. papildpiez īmes (A) punkta (f) un (g) apak ­ 
špunktos. No š īs papildpiez īmes izriet, ka, piem ēram, 
liemeņa pušu paka ļējās daļas, kurās ar visiem atbilstošajiem 
kauliem ir maz āk par trim rib ām vai kur ās nav augšstilba 
jeb krustu lab ākās daļas, tajā skaitā daļas bez kauliem 
(fillet), tiek izsl ēgti no šīs apakšpoz īcijas un tos klasific ē 
0201 20 90. apakšpoz īcijā. Tomēr pakaļējās liemeņa ceturt­
daļas bez nier ēm vai nieru taukiem, ar vai bez pl ānajiem 
sānu gabaliem, tiek klasific ētas kā pakaļējās liemeņa 
ceturtdaļas. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 19  
0201 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, piem ēram, pleca da ļa, augšstilbs 
un krustu lab ākā daļa, neattīrītas no kauliem (ar kauliem). 
Šeit ietilpst ar ī liemeņa pušu priekš ējās un paka ļējās daļas 
(ar kauliem), kuras neatbilst “kompens ētās jeb līdzsvarotās” 
liemeņa ceturtda ļas, priekš ējās liemeņa ceturtda ļas un paka ­ 
ļējās liemeņa ceturtda ļas definīcijām. 
0201 30 00  Bez kauliem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi liellopu ga ļas gabali, j ēli vai 
dzesināti, no kuriem ir iz ņemti visi kauli, piem ēram, filejas 
bez kauliem vai s ānu gabali.  
0202  Sald ēta liellopu ga ļa 
Šajā pozīcijā ir ietverta tikai to dz īvnieku sald ēta gaļa, kuri 
ir minēti 0102. poz īcijā. 
0202 10 00  Lieme ņi un lieme ņa puses  
Termini “liemenis” un “lieme ņa puse” ir defin ēti šīs nodaļas 
1. papildpiez īmes (A) punkta (a) un (b) apakšpunktos.  
0202 20 10  Priekš ējās un paka ļējās liemeņa ceturtda ļas 
Termins “Priekš ējās un paka ļējās (kompens ētās jeb līdzsva­
rotās) liemeņa ceturtda ļas” ir defin ēts šīs nodaļas 1. papild ­
piezīmes (A) punkta (c) apakšpunkt ā. 
0202 20 30  Nesadal ītas vai sadal ītas priekš ējās liemeņa ceturtda ļas 
Termini “nesadal ītas priekš ējās liemeņa ceturtda ļas” un 
“sadalītas priekš ējās liemeņa ceturtda ļas” ir defin ēti šīs 
nodaļas 1. papildpiez īmes (A) punkta (d) un (e) apak ­ 
špunktos.  
0202 20 50  Nesadal ītas vai sadal ītas paka ļējās liemeņa ceturtda ļas 
Termini “nesadal ītas paka ļējās liemeņa ceturtda ļas” un 
“sadalītas paka ļējās liemeņa ceturtda ļas” ir defin ēti šīs 
nodaļas 1. papildpiez īmes (A) punkta (f) un (g) apak ­ 
špunktos.  
0202 20 90  Cit ādi 
Jāpiemēro 0201 20 90. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0202 30 50  Pakr ūts, lāpstiņas un kakla da ļas un lāpstiņas daļas ar 
krūšdaļu izcirtni  
Termini “pakr ūts (mugurkaula gabals ar ga ļu, kas atrodas 
uzreiz aiz skausta)”, “l āpstiņas un kakla da ļa (lāpstiņas daļa 
ar kaklu un pirmaj ām trim rib ām)” un “l āpstiņas daļa ar 
krūšdaļas izcirtņi” ir defin ēti šīs nodaļas 1. papildpiez ī­
mes (A) punkta (h) apakšpunkt ā. 
0202 30 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi liellopu ga ļas gabali, kuri ir 
saldēti, pilnībā bez kauliem, iz ņemot 0202 30 10. apakšpoz ī­
cijā minētos saldētos blokus un 0202 30 50. apakšpoz īcijā 
minētos gabalus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 20  
0203  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta cūkgaļa 
Šajā pozīcijā ietilpst tikai 0103. poz īcijā minēto dzīvnieku 
gaļa. 
Tā cūku dzimtas dz īvnieku ga ļa, ko Austr ālijas kompetent ās 
varas iest ādes ir atzinušas par Austr ālijā savvaļā dzīvojošu 
cūku dzimtas dz īvnieku ga ļu, tiek uzskat īta par cūkgaļu, kas 
nav mājas šķirņu cūku gaļa. 
0203 11 10 l īdz 
0203 19 90  Svaiga vai dzesin āta 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai 0103. poz īcijā minēto 
dzīvnieku svaiga vai dzesin āta gaļa. 
0203 11 10  M ājas šķirņu cūku 
Termins “lieme ņi vai lieme ņa puses” ir defin ēts šīs nodaļas 
2. papildpiez īmes (A) punkta (a) apakšpunkt ā. 
0203 12 11  Š ķiņķis un tā izcirtņi 
Termins “š ķiņķis” ir defin ēts šīs nodaļas 2. papildpiez ī­
mes (A) punkta (b) apakšpunkt ā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst apakšstilbs ar kauliem no paka ­ 
ļējām kājām. 
0203 12 19  L āpstiņas daļas (priekš ējie šķiņķi) un to izcirt ņi 
Termins “l āpstiņas daļas (priekš ējie šķiņķi)” ir defin ēts šīs 
nodaļas 2. papildpiez īmes (A) punkta (d) apakšpunkt ā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst maz ās cūku ribas jeb “ribi ņas” un 
apakšstilbs ar kauliem no priekš ējām kājām. 
0203 19 11  Priekš ējās daļas un to izcirt ņi 
Termins “priekš ējās daļas” ir defin ēts šīs nodaļas 2. papild ­
piezīmes (A) punkta (c) apakšpunkt ā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst ne apakšstilbs ar kauliem no 
priekšējām kājām, ne ar ī mazās cūku ribas, ne “ribi ņas” 
(0203 12 19. apakšpoz īcija).  
0203 19 13  Filejas gabali un to izcirt ņi, ar kauliem  
Termins “filejas gabali (“ loins ”)” ir defin ēts šīs nodaļas 
2. papildpiez īmes (A) punkta (e) apakšpunkt ā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst filejas gabali ar rib ām. 
0203 19 15  Kr ūtiņas un to izcirt ņi 
Termini “kr ūtiņas” un “izcirt ņi” ir defin ēti šīs nodaļas 
2. papildpiez īmes (A) punkta (f) apakšpunkt ā un 2. papild ­
piezīmes (B) punkt ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 21  
Minētie izcirtņi netiek klasific ēti šajā apakšpoz īcijā, ja vien 
tie nesatur ādu un zem ādas taukus. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst c ūku ribiņas bez ādas vai 
zemādas taukiem (0203 19 59. apakšpoz īcija).  
0203 19 59  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī cūku ribiņas bez ādas vai 
zemādas taukiem.  
0203 19 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0103 91 90. vai 
0103 92 90. apakšpoz īcijās minēto dzīvnieku ga ļa, konkrēti, 
meža kui ļa gaļa, izņemot lieme ņus, lieme ņa puses, k ājas, 
lāpstiņas daļas, kāju daļas. 
0203 21 10 l īdz 
0203 29 90  Saldēta 
Ir jāpiemēro 0203 11 10.–0203 19 90. apakšpoz īciju un to 
apakšieda ļu skaidrojumu, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0204  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta aitu vai kazu ga ļa 
Šajā pozīcijā ir iekļauta tikai 0104. poz īcijā minēto mājas 
vai savva ļas dzīvnieku svaiga, dzesin āta vai sald ēta gaļa, 
konkrēti, aitu dzimtas dz īvnieku (m ājas vai savva ļas aitu) 
gaļa, kā arī kalnu āža gaļa. 
0204 10 00  Svaigi vai dzesin āti jēru liemeņi un lieme ņa puses  
Termini “lieme ņi” un “lieme ņa puses” ir defin ēti šīs nodaļas 
3. papildpiez īmes (A) punkta (a) un (b) apakšpunktos. 
Jēras gaļas definīcija ir izkl āstīta 0204 10. un 0204 30. apak ­ 
špozīciju HS skaidrojumos.  
0204 21 00  Lieme ņi vai lieme ņa puses  
Termini “lieme ņi” un “lieme ņa puses” ir defin ēti šīs nodaļas 
3. papildpiez īmes (A) punkta (a) un (b) apakšpunktos.  
0204 22 10  Īsā izcirtuma priekš ējās liemeņa ceturtda ļas 
Termins “ īsā izcirtuma priekš ējās liemeņa ceturtda ļas” ir 
definēts šīs nodaļas 3. papildpiez īmes (A) punkta (c) un 
(d) apakšpunktos.  
0204 22 30  Muguras gabala mugurkaula da ļas un/vai nieru da ļas 
Termins “muguras gabala mugurkaula da ļas un/vai nieru 
daļas” ir defin ēts šīs nodaļas 3. papildpiez īmes (A) punkta 
(e) un (f) apakšpunktos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 22  
0204 22 50  K ājas 
Termins “k ājas” ir defin ēts šīs nodaļas 3. papildpiez ī­
mes (A) punkta (g) un (h) apakšpunktos.  
0204 30 00  Sald ēti jēru liemeņi vai lieme ņa puses  
Jāpiemēro 0204 10 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0204 41 00 l īdz 
0204 43 90  Saldēta pārējā aitu gaļa 
Jāpiemēro 0204 21 00., 0204 22 10., 0204 22 30. un 
0204 22 50. apakšpoz īcijU skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus attiec ībā uz 0204 41 00., 0204 42 10., 
0204 42 30. un 0204 42 50. apakšpoz īcijām. 
0204 50 11 l īdz 
0204 50 79  Kazu gaļa 
Termini “lieme ņi” un “lieme ņa puses” (0204 50 11. un 
0204 50 51. apakšpoz īcijas), “ īsā izcirtuma priekš ējās 
liemeņa ceturtda ļas” (0204 50 13. un 0204 50 53. apakšpoz ī­
cijas), “muguras gabala mugurkaula da ļas un/vai nieru da ļa” 
(0204 50 15. un 0204 50 55. apakšpoz īcijas) un “k ājas” 
(0204 50 19. un 0204 50 59. apakšpoz īcija) ir defin ēti šīs 
nodaļas 3. papildpiez īmes (A) punkt ā, attiecīgi (a) un (b), 
(c) un (d), (e) un (f), un (g) un (h) apakšpunktos.  
0206  Svaigi, dzesin āti vai sald ēti liellopu, c ūku, aitu, kazu, 
zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirg ēzeļu pārtikas subprodukti  
Šajā pozīcijā ietilpst 0101.–0104. poz īcijās minēto dzīv­
nieku subprodukti. Farmaceitisko produktu ražošanai pare ­
dzētie subprodukti apakšpoz īcijās neietilpst, iz ņemot gad ī­
jumus, kad tie atbilst kompetento varas iest āžu izstrādāta­
jiem noteikumiem. 
Turpmākie norādījumi ir sniegti 0206. poz īcijas HS 
skaidrojumos.  
0206 10 10 l īdz 
0206 10 98  Svaigi vai dzesin āti liellopu  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai 0102. poz īcijā minēto 
dzīvnieku svaigi vai dzesin āti subprodukti.  
0206 10 95  Biez ā diafragma un pl ānā diafragma  
Biezā diafragma un pl ānā diafragma ir diafragmas musku ļu 
daļas. 
0206 21 00 l īdz 
0206 29 99  Saldēti liellopu  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai 0102. poz īcijā minēto 
dzīvnieku sald ēti subprodukti.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 23  
0206 30 00  Svaigi vai dzesin āti cūku 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0103. poz īcijā minēto dzīv­
nieku svaigi vai dzesin āti subprodukti. 
Jāpiemēro apakšpoz īcijas 0206 49 00 skaidrojumu pirmo 
rindkopu, izdarot vajadz īgos grozījumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī kājas (pēdas), astes, aknas, 
nieres, sirdis, m ēles, plaušas, ēdama āda, smadzenes un 
taukplēve. 
0206 41 00 un 
0206 49 00  Saldēti cūku 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai 0103. poz īcijā minēto 
dzīvnieku sald ēti subprodukti.  
0206 49 00  Cit āda 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst galvas un galvu puses, ar vai bez 
smadzenēm, vaigiem vai m ēlēm, un galvu da ļas (šīs nodaļas 
2. papildpiez īmes (C) punkts); termins “galvu da ļas” ir defi ­
nēts minētās papildpiez īmes trešaj ā punktā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī kājas (pēdas), astes, nieres, 
sirdis, mēles, plaušas, uztur ā lietojamā āda, smadzenes un 
taukplēve. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst meža c ūkas subprodukti.  
0206 80 91  Zirgu, ēzeļu, mūļu un zirg ēzeļu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0101. poz īcijā minēto dzīv­
nieku svaigi vai dzesin āti subprodukti.  
0206 80 99  Aitu un kazu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0104. poz īcijā minēto dzīv­
nieku svaigi vai dzesin āti subprodukti.  
0206 90 91  Zirgu, ēzeļu, mūļu un zirg ēzeļu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0101. poz īcijā minēto dzīv­
nieku sald ēti subprodukti.  
0206 90 99  Aitu un kazu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0104. poz īcijā minēto dzīv­
nieku sald ēti subprodukti.  
0207  0105 . poz īcijā minēto mājputnu svaiga, dzesin āta vai 
saldēta gaļa un pārtikas subprodukti  
0207 11 10  Nopl ūkti un pus ķidāti, ar galv ām un k ājām, 
“83 % c ālis” ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 24  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūkti mājputni ar galv ām un 
kājām (pēdām), no kuriem zarnas ir iz ņemtas, bet p ārējās 
iekšas ir palikušas sav ās vietās (sevišķi plaušas, aknas, guza, 
sirds, oln īcas). 
0207 11 30  Nopl ūkti un iz ķidāti, bez galv ām un k ājām, bet ar 
kakliem, sird īm, aknām un ku ņģiem, “70 % c ālis” 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cepeša c āļi, kas ir nopl ūkti cāļi 
bez galvām un kājām (pēdām), bet ar kaklu, piln ībā izķidāti, 
bet kuru sirds, aknas un guza ir novietotas atpaka ļ liemenī. 
0207 11 90  Nopl ūkti un iz ķidāti, bez galv ām un kājām, bez sird īm, 
kakliem, akn ām un ku ņģiem, “65 % c ālis”, vai cit ādi 
sadalīti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cepeša c āļi, kas ir nopl ūkti un 
pilnībā izķidāti cāļi bez galv ām un kājām (pēdām). Tajā 
ietilpst ar ī mājputni, kas ir uzr ādīti citā formā, nekā 
0207 11 10. un 0207 11 30. apakšpoz īcijās minētie, 
piemēram, nenopl ūkti, neizķidāti cāļi ar galv ām un kājām 
(pēdām). 
0207 12 10 un 
0207 12 90  Nesadalīti, saldēti 
Jāpiemēro 0207 11 30. un 0207 11 90. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 13 10  Bez kauliem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst m ājputnu ga ļa bez kauliem, neat ­
karīgi no tā, no kādas lieme ņa daļas tā nākusi.  
0207 13 20  Puses vai ceturtda ļas 
Termins “lieme ņa puses” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpie ­
zīmes (a) un (b) punktos. 
Termins “lieme ņa ceturtda ļas” ir defin ēts šīs nodaļas 
4. papildpiez īmes (a) un (c) punktos. Šaj ā apakšpoz īcijā 
ietilpst paka ļējās liemeņa ceturtda ļas, kuras sast āv no stil­
biņa (lielā lielakaula un maz ā lielakaula), k ājas (augšstilba), 
muguras aizmugur ējās daļas un astes gabala, k ā arī priek­ 
šējās liemeņa ceturtda ļas, kas būtībā sastāv no vienas kr ūšu­
gabala puses kop ā ar spārnu. 
0207 13 30  Veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  
Termins “veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem” ir 
definēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) un (d) punktos.  
0207 13 40  Mugurda ļas, kakli ņi, mugurda ļas kopā ar kakli ņiem, 
astes gabali un sp ārnu gali  
Skat. šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 25  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst mugurda ļas kopā ar kakli ņiem, 
kas sastāv no kakla gabala, muguras un, iesp ējams, astes 
gabala; mugurda ļas; kakliņi; astes gabali (astes); sp ārnu gali.  
0207 13 50  Kr ūšdaļas un to izcirt ņi 
Termins “kr ūšdaļas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes 
(a) un (e) punktos.  
0207 13 60  K ājas un to izcirt ņi 
Termins “k ājas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) 
un (f) punktos. 
Griezums, kurš atdala k āju no muguras, ir j āizdara starp 
divām līnijām, kuras iez īmē robežu starp loc ītavām, kā parā­
dīts apakšējā zīmējumā.
 
0207 13 91  Aknas  
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 13 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst p ārtikā lietojami subprodukti, 
konkrēti, sirdis, sekstes un pasekstes, bet neietilpst aknas. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī mājputnu pēdas (pleznas).  
0207 14 10 l īdz 
0207 14 99  Izcirtņi un subprodukti, sald ēti 
Jāpiemēro 0207 13 10.–0207 13 99. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 24 10  Nopl ūkti un iz ķidāti, bez galv ām un k ājām, bet ar 
kakliem, sird īm, aknām un ku ņģiem, “80 % t ītars”  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūkti tītari bez galv ām un 
pēdām, bet ar kaklu, piln ībā izķidāti, bet kuru kakls, sirds, 
aknas un guza ir novietoti atpaka ļ liemenī. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 26  
0207 24 90  Nopl ūkti un izķidāti, bez galv ām un kājām, bez kakliem, 
sirdīm, aknām un ku ņģiem, “73 % t ītars”, vai cit ādi 
sadalīti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūkti tītari, sagatavoti 
cepšanai, bez galv ām, kakliem un k ājām (pēdām), un piln ībā 
izķidāti. Tajā ietilpst ar ī tītari, kas ir uzr ādīti citā formā, 
nekā 0207 24 10. un 0207 24 90. apakšpoz īcijās minētie. 
0207 25 10 un 
0207 25 90  Nesadalīti, saldēti 
Jāpiemēro 0207 24 10. un 0207 24 90. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 26 10  Bez kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 26 20  Puses vai ceturtda ļas 
Jāpiemēro 0207 13 20. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 26 30  Veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  
Termins “veseli sp ārni, ar sp ārnu galiem vai bez tiem” ir 
definēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) un (d) punktos.  
0207 26 40  Mugurda ļas, kakli ņi, mugurda ļas kopā ar kakli ņiem, 
astes gabali un sp ārnu gali  
Jāpiemēro 0207 13 40. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 26 50  Kr ūšdaļas un to izcirt ņi 
Termins “kr ūšdaļas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes 
(a) un (e) punktos.  
0207 26 60  Stilbi ņi un to izcirt ņi 
Termins “stilbi ņi” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes 
(a) un (g) punktos. 
Griezums, kurš atdala stilbi ņu no augšstilba, ir j āizdara starp 
divām līnijām, kuras iez īmē robežu starp loc ītavām, kā parā­
dīts apakšējā zimējumā.
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 27  
0207 26 70  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst š īs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) 
un (h) punktos min ētie izcirtņi. 
Griezums, kurš nodala augšstilbu (tirdzniec ībā dažreiz paz īs­
tams kā ciska) vai visu k āju no muguras, ir j āizdara starp 
divām līnijām, kuras iez īmē robežu starp loc ītavām, kā parā­
dīts zīmējumā 0207 13 60. apakšpoz īcijas skaidrojum ā. 
Griezums, kurš nodala augšstilbu no stilbi ņa, ir jāizdara 
starp abām līnijām, kuras iez īmē robežu starp loc ītavām, 
kā parādīts zīmējumā 0207 26 60. apakšpoz īcijas 
skaidrojum ā. 
0207 26 91  Aknas  
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 26 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 0207 13 99. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 27 10 l īdz 
0207 27 99  Izcirtņi un subprodukti, sald ēti 
Jāpiemēro 0207 26 10.–0207 26 99. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 41 30  Nopl ūkti un iz ķidāti, bez galv ām un k ājām, bet ar 
kakliem, sird īm, aknām un ku ņģiem, “70 % p īle” 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūktas pīles bez galv ām un 
pēdām (pleznām), bet ar kaklu, piln ībā izķidātas, bet kuru 
sirds, aknas un guza ir novietotas atpaka ļ liemenī. 
0207 41 80  Nopl ūkti un izķidāti, bez galv ām un kājām, bez kakliem, 
sirdīm, aknām un kuņģiem, “63 % p īle” vai cit ādi sada­
lītas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūktas pīles, sagatavotas 
cepšanai, bez galv ām, kakliem un p ēdām (plezn ām), un 
pilnībā izķidātas. Tajā ietilpst ar ī pīles, kas ir uzr ādītas 
citā formā, nekā 0207 41 20., 0207 41 30. un 
0207 41 80. apakšpoz īcijās minētās. 
0207 42 30  Nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, bet ar 
kaklu, sirdi, akn ām un šķilvi, t.s. “70 % p īles” 
Jāpiemēro 0207 41 30. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 42 80  Nopl ūktas un iz ķidātas, bez galvas un k ājām, arī bez 
kakla, sirds, akn ām un šķilvja, t.s. “63 % p īles” 
Jāpiemēro 0207 41 80. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 28  
0207 43 00  Trekn ās aknas, svaigas vai dzesin ātas 
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 44 10  Bez kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 44 21  Puses vai ceturtda ļas 
Jāpiemēro 0207 13 20. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 44 31  Veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  
Termins “veseli sp ārni, ar sp ārnu galiem vai bez tiem” ir 
definēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) un (d) punktos.  
0207 44 41  Mugurda ļas, kakli ņi, mugurda ļas kopā ar kakli ņiem, 
astes gabali un sp ārnu gali  
Jāpiemēro 0207 13 40. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 44 51  Kr ūšdaļas un to izcirt ņi 
Termins “kr ūšdaļas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes 
(a) un (e) punktos.  
0207 44 61  K ājas un to izcirt ņi 
Termins “k ājas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) 
un (f) punktos.  
0207 44 71  Sadal īti pīļu liemeņi 
Termins “sadal īti liemeņi” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papild ­
piezīmes (ij) punkt ā. 
0207 44 91  Aknas, iz ņemot trekn ās aknas  
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 44 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 0207 13 99. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 45 10  Bez kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 45 21 l īdz 
0207 45 81  Ar kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 20.–0207 13 60. un 0207 44 71. apakšpo ­
zīciju skaidrojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 29  
0207 45 93 un 
0207 45 95  Aknas  
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 45 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 0207 13 99. apakšpoz īcijas HS skaidrojumu, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 51 90  Nopl ūkti un izķidāti, bez galv ām un kājām, ar sird īm un 
kuņģiem vai bez tiem, “75 % zoss” vai cit ādi sadalītas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūktas zosis bez galv ām un 
pēdām, pilnībā izķidātas, bet kuru sirds un guza ir novie ­
totas atpaka ļ liemenī, kā arī noplūktas zosis, sagatavotas 
cepšanai, bez galv ām un pēdām, un piln ībā izķidātas. Šajā 
apakšpozīcijā ietilpst ar ī zosis, kas ir uzr ādītas citā formā, 
nekā 0207 51 10. un 0207 51 90. apakšpoz īcijās minētās, 
piemēram, nokautas zosis, kuras ir nopl ūktas un kur ām ir 
nolaistas asinis, bet ne iz ķidātas, un bez to galv ām un 
pēdām. 
0207 52 90  Nopl ūkti un izķidāti, bez galv ām un kājām, ar sird īm un 
kuņģiem vai bez tiem, “75 % zoss” vai cit ādi sadalītas 
Jāpiemēro 0207 51 90. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 53 00  Trekn ās aknas, svaigas vai dzesin ātas 
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 54 10  Bez kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 54 21  Puses vai ceturtda ļas 
Jāpiemēro 0207 13 20. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 54 31  Veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  
Termins “veseli sp ārni, ar sp ārnu galiem vai bez tiem” ir 
definēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) un (d) punktos.  
0207 54 41  Mugurda ļas, kakli ņi, mugurda ļas kopā ar kakli ņiem, 
astes gabali un sp ārnu gali  
Jāpiemēro 0207 13 40. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 54 51  Kr ūšdaļas un to izcirt ņi 
Termins “kr ūšdaļas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes 
(a) un (e) punktos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 30  
0207 54 61  K ājas un to izcirt ņi 
Termins “k ājas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) 
un (f) punktos.  
0207 54 71  Sadal īti zosu lieme ņi 
Termins “sadal īti liemeņi” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papild ­
piezīmes (ij) punkt ā. 
0207 54 91  Aknas, iz ņemot trekn ās aknas  
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 54 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 0207 13 99. apakšpoz īcijas HS skaidrojumu, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 55 10  Bez kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 55 21 l īdz 
0207 55 81  Ar kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 20.–0207 13 60. un 0207 44 71. apakšpo ­
zīciju skaidrojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 55 93 un 
0207 55 95  Aknas, iz ņemot trekn ās aknas  
Skat. 0207. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
0207 55 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 0207 13 99. apakšpoz īcijas HS skaidrojumu, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0207 60 10  Bez kauliem  
Jāpiemēro 0207 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 60 21  Puses vai ceturtda ļas 
Jāpiemēro 0207 13 20. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 60 31  Veseli sp ārni ar sp ārnu galiem vai bez tiem  
Termins “veseli sp ārni, ar sp ārnu galiem vai bez tiem” ir 
definēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) un (d) punktos.  
0207 60 41  Mugurda ļas, kakli ņi, mugurda ļas kopā ar kakli ņiem, 
astes gabali un sp ārnu gali  
Jāpiemēro 0207 13 40. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0207 60 51  Kr ūšdaļas un to izcirt ņi 
Termins “kr ūšdaļas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes 
(a) un (e) punktos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 31  
0207 60 61  K ājas un to izcirt ņi 
Termins “k ājas” ir defin ēts šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (a) 
un (f) punktos.  
0207 60 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 0207 13 99. apakšpoz īcijas HS skaidrojumu, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0208  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta pārējā gaļa un pārtikas 
gaļas subprodukti  
Šajā pozīcijā ietilpst tikai 0106. poz īcijā minēto dzīvnieku 
svaiga, dzesin āta vai sald ēta gaļa un uztur ā lietojami 
subprodukti.  
0208 10 10  M ājas trušu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 0106 14 10. apakšpoz īcijā 
minēto dzīvnieku ga ļa un uztur ā lietojami subprodukti.  
0208 90 10  M ājas baložu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst m ājas baložu (fermu baložu, 
dekoratīvo baložu, pasta baložu) ga ļa un pārtikā lietojamie 
subprodukti. T āpēc to baložu, kuri 0106 39 10. apakšpoz ī­
cijas skaidrojum ā ir aprakst īti kā “savvaļas”, gaļa un pārtikā 
lietojamie subprodukti neietilpst šaj ā apakšpoz īcijā un ir 
klasificēti 0208 90 30. apakšpoz īcijā. 
0208 90 30  Med ījumu, izņemot trušus vai za ķus 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošu dz īvnieku/putnu ga ļa un 
uzturā lietojamie ga ļas subprodukti: 
1. medījuma kažokzv ēri: dambrieži, stirnas, kalnu kazas 
(Rupicarpa rupicarpa ), Holarktikas (Zieme ļamerikas) 
aļņi, antilokapras, antilopes, gazeles, l āči un ķenguri; 
2. medījuma meža putni: savva ļas baloži, meža zosis, meža 
pīles, irbes, faz āni, meža slokas, m ērkaziņas, rubeņi, 
(dārza) stērstes un strausi. 
To dzīvnieku, kuri parasti ir med ību un šaušanas objekti 
(fazāni, dambrieži, strausi u.c.), ga ļa un pārtikā lietojami 
subprodukti tiek klasific ēti kā medījuma gaļa un pārtikā 
lietojami subprodukti ar ī tajā gadījumā, ja šie dz īvnieki ir 
izaudzēti nebrīvē. 
Ziemeļbrieža ga ļa un pārtikā lietojami subprodukti šaj ā 
apakšpozīcijā neietilpst (tie ir ietverti 0208 90 60. apakšpoz ī­
cijā). Tomēr dažu zieme ļbrieža sugu (piem ēram, Kan ādas 
aļņa) gaļa un pārtikā lietojami subprodukti tiek klasific ēti 
šajā apakšpoz īcijā, ja tiek sniegti pier ādījumi, ka š ī gaļa 
un pārtikā lietojamie subprodukti ir c ēlušies no dz īvniekiem, 
kuri dzīvojuši savva ļā un tikuši nomed īti. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst savva ļa trušu ( Oryctolagus 
cuniculus ) vai zaķu gaļa un pārtikā lietojami subprodukti, 
kuri ietilpst 0208 10 90. apakšpoz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 32  
0208 90 60  Zieme ļbriežu  
Skat. 0208 90 30. apakšpoz īcijas HS skaidrojumu trešo 
punktu.  
0209  Nep ārstrādāti vai nep ārkausēti, svaigi, dzesin āti, saldēti, 
sālīti vai sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūkgaļas tauki, 
brīvi no liesas ga ļas, un m ājputnu tauki  
0209 10 11 un 
0209 10 19  Cūku zemādas tauki  
Termins “c ūku zemādas tauki” ir defin ēts šīs nodaļas 
2. papildpiez īmes (D) punkt ā. 
0209 10 90  C ūku tauki, iz ņemot apakšpoz īcijā 0209 10 11 vai 
0209 10 19 min ētos 
Skat. 0209. poz īcijas HS skaidrojumu otro punktu.  
0209 90 00  Cit ādi 
Skat. 0209. poz īcijas HS skaidrojumu trešo punktu  
0210  S ālīta, sālījumā, žāvēta vai k ūpināta gaļa un pārtikas 
gaļas subprodukti; ga ļas vai ga ļas subproduktu p ārtikas 
milti un rupja maluma milti  
Izņemot 0209. poz īcijā minētos zemādas un pārējos taukus, 
šajā pozīcijā ietilpst visu 0101.–0106. poz īcijā minēto dzīv­
nieku gaļa un subprodukti, s ālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpi­
nāti. 
Attiecībā uz terminiem “ž āvēta vai kūpināta” un “s ālīta, 
sālījumā” skat. š īs nodaļas 2. papildpiez īmes (E) punktu 
un 7. papildpiez īmi. 
0210 11 11 l īdz 
0210 11 90  Šķiņķi, pleči un to izcirt ņi, ar kauliem  
Termina “ar kauliem” defin īciju skatīt 0210 11. apakšpoz ī­
cijas HS skaidrojumos.  
0210 11 11 l īdz 
0210 11 39  Mājas šķirņu cūku 
Termini “š ķiņķi” un “pleci” ir defin ēti šīs nodaļas 2. papild ­
piezīmes (A) punkta (b) un (d) apakšpunktos.  
0210 11 11 un 
0210 11 19  Sālīti vai sālījumā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai m ājas šķirņu cūku šķiņķi, 
pleci un to da ļas, ar kauliem, kuri ir iekonserv ēti, tos saus ā 
veidā dziļi iesālot vai turot s ālījumā. Tomēr, tie var b ūt 
bijuši pak ļauti vieglai t ālākai žāvēšanai vai k ūpināšanai, 
bet ne tādā mērā, ka tos var uzskat īt par žāvētiem vai k ūpi­
nātiem 0210 11 31. un 0210 11 39. apakšpoz īciju izpratn ē 
(kā noteikts š īs nodaļas 2. papildpiez īmes (E) punkt ā). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 33  
0210 11 31 un 
0210 11 39  Kaltēti vai kupin āti 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst m ājas cūku šķiņķi, plecu da ļas 
un to atgriezumi, ar kauliem, kuri ir iekonserv ēti, tos 
kaltējot (žāvējot) vai k ūpinot, pat ja š īs konserv ēšanas 
metodes ir kombin ētas ar iepriekš ēju sauso s ālīšanu vai tur ē­ 
šanu sālījumā. Tas ir īpaši jāņem vērā tajos gad ījumos, kad 
šķiņķus sāla un pēc tam daļēji dehidrat ē jeb atūdeņo, vai nu 
žāvējot tos brīvā dabā (Parmas vai Bejonas tipu š ķiņķus) vai 
kūpinot (Ard ēnu tipa šķiņķus). 
Šķiņķi, pleci un to izcirt ņi, kuri ir da ļēji dehidrat ēti, bet kuru 
patiesā konservēšana ir nodrošin āta, tos sasald ējot vai dzi ļi 
sasaldējot, ietilpst 0203 22 11. vai 0203 22 19. apak ­ 
špozīcijā. 
0210 12 11 un 
0210 12 19  Mājas šķirņu cūku 
Termini “kr ūtiņas” un “izcirt ņi” ir defin ēti šīs nodaļas 
2. papildpiez īmes (A) punkta (f) apakšpunkt ā un 2. papild ­
piezīmes (B) punkt ā. 
0210 12 11  S ālītas vai sālījumā 
Jāpiemēro 0210 11 11. un 0210 11 19. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0210 12 19  Kalt ētas vai k ūpinātas 
Jāpiemēro 0210 11 31. un 0210 11 39. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0210 19 10  Bekonu lieme ņa puses vai bekonu puses bez š ķiņķa 
Termini “bekona lieme ņa puses” un “bekona puses bez 
šķiņķa” ir defin ēti šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (A) punkta 
(g) un (h) apakšpunktos.  
0210 19 20  Tr īsceturtda ļliemeņa daļas vai lieme ņa vidusda ļa 
Termini “tr īsceturtdaļliemeņa daļas” un “lieme ņa vidus­
daļas” ir defin ēti šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (A) punkta 
(i) un (k) apakšpunktos.  
0210 19 30  Priekš ējās daļas un to izcirt ņi 
Termins “priekš ējā daļa” ir defin ēts šīs nodaļas 2. papildpie ­
zīmes (A) punkta (c) apakšpunkt ā. 
0210 19 40  Filejas gabali un to izcirt ņi 
Termins “filejas gabali ( loins ) un to izcirt ņi” ir defin ēts šīs 
nodaļas 2. papildpiez īmes (A) punkta (e) apakšpunkt ā. 
0210 19 60  Priekš ējās daļas un to izcirt ņi 
Termins “priekš ējā daļa” ir defin ēts šīs nodaļas 2. papildpie ­
zīmes (A) punkta (c) apakšpunkt ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 34  
0210 20 10 un 
0210 20 90  Liellopu ga ļa 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai 0102. poz īcijā minēto 
dzīvnieku ga ļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta; liellopu 
subprodukti ietilpst 0210 99 51. vai 0210 99 59. apak ­ 
špozīcijā. 
0210 99 10  S ālīta, žāvēta zirgu ga ļa vai zirgu ga ļa sālījumā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 
0101 21 00.–0101 29 90. apakšpoz īcijā minēto dzīvnieku 
gaļa, sālīta, sālījumā vai žāvēta. Kūpināta zirgu ga ļa ietilpst 
0210 99 39. apakšpoz īcijā. Zirga ga ļas subprodukti ietilpst 
0210 99 85. apakšpoz īcijā. 
0210 99 21 un 
0210 99 29  Aitu un kazu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 0104. poz īcijā minēto dzīvnieku 
gaļa, sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta. Šo sugu ga ļas 
subprodukti ietilpst 0210 99 85. apakšpoz īcijā. 
0210 99 31  Zieme ļbriežu  
Skat. 0208 90 30. apakšpoz īcijas skaidrojumu trešo punktu.  
0210 99 49  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst m ājas cūku galvas vai galvu 
puses, ar vai bez smadzen ēm, vaigiem vai m ēlēm, ieskaitot 
to daļas (skat. š īs nodaļas 2. papildpiez īmes (C) punktu). 
Galvu da ļas ir defin ētas iepriekš min ētās papildpiez īmes 
trešajā punktā. 
Subproduktu defin īcijai skat. 0206. poz īcijas HS 
skaidrojumus.  
0210 99 90  Ga ļas vai ga ļas subproduktu p ārtikas milti vai rupja 
maluma milti  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī šo miltu un rupja maluma 
miltu granulas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 35  
3. NODA ĻA 
ZIVIS UN V ĒŽVEIDĪGIE, M ĪKSTMIEŠI UN CITI ŪDENS 
BEZMUGURKAULNIEKI  
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Dziļi sasaldētas zivis un v ēžveidīgos, mīkstmiešus un citus ūdens 
bezmugurkaulniekus klasific ē tāpat kā saldētas zivis un v ēžveidīgos, 
mīkstmiešus un p ārējos ūdens bezmugurkaulniekus.  
2. Vienkārša applauc ēšana (blanš ēšana), kura ietver sev ī vieglu siltu ­
mapstrādi, bet kurai neseko v ārīšana kā tāda, klasifik āciju neietekm ē. 
To bieži izmanto pirms sald ēšanas, it īpaši tunziv īm un vēžveidīgo 
vai mīkstmiešu ga ļai. 
3. 3. noda ļā neietilpst sekojošie:  
a) zivju peldp ūšļi, jēli, kaltēti vai sālīti, kas nav der īgi lietošanai 
pārtikā (0511. poz īcija);  
b) mazsālītas zivis, kalt ētas vai kūpinātas un iem ērktas augu e ļļā, lai 
nodrošinātu to pagaidu konserv āciju, t.i., produkti, kuri paz īstami 
kā “puskonserv ēti” (1604. poz īcija);  
c) zivis, vienk ārši marin ētas eļļā vai etiķī, ar vai bez t ālākas 
apstrādes (1604. poz īcija);  
d) mīkstmieši, kuri ir bijuši pak ļauti pietiekamai siltumapstr ādei, lai 
izraisītu to olbaltumvielu jeb prote īnu sarecēšanu (1605. poz īcija).  
0301  Dz īvas zivis  
0301 11 00 un 
0301 19 00  Dekoratīvās zivtiņas 
Skat. 0301 11. ir 0301 19. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
0301 11 00  Sald ūdens zivis  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. lukturīšzivs ( Hemigrammus ocellifer ); 
2. zelta zivti ņas (Carassius auratus ) un zelta karpas; 
3. molinēzijas jeb mollijas, ieskaitot meln ās molinēzijas 
(platspuru pec īlijas un buru molin ēzijas) ( Mollienisia lati ­
pinna  un velifera ), zaļais šķēpnesis un t ā sarkanā un 
albino variet āte (Xiphophorus helleri ), sarkan ā, zelta, 
melnā un baltā pecīlija jeb m ēnesszivs ( Platypoecilus 
maculatus ) un šķēpneša un pec īlijas krustojumi ( Xiphop­
horus  un Okattoiecukys ), proti, melnais š ķēpnesis un 
Berlīnes šķēpnesis; 
4. Siamas c īnītājzivis ( Betta splendens ), paradīzes zivis 
(Macropodus opercularis  vai  viridi-auratus ), gurāmas 
un pundurgur āmas ( Trichogaster trichopterus  un Colisa 
lalia un fasciata ); 
5. skalārijas jeb spurlapes ( Pterophyllum scalare  un  
eimckei ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 36  
0301 19 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. Chaetodontidae  dzimtas zivis ( koraļļzivis jeb tauri ņzivis); 
2. Labridae  dzimtas zivis ( lūpzivis ); 
3. Scaridae  dzimtas zivis (papagai ļzivis, viltus papagai ļzivis 
un scarichthys ). 
0302  Svaigas vai dzesin ātas zivis, iz ņemot zivju fileju un 
pārējo zivju ga ļu, kas min ēts pozīcijā 0304  
0302 11 10 l īdz 
0302 11 80  Foreles ( Salmo trutta , Oncorhynchus mykiss , Oncor­
hynchus clarki , Oncorhynchus aguabonita , Oncorhynchus 
gilae , Oncorhynchus apache  un Oncorhynchus chrysoga ­
ster) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. jūras forele (taimi ņš) (Salmo trutta trutta ); 
2. strautu forele ( Salmo trutta fario ); 
3. ezeru forele ( Salmo trutta lacustris ); 
4. varavīksnes forele ( Oncorhynchus mykiss ); 
5. Klārka lasis ( Oncorhynchus clarki ); 
6. zelta forele ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. Gila forele ( Oncorhynchus gilae ); 
8. Oncorhynchus apache  sugas foreles ( Arizonas forele ); 
9. Oncorhynchus chrysogaster  sugas foreles.  
0302 13 00  Klus ā okeāna laši ( Oncorhynchus nerka , Oncorhynchus 
gorbuscha , Oncorhynchus keta , Oncorhynchus tscha ­
wytscha , Oncorhynchus kisutch , Oncorhynchus masou  
un Oncorhynchus rhodurus ) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 
1. Aļaskas sarkanais lasis ( Oncorhynchus nerka ); 
2. kuprlasis jeb gorbuša ( Oncorhynchus gorbuscha ); 
3. ketlasis jeb Am ūras lasis ( Oncorhynchus keta ) 
4. čaviča jeb dižais lasis ( Oncorhynchus tschawytscha ); 
5. sudrablasis jeb kižu čs (Oncorhynchus kisutch ); 
6. Japānas lasis jeb Jap ānas ķiršu lasis jeb sima ( Oncor­
hynchus masou ); 
7. Oncorhynchus rhodurus  sugas lasis.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 37  
0302 19 00  Cit ādas 
Starp citu šeit ietilpst sekojošas sald ūdens lašu dzimtas 
zivis: 
1. sīgveidīgās zivis, repsis un s īga ( Coregonus clupea ­
formis , Coregonus fera , Coregonus albula , Coregonus 
lavaretus ); 
2. Coregonus oxyrhynchus;  
3. Arktikas palija ( Salvelinus alpinus ), avotu palija jeb 
avotu forele, dažk ārt saukta par “Str ūklakas foreli” 
(Salvelinus fontinalis ), ezera šmerli ņš (Salvelinus namay ­
cush vai Christivomer namaycush ). 
0302 21 10 l īdz 
0302 29 80  Plekstveid īgās zivis ( Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglos ­
sidae, Soleidae, Scophthalmidae  un Citharidae ), izņemot 
to aknas, ikrus un pie ņus 
Plekstveid īgās zivis nav saplacin ātas vertik ālā plaknē, kā 
rajas, bet horizont ālā plaknē, ar abām acīm virspus ē. 
0302 29 80  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: gludais rombs ( Scophthalmus 
rhombus ), limanda jeb glud ā plekste ( Pleuronectes limanda  
vai Limanda limanda ), jūrasmēle (Pleuronectes microcep ­
halus  vai  Microstomus kitt ), Baltijas plekste jeb bute 
(Platichthys flesus  vai Flesus flesus ). 
0302 31 10 un 
0302 31 90  Garspuru tunzivis ( Thunnus alalunga ) 
Albakoras jeb garspuru tunzivis var atpaz īt pēc to garaj ām 
krūšu spurām, kuras stiepjas aiz anusa, un p ēc to tumši 
zilajām mugur ām un zilpel ēkajiem sāniem un v ēderiem.  
0302 32 10 un 
0302 32 90  Dzeltenspuru tunzivis ( Thunnus albacares ) 
Dzeltenspuru tunzivis var atpaz īt pēc to sirpveid īgās anālās 
atveres un otr ām muguras spur ām. 
0302 33 10 un 
0302 33 90  Svītrainās tunzivis  
Svītrainās tunzivis jeb sv ītrainā bonita ( Euthynnus  (Katsu­
wonus ) pelamis ) var atpaz īt pēc četrām līdz septiņām 
tumšām garenām svītrām uz vēdera. To tumši zil ās muguras 
akcentē skaidri izteikta za ļa zona virs kr ūšu spuras, kura 
tuvāk ķermeņa vidusda ļai pamazām izzūd. Tām ir sudrabaini 
sāni un vēderi un īsas spuras. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst pelam īdas ( Sarda sarda ), 
kurām uz muguras ir iesl īps loks; š īs zivis, ja t ās ir svaigas 
vai dzesin ātas, klasific ē 0302 89 90. apakšpoz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 38  
0302 41 00  Si ļķes (Clupea harengus , Clupea pallasii ) 
Šo apakšpoz īciju izpratn ē termins “si ļķe” nozīmē tikai  
Clupeidae  dzimtas  Clupea harengus  (Atlantijas jeb 
Murmanskas jeb Norv ēģijas siļķe) un  Clupea pallasii  
(Klusā okeāna jeb T ālo austrumu si ļķe) sugu zivis. Zivis, 
kas pazīstamas k ā “Indijas si ļķes” ( Chirocentrus dorab ), 
klasificē 0302 89 90. apakšpoz īcijā, kad tās importē svaigas 
vai dzesin ātas. 
0302 43 10  Sardina pilchardus  sugas sard īnes 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī lielas pieaugušas sard īnes (līdz 
25 cm garas), paz īstamas kā sardīnes. 
0302 43 90  Br ētliņas (Sprattus sprattus ) 
Šo apakšpoz īciju izpratn ē termins “šprotes (Baltijas br ēt­
liņas)” nozīmē tikai  Clupeidae  dzimtas  Sprattus sprattus  
sugas zivis; š īs zivis, kas ir radniec īgas siļķēm, bet daudz 
mazākas, bieži vien k ļūdaini sauc par “Norv ēģijas 
anšoviem”.  
0302 51 10 un 
0302 51 90  Mencas ( Gadus morhua , Gadus ogac , Gadus macrocep ­
halus ) 
Mencas var b ūt līdz 1,5 metrus garas. T ām ir olīvkrāsas 
muguras ar tumšiem plankumiem un gaišs v ēders ar baltu 
līniju sānos. Tām ir trīs muguras spuras, īsa vēdera spura un 
ūsas uz zoda.  
0302 53 00  Zieme ļu saida jeb zieme ļu menca ( Pollachius virens ) 
Šīs zivis ir paz īstamas ar ī kā “ziemeļu saidas” jeb “zieme ļu 
mencas”.  
0302 74 00  Zuši ( Anguilla  spp.)  
Šajā apakšpoz īcijā termins “zuši” ir piem ērojams tikai 
zušiem, kuriem tas ir īstais nosaukums ( Anguilla  spp.), 
ieskaitot Eiropas zuti ( Anguilla anguilla ) abās tā formās 
(lielgalvas zutis un smaildeguna zutis), Amerikas zuti 
(Anguilla rostrata ), Japānas zuti ( Anguilla japonica ) un 
Austrālijas zuti ( Anguilla australis ). 
Zivis, kuras k ļūdaini sauc par zušiem, t ādas kā jūras zuši 
(Conger conger ) vai mur ēnas, pazīstamas ar ī kā murēnzuši 
(Muraena helena ), un tūbītes jeb smilšu zuši ( Ammodytes  
spp.), šaj ā apakšpoz īcijā neietilpst un ietilpst 
0302 89 90. apakšpoz īcijā. 
0302 81 10  Squalus acanthias  sugas dzelo ņzivis  
Parastās dzelkņhaizivis jeb katr āni ir haizivis ar spur ām, ar 
žaunu spraug ām sānos virs kr ūšu spurām; to ķermeņi ir 
noapaļoti un gludi; to muguras ir pel ēkas, un v ēderi – 
balti; tās var būt līdz 1 m garas.  
0302 81 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst zupas jeb spuru, jeb c ūku haizivis 
(Galeorhinus galeus  jeb Galeus canis ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 39  
0302 89 10  Sald ūdens zivju  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošas sald ūdens zivis: 
1. līnis ( Tinca tinca ); 
2. barbes jeb b ārdas zivis ( Barbus  spp.) 
3. asari: parastais asaris ( Perca fluviatilis ), melnais asaris 
(Micropterus  spp.), saulzivs ( Lepomis gibbosus ) un 
parastais ķīsis ( Gymnocephalus cernuus  jeb  Acerina 
cernua ); 
4. plaudis jeb breksis ( Abramis brama ) un plicis ( Blicca 
bjoerkna ); 
5. līdakas ( Esox  spp.) un bru ņlīdakas ( Lepisosteus  spp.); 
6. vīķe jeb jugli ņš (Alburnus alburnus ), parastais grundulis 
(Gobio gobio ), Donavas jeb akmens jeb gar ūsu grun­
dulis ( Gobio uranoscopus ), platgalve ( Cottus gobio ) un 
parastā vēdzele ( Lota lota ); 
7. upes n ēģis (Lampetra fluviatilis ) un strauta n ēģis 
(Lampetra planeri ); 
8. Leuciscus  spp.,  Rutilus  spp. un  Idus  spp. ģinšu zivis, 
piemēram, rauda, ālants, sarkan ā rauda, sapals jeb 
Eiropas lielgalvas sapals, baltais sapals; 
9. ālatas ( Thymallus  spp.); 
10. zandarts ( Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  P ārējas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošas j ūras zivis: 
1. Trisopterus luscus  un Trisopterus esmarki  sugu zivis; 
2. akmensasaris ( Serranus  spp.) un j ūras asaris ( Epinep­
helus  spp.); 
3. jūras barbe ( Mullus barbatus ) un surmulets ( Mullus 
surmuletus ); 
4. triglas jeb j ūras gaiļi (Trigla , Eutrigla , Aspitrigla , Lepi­
dotrigla  un Trigloporus  spp.); 
5. jūras ķīši jeb skorp ēnas ( Scorpaena  spp.); 
6. jūras nēģi (Petromyzon marinus ); 
7. vējzivis ( Belone belone ) un jūras pūķi jeb pūķzivis 
(Trachinus  spp.); 
8. salakas ( Osmerus  spp.); 
9. moivas ( Mallotus villosus ); 
10. Kathetostoma giganteum  sugas zivis.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 40  
0302 90 00  Aknas, ikri un pie ņi 
Lietošanai uztur ā derīgas, jēlas vai dzesin ātas zivju aknas un 
pieņus vai ikrus, vadoties p ēc to stāvokļa un zivju sugas, no 
kuras tie c ēlušies, klasific ē šajā apakšpoz īcijā, pat ja tie ir 
paredzēti rūpnieciskām vajadz ībām. 
0303  Sald ētas zivis, iz ņemot zivju fileju un cit ādu zivju 
mīkstumu, kas min ēts pozīcijā 0304  
Šīs pozīcijas apakšpoz īcijām ir piem ērojami 0302. poz īcijas 
apakšpozīciju skaidrojumu noteikumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
0304  Svaiga, dzesin āta vai sald ēta zivju fileja un cit āds zivju 
mīkstums (malts vai nemalts)  
0304 31 00 l īdz 
0304 49 90  Svaigas vai atdzes ētas filejas  
Skat. 0304. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(1) punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī gabalos sagrieztas filejas ar 
nosacījumu, ka šos gabalus var atpaz īt jeb identific ēt kā 
iegūtus no filej ām. Šim m ērķim visbiež āk izmantot ās zivis 
ir forele, lasis, menca, p īkša jeb šelzivs, saida, j ūras asaris 
(piemēram, Norv ēģijas pīkša jeb šelzivs), merlanga vai 
sudrabotais heks, makrurons, j ūras karūsa, jūrasmēle, Atlan­
tijas plekste, bute, āte, jūras līdaka, tunzivs, makrele vai 
skumbrija, si ļķe un anšovi.  
0304 49 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst si ļķu filejas.  
0304 61 00 l īdz 
0304 89 90  Saldētas filejas  
Skat. 0304 31 00.–0304 49 90. apakšpoz īcijas skaidrojumus. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst dzi ļi saldēti bloki jeb pl ātnes, 
kuri sastāv no (parasti mencas) filej ām vai fileju gabaliem, 
sajaukti vai nesajaukti ar nelielu daudzumu (ne vair āk kā 
20 % no svara) atseviš ķām tās pašas sugas zivju pl ānām 
kārtiņām, kas izmantotas tikai tukšumu aizpild īšanai blokos 
vai plātnēs. Minētos blokus vai pl ātnes ir paredz ēts sagriezt 
mazākos gabalos (porcij ās, “pirksti ņos” utt.), ko iepako 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā. 
0304 93 10  Surimi  
Surimi ir starpposma produkts, kuru tirgo sald ētā veidā. Tas 
sastāv no gaišas kr āsas pastas, praktiski bez smaržas vai 
garšas un ir pagatavots no smalki sakap ātas vai samaltas, 
nomazgātas un izsij ātas zivju ga ļas. Turpm āko skalošanu 
laikā no tās atdala liel āko daļu tauku un ūdenī šķīstošo 
proteīnu jeb olbaltumvielu. Lai uzlabotu produkta konsis ­
tenci un nostabiliz ētu tā saldēto stāvokli, tam pievieno 
nelielu daudzumu piedevu (piem ēram, cukuru, s āli, 
D-glucitolu (sorbitolu) un di- vai trifosf ātu). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst uz surimi b āzes gatavotie 
produkti (1604 20 05. apakšpoz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 41  
0304 94 10  Surimi  
Skat. 0304 93 10. apakšpoz īcijas skaidrojumu.  
0304 95 10  Surimi  
Skat. 0304 93 10. apakšpoz īcijas skaidrojumu.  
0304 99 10  Surimi  
Skat. 0304 93 10. apakšpoz īcijas skaidrojumu.  
0305  Ž āvētas vai s ālītas zivis vai zivis s ālījumā; kūpinātas 
zivis, arī termiski apstr ādātas pirms k ūpināšanas vai 
kūpināšanas proces ā; zivju milti un granulas, kas 
derīgas lietošanai p ārtikā 
0305 10 00  Zivju milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtikā 
Zivju milti un rupja maluma milti parasti tiek sagatavoti 
lietošanai p ārtikā, tos attaukojot un likvid ējot to smaržu, 
un dažkārt tie ir paz īstami kā “zivju koncentr āts”. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī produkti, paz īstami kā “šķīs­
tošās zivis”, ko ieg ūst no jēlu zivju ga ļas, kas ir sasald ēta, 
sagriezta mazos gabali ņos, sasmalcin āta vai smalki sar īvēta 
un izkaltēta. 
0305 31 00 l īdz 
0305 39 90  Žāvēta, sālīta zivju fileja vai zivju fileja s ālījumā, bet ne 
kūpināta 
Jāpiemēro 0304 31 00.–0304 49 90. apakšpoz īcijas skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus. K ūpinātas zivju filejas 
klasificē 0305 41 00.–0305 49 80.  
0305 41 00 l īdz 
0305 49 80  Kūpinātas zivis, ieskaitot filejas, bet iz ņemot ēdamus 
zivju subproduktus  
Skat. 0305. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto punktu.  
0305 63 00  Anšovi ( Engraulis  spp.)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai anšovi s ālījumā, kuri nav 
bijuši pak ļauti nekādai citai apstr ādei. Tie ir salikti maz ās 
mucās vai burk ās, vai bieži vien herm ētiski slēgtās konservu 
kārbās, kuras p ēc aizvēršanas nav bijušas pak ļautas nek ādai 
termiskajai apstr ādei. 
0306  V ēžveidīgie, čaulā vai bez t ās, dzīvi, svaigi, atdzes ēti, 
saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; kūpināti vēžveidīgie, 
čaulā vai bez t ās, arī termiski apstr ādāti pirms k ūpinā­ 
šanas vai k ūpināšanas proces ā; vēžveidīgie čaulā, 
termiski apstr ādāti tvaicējot vai v ārot ūdenī, arī dzesi­
nāti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti 
un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtikā ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 42  
Vēžveidīgos, bez čaulām un vārītus nolob ītus, (piem ēram, 
vārītas un nolob ītas garneļu astes, parasti sald ētas) klasific ē 
1605. poz īcijā. 
Daļēji lobītas krabju (j ūras vēžu) daļas (piemēram, spīles), 
kuras ir tvaic ētas vai vārītas ūdenī un sagatavotas ēšanai bez 
tālākas lobīšanas, arī klasificē 1605. poz īcijā. 
0306 11 05 l īdz 
0306 11 90  Langusti un citi j ūras vēži (Palinurus  spp.,  Panulirus  
spp.,  Jasus  spp.)  
Atšķirībā no īstajiem om āriem, langustiem un cit ādim jūras 
vēžiem ir ļoti vāji attīstītas spīles, bet sp ēcīgi attīstīti 
taustekļi jeb antenas. Turkl āt tiem ir dzelkš ņaini pauguraini 
vairodziņi (tā saucamie karapaksi).  
0306 11 10  J ūras vēžu (langustu) astes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst jūras vēžu astes čaulā, veselas vai 
sadalītas divās daļās, kā arī nolobītas astes.  
0306 11 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst jūras vēži čaulā, veseli vai sadal īti 
gareniski, k ā arī vēžu gaļa. 
0306 12 05 l īdz 
0306 12 90  Omāri (Homarus  spp.)  
Omāri ir vēžveidīgie ar liel ām spīlēm. Nevārīti omāri ir 
tumši zil ā krāsā ar baltiem vai dzelteniem l āsumiem; tie 
kļūst sarkani tikai v ārīšanas laik ā. 
Omāri tiek iepakoti t āpat kā langusti un cit ādi jūras 
vēžveidīgie. 
0306 14 05 l īdz 
0306 14 90  Krabji  
Termins “krabji” attiecas uz plašu noda ļu, kurā ietilpst 
dažādu lielumu v ēžveidīgie ar spīlēm, un kurus no v ēžiem, 
omāriem, garnel ēm, garneļvēžiem un j ūras vēžiem atšķir tas, 
ka krabjiem nav ga ļīgas posmainas astes.  
0306 14 90  Cit ādi 
Papildus Eiropas j ūras krabjiem, t ādiem kā peldētājkrabis 
(Portunus puber ) un zirnek ļkrabis ( Maia squinado ) šajā 
apakšpozīcijā ietilpst plašs citu ģinšu spektrs (konkr ēti, 
Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , Scylla , 
Erimacrus , Limulus , Maia , Menippi  spp.), kā arī saldūdens 
krabji, kas paz īstami kā “Ķīnas krabji” ( Eriocheir sinensis ). 
0306 15 10 un 
0306 15 90  Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus ) 
Norvēģijas omārus, kas paz īstami arī kā Dublinas l īča 
garneļvēži, atpaz īst pēc to garaj ām, tievaj ām, prizmas 
formas sp īlēm. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 43  
0306 16 10 l īdz 
0306 17 99  Aukstūdens garneles un zieme ļgarneles ( Pandalus  spp.,  
Crangon crangon ); citas garneles un zieme ļgarneles  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. Pandalidae  dzimtas garneles, kuru dažas pasugas ir 
pazīstamas k ā “rozā garneles” (kaut ar ī dažas pasugas 
nekļūst sarkanas, pirms t ās nav nov ārītas); 
2. Crangon  sugas br ūnās jeb pelēkās garneles; 
3. Palaemonidae  un Penaeidae  dzimtu maz ās un lielie 
garneļvēži. To vid ū ir parastie garne ļvēži (Palaemon 
serratus ) un karalisk ā jeb karamotas garnele ( Penaeus 
caramota  vai Penaeus kerathurus ). 
0306 19 10  Sald ūdens vēži 
Vēži ir saldūdens vēžveidīgie, kuru svar īgākās sugas pieder  
Astacus , Cambarus , Orconectes  un Pacifastacus  ģintīm. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī vēžu astes.  
0306 21 10 un 
0306 21 90  Langusti un citi j ūras vēži (Palinurus  spp.,  Panulirus  
spp.,  Jasus  spp.)  
Skat. 0306 11 05.–0306 11 90. apakšpoz īciju skaidrojumus.  
0306 22 10 l īdz 
0306 22 99  Omāri (Homarus  spp.)  
Skat. 0306 12 05.–0306 12 90. apakšpoz īciju skaidrojumus.  
0306 24 10 l īdz 
0306 24 80  Krabji  
Skat. 0306 14 05.–0306 14 90. apakšpoz īciju skaidrojumus.  
0306 24 80  Cit ādi 
Papildus Eiropas j ūras krabjiem, t ādiem kā peldētājkrabis 
(Portunus puber ) un zirnek ļkrabis ( Maia squinado ) šajā 
apakšpozīcijā ietilpst plašs citu ģinšu spektrs (konkr ēti, 
Paralithodes chamchaticus , Callinectes sapidus , Chionoe ­
cetes  spp.,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , 
Charybdis , Scylla , Erimacrus , Limulus , Maia , Menippi  
spp.), kā arī saldūdens krabji, kas paz īstami kā “Ķīnas 
krabji” ( Eriocheir sinensis ). 
0306 25 10 un 
0306 25 90  Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus ) 
Skat. 0306 15 10. un 0306 15 90. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
0306 26 10 l īdz 
0306 27 99  Aukstūdens garneles un zieme ļgarneles ( Pandalus  spp.,  
Crangon crangon ); citas garneles un zieme ļgarneles  
Skat. 0306 16 10.–0306 17 99. apakšpoz īciju skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 44  
0306 29 10  Sald ūdens vēži 
Skat. 0306 19 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
0307  M īkstmieši, čaulā vai bez t ās, dzīvi, svaigi, dzesin āti, 
saldēti, vītināti, sālīti vai sālījumā; kūpināti mīkstmieši, 
čaulā vai bez t ās, arī termiski apstr ādāti pirms k ūpinā­ 
šanas vai k ūpināšanas proces ā; mīkstmiešu milti, rupja 
maluma milti un granulas, kas der īgas lietošanai p ārtikā 
0307 11 10 l īdz 
0307 19 90  Austeres  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai  Ostrea , Crassostrea  
(sauktas ar ī Gryphaea ) un Pycnodonta  ģinšu divv āku mīkst­
mieši. 
Parasti tiek atš ķirtas plakan ās (Ostrea  ģints) austeres un 
austeres ar nesimetrisk ām čaulām, tādas kā Portugāles 
austeres ( Crassostrea angulata ) un Blūpointas jeb Virdž ī­
nijas austeres ( Crassostrea virginica ). 
0307 11 10  Dz īvas plakan ās (Ostrea  ģints) austeres, katra svar ā 
(ieskaitot gliemežv ākus) līdz 40 g  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai  Ostrea  ģints austeres, kuru 
katras svars (kop ā ar čaulu) nep ārsniedz 40 g. Plakan ās 
austeres, kuras ieg ūst Eiropā, parasti ir  Ostrea edulis  
sugas austeres. Eksist ē arī citas sugas, t ādas kā, sevišķi, 
Ostrea lurida  no Klus ā okeāna piekrastes Zieme ļamerikā 
un Ostrea chilensis  no Čīles. 
0307 11 90 l īdz 
0307 19 90  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ir klasific ētas Ostrea  ģints austeres, 
kuras katra sver vair āk par 40 g, k ā arī visas  Crassostrea  
ģints (sauktas ar ī Gryphaea ) austeres, nepieaugušie vai 
pieaugušie eksempl āri, un  Pycnodonta  ģints austeres.  
Crassostrea  ģints ietver Portug āles austeres ( Crassostrea 
angulata ), Japānas austeres ( Crassostrea gigas ) un austeres, 
kuras ir paz īstamas kā Blūpointas jeb Virdž īnijas austeres 
(Crassostrea virginica ). 
0307 71 00 l īdz 
0307 79 90  Gliemenes, sirsni ņgliemenes un  Arcidae  dzimtas glie ­
menes ( Arcidae , Arcticidae , Cardiidae , Donacidae , Hiatel­
lidae , Mactridae , Mesodesmatidae , Myidae , Semelidae , 
Solecurtidae , Solenidae , Tridacnidae  un  Veneridae  
dzimta)  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. ēdamo gliemežu suga ( Scrobicularia plana ), kūlējglie­
meži ( Mactra  spp.) un ēdamie gliemeži ( Cardium  spp.); 
2. Solen  ģints gliemeži, t ādi kā Solen marginatus , Solen 
siliqua  un Solen ensis  sugu gliemeži un cieto gliemež ­
vāku ēdamie gliemeži ( Venus mercenaria  un Venus 
verrucosa ); ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 45  
0307 91 10 l īdz 
0307 99 80  Citādas, ieskaitot miltus, rupja maluma miltus un 
granulas, kas der īgas lietošanai p ārtikā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. jūras gliemeži, t ādi ka parastais m īkstmiesis ( Buccinium 
undatum ); 
2. ēdamie jūras gliemeži ( Littorina  un Lunatia  spp.); 
3. Sepia pharaonis  sugas sēpijas; 
4. humbolta kalm ārs (Dosidicus gigas ) un kalm ārs (Toda­
rodes pacificus ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 46  
4. NODA ĻA 
PIENA P ĀRSTRĀDES PRODUKTI; PUTNU OLAS; DABISKAIS 
MEDUS; CITUR NEMIN ĒTI DZĪVNIEKU IZCELSMES P ĀRTIKAS 
PRODUKTI  
Vispārīgie skaidrojumi  
No piena kaze īna iegūtus kazein ātus izmanto, piem ēram, kā emulgatorus 
(nātrija kazein āts) vai prote īna avotu (kalcija kazein āts). Produkti, kuru 
sastāvā nātrija kazein āta saturs sausn ā pārsniedz 3 % no masas, ir 
izslēgti no poz īcijām 0401–0404, jo min ētie kazein āti šādā koncentr ācijā 
pienā dabiski nav sastopami (jo īpaši skatīt pozīciju 1901).  
0401  Piens un kr ējums, neiebiezin āts, bez cukura vai cit ām 
saldinātājvielām 
Ar nosac ījumu, ka produkti nesatur citas piedevas k ā vien 
tās, kuras noteiktas š īs nodaļas HS visp ārīgo skaidrojumu 
otrajā punktā, šajā pozīcijā ietilpst: 
1. neapstr ādāts pilnpiens un da ļēji vai piln īgi nokrejots 
pilnpiens; 
2. pasteriz ēts piens, tas ir, piens, kura uzglab āšanas īpašības 
ir uzlabotas, ar kars ēšanas pal īdzību daļēji likvidējot 
mikrobu augšanu; 
3. steriliz ēts piens, ieskaitot ultra-augst ās 
temperatūras (UHT) pienu, kurš uzglab ājas ilgāk, jo 
mikrobu augšana ir faktiski likvid ēta ar pastiprin ātas 
karsēšanas pal īdzību; 
4. homogeniz ēts piens, kur ā dabīgās emulsijas tauku lod ītes 
mehāniski, zem ļoti liela spiediena, savienota ar siltu ­
mapstrādi ir sasmalcin ātas mazāka izmēra daļiņās, kas 
daļēji aizkavē krējuma veidošanos; 
5. peptoniz ēts piens, t.i., piens, kura sagremojam ība ir uzla ­
bota, prote īnu ražošanas nol ūkā pievienojot tam 
pepsīnus; 
6. krējums, kas ir tauku sl ānis, kurš, l ēni uzkrājoties tauku 
emulģētājlodītēm, dabīgā ceļā veidojas st āvoša piena 
virspusē. Neatkar īgi no tā, vai to nosme ļ ar roku vai 
iegūst, centrifug ējot pienu kr ējuma separator ā, tas, 
papildus cit ādam piena sast āvdaļām, satur diezgan augstu 
tauku saturu (kas parasti p ārsniedz 10 % no masas). 
Dažos centrifug ēšanas procesos rodas kr ējums ar tauku 
saturu, kas p ārsniedz 50 % no masas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 47  
Krējumu šajā pozīcijā uzskata par “nekoncentr ētu” neatka ­
rīgi no tā tauku procentu satura, ja vien tas ir piln ībā iegūts: 
a) nokrejojot piena virspusi; 
b) centrifug ējot. 
Tomēr, “koncentr ēts” krējums, kas ieg ūts dažādos veidos, 
piemēram, iztvaikojot ūdenim kars ēšanas proces ā, ietilpst 
0402. poz īcijā. 
0402  Piens un kr ējums, iebiezin āts vai ar cukuru vai cit ām 
saldinātājvielām 
Šī pozīcija ietver piena pulverus, kuriem atpaka ļ pievienots 
dezinfekcijas centrifug āts, ar nosac ījumu, ka netiek izjaukta 
dabīgo piena sast āvdaļu proporcija (cit ādi pozīcija 0404). 
Produkti, kuru sast āvā sojas lecit īna (emulgatora) saturs 
sausnā pārsniedz 3 % no masas, šaj ā pozīcijā neietilpst. 
Skat. arī 0404. poz īcijas HS skaidrojumu (d) iz ņēmumu.  
0403  Pani ņas, ieraudz ēts piens un kr ējums, jogurts, kef īrs un 
citādi ferment ēti vai skābpiena produkti, iebiezin āti vai 
neiebiezin āti, ar vai bez cukura vai cit ām saldin ātāj­
vielām un aromatiz ētājvielām, ar vai bez aug ļiem, riek ­
stiem vai kakao  
Produktus pastas form ā, kurus parasti ēd ar karoti, neklasi ­
ficē kā produktus, kas ir pulvera, granulu veid ā vai citā cietā 
formā. 
Šis pozīcijas izpratn ē termins “pani ņas” ietver gan svaigas 
(t.i. nepask ābinātas), gan pask ābinātas paniņas. 
0403 10 11 l īdz 
0403 10 99  Jogurts  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai tie produkti, kuri ir ieg ūti 
tikai Streptococcus thermophilus  un  Lactobacillus 
delbrueckii  subsp.  bulgaricus  laktiskās ferment ācijas ceļā. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst produkti, kuri p ēc ferment ā­
cijas (rūgšanas) ir bijuši pak ļauti siltumapstr ādei, kura ir 
dezaktivējusi jogurta kult ūras (0403 90. apakšpoz īcija).  
0403 90 11 l īdz 
0403 90 99  Citādi 
Skat. 0403 10 11. l īdz 0403 10 99. apakšpoz īciju HS skai ­
drojumus. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst “ cagliata ” tipa produkti, k ā 
aprakstīts 0406 10 30. l īdz 0406 10 80. apakšpoz īcijas skai ­
drojumu trešaj ā punktā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 48  
0404  Iebiezin ātas vai neiebiezin ātas piena s ūkalas ar vai bez 
cukura vai cit ām saldin ātājvielām; produkti no dabi ­
skiem piena komponentiem ar vai bez cukura vai 
citām saldin ātājvielām, kas citur nav min ēti 
Skat. poz īcijas 0402 skaidrojumu pirmo da ļu. 
0404 90 21 l īdz 
0404 90 89  Citādi 
Jāpiemēro 0402. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst piena prote īnu koncentr āti, kuri 
ir iegūti, daļēji izvelkot laktozi (piena cukuru) un miner āl­
sāļus no nokrejota piena, un kuros prote īnu saturs sasniedz 
85 % vai maz āk no sausnas svara. Prote īnu saturu apr ēķina, 
reizinot sl āpekļa saturu ar p ārvēršanās koeficientu 6,38. 
Ja piena prote īnu koncentr ātā proteīnu saturs p ārsniedz 
85 % no sausnas svara, produkts ietilpst 3504. poz īcijā 
(skat. 35. noda ļas 1. papildpiez īmi). 
0405  Sviests un cit ādi piena tauki; sviesta pastas  
0405 10 11 l īdz 
0405 10 90  Sviests  
Termins “sviests” ir defin ēts šīs nodaļas 2. piez īmes 
(a) punkt ā un 2. piez īmē par apakšpoz īcijām. 
Skat. arī 0405. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punktu. 
Sviests ir ūdens emulsija piena taukos. Ūdens ir izkl īdinātā 
fāze, bet tauki – dispersijas vide. 
No otras puses, kr ējums (0401. un 0402. poz īcijas), kur ā 
tauku saturs dažk ārt var būt tikpat augsts cik sviest ā, ir 
tauku lod īšu emulsija ūdenī, kur ūdens ir t ā dispersijas 
vide, bet tauki – izkl īdinātā fāze. 
No šīs atšķirīgās struktūras izriet, ka, pievienojot atbilstošu 
daudzumu ūdens krējumam, var aptuveni atjaunot s ākotnējo 
pienu, bet tas nav iesp ējams ar sviestu.  
0405 20 10 l īdz 
0405 20 90  Sviesta pastas  
Jēdziens “sviesta pastas” ir defin ēts šīs nodaļas 2. piez īmes 
(b) punkt ā. 
Skat. arī 0405. poz īcijas HS skaidrojumu (B) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 49  
0405 90 10 un 
0405 90 90  Citādi 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 2. piez īmi un 0405. poz īcijas 
skaidrojumu (C) punktu.  
0406  Sieri un biezpiens  
Produktus, kuros piena tauki ir piln īgi vai daļēji aizvietoti ar 
citiem (piem ēram, augu) tauku veidiem, šaj ā pozīcijā neuz­
skata par sieru (visp ārīgi 2106. poz īcija).  
0406 10 30 l īdz 
0406 10 80  Svaigi (nenogatavin āti vai nes ālīti) sieri, ieskaitot sieru 
no sūkalām, un biezpiens  
Par sūkalu sieru skat. 0406. poz īcijas HS skaidrojumu otro 
punktu. 
Biezpiens jeb “baltais siers” ir produkts, kurš ieg ūts no 
sakupuša piena, no kura ir ekstrah ēta lielākā daļa seruma 
(piemēram, notecinot vai izspiežot). Biezpienu (iz ņemot 
pulverveida), kur ā līdz 30 % no masas sast āda cukura un 
augļu piedevas, uzskata par produktu, kas saglab ā savas 
biezpiena īpašības, un to klasific ē šajās apakšpoz īcijās. 
Šajās apakšpoz īcijā ietilpst “ cagliata ” tipa produkti, t.i. 
produkti, kurus ieg ūst, sabiezinot pilnpienu, da ļēji nokrejotu 
vai pilnīgi nokrejotu pienu, no kura seruma liel ākā daļa 
tikusi ekstrah ēta, ar fermentu vai sk ābju apstr ādi. Šie 
produkti past āv pastas, kura v ēl nav ieguvusi biezpiena vij ī­
gumu, ir vienveid īga, viegli dal ās graudos, ar sp ēcīgu speci­
fisku smaržu, un kas satur n ātrija hlorīdu 0,3 % no svara vai 
mazāk. Tie ir “starpprodukti”, kurus ir nepieciešams 
pārstrādāt tālāk, galvenok ārt, lai ieg ūtu sierus.  
0406 20 00  Visu š ķirņu rīvēti vai pulver ī samalti sieri  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. rīvēti sieri, ko parasti izmanto k ā piedevu jeb garšvielu, 
vai citiem m ērķiem pārtikas rūpniecībā. Tos pārsvarā 
iegūst no cietajiem sieriem (piem ēram, Grana , Parmi­
giano Reggiano , Emmental , Reggianito , Sbrinz , Asiago , 
Pecorino  u.c.). Šie sieri var b ūt daļēji dehidrat ēti jeb 
atūdeņoti, lai nodrošin ātu to iesp ējami ilgāku uzglab ā­ 
šanu. 
Šeit ietilpst ar ī sieri, kuri p ēc sarīvēšanas ir aglomer ēti; 
2. pulver ī samalti sieri, kurus parasti izmanto p ārtikas 
rūpniecībā. Tos gatavo no visu veidu sieriem, kuri ir 
vai nu saš ķidrināti un tad saberzti pulver ī, vai arī saga­
tavoti pastas veid ā un tad izkalt ēti un saberzti.  
0406 30 10 l īdz 
0406 30 90  Apstrādāti sieri, ner īvēti vai pulver ī nesamalti  
Skat. 0406. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(3) apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 50  
0406 40 10 l īdz 
0406 40 90  Zilie sieri un cit ādi sieri, kas satur  Penicillium roqueforti  
dzīslas 
Skat. 0406 40. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šo sieru galven ā īpatnība ir to neregul ārā pigmentācija, kas 
rodas līdz ar pelējuma (sēnīšu) veidošanos sier ā. 
0406 40 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī sieri ar skaidri redzamu baltu/ 
pelēcīgu pigment āciju siera galvi ņā, kas iegūta, izmantojot 
bezkrāsas Penicillium roqueforti  dzimtu.  
0407  Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konserv ētas vai v ārītas 
Šajā pozīcijā ietilpst ar ī sapuvušas olas čaumalā un tādas 
olas, kurās jau ir s ācies inkub ācijas jeb c āļu izperināšanas 
process. 
Konservāciju var pan ākt, apstrādājot olu ārpusi ar taukiem, 
vasku vai paraf īnvasku, iem ērcot tās kaļķa šķīdumā vai sili­
kāta šķīdumā (sodā vai potaš ā), vai ar cit ām metodēm. 
Termini “m ājputni” noz īmē pozīcijas 0105 putni.  
0407 11 00 l īdz 
0407 19 90  Apaugļotas olas inkub ācijai 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai t ās mājputnu olas, kuras 
atbilst kompetento varas iest āžu izvirzītajiem noteikumiem.  
0408  Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, 
žāvēti, ūdenī vārīti vai tvaic ēti, saldēti vai konserv ēti 
ar citu pa ņēmienu, olas kulten ī, ar vai bez cukura vai 
citām saldin ātājvielām 
0408 11 80  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst p ārtikā lietojami olu dzelte ­
numi un p ārtikā nelietojami olu dzeltenumi, iz ņemot 
0408 11 20. apakšpoz īcijā minētos. 
Tajā ietilpst ar ī kaltēti olu dzeltenumi, kuri ir iekonserv ēti, 
pievienojot tiem nelielus ķimikāliju daudzumus, un kas ir 
paredzēti kūku (tortu, k ēksu) un konditorejas izstr ādājumu, 
makaronu un l īdzīgu produktu ražošanai.  
0408 19 81 un 
0408 19 89  Citādas 
Jāpiemēro 0408 11 80. apakšpoz īcijas skaidrojumu pirmais 
teikums, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
0408 91 80  Cit ādas 
Jāpiemēro 0408 11 80. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 51  
0408 99 80  Cit ādas 
Jāpiemēro 0408 11 80. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus. 
Papildus vesel ām olām bez čaumalām, kuras var b ūt 
svaigas, šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst konserv ētas šķidras 
veselas olas, kuras ir konserv ētas, piem ēram, pievienojot 
tām sāli vai ķīmiskos konservantus, un sald ētas veselas 
olas. Taj ā ietilpst ar ī olas, kuras ir tvaic ētas vai v ārītas 
ūdenī, un pārveidotās olas (piem ēram, cilindrisk ās “garās” 
olas, kuras sast āv no vair āku olu dzeltenumiem un baltu ­
miem).  
►M31  Šajā apakšpoz īcijā ietilpst t ādi izstrādājumi, kas 
sastāv no pasteriz ētām veselām putnu ol ām šķidrā veidā 
(vismaz 99 % no svara), k ā arī satur nelielu daudzumu 
pievienota ūdens un citronsk ābes, kas nodrošina kr āsas 
saglabāšanos. Šādu izstrādājumu organoleptisk ās īpašības 
ir identiskas svaigu putnu olu organoleptiskaj ām 
īpašībām. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 52  
5. NODA ĻA 
DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI, KAS CITUR NAV MIN ĒTI UN 
IEKĻAUTI 
0505  Ādas un cit ādas putnu da ļas, ar spalv ām vai d ūnām, 
spalvas un to da ļas (ar apgriezt ām vai neapgriezt ām 
malām) vai d ūnas bez t ālākas apstr ādes, izņemot tīrī­ 
šanu, dezinfic ēšanu vai apstr ādāšanu uzglab āšanai; 
spalvu vai to da ļu pulveris un atlikumi  
0505 10 10 un 
0505 10 90  Putnu spalvas, ko izmanto pild ījumam; d ūnas 
Šajās apakšpoz īcijās minētie produkti ir defin ēti 
0505 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumos.  
0505 10 10  Neapstr ādātas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pild īšanai izmantojam ās spalvas 
un dūnas tādā stāvoklī, kādā tās tika nopl ūktas no putna 
ķermeņa, pat ja š ī darbība tika veikta ar slapj ām spalvām. 
Tajā ietilpst ar ī tās spalvas un d ūnas, kuras p ēc noplūkšanas 
ir attīrītas no putek ļiem, dezinfic ētas vai apstr ādātas tikai 
uzglabāšanai. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī lietotas spalvas, kuras to 
esošajā stāvoklī nevar izmantot atk ārtoti kā spalvas pild ī­
jumam. Šaj ā apakšpoz īcijā minētie produkti parasti tiek 
ievesti sapres ētas ķīpu veidā. 
0505 10 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pild ījumam izmantojam ās spalvas 
un dūnas, kuras ir bijušas pak ļautas sarež ģītākai jeb rūpī­
gākai tīrīšanai nek ā tā, kura aprakst īta 0505 10 10. apakšpo ­
zīcijas skaidrojumos, piem ēram, mazg āšana ūdenī vai tvaik ā 
un žāvēšana ar karstu gaisu.  
0505 90 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. putnu ādas un citas da ļas (galvas, sp ārni, kakli utt.) ar 
spalvām vai dūnām, paredz ētas, piem ēram, galvassegu 
piederumu izgatavošanai; 
2. putnu ādas bez apspalvojuma, it īpaši zoss ādas daļa, kas 
pazīstama kā “gulbja āda”, ko galvenok ārt izmanto rot ā­
jumpušķu izgatavošanai; 
3. lielās spalvas no sp ārna vai astes vai citas apspalvojuma 
daļas, kas nav izmantojamas pild ījumam to lieluma un to 
kātu cietības dēļ; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 53  
4. dekorat īvās daļas, kas paredz ētas, pēc to apstr ādes, 
galvassegu rot ājumu jeb izpuš ķojumu, m ākslīgo ziedu 
izgatavošanai, utt. T ādas daļas ir, piem ēram, strausa, 
baltā gārņa, gārņa, fazāna, marabu, ibisa, p āva, parad īzes 
putna, flamingo, s īļa, kolibri, žagatas, maitu lijas, kaijas 
un stārķa spalvas; 
5. spalvas, parasti vien āda garuma, ko izmanto putek ļu 
slotiņu un otu izgatavošanai; 
6. dažas prec īzi noteiktas spalvu da ļas, tādas kā kāti un 
stiebri, šķelti vai neš ķelti (piem ēram, zobu bakst āmo, 
zvejas piederumu izgatavošanai), asumi, kas nogriezti 
no stiebra vai pievienoti stiebra pl ānajai malai, ar vai 
bez apgriezt ām malām (izplūktās). Tomēr ja, neskatoties 
uz visu izieto apstr ādi, tās saglabā pildījumam izmanto ­
jamu spalvu īpašības, tās tiek ietvertas 0505 10 10. vai 
0505 10 90. apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī produkti, kuri ir paz īstami 
kā “gerissene Hahnenhalse ”, kas ir spalvu stiebri, 
apgriezti, neietverot to smalkos galus, un kuri saglab ā 
nelielas spalvi ņas vai asumus, ko apgriešanas proces ā 
nebija iesp ējams atdal īt; 
7. spalvu vai spalvu da ļu pulveris (vai milti) un atkritumi.  
0506  Kauli un ragu serde ņi, neapstr ādāti, attaukoti, pirmap ­
strādāti (bet neizgriezti p ēc formas), apstr ādāti ar skābi 
vai deželatiniz ēti; šo produktu milti un atlikumi  
0506 10 00  Ar sk ābi apstrādāts oseīns un kauli  
Skat. 0506. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (3) apak ­ 
špunktu.  
0506 90 00  Cit ādi 
Skat. 0506. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1), (2), 
(4) un (5) apakšpunktus.  
0510 00 00  Ambra, bebru ģenitāliju sekr ēts, civeta un muskuss; 
žults, tai skait ā kaltēta; dziedzeri un cit ādas dzīvnieku 
izcelsmes vielas, kas izmantojamas farm ācijas produktu 
ražošanai, svaigas, atdzes ētas, saldētas vai iepriekš cit ādi 
sagatavotas  
Papildus 0510. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajiem 
produktiem šaj ā pozīcijā ietilpst atdzes ēti vai sald ēti 
placentas audi, ievietoti vai neievietoti sterilos konteineros.  
0511  Dz īvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav min ēti un 
iekļauti; beigti dz īvnieki, kas min ēti 1. vai 3. noda ļā, 
nederīgi uzturam  
0511 91 10  Zivju atkritumi  
Skat. 0511. poz īcijas HS skaidrojumu (6) punkta (i) – 
(iv) apakšpunktus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 54  
0511 91 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. zivju ikri un pie ņi, nederīgi uzturam (skat. 0511. poz īcijas 
HS skaidrojumu (5) punkta (i) – (ii) apakšpunktus); 
2. vēžveidīgo, molusku un citu ūdens bezmugurkaulnieku 
atkritumi, piem ēram, garne ļu un garne ļvēžu čaulas, 
samaltas pulver ī vai nē; 
3. beigti 3. noda ļā minētie dzīvnieki, neder īgi pārtikai vai 
klasificēti kā nederīgi uzturam, piem ēram, dafnijas, 
pazīstamas kā ūdensblusas, un cit ādi ostracoda  vai phyl­
lopods , kaltēti, akvārija zivtiņu barošanai.  
0511 99 31 un 
0511 99 39  Dzīvnieku izcelsmes dabiskie s ūkļi 
Skat. 0511. poz īcijas HS skaidrojumu (14) punkta  
0511 99 31  Neapstr ādāti 
Papildus s ūkļiem, kuri tiek ievesti t ādā stāvoklī, kādā tie ir 
iegūti no jūras, šajā apakšpoz īcijā ietilpst dabiskie s ūkļi, 
kuriem, tos salauzot vai sasmalcinot un mazg ājot jūras 
ūdenī, ir noņemts to ārējais apvalks, m īkstās viskozās vielas 
un dažas neattiecošas vielas (piem ēram, kaļķainās vielas, 
smiltis). 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī dabiskie s ūkļi, kuriem, 
piemēram, ar nogriešanas pa ņēmienu ir no ņemtas to nede ­
rīgas daļas (piemēram, salauzt ās daļas), un visp ār visi sūkļi, 
kuri nav tikuši pak ļauti ķīmiskai apstr ādei. 
0511 99 39  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst s ūkļi, kuri ir t ālāk apstrādāti, lai 
tiem pilnībā atdalītu kaļķainās vielas, lai padar ītu gaišāku to 
krāsu (apstrādājot ar bromu vai n ātrija tiosulf ātu), lai tos 
attaukotu (m ērcējot amonjaka š ķīdumā), izbalinātu (mērcējot 
2 % skābeņskābē) vai ar cita veida ķīmiskās apstrādes palī­
dzību padarītu tos der īgus lietošanai.  
0511 99 85  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kas aprakst īti 
0511. poz īcijas HS skaidrojumu (2), (3), (4), (7), (8) un 
13 punktos. Šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī beigti 1. noda ļā 
minētie dzīvnieki, kas nav ēdami vai atz īti par neder īgiem 
uzturā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst dz īvnieku asins plazma 
(piemēram, 3002. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 55  
II SADAĻA 
AUGU VALSTS PRODUKTI  
6. NODA ĻA 
VEĢETĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; BUMBU ĻI, SAKNES UN 
TAMLĪDZĪGAS AUGU DA ĻAS; GRIEZTI ZIEDI UN DEKORAT ĪVI 
ZAĻUMI 
0601  S īpoli, gumi, bumbu ļi, saknes ar lapu rozet ēm un 
sakneņi veģetatīvā miera st āvoklī, veģetācijas vai zied ē­ 
šanas laik ā; cigoriņu augi un saknes, iz ņemot 1212 . poz ī­
cijā minētās saknes  
0601 20 30  Orhidejas, hiacintes, narcises un tulpes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst epif ētiskās orhidejas (piem ēram, 
katleju ( Cattleya ) un dendrobiju ( Dendrobium ) ģints 
orhidejas).  
0602  Cit ādi augoši augi (ieskaitot to saknes), spraude ņi un 
potzari; s ēņu micēlijs 
0602 10 10 un 
0602 10 90  Spraudeņi bez sakn ēm un potzari  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. augu dz īvās daļas bez sakn ēm, kuras ir atdal ītas no mātes 
auga, lai ieg ūtu jaunus augus (spraude ņi); 
2. augu dz īvās daļas ar pumpuriem (acojamiem pumpu ­
riem), kuri ir paredz ēti potēšanai uz augiem (potzari).  
0602 40 00  Rozes, pot ētas vai nepot ētas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst gan kultiv ētās, gan savva ļas 
rozes.  
0602 90 10  S ēņu micēlijs 
Termins “s ēņu micēlijs” nozīmē zem zemes bieži atrodamu 
trauslu pavedienu t īklu ( Thallus  vai M ycelium ), kas veidojas 
uz trūdošas dzīvnieka vai augu mat ērijas virsmas un, att īs­
toties pašos audos, veido s ēnes. 
Sēņu micēliju, ko audz ē tirdzniec ības mērķiem, pārdod četr­
stūru formas pl āksnēs, kas sast āv no pussatr ūdējušu salmu 
fragmentiem, uz kuriem, savuk ārt, ir uzlikti mic ēlija slāņi. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī produkts, kurš sast āv no sēņu 
micēlija, kas nav piln ībā attīstījies un kas mikroskopiskos 
daudzumos ir uzlikts uz graudaugu graudu sl āņa, kas ir 
ievietots steriliz ēta zirgu m ēslojuma (salmu un zirgu m ēslu 
maisījuma) kompost ā. 
0602 90 41  Meža koki  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst jaunie augi, kas izaudz ēti no 
skuju koku vai lapu koku s ēklām, un kurus parasti izmanto 
apmežošanai. Parasti tos pieg ādā bez augsnes kamola ap 
saknēm. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 56  
0602 90 45  Spraude ņi un jauni augi ar sakn ēm 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst jaunie augi, kas citur nav speci ­
ficēti vai min ēti, tas ir, augi, kam pirms st ādīšanas nepie ­
ciešama turpm āka kultivācija dēstu audzētavā. Tie ir vienu 
līdz divus gadus veci st ādi, arī spraudeņi ar saknēm, potēti 
vai acoti sakne ņi vai augi, vai sl āņi un augi, kuri parasti nav 
vecāki par diviem l īdz trīs gadiem.  
0602 90 49  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst Eiropas vai eksotisko sugu 
koki un kr ūmi, kas citur nav specific ēti vai min ēti, kurus 
parasti neizmanto apmežošanai. Tos parasti pieg ādā ar 
augsnes kamolu ap sakn ēm. 
0602 90 50  Cit ādas āra kultūras 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ziemciet īgi lakstaugi, paredz ēti 
pastāvīgai iestādīšanai, kuru stubl āji, kas atrodas virs 
zemes, ruden ī atmirst un pavasar ī dod jaunus dzinumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst papardes, purva un ūdens augi 
(izņemot 0601. poz īcijā un 0602 90 99. apakšpoz īcijā 
minētos). 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī velēnas rituļi un vel ēnas 
plātnes zālienu veidošanai.  
0603  Griezti ziedi un ziedpumpuri, svaigi, ž āvēti, balināti, 
krāsoti, impregn ēti vai citādi apstrādāti, kas ir piem ēroti 
pušķiem vai dekorat īviem nol ūkiem  
0603 11 00 l īdz 
0603 19 80  Svaigi  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ziedi un ziedpumpuri, kuru 
dabīgā krāsa ir main īta vai intensific ēta, sevišķi, pirms vai 
pēc griešanas absorb ējot tos krāsas šķīdumā vai arī vienkārši 
mērcējot, ar nosac ījumu, ka šos ziedus un pumpurus ieved 
svaigus.  
0603 19 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst saulespu ķes un rez ēdas. Tom ēr 
abu šo augu stubl āji un lapas (bez ziediem) ietilpst 
1404 90 00. apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī pūpolzari ar pumpuriem vai 
ziediem. Tom ēr pūpolzari bez pumpuriem vai ziediem 
ietilpst 1401 90 00. apakšpoz īcijā. 
0604  Lapas, lapoti augu zari un cit ādas augu da ļas bez 
ziediem un ziedpumpuriem, lakstaugi, s ūnas un ķērpji, 
svaigi, ž āvēti, balināti, krāsoti, impregn ēti vai cit ādi 
apstrādāti, kas ir piem ēroti pušķiem vai dekorat īviem 
nolūkiem  
0604 20 11  Briežu ķērpji 
Tas ir kladoniju ( Cladoniaceae ) dzimtas augs ( Cladonia 
rangiferina , Cladonia silvatica  un Cladonia alpestris ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 57  
0604 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst svaigas cukurkukur ūzas ( Zea 
mays var. saccharata ) (7. noda ļa) vai graudaugu 
(10. noda ļa) vārpas.  
0604 90 11  Briežu ķērpji 
Skat. 0604 20 11. apakšpoz īcijas skaidrojumu.  
0604 90 91  Bez turpm ākas apstr ādes, izņemot kalt ēšanu  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst kalt ēti zari, kuri ir sav īti vai 
formēti spirālēs, neskatoties uz to, vai tie tikuši sav īti vai 
formēti spirālēs pirms kalt ēšanas (0604 90 99. apakšpoz ī­
cija). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst vienk ārši kaltētas cukurkuku ­
rūzas ( Zea mays var. saccharata ) (7. noda ļa) vai graudaugu 
(10. noda ļa) vārpas.  
0604 90 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dekor ēšanai paredz ētas kaltētas 
graudaugu (piem ēram, kukur ūzas) vārpas, kuras ir balin ātas, 
krāsotas, impregn ētas vai cit ādi apstrādātas. Šajā apakšpoz ī­
cijā ietilpst ar ī kaltēti zari, kuri ir sav īti vai form ēti spirālēs. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 58  
7. NODA ĻA 
ĒDAMI D ĀRZEŅI UN ATSEVIŠ ĶAS SAKNES UN BUMBU ĻI 
Vispārīgi skaidrojumi 
▼M11  
Blanšēšana šajā nodaļā nav atļauta, izņemot šādu produktu blanš ēšanu:  
— saldēti dārzeņi (termiski neapstr ādāti vai apstr ādāti, tvaicējot vai 
vārot ūdenī), klasific ēti 0710. poz īcijā, 
— kaltēti lobīti pākšu dārzeņi, arī mizoti vai š ķelti, klasific ēti 0713. 
pozīcijā. 
▼B 
Dīgsti (dārzeņu dīgsti un citi d īgsti) ir diedz ētas sēklas, ko lieto p ārtikā 
un ēd svaigus vai termiski apstr ādātus. Diedz ēšana ir s ēklu dīgšanas 
procesa izrais īšana, mitrinot t ās (tas palielina ūdens saturu s ēklās un 
izbeidz to miera periodu), kam ēr sāk augt jauns st āds un veidojas lapas.  
Parasti, d īgstus, kas ir gatavi cilv ēku patēriņam, var pied āvāt trīs veidos:  
a) kā dīgstošu st ādu ar dīgļlapām (neizplaukuš ām pirmaj ām lapām), 
sēklu un sak ņu atliekām; 
b) kā stādu, kas ir d īgstošs grauds, piem ēram, diedz ēti mieži, t ā dēvētais 
“negrauzd ētais iesals” (skat. ar ī 1107 10 11. l īdz 1107 10 99. apak ­ 
špozīcijās skaidrojumus), ko var lietot svaigus sal ātos vai pēc turp­
mākas apstrādes galvenok ārt alus vai viskija izgatavošanai;  
c) kā sīku stādiņu, ko veido tikai d īgļlapas, bez s ēklu un sak ņu atliekām 
un kam v ēl nav izveidojuš ās “īstās” lapas (kas veidojas p ēcembrio­
nālā stadijā). Šāda veida d īgstus parasti iepako maz ās kastītēs ar 
augšanas vidi.  
Klasificējot dīgstus, jāpiemēro šādi principi:  
— 7. noda ļā minēto dārzeņu dīgsti klasific ējami kā svaigi d ārzeņi 
7. nodaļas attiecīgajās pozīcijās, jo svaigi d ārzeņi ietilpst šaj ā 
nodaļā, neatkar īgi no tā, vai dīgsti paredz ēti lietošanai p ārtikā, 
sēšanai vai st ādīšanai, izņemot pārstādīšanai gatavus d ārzeņu stādus, 
kas ietilpst poz īcijā 0602 (skat. 7. noda ļas HS skaidrojumu visp ārīgi 
skaidrojumi desmit ā daļa), 
— pupiņas, ko izmanto pupi ņu dīgstu iegūšanai, klasific ējamas poz ī­
cijā 0713 kā kaltēti pākšu dārzeņi (skat. 0713 31. apakšpoz īcijas HS 
skaidrojumus). Tom ēr pupiņu dīgsti, kas no t ām izdiedz ēti, un citu 
kaltētu pākšu dārzeņu dīgsti klasific ējami pozīcijā 0708 kā svaigi 
pākšu dārzeņi, ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 59  
— lai gan s ēklu veidā daži augi klasific ējami citās Kombin ētās nomen­
klatūras nodaļās, piemēram, 9. un 12. noda ļā, tiklīdz tie izdiedz ēti, 
tie kļūst derīgi lietošanai p ārtikā kā dārzeņi un attiec īgi klasific ējami 
7. nodaļā, jo tie ir zaud ējuši 9. un 12. noda ļai rakstur īgās iezīmes. 
Skat. 0709 poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā daļa (14) punktu, attie ­
cībā uz bambusa dzinumiem un sojas pupi ņu asniem,  
— dīgsti, kas izdiedz ēti no 10. noda ļā (pozīcijas 1001, 1002, 1003, 
1004, 1006 vai 1008) min ēto graudaugu graudiem, piem ēram, 
diedzēti mieži, klasific ējami apakšpoz īcijā 1107 10 (diedz ēti mieži 
ir izslēgti no 10. noda ļas, skat. 1003 poz īcijas HS skaidrojumu 
(a) izņēmums), kas ir visspecifisk ākā pozīcija diedz ētiem graudau ­
giem, poz īcijā nav ierobežojuma ž āvētiem diedz ētiem graudaugiem 
(iesals). “Negrauzd ētais iesals” klasific ējams apakšpoz ī­
cijās 1107 10 11 l īdz 1107 10 99 (skat. 1107 10 11. l īdz 
1107 10 99. apakšpoz īcijās skaidrojumu pirm ā daļa), un to raksturo 
kā graudu, kas s ācis dīgt, bet vēl nav bijis ž āvēts, 
— šķirnes  Zea mays  var.  saccharata  (cukurkukur ūza) dīgsti, kas j ākla­
sificē 7. nodaļā, piemērojot 7. noda ļas 2. piez īmi un 10. noda ļas 
2. piezīmi, klasific ējami pozīcijā 0709 (0709 99 60. apakšpoz īcija).  
Neizsmeļošs dīgstu saraksts ar to KN kodiem:  
KN kods  Apraksts ( nosaukums lat īņu valodā) 
0703 10 19  S īpolu ( Allium cepa ) dīgsti 
0703 20 00  Ķiploku ( Allium sativum ) dīgsti 
0703 90 00  Puravu ( Allium porrum ) dīgsti 
0704 90 90  Broko ļu (Brassica oleracea  var.  italica ) dīgsti 
0704 90 90  Rukolas ( Eruca sativa ; syn.  Eruca vesicaria  ssp.  sativa  
(Miller) Thell.,  Brassica eruca  L.) dīgsti 
0706 90 90  Biešu ( Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) dīgsti 
0706 90 90  Red īsu (Raphanus sativus ) dīgsti 
0708 10 00  Zir ņu (Pisum sativum ) dīgsti 
0708 20 00  Š ķautnaino pupi ņu (Phaseolus angularis ) dīgsti 
0708 20 00  Zeltaino pupi ņu (Vigna radiata ) dīgsti 
0708 20 00  R īsu pupiņu (Phaseolus pubescens ) dīgsti 
0708 90 00  Aunazir ņu (Cicer arietinum ) dīgsti 
0708 90 00  Spar ģeļzirņu (Lotus maritimus ) dīgsti 
0708 90 00  L ēcu (Lens culinaris ) dīgsti 
0708 90 00  C ūku zirņu (Cajanus cajan ) dīgsti 
0709 99 50  Fenhe ļa (Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) dīgsti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 60  
0709 99 60  Cukurkukur ūzas ( Zea mays  var.  saccharata ) dīgsti 
0709 99 90  Bazilika ( Ocimum  spp.) dīgsti 
0709 99 90  Melno sinepju ( Brassica nigra , syn.:  Sinapis nigra  L., 
Sisymbrium nigrum  (L.) Prantl.) d īgsti 
0709 99 90  Fenhe ļa daudzv ārpiņas (Agastache foeniculum ) dīgsti 
0709 99 90  Ārstniecības gurķenes ( Borago officinalis ) dīgsti 
0709 99 90  Ķīnas tūnas ( Toona sinensis ) dīgsti 
0709 99 90  Salikornijas ( Salicornia europaea ) dīgsti 
0709 99 90  Koriandra ( Coriandrum sativum ) dīgsti 
0709 99 90  Krešu ( Lepidium sativum ) dīgsti 
0709 99 90  Grie ķu trigonellas ( Trigonella foenum-graecum ) dīgsti 
0709 99 90  Kr ūmveida perillas ( Perilla frutescens ) dīgsti 
0709 99 90  Saulespu ķu (Helianthus annuus ) dīgsti 
0709 99 90  Balto sinepju ( Sinapis alba ) dīgsti 
1107 10 19  Negrauzd ēts kviešu ( Triticum aestivum ) iesals  
1107 10 99  Negrauzd ēts miežu ( Hordeum vulgare ) iesals  
1107 10 99  Negrauzd ēts prosas ( Panicum miliaceum ) iesals  
1107 10 99  Negrauzd ēts auzu ( Avena sativa ) iesals  
1107 10 99  Negrauzd ēts rīsu (Oryza sativa ) iesals  
1107 10 99  Negrauzd ēts rudzu ( Secale cereale ) iesals  
1214 90 90  Lucernas ( Medicago sativa ) dīgsti 
0701  Kartupe ļi, svaigi vai atdzes ēti 
0701 90 50  Jaunie, no 1. janv āra līdz 30. jūnijam  
Jaunos kartupe ļus atšķir pēc to bālās krāsas (parasti baltas 
vai rozā) un to pl ānās miziņas, kura nav nostiprin ājusies un 
ir viegli noskr āpējama. Turkl āt tiem nav nek ādu dīgšanas 
pazīmju. 
0703  S īpoli, šalotes s īpoli, ķiploki, puravi un p ārējās sīpolu 
kultūras, svaigas vai atdzes ētas 
0703 10 11 l īdz 
0703 10 90  Sīpoli un šalotes  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst visas s īpolu ( Allium cepa ) un 
šalotu ( Allium ascalonicum ) varietātes. 
0703 10 11  S ējai 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst viengad īgi, no sēklas izaudz ēti 
sīksīpoliņi izstādīšanai. To diametrs parasti ir no 1 l īdz 
2 cm.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 61  
0703 20 00  Ķiploki  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas p ārtikā lietojam ās ķiploka 
(Allium sativum ) varietātes. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī ķiploki, kuriem ir tikai viens 
sīpols un nav atseviš ķu daiviņu, to aptuvenais diametrs ir no 
25 līdz 50 mm, un kuriem tirdzniec ībā lieto apz īmējumu 
“solo garlic”, “pearl garlic”, “single bulb garlish”, “viendai ­
viņas ķiploki” vai “vienbumbu ļa ķiploki” (vai l īdzīgs 
komercnosaukums). Šaj ā apakšpoz īcijā neietilpst t ā sauktie 
lielie apa ļgalvainie ķiploki “great round-headed garlic” jeb 
“elephant garlic” ( Allium ampeloprasum , kas ietilpst apak ­ 
špozīcijā 0703 90 00), kuriem ir tikai viens s īpols, kura 
aptuvenais diametrs ir 60 mm vai vair āk (t. i., iev ērojami 
lielāks un smag āks kā daudzdaivi ņu ķiploka sīpols). Sugas  
Allium sativum  un Allium ampeloprasum  atšķiras arī pēc to 
attiecīgā genofonda.  
0703 90 00  Puravi un citi s īpolu dārzeņi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst parastie ēdamie puravi ( Allium 
porrum ), batuni jeb lielloku s īpoli ( Allium fistulosum ) un 
maurloki ( Allium schoenoprasum ). 
0704  Galvi ņkāposti, ziedk āposti, kolr ābji, lapu k āposti un 
tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai atdzes ēti 
0704 10 00  Ziedk āposti un broko ļi 
Skat. 0704. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(1) apakšpunktu.  
0704 90 10  Baltie galvi ņkāposti un sarkanie galvi ņkāposti  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst baltie galvi ņkāposti ( Brassica 
oleracea  L. var.  capitata L. f. alba D. C .), ieskaitot smail ­
galu galvi ņkāpostus ( Brassica oleracea  L. var.  capitata L. f. 
var. alba D. C.  subvar  conica  un subvar.  piramidalis ) un 
sarkanos galvi ņkāpostus  (Brassica oleracea  L. var.  capitata 
L. f. rubra (L.) Thell ). 
0704 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst Savojas k āposti jeb virzi ņkāposti 
(Brassica oleracea  L. var.  bullata D. C.  un var.  sabauda L .), 
Ķīnas kāposti (piem ēram, Brassica sinensis  un Brassica 
pekinensis ), kolrābji ( Brassica oleracea  var.  gongylodes ) 
un rožu k āposti jeb broko ļi jeb spar ģeļkāposti  (Brassica 
oleracea  L. convar.  botrytis (L.) Alef  var.  italica Plenck) . 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) ēdamās krustziežu ( Brassica ) dzimtas saknes: r āceņi 
ietilpst 0706. poz īcijā, bet kāļi (Brassica napus  var.  
napobrassica ) ietilpst 1214. poz īcijā; 
b) lopbar ības kāposti, tādi kā sarkanie vai baltie lopbar ības 
kāposti ( Brassica oleracea  var.  medullosa ), un lapu 
kāposti ( Brassica oleracea  var.  viridis ), kas ietilpst 
1214. poz īcijā. 
0706  Burk āni, rāceņi, galda bietes, puravlapu plostb ārdis, 
sakņu selerijas, red īsi un līdzīgi pārtikas sak ņaugi, svaigi 
vai atdzes ēti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 62  
0706 10 00  Burk āni un rāceņi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai p ārtikā lietojamās rāceņu un 
burkānu (sarkano vai s ārto) variet ātes. Lopbar ības burkāni, 
parasti balt ā vai bāli dzelten ā krāsā, lopbarības rāceņi (Bras­
sica campestris  var.  rapa ) un kāļi (Brassica napus  var.  
napobrassica ) ietilpst 1214 90 10. apakšpoz īcijā. 
0706 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. galda bietes ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. auzu sakne jeb plostb ārdis ( Tragopogon porrifolius ) un 
melnsakne ( Scorzonera hispanica ); 
3. visu veidu red īsi: baltie, melnie, s ārtie u.c. ( Raphanus 
sativus  var.  sativus  un niger ); 
4. sakņu pētersīļi (Petroselinum crispum  var. tuberosum ) un 
sakņu kārveles, sauktas ar ī par kārveļrāceņiem ( Chaerop­
hyllum bulbosum ); 
5. pastinaki jeb mores ( Pastinaca sativa ); 
6. Japānas artišoki jeb Ķīnas artišoki ( Stachys affinis  vai 
Stachys sieboldii ), kas ir pagarin ātas formas sakne ņi 
dzeltenīgi baltā krāsā, parasti maz ā pirkstiņa lielumā, ar 
daudziem sašaurin ājumiem. 
Tomēr ēdamās saknes un gumi ar augstu cietes vai inul īna 
saturu, tādi kā topinamb ūri jeb zemes bumbieri, saldie kartu ­
peļi, taro vai kolok āzijas un jamsi ietilpst 0714. poz īcijā. 
0707 00  Gur ķi un pipargur ķīši, svaigi vai atdzes ēti 
0707 00 90  Pipargur ķīši 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pipargur ķīši – mazu gur ķīšu 
varietāte (85 vai vair āk gabalu kilogram ā). 
0708  P ākšaugu d ārzeņi, lobīti vai nelob īti, svaigi vai atdzes ēti 
0708 10 00  Zir ņi (Pisum sativum ) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi  Pisum sativum  sugas zir ņi, 
tajā skaitā lopbarības zirņi (Pisum sativum  var.  arvense ). 
Tajās neietilpst govszir ņi jeb Ķīnas zirņi (Vigna sinensis ) 
(ieskaitot melnacs variet āti), kas ir pupas un ir ietvertas 
0708 20 00. apakšpoz īcijā, vai  Cicer  ģints aunazir ņi, kuri 
ietilpst 0708 90 00. apakšpoz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 63  
0708 90 00  Cit ādi pākšaugu d ārzeņi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst d ārzeņi, kuri ir min ēti 0708. poz ī­
cijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (3), (4), (5) un (6) apak ­ 
špunktos.  
0709  Cit ādi dārzeņi, svaigi vai atdzes ēti 
0709 20 00  Spar ģeļi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai (dziedniec ības) spar ģeļu 
(Asparagus officinalis ) jaunie dzinumi jeb “atvases”.  
0709 40 00  Selerijas, iz ņemot sak ņu selerijas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst “ Apium graveolens  L. var.  dulce 
(Mill.) Pers .” (kātu selerijas) un “ Apium graveolens  var.  
secalinium Alef .” (lapu selerijas) selerijas š ķirnes.  
0709 59 10  Gailenes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai  Cantharellus cibarius Fries  
un Cantharellus friesii Quélet  sugu gailenes, kuras parasti ir 
olas dzeltenuma kr āsā. Līdzīgas uztur ā lietojamas s ēnes, 
tādas kā viltus gailene ( Clitocybe aurantiaca ) un tā sauca­
mais “piln ības rags” ( Craterellus cornucopioides ), ko 
dažreiz izmanto k ā trifeļu aizstājējus uzkožamo gatavošan ā, 
ietilpst 0709 59 90. apakšpoz īcijā 
0709 59 30  Samtbekas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai  Boletus  sugas s ēnes, un 
sevišķi baravikas ( Boletus edulis ). 
0709 60 10 l īdz 
0709 60 99  Capsicum  ģints vai  Pimenta  ģints pipari  
Skat. 0709. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(5) apakšpunktu.  
0709 92 10 un 
0709 92 90  Olīvas 
Šajās apakšpoz īcijās tiek iek ļautas olīvas, no kur ām ir 
izspiesta e ļļa, bet kur ās tauku saturs p ārsniedz 8 %.  
0709 99 10  Sal ātaugi, izņemot lapu sal ātus ( Lactuca sativa ) un cigo ­
riņus (Cichorium  spp.)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi sal ātaugu veidi, iz ņemot 
dārza salātus (Lactuca sativa ), cigoriņus un end īves ( Cicho­
rium  spp.); taj ā ietilpst: 
1. baldriņi (Valerianella olitoria ); 
2. dziedniec ības pienenes ( Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  Mangoldi jeb lapu bietes un lapu artišoki  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lapu bietes, sauktas ar ī par 
romiešu k āpostiem ( Beta vulgaris  subvar.  cicla ), un Spānijas 
artišoki ( Cynara cardunculus ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 64  
0709 99 40  Kaperi  
Kaperi ir dzelo ņaina daudzgad īga (Capparis spinosa  sugas) 
krūma neatv ērušies ziedpumpuri.  
0709 99 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. bāmijas (okra, gumbo jeb d āmu pirksti ņi) (Hibiscus 
esculentus ) 
2. rabarberi; 
3. parast ās (pļavas) skābenes ( Rumex acetosa ); 
4. zaķskābenes ( Oxalis crenata ); 
5. saldā sakne ( Sium sisarum ); 
6. dažādi kreses veidi: kressal āti (Lepidium sativum ), avotu 
jeb ūdens krese ( Nasturtium officinale ), ziemas krese 
(Barbarea verna ), lielā krese vai indi āņu krese 
(Tropaeolum majus ) u.c. 
7. portulaks ( Portulaca oleracea ); 
8. pētersīlis un kārvele, izņemot sak ņu pētersīli un sak ņu 
kārveli, kuri ietilpst 0706 90 90. apakšpoz īcijā; 
9. estragons ( Artemisia dracunculus ) un pupum ētra jeb 
dārza kalnum ētra (Satureja hortensis  jeb vasaras pupu ­
mētra un  Satureja montana  jeb ziemas pupum ētra); 
10. dārza jeb saldais major āns (Origanum majorana ); 
11. Liliju dzimtas Muskaru ģints ( Muscari comosum ) sīpoli 
(ko dažādās valodās sauc par “ lampasciolo ”, “savva ļas 
sīpoliem”, “zemes lilij ām”, “spalvu hiacint ēm”) 
Jāatzīmē, ka: 
a) saknes un bumbu ļi ar augstu cietes vai inul īna saturu 
ietilpst 0714. poz īcijā; 
b) zināms skaits augu neietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, kaut arī 
tie ir lietojami uztur ā; konkrēti, tas attiecas uz sekojo ­ 
šiem augiem: 
1. mārsils (0910 99 31.–0910 99 39. apakšpoz īcijas); 
2. lauru lapas (0910 99 50. apakšpoz īcijā); 
3. savvaļas major āns jeb parast ā raudene ( Origanum 
vulgare ), ārstniecisk ā salvija ( Salvia officinalis ), bazi­
liks ( Ocimum basilicum ), piparm ētra (visi veidi), 
verbēna (Verbena  ģints), rūta (Ruta graveolens ), ārst­
nieciskais izops jeb klostera pu ķe (Hyssopus offici ­
nalis ) un dziedniec ības gurķumētra, saukta ar ī par 
gurķeni vai bore ču (Borago officinalis ), kuri ietilpst 
1211. poz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 65  
0710  Sald ēti dārzeņi (termiski neapstr ādāti vai apstr ādāti, 
tvaicējot vai v ārot ūdenī) 
Termins “sald ēti”, kā definēts šīs nodaļas HS skaidrojumu 
trešajā daļā, jāvērtē arī pēc kritērijiem, kas izkl āstīti Eiropas 
Savienības Tiesas spriedum ā lietā 120/75. P ēc analoģijas, 
ņemot vērā Tiesas sniegto interpret āciju par šiem krit ērijiem 
tās spriedum ā lietā C-423/09, sald ēšanas proces ā jārodas 
būtiskām un neatgriezenisk ām izmaiņām, kuru rezult ātā 
produkts zaud ē savu dabisko st āvokli. 
Tāpēc produkti ir “sald ēti”, kad produktos, kurus pak ļauj 
saldēšanas procesam, min ētā procesa rezult ātā rodas 
konkrētas neatgriezeniskas izmai ņas, jo īpaši šūnu struktūrā, 
un tāpēc šie produkti zaud ē savu dabisko st āvokli, pat tad, 
ja tie ir da ļēji vai piln ībā atkausēti. 
0711  D ārzeņi, konserv ēti īslaicīgai glabāšanai (piem ēram, ar 
sēra dioksīdu, sālījumā, sēru saturoš ā ūdenī vai citā īslai­
cīgi konserv ējošā šķīdumā), kurus nevar tieši lietot 
uzturā bez papildu apstr ādes 
0711 20 10 un 
0711 20 90  Olīvas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ol īvas, parasti s ālījumā, kurām 
vēl nav noņemta to r ūgtā garša. Ol īvas, kuras jau ir pada ­
rītas uzturam der īgas, pat ja t ā ir tikai ilgstoš āka mērcēšana 
sālījumā, šajās apakšpoz īcijās neietilpst, un t ās klasific ē 
2005 70 00 apakšpoz īcijā. 
0711 40 00  Gur ķi un pipargur ķīši 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst gur ķi un pipargur ķīši, kas ir vien ­
kārši salikti lielos traukos ar s ālījumu (iesp ējams pievienot 
etiķi vai etiķskābi), kurš nodrošina iesp ēju īslaicīgi saglabāt 
tos transport ēšanas laik ā, ņemot vērā, ka tie nav lietojami 
pārtikā šajā stāvoklī. Šie produkti parasti satur vismaz 10 % 
sāls (no masas). 
Pirms lietošanas uztur ā šie produkti parasti iziet sekojošu 
apstrādi, kas tos padara klasific ējamus 20. noda ļā: 
— daļēja sāls noņemšana, kam seko garšvielu pievienošana 
(kas parasti ir uz eti ķa bāzes gatavota aromatiz ēta pārlē­
juma pievienošana); 
— pasteriz ēšana, kas paredz ēta sāls un etiķa stabiliz ējošās 
darbības nostiprin āšanai pēc tam, kad produkti ir safas ēti 
mazākos traukos (konservu k ārbās, pudel ēs, stikla 
burkās u.c.). 
Tomēr pēc pilnas piensk ābās ferment ācijas gurķi un pipar ­
gurķīši, konserv ēti sālījumā vai nekonserv ēti, tiek ietverti 
20. nodaļā. Gurķus un pipargur ķīšus, kas iztur ēti pilnā pien­
skābajā fermentācijā, var atšķirt pēc tā, ka šķērsgriezum ā 
visa mīkstuma virsma izskat ās stiklveid īga (tas ir, mazliet 
caurspīdīga). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 66  
0711 51 00  Agaricus  ģints 
Šajā apakšpoz īcijā minētās sēnes var b ūt konserv ētas stiprā 
sālījumā, kuram ir pievienots eti ķis vai etiķskābe. 
0711 90 70  Kaperi  
Šajā apakšpoz īcijā minētie kaperi parasti ir konserv ēti mucās 
ar sālījumu.  
0712  Kalt ēti dārzeņi, veseli, gabali ņos vai šķēlītēs sagriezti, 
smalki sasmalcin āti vai pulverveid ā, bet bez t ālākas 
apstrādes 
Šajā pozīcijā neietilpst vielas, kuras kalt ētā veidā tiek 
izmantotas nevis k ā dārzeņi, bet gan galvenok ārt parfimērijā, 
farmācijā vai insektic īdu, fungic īdu ražošanai, vai l īdzīgiem 
mērķiem (1211. poz īcija).  
0712 90 30  Tom āti 
Skat. 2002 90 11.–2002 90 99. apakšpoz īciju skaidrojumus 
par tomātu pulvera klasifik āciju. 
0712 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst kalt ētas parast ās pienenes 
(Taraxacum officinale ) lapas un saknes, kalt ētas pļavas 
skābenes ( Rumex acetosa ) un kalt ētas lielās kreses vai 
indiešu kreses ( Tropaeolum majus ), kuras izmanto medic ī­
niskiem m ērķiem (1211 90 86. apakšpoz īcija).  
0713  Kalt ēti pākšaugu d ārzeņi bez pākstīm, tai skait ā lobīti 
vai sasmalcin āti 
Šajā pozīcijā ietilpst s ējmateriāls; to parasti atpaz īst pēc 
iepakojuma (piem ēram, maisiem ar uzl īmēm, kurās ir norā­
dīts to izmantošanas m ērķis) un pēc to salīdzinoši augst ākas 
cenas.  
0713 10 10 un 
0713 10 90  Zirņi (Pisum sativum ) 
Jāpiemēro 0708 10 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0713 20 00  Aunazir ņi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Cicer  ģints (galvenok ārt, Cicer 
arietinum ) aunazir ņi, kas ir paredz ēti vai nu s ēšanai, vai 
lietošanai uztur ā, vai lopbar ībai. 
0713 31 00  Vigna mungo  (L.) Hepper vai  Vigna radiata  (L.) Wilczek 
šķirņu pupiņas 
Skat. 0713 31. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
0713 32 00  Mazas sarkanas (Adzuki) pupi ņas (Phaseolus  vai Vigna 
angularis ) 
Adzuki pupi ņas vienmēr pārdod saus ā veidā. Pirms Adzuki 
augs ir sasniedzis briedumu, pupi ņas ir zaļas un satur lielu 
ūdens īpatsvaru. Kad augs nobriest, pupi ņas kļūst sausas, un 
paliek sarkanas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 67  
0713 35 00  Vigna unguiculata  sugas pupi ņas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst “horsegram” (agr āk kā Dolichos 
sinensis  ssp.  sesquipedalis ), kas uzskat āms par sugu  Vigna  
pupiņām. Nosaukumi “ Dolichos unguiculata ” un “ Dolichos 
sinensis ” ir sinon īmi, kurus vairs neizmanto sugu  Vigna  
pupiņu apzīmēšanai. Tādēļ “horsegram” pareizais nosau ­
kums ir “ Vigna unguiculata (L.) Walp.  ssp.  sesquipedalis ”. 
0713 40 00  L ēcas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai  Ervum  vai Lens  ģinšu lēcas, 
piemēram, parast ās lēcas variet ātes ( Ervum lens  vai Lens 
esculenta ) un vīķi vai ervils ( Ervum ervilia ). 
0713 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā, izņemot apakšpoz īcijas 0713 35 00 
“horsegram” un apakšpoz īcijas 0713 60 00 c ūku zirņi 
(Cajanus cajan ), ietilpst t ādas dolichos ģints dolichos 
sugas kā hiacinšu pupas ( Dolichos lablab ), džeka pupas 
(Canavalia ensiformis ), samta pupas ( Mucuna utilis ) un 
guāras sēklas ( Cyamopsis tetragonoloba ). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: lup īnas ( Lupinus ) sēklas 
(1209 29 50. apakšpoz īcija) un d ārza jeb c ūku pupas, 
izņemot  Vicia faba  sugas pupas (1209 29 45. apakšpoz īcija).  
0714  Manioka, maranta, saleps, Jeruzalemes artišoki, bat ātes 
un līdzīgi gumi un saknes ar augstu cietes vai inul īna 
saturu, svaigi, atdzes ēti, saldēti vai žāvēti, veseli, š ķēlītēs 
sagriezti vai nesagriezti, vai granulu veid ā; sāgo palmu 
serdes  
Termins “granulu form ā” ir defin ēts šīs nodaļas 1. piez īmē. 
0714 10 00  Manioka (kasava)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. maniokas bumbu ļainās saknes, kur ām ir divas galven ās 
varietātes (Manihot utilissima  un Manihot aipi ); saknes ir 
izveidotas k ā riteņa spieķi; to svars ražas nov ākšanas 
laikā var svārstīties no 500 g l īdz 3 kg vai vair āk; 
2. granulas, pagatavotas no maniokas sak ņu aglomer ētiem 
fragmentiem vai no aglomer ētiem sak ņu miltiem vai 
rupja maluma miltiem (skat. 0714. poz īcijas HS skaidro ­
jumu otro punktu).  
0714 20 10 un 
0714 20 90  Saldie kartupe ļi (batātes) 
Saldie kartupe ļi jeb batātes ir bumbu ļi, kuru m īkstums, atka ­
rībā no to paveida, ir balts, dzeltens vai sarkans, un ir c ēlu­ 
šies no ipomejas ( Ipomea batatas ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 68  
0714 90 20  Maranta, saleps un l īdzīgi gumi un saknes ar augstu 
cietes saturu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. arorūta sakneņi, kuri, atkar ībā no to izcelsmes, pieder pie 
dažādām augu sug ām: arorūts (Maranta arundinacea ), 
Indijas aror ūts (Maranta indica ), taka ( Tacca pinnati ­
fida), Kvīnslendas kanna ( Canna edulis ); 
2. salepa saknes, kas ieg ūtas no daž ādām dzegužpu ķu 
dzimtas auga variet ātēm; 
3. dāliju atmiruš ās saknes un p ārējo ziedu atmiruš ās 
bumbuļsaknes; 
4. zemesmande ļu (Cyperus esculentus ) gumiņi, pazīstami 
arī kā čufa. 
0714 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst daž ādi topinamb ūra jeb zemes 
bumbiera paveidi (piem ēram, Helianthus tuberosus , 
Helianthus strumosus  un Helianthus decapetalus ) un cieti 
saturošā serde, saukta par “s āgo”, kas ņemta no daž ādu 
palmu sugu ( Metroxylon , Rumphii , Raphia ruffia , Arenga  
u.c. variet ātes) stumbriem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 69  
8. NODA ĻA 
ĒDAMI AUG ĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUG ĻU UN MELO ŅU MIZAS  
Vispārīgie skaidrojumi  
Šajā nodaļā ietilpst destil ācijai paredz ēti augļi raupja m īkstuma masas 
veidā, pat ja ir s ākusies dabisk ā rūgšana.  
▼M2 
Pasterizācija šajā nodaļā nav pieļaujama, iz ņemot:  
— šajā nodaļā minētos žāvētus augļus un riekstus,  
— 0812. poz īcijā minētos īslaicīgai glabāšanai konserv ētus augļus un 
riekstus,  
— 0811. poz īcijā minētos saldētus augļus un riekstus.  
Sterilizēti augļi un rieksti šaj ā nodaļā neietilpst (2008. poz īcija kopum ā). 
▼B 
0801  Kokosrieksti, Braz īlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi 
vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti  
0801 21 00 un 
0801 22 00  Brazīlijas rieksti  
Šie ir rieksti ar cietu čaumalu, kas p ēc lieluma un formas 
atgādina mandar īna daiviņas; čaumalā atrodas liels kodols ar 
trīsstūra šķērsgriezumu br ūnganā šķiedrainā apvalkā. 
0802  Cit ādi rieksti, svaigi vai kalt ēti, arī lobīti vai mizoti  
0802 21 00 un 
0802 22 00  Lazdu un dižlazdu ( Corylus  spp.) rieksti  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst parasto lazdu rieksti( Corylus 
avellana  augļi), Turcijas lazdu rieksti ( Corylus colurna  
augļi) un dižlazdu rieksti ( Corylus maxima  augļi). 
0802 41 00 un 
0802 42 00  Ēdamie kasta ņi (Castanea  spp.)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai p ārtikā lietojamie saldie  
Castanea  ģints kasta ņi; tajā neietilpst ūdens kasta ņi (Trapa 
natans  augļi), kuri ir ietverti 0802 90 85. apakšpoz īcijā, vai 
zirgkastaņi (Aesculus hippocastanum ), kuri ir ietverti 
2308. poz īcijā. 
0802 51 00 un 
0802 52 00  Pistācijas  
Pistācijas ir pist ācijas koka ( Pistacia vera ) augļi, kuru 
kultivē galvenok ārt Sicīlijā, Grieķijā un Tuvajos Austrumos. 
Pistācijas rieksts ir nelielas ol īvas lielum ā un sastāv no 
mīkstas, plānas, parasti mitras un viegli arom ātiskas mizi ņas 
ar raupju virspusi sarkanbr ūnā krāsā, no divv āku, gaišas 
krāsas čaumalas, kurai ir koksnes konsistence, un no paga ­
rinātas formas kodola ar sarkanbr ūnu miziņu; kodols ir gaiši 
zaļš un tam ir viegla, pat īkama smarža.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 70  
0802 90 50  Priežu rieksti ( Pinus  spp.)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst priežu kodoli ( Pinus  ģints, 
piemēram, Pinus pinea , Pinus cembra  un Pinus koraiensis , 
augļi), kas var b ūt čiekurā. 
__________  
▼B 
0803  Ban āni, ieskaitot miltu ban ānus, svaigi vai ž āvēti 
0803 10 10  Svaigi  
Miltu ban āni var būt līdz 50 cm gari, un tie ir liel āki un ar 
stūraināku šķērsgriezumu, nek ā 0803 90 10. apakšpoz īcijā 
minētie banāni. Ciete, ko satur miltu ban āni, no galda 
banānos esoš ās cietes atš ķiras ar to, ka nogatavošan ās 
laikā tā nekļūst salda. Miltu ban āniem nav izteiktas smaržas. 
Miltu ban ānus nevar p ārtikā lietot jēlus. Tos parasti nov āc 
zaļus un ēd termiski apstr ādātus. 
0804  Dateles, v īģes, anan āsi, avokado, gvajavas, mango un 
mangostāni, svaigi vai ž āvēti 
0804 40 00  Avokado  
Avokado bumbieri jeb avokado ir avokado koka ( Persea 
americana Mill .) augļi; tie ir kaule ņi, bieži visai palieli, 
atkarībā no paveida tie var b ūt lodveid īgi, bumbierveida 
vai līdzīgi kolbai ar garu kaklu, un dažreiz ar lielu kauli ņu. 
Miza ir tumši za ļā, tumšsarkan ā, purpursarkan ā vai dzelten ā 
krāsā. Gatavam auglim zem mizas ir stingrs m īkstums 
zaļgani baltā krāsā, kurš kļūst bālāks tuvāk kauliņam. 
0804 50 00  Gvajaves, mango un mangost āni 
Gvajaves ir gvajaves koka ( Psidium guayava L .) augļi; 
gvajaves ir ogas, kuru m īkstums ir daž ādās krāsās (bālganā, 
sārti rožain ā, krēmkrāsā, iesarkan ā vai zaļā) un kur ās ir 
daudz mazu s ēkliņu. 
Mango ir mango koka ( Mangifera indica ) augļi; mango ir 
kauleņi ar plakanu kauli ņu ar stīgveida šķiedrām. Eksist ē 
vairākas mango š ķirnes ar atš ķirīgu svaru (no 150 g l īdz 
1 kg), salduma pak āpi un garšu (dažu š ķirņu augļiem ir 
viegla terpent īna piegarša). 
Mangostāni ir mangost āna koka ( Garcinia mangostana ) 
augļi. Gatavs auglis ir oga br ūngani-purpursarkan ā krāsā 
ar biezu aug ļapvalku jeb perikarpu, taj ā ir vairākas sēklas, 
ko ietver porains s ēklapvalks, kurš ir balts, salds un ar 
sevišķi maigu garšu.  
0805  Citrusaug ļi, svaigi vai ž āvēti ▼M7
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 71  
0805 10 22 l īdz 
0805 10 28  Saldie apels īni, svaigi  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai  Citrus sinensis  sugas 
apelsīni. 
0805 10 22  Navel  apelsīni 
Navel  apelsīniem ir rakstur īgs tas, ka aug ļa galā izaug vēl 
viens auglis, kas nedaudz izvirz ās uz āru un līdzinās cilvēka 
nabai. Tie ir saldi, lieli apels īni bez sēklām, un tiem ir 
bagātīga un sul īga garša. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tādas šķirnes kā “Navel”, “Navels 
sanguinas”, “Lane late”, “Navelate”, “Navelina”, 
“Thomson”, “Washington”.  
0805 10 24  Baltie apels īni 
Baltos apels īnus dēvē arī par sulas apels īniem, un tos bieži 
izmanto sulu nozar ē. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst t ādas šķirnes kā “Salustiana”, 
“Valencia”, “Valencia late”, “Delta seedless”, “Midknight”, 
“Shamouti”.  
0805 10 28  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sarkanie ( sanguine ) apelsīni jeb 
apelsīni ar pigment ējumu. 
Sarkano apels īnu mīkstums un sula (un dažk ārt arī miza) ir 
ar pigment ējumu, jo satur antocian īnus. 
Pie sarkanajiem apels īniem pieder “Maltaise”, “Moro”, 
“Sanguinelli” / “Sanguinello”, “Tarocco”, “Blood ovals”, 
“Sanguinas redondas”, “Doubles fines”, “Washington 
sanguines” jeb “Improved doubles fines”, jeb “Large 
sanguines” un “Portuguese” š ķirnes apels īni. 
▼B 
0805 10 80  Cit ādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst r ūgtie apels īni (Seviļas apel­
sīni), Citrus aurantium  ģints augļi. Tos izmanto galvenok ārt 
konserviem.  
0805 20 30  Š ķirnes “Monre āle” un sacumas  
Sacuma ( Citrus reticulata Blanco  var.  unshiu (Swing) ) ir 
mandarīna agrīnā varietāte. Augļi ir lieli, dzelteni oranž ā 
krāsā, sulīgi, nav sk ābi un ir bez kauli ņiem. 
0805 20 50  Mandar īni un vilkingi  
Mandarīnus ( Citrus nobilis Lour . vai  Citrus reticulata 
Blanco ) var atš ķirt no parastajiem apels īniem pēc to 
mazākas un saplacin ātas formas, tos ir viegl āk mizot, tiem 
ir izteiktākas daiviņas un sald āka un arom ātiskāka garša.  ▼M39
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 72  
Vilkingi ir hibr īds starp v ītollapu mandar īna paveidu (kulti ­
vāru) un Temp ļa mandar īnu (Karalisko mandar īnu) (kas pats 
ir mandar īna un rūgtā apelsīna hibrīds). Tie atg ādina manda ­
rīnus, bet ir liel āki un vien ā galā smailāki. 
0805 20 70  Tanžer īni 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tanžer īni (Citrus reticulata Blanco  
var. tangerina ). 
0805 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. tangelosi, tanžer īna un greipfr ūta hibrīdi; 
2. ortaniki, apels īna un tanžer īna hibrīdi; 
3. malakīni, apelsīna un mandar īna hibrīdi; 
4. tangori.  
0805 40 00  Greipfr ūti, ieskaitot pomelo  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst  Citrus grandis  un Citrus para ­
disi sugas aug ļi. Šiem aug ļiem ir gaiši dzelten īga miza un tie 
parasti ir liel āki, nekā apelsīni, lodveida, var b ūt mazliet 
saplacināti, ar dzeltenas vai ies ārtas krāsas mīkstumu un 
skābu garšu.  
0805 50 90  Laimi ( Citrus aurantifolia ) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas  Citrus aurantifolia  varie­
tātes. 
Laimi ir mazi, gandr īz apaļi vai olveida aug ļi ar plānu, 
piegulošu mizu za ļā vai zaļgani dzelten ā krāsā. Mīkstums 
ir sulīgs, zaļš un ļoti skābs. 
0805 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. lielie citrusaug ļi (Citrus medica ), kas ir l īdzīgi lieliem 
citroniem ar ļoti biezu, grumbu ļainu mizu; m īkstums ir 
ļoti aromātisks, ar sk ābenu garšu, un iecukuroto mizu 
bieži izmanto toršu un konditorejas izstr ādājumu izgata ­
vošanā; 
2. kumkvati ( Fortunella japonica , F. hindsii  un F. marga ­
rita), augļi lielas ol īvas lielum ā, apaļi vai iegareni, galos 
nav saplacin āti, ar gludu mizu, nelielu m īkstuma 
daudzumu un viegli sk ābu garšu; to miza ir salda, un 
to ēd svaigu vai biezen ī; dažreiz tos izmanto ar ī kondi­
torejas izstr ādājumu izgatavošan ā; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 73  
3. kinoti ( Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamoti ( Citrus aurantium  var.  bergamia ) ir bumbiera 
formas apels īna variet āte bāli dzelten ā krāsā ar viegli 
skābenu garšu. Tos izmanto galvenok ārt ēteriskās eļļas 
ražošanai; 
5. oroblanko (oroblanco) ( Citrus grandis Osbeck  × Citrus 
paradisi Macf. ), bezskābā pomelo un balt ā greipfrūta 
krustojums, ar biezu mizu gaiši za ļā vai zeltain ā krāsā; 
tas ir mazliet liel āks par greipfr ūtu, bet ar maz āk sēklām 
un saldāku garšu.  
0806  V īnogas, svaigas vai ž āvētas 
0806 10 10  Galda v īnogas  
Parasti galda v īnogas atš ķiras no v īna vīnogām gan p ēc 
izskata, gan iepakojuma veida. Galda v īnogas parasti tiek 
iepakotas kast ēs, kartona k ārbās, uz papl ātēm, redeļu kastēs 
vai mazos aizz īmogotos grozi ņos, turpretim v īna vīnogas 
parasti ir vai nu lielos grozos, atv ērtās iepakojuma kast ēs 
vai toveros, kuros v īnogas ir cieši saspiestas, saš ķaidītas (no 
tām ir izspiesta sula) vai pussaspiestas.  
0806 20 10  Korintes  
Korintes ir ž āvēts produkts, ko ieg ūst no  Korinthiaki N.  
šķirņu (kultiv āru) ( Black Corinth ) (Vitis vinifera  L.) 
vīnogām. Tās ir mazas, apa ļas, bez stubl ājiem un gandr īz 
bez sēkliņām, tumšā purpura kr āsā, kas pāriet melnā, un ļoti 
saldas.  
0806 20 30  Sultan īnas 
Sultanīnas ir žāvēts produkts, ko ieg ūst no  Soultanina B.  
šķirņu (kultivāru) (jeb  Thompson seedless ) (Vitis vinifera  L.) 
vīnogām. Tās ir bez s ēklām, vidēji lielas, zeltain ā krāsā, kas 
pāriet brūnā, saldas.  
0806 20 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas p ārējās žāvētās vīnogas, kas 
nav korintes vai sultan īnas. 
Muskatroz īnes ir žāvēts produkts, ko ieg ūst no  Moschato 
Alexandreias B.  šķirņu (kultiv āru) (jeb  Muscatel , jeb  
Malaga ) (Vitis vinifera  L.) vīnogām. Tajās ir sēkliņas. 
0807  Melones (ieskaitot arb ūzus) un papaijas, svaigas  
0807 11 00  Arb ūzi 
Arbūzi ir  Citrullus vulgaris Schrad . ģints augļi. Tie var 
izaugt līdz 20 kg svar ā. Mīkstums nav seviš ķi salds, tas ir 
ļoti ūdeņains, parasti spilgti sarkan ā krāsā un ar meln ām 
sēklām. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 74  
0807 19 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Cucumis melo  ģints augļi. Ir 
vairākas to variet ātes, seviš ķi, muskusmelone (var.  reticu­
latus Naud .) ar tīklveida mizu, cukurmelone (var.  saccharus 
Naud .), arī ar tīklveida mizu, kantalupe (var.  cantalupensis 
Naud .) ar izteikti rievotu mizu, ziemas melone (var.  inor­
dorus Naud .) un melone ar gludu mizu. Auglis parasti ir 
masīvs, lodes vai olas form ā, ar gludu vai raupju mizu; 
mīkstums ir stingrs un sul īgs, dzelten īgi oranžā vai balt ā 
krāsā ar saldu garšu. Aug ļa, kurš ir dobjš un kur ā ir 
daudz šķiedru, vid ū ir daudz sp īdīgu, plakanu, ov ālu sēklu 
dzeltenīgi baltā krāsā. 
0807 20 00  Papaijas  
Papaijas ( Carica papaya ) ir gareni vai apa ļi augļi, gludi vai 
arī mazliet rievoti, nogatavojoties to kr āsa mainās no dzel ­
tenīgi zaļas līdz oranžai, un svars sv ārstās no dažiem 
simtiem gramu l īdz vairākiem kilogramiem. M īkstums, kas 
pēc konsistences ir l īdzīgs melones m īkstumam, ir dzelten ā, 
kas tuvojas oranžai, kr āsā, ar dažādu salduma un arom āti­
skuma pak āpi, ar dobu vidu, kur ā atrodas daudz melnu 
apaļu sēklu, kas ir izvietotas m īkstumā. 
0808  Āboli, bumbieri un cidonija, svaigi  
0808 10 10  Āboli sidra izgatavošanai, neiepakoti, no 16. septembra 
līdz 15. decembrim  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst āboli, kurus to izskata un īpašību 
dēļ (nešķiroti un neatlas īti augļi, parasti maz āki par deserta 
augļiem ar sk ābu vai nepat īkamu garšu, zemas kvalit ātes, 
utt.) var izmantot tikai raudz ētu vai neraudz ētu dzērienu 
ražošanā. Tiem ir j ābūt bez iepakojuma, bez sadal ītājiem, 
parastos transporta l īdzekļos (piemēram, dzelzce ļa vagonos, 
lielos konteineros, kravas maš īnās vai lihteros).  
0808 30 10  V īna bumbieri bez taras, no 1. augusta l īdz 31. decem ­
brim  
Jāpiemēro 0808 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0809  Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektar īnus), 
plūmes un ērkšķu plūmes 
0809 21 00 un 
0809 29 00  Ķirši 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst visas ķiršu variet ātes, ieskaitot 
meža ķiršus un, seviš ķi, parastos sk ābos ķiršus ( Prunus 
cerasus  augļus), morello ķiršus ( Prunus cerasus  var. austera  
augļus), sirdsveida ķiršus ( Prunus avium  var. juliana  augļus) 
un stingros sirdsveida ķiršus ( Prunus avium  var.  duracina  
augļus), kā arī saldos ķiršus ( Prunus avium  vai Cerasus 
avium  augļus). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 75  
0809 30 10 un 
0809 30 90  Persiki, ieskaitot nektar īnus 
Atšķirībā no persikiem, nektar īniem ir gluda miza.  
0809 40 90  Ērkšķu plūmes 
Dzeloņplūmes ir savva ļas plūmes jeb dzelo ņplūmes ( Prunus 
spinosa ) augļi. 
0810  Cit ādi augļi, svaigi  
0810 20 10  Avenes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Rubus idaeus , Rubus illecebrosus , 
Rubus occidentalis  un Rubus strigosus  augļi. Dažām varie­
tātēm ir sarkani aug ļi, dažām – balti.  
0810 30 10  Upenes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Ribes nigrum  L. lodveid īgie 
augļi. 
0810 30 30  Sarkan ās jāņogas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Ribes rubrum  L. augļi. 
0810 40 10  Br ūklenes ( Vaccinium vitis-idaea  sugas aug ļi) 
Augļi ir sarkan ā vai sārti rožain ā krāsā. 
0810 40 30  Vaccinium myrtillus  sugas aug ļi (mellenes)  
Augļi ir zilgani meln ā krāsā. 
0810 50 00  Kivi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Actinidia chinesis Planch . vai  
Actinidia deliciosa  sugas kivi. 
Šie augļi ir olas lielum ā, mīksti, ar rūgtensaldu garšu, un to 
miza ir za ļganbrūnā krāsā un pārklāta ar sīkiem mati ņiem 
(plūksnaina).  
0810 90 20  Tamarindi, kešjukoku aug ļi, ličī, džekfrūti, sapodillas, 
pasifloru aug ļi, karambolas un pitahajas  
Tamarindus ( Tamarindus indica  un Tamarindus officinalis  
augļi), kā tos parasti paz īst starptautiskaj ā tirdzniec ībā 
(pākstis vai poga ļas, mīkstums bez cukura vai citas vielas 
piedevām, citādi neapstr ādāti), klasific ē 0813 40 65 apakšpo ­
zīcijā. 
Maizes koka aug ļi jeb džekfr ūti ir Artocarpus heterophylla  
un Artocarpus integrifolia  augļi. Ličī ir Litichi chinensis  
augļi. Sapodillas ir  Achras sapota  augļi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 76  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošu sugu pasifloras aug ļus 
(piemēram, “marakujas”): purpursarkan ā pasiflora ( Passi­
flora edulis ), milzu pasiflora ( Passiflora quadrangularis ) 
un saldā pasiflora ( Passiflora ligularis ). 
0810 90 75  Cit ādi 
Papildus 0810. poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas 
(8) punkt ā minētajiem produktiem (iz ņemot ličijas un sapo ­
dillas) šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. zeme ņu koka ( Arbutus unedo ) augļi; 
2. bārbeļu (Berberis vulgaris ) ogas; 
3. smilts ērkšķu (Hippophäe rhamnoides ) augļi; 
4. pīlādži (piem ēram, Sorbus domestica  un Sorbus aria  
augļi); 
5. Annonaceous  dzimtas aug ļi (Annona cherimola  (cheri­
moya ) un Annona reticulata  (vērša sirds)); 
6. dažādi fizāļi jeb lampionauga variet ātes (Physalis alke ­
kengi  (Ķīnas laternas) vai  Physalis pubescens  augļi); 
7. flakortijas aug ļi jeb Madagaskaras pl ūmes ( Flacourtia 
cataphracta  un Idesia polycarpa ); 
8. mespils ( Mespilus germanica  augļi) un lokva jeb 
Japānas mespils ( Eriobotrya japonica  augļi); 
9. dažādas Sapotaceae  dzimtas variet ātes, piem ēram, 
sapotas ( Lucuma mammosa  augļi), bet iz ņemot sapo ­
dillo plūmes, kuras ietilpst 0810 90 20. apakšpoz īcijā; 
10. Aktin īdiju ( Actinidia ) pārtikā lietojam ās varietātes, 
izņemot Ķīnas aktin īdijas jeb kivi aug ļus (Actinidia 
chinensis Planch .), kas ietilpst 0810 50 00. apakšpoz ī­
cijā; 
11. dažādas Sapindaceae  dzimtas variet ātes, piem ēram, 
nefēliji ( Nephelium lappaceum  augļi) un pulas āni 
(Nephelium mutabile  augļi), bet izņemot ličijas ( Litchi 
chinensis  augļus), kas ietilpst 0810 90 20. apak ­ 
špozīcijā. 
0811  Aug ļi un rieksti, svaigi, ūdenī vārīti vai tvaic ēti, saldēti, 
ar vai bez cukura vai cit ām saldin ātājvielām 
Termins “sald ēti”, kā definēts šīs nodaļas HS skaidrojumu 
otrajā daļā, jāvērtē arī pēc kritērijiem, kas izkl āstīti Eiropas 
Savienības Tiesas spriedum ā lietā 120/75. P ēc analoģijas, 
ņemot vērā Tiesas sniegto interpret āciju par šiem krit ērijiem 
tās spriedum ā lietā C-423/09, sald ēšanas proces ā jārodas 
būtiskām un neatgriezenisk ām izmaiņām, kuru rezult ātā 
produkts zaud ē savu dabisko st āvokli.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 77  
Tāpēc produkti ir “sald ēti”, kad produktos, kurus pak ļauj 
saldēšanas procesam, min ētā procesa rezult ātā rodas 
konkrētas neatgriezeniskas izmai ņas, jo īpaši šūnu struktūrā, 
un tāpēc šie produkti zaud ē savu dabisko st āvokli, pat tad, 
ja tie ir da ļēji vai piln ībā atkausēti. 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi attiecībā uz apakšpoz ī­
cijām, kurās ir runa par cukura saturu.  
0811 20 31  Avenes  
Skat. 0810 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
0811 20 39  Upenes  
Skat. 0810 30 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
0811 20 51  Sarkan ās jāņogas  
Skat. 0810 30 30. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 78  
9. NODA ĻA 
KAFIJA, T ĒJA, MATE UN GARŠVIELAS  
Vispārīgie skaidrojumi  
Tādu garšvielu klasifik āciju, kas ir samais ītas kopā vai kurām ir pievie ­
nota kāda cita viela, nosaka š īs nodaļas 1. piez īme. 
Saskaņā ar šo piez īmi garšvielu mais ījumi ar cit ām vielām, kurām nav 
garšvielu b ūtisko īpašību, šajā nodaļā neietilpst. Tie ietilpst 2103. poz ī­
cijā, ja tie ir mais ītas garšvielas vai piedevas. Gad ījumos, kad ir runa par 
maisījumiem, kurus tieši izmanto dz ērienu garšas uzlabošanai vai garšas 
veidošanai, vai dz ērienu ražošanai paredz ēto ekstraktu sagatavošanai, un 
kuri sastāv no garšviel ām vai augiem, augu da ļām, sēklām, augļiem vai 
riekstiem (veseliem, sagrieztiem, sasmalcin ātiem vai pulverveida), vai 
garšvielām, kas ietvertas cit ās nodaļās (7., 11., 12. u.c. noda ļas), skat. 
šīs nodaļas HS visp ārīgo skaidrojumu sesto un sept īto punktus.  
Garšvielu atlikumus un atkritumus, kuri neizb ēgami rodas ražas nov āk­ 
šanas un turpm ākās apstrādes (piem ēram, šķirošanas vai kalt ēšanas) 
laikā, uzglabāšanas vai transport ēšanas laik ā, klasificē kā “nesasmalci ­
nāti un nemalti”, iz ņemot tos gad ījumus, kad produktu var identific ēt kā 
tādu, kurš tiek p ārstrādāts ar tīšu smalcin āšanas oper āciju (piem ēram, ja 
produktam ir viendab īga masa).  
Jēdziens “nesasmalcin āti un nemalti”, kuru izmanto š īs nodaļas dažādās 
apakšpozīcijās, neietver gabalos sagrieztos produktus.  
0901  Kafija, grauzd ēta vai negrauzd ēta, ar kofe īnu vai bez 
kofeīna; kafijas čaumalas un graudu s ēklapvalki; kafijas 
aizvietotāji ar kafijas saturu daž ādās proporcij ās 
0901 11 00 un 
0901 12 00  Negrauzd ēta kafija  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst visi negrauzd ētas kafijas veidi, 
ar kofeīnu vai bez kofe īna (ieskaitot pupi ņas vai daļiņas, kas 
ir atdalītas šķirošanas, sij āšanas utt. laik ā), pat ja t ā ir pare­
dzēta citiem m ērķiem, nevis lietošanai p ārtikā (piemēram, 
kofeīna iegūšanai).  
0901 11 00  Ar kofe īnu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst negrauzd ēta kafija, kura nav 
bijusi pak ļauta nekādai apstrādei, lai no t ās iegūtu kofeīnu. 
0901 12 00  Bez kofe īna 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst negrauzd ēta kafija, kura ir bijusi 
pakļauta apstr ādei, lai no t ās iegūtu kofeīnu. Parasti š ādā 
veidā apstrādātā kafijā kofeīna saturs nep ārsniedz 0,2 % 
no svara, p ārrrēķinot sausn ā. 
0901 21 00 un 
0901 22 00  Grauzdēta kafija  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst kafija, kas min ēta 0901 11 00. 
un 0901 12 00. apakšpoz īciju skaidrojumos, kas ir grauz ­
dēta, mazgāta vai nemazg āta, samalta vai koncentr ēta. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 79  
0901 21 00  Ar kofe īnu 
Jāpiemēro 0901 11 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0901 22 00  Bez kofe īna 
Jāpiemēro 0901 12 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
0901 90 10  Kafijas graudu čaumalas un s ēklapvalki  
Čaumalas ir p ākstis aug ļa (ogas) iekšpus ē, kurās atrodas 
pupiņas, parasti divas. 
Sēklapvalki ir iekš ējās jeb “pergamenta” mizi ņas, kas 
pārklāj katru pupu un ko grauzd ēšanas laik ā noņem. 
0901 90 90  Kafijas aizst ājēji, kas satur kafiju  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri ir min ēti 
0901. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (5) apakšpun ­
ktā. Šie mais ījumi var b ūt malti vai nemalti vai pat sapres ēti. 
0904  Piper  ģints pipari; kalt ēti, saberzti vai malti  Capsicum  un 
Pimenta  ģints dārzeņi (dārzeņpipari, smarž īgie pipari u. 
tml.)  
0904 11 00  Negr ūsti un nemalti  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri ir min ēti 
0904. poz īcijas HS skaidrojumu (1) punkt ā. Jāatzīmē, ka 
salauzti pipara graudi ņi un piparu fragmenti tiek klasific ēti 
šajā apakšpoz īcijā ar nosac ījumu, ka tie ac īmredzami nav 
speciālas malšanas vai smalcin āšanas rezult āts. Tas pats 
attiecas ar ī uz garšvielu atkritumiem vai saslauk ām, kas 
sastāv no netīriem pipariem. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst za ļie piparu graudi ņi, konserv ēti 
etiķa šķīdumā vai sālījumā, pat ja tam ir pievienots neliels 
daudzums citronsk ābes. 
0904 21 10 l īdz 
0904 22 00  Capsicum  ģints vai  Pimenta  ģints dārzeņi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas min ēti 0904. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (2) punkt ā, kad tie ir kalt ēti vai grūsti, 
vai samalti.  
0904 21 10  D ārzeņpipari ( Capsicum annuum ) 
Šajā apakšpoz īcijā minētie pipari ( Capsicum annuum ) ir 
salīdzinoši lieli un ar saldenu garšu (bez dedzinoš ās 
piegaršas). Tie var b ūt dažādās krāsās. Šajā apakšpoz īcijā 
ietilpst tikai kalt ēti pipari, nesadal īti vai gabalos, bet ne 
smalcināti, ne arī malti.  
0906  Kan ēlis un kan ēļkoka ziedi  
0906 11 00 un 
0906 19 00  Neberzti un nemalti  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst, piem ēram: 
1. standzi ņas, kas sast āv no kalt ētas kanēļkoka mizas 
loksnēm, kuras ir ieritin ātas cita cit ā un sasniedz garumu 
līdz pat 110 cm;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 80  
2. gabali, kas izgatavoti, sagriežot kan ēļa standzi ņas 
noteiktā garumā (piemēram, no 5 l īdz 10 cm); 
3. miza daž āda garuma un platuma gabalos (piem ēram, 
daļiņas un atkritumi, kas rodas, griežot kan ēļa standziņas 
standarta garumos vai mazi kan ēļa mizas gabali ņi, kas 
iegūti mizas no ņemšanas laik ā un ko seviš ķi izmanto 
kanēļa esences ražošan ā). 
0906 11 00  Kan ēlis (Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Skat. 0906 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
0907  Krustnagli ņas (veseli aug ļi, ziedi un stubl āji) 
Šajā pozīcijā ietilpst ar ī sasmalcin ātas vai samaltas 
krustnagli ņas 
0908  Muskatrieksts, muskatrieksta ž āvēta miza un kardamons  
0908 11 00  Neberzti un nemalti  
Skat. 0908. poz īcijas HS skaidrojumu (a) punktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst muskatrieksts, kas ir muska ­
trieksta koka ( Myristica fragrans ) sēkla. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī veseli muskatrieksti, kas pare ­
dzēti rūpnieciskajai ēterisko e ļļu vai smarž īgo ekstraktu 
ražošanai, un kas bieži vien tiek apstr ādāti ar kaļķūdeni, 
lai tos aizsarg ātu pret kukai ņiem, kā arī zemākas kvalit ātes 
muskatrieksti, kas ir vai nu sa čokurojušies vai salauzti 
novākšanas laik ā, un ir non ākuši tirgū ar nosaukumu “atkri ­
tumi”, “ BWP ” (broken , wormy , punky  – salauzti, t ārpaini, 
satrunējuši) vai “boj āti”. 
0908 21 00 un 
0908 22 00  Muskatrieksta ž āvēta miza  
Skat. 0908. poz īcijas HS skaidrojumu (b) punktu.  
0908 31 00 un 
0908 32 00  Kardamons  
Skat. 0908. poz īcijas HS skaidrojumu (c) punkta 
(1)–(4) apakšpunktu.  
0909  Parast ā anīsa, zvaigž ņotā anīsa, fenhe ļa, koriandra, 
kumīna vai ķimeņu sēklas; kadi ķogas  
0909 21 00 un 
0909 22 00  Koriandra s ēklas 
Skat. 0909. poz īcijas HS skaidrojumu pirmo un trešo 
punktu. 
Koriandra s ēklas ir lodveida, gaiš ā dzeltenbr ūnā krāsā. Tām 
ir salda un nedaudz asa garša.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 81  
0909 31 00 un 
0909 32 00  Kumīna sēklas 
Skat. 0909. poz īcijas HS skaidrojumu pirmo un trešo 
punktu. 
Romiešu ķimenes ( cumin ) sēklas ir olveida un š ķautņainas.  
0909 61 00 un 
0909 62 00  Parastā anīsa, zvaigž ņotā anīsa, ķimeņu vai fenhe ļa 
sēklas; kadi ķogas  
Skat. 0909. poz īcijas HS skaidrojumu pirmo un trešo 
punktu. 
Ķimeņu sēklas ir olveida, garenas un š ķautņainas.  
0910  Ingvers, safr āns, kurkuma, timi āns, lauru lapas, karijs 
un pārējās garšvielas  
0910 11 00 un 
0910 12 00  Ingvers  
Skat. 0910. poz īcijas HS skaidrojumu (a) punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ingvera ( Amomum zingiber L .) 
sakneņi, kuri var b ūt svaigi, kalt ēti vai sasmalcin āti. Šajās 
apakšpozīcijās ietilpst “pel ēkais” (paz īstams kā “melnais” 
ingvers) (nenot īrītais) ingvers un “baltais” (not īrītais) 
ingvers.  
0910 20 10 un 
0910 20 90  Safrāns 
Skat. 0910. poz īcijas HS skaidrojumu (b) punktu.  
0910 30 00  Turmeriks (kurkuma)  
Skat. 0910. poz īcijas HS skaidrojumu (c) punktu. 
Rūpnieciskās apaļā turmerika š ķirnes ieg ūst no galven ā 
bumbuļa, kurš ir liels un apa ļš, bet iegareno turmeriku 
iegūst no bumbu ļa sānu izaugumiem, kuri ir olveida vai 
cilindriski.  
0910 91 05 l īdz 
0910 91 90  Maisījumi, kas min ēti šās nodaļas 1. piez īmes b) apakš ­
punktā 
Skat. 0910. poz īcijas HS skaidrojumu (e) un (g) punktu.  
0910 91 05  Karijs  
Karija pulveri ir aprakst īti 0910. poz īcijas HS skaidrojumu 
(e) punkt ā; citu sast āvdaļu (sāls, sinepju s ēklu, pākšaugu 
miltu) piejaukums maz ās devās neietekm ē šo mais ījumu 
klasifikāciju. 
0910 99 31 l īdz 
0910 99 39  Timiāns 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst daudzas timi āna variet ātes 
(Thymus vulgaris , Thymus zygis , Thymus serpyllum  L. jeb 
savvaļas timiāns), izkalt ētas vai neizkalt ētas. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 82  
0910 99 31  Mazais m ārsils ( Thymus serpyllum  L.) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai  Thymus serpyllum  L. ģints 
augi.  
0910 99 33  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nopl ūktas un izkalt ētas Thymus 
vulgaris  un Thymus zygis  lapas un ziedi.  
0910 99 50  Lauru lapas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lauru koka ( Laurus nobilis ) lapas, 
izkaltētas vai neizkalt ētas. 
0910 99 91 un 
0910 99 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst di ļļu sēklas ( Anethum graveo ­
lens), Kani  un “melnie pipari”, kas ieg ūti no Xylopia aethio ­
pica augļiem. 
Tomēr neskatoties uz to, ka tos parasti izmanto k ā 
garšvielas, sekojošos produktus neklasific ē šajās apakšpoz ī­
cijās: 
a) sinepju s ēklas (1207. poz īcija); 
b) visus galangas sakne ņu veidus (1211. poz īcija); 
c) produktu, kuru sauc par “ne īsto safrānu”, kura kr āsa ir 
sarkanāka nekā īstajam safr ānam un kurš sast āv no 
saflora –  Carthamus tinctorius  vai Carthamus oxya ­
cantha  vai Carthamus palaestinus  – ziediem (1404. poz ī­
cija). 
Daudzi garšvielu augi, kuri paties ībā nav garšvielas, šaj ā 
nodaļā arī netiek ietverti, un tie tiek klasific ēti sevišķi 7. 
un 12. noda ļā (skat. šo noda ļu skaidrojumus).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 83  
10. NODA ĻA 
GRAUDAUGI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Graudaugu (piem ēram, kukur ūzas) kaltētas vārpas, kuras ir balin ātas, 
krāsotas, pies ūcinātas vai k ādā citā veidā apstrādātas dekorat īviem 
mērķiem, klasific ē 0604 90 99. apakšpoz īcijā. 
Graudaugi tiek klasific ēti šajā nodaļā, lai arī tie ir termiski apstr ādāti 
uzglabāšanai, kas var izrais īt graudu da ļēju želatiniz āciju un dažreiz pat 
pārplīšanu. Daļēja želatiniz ācija (iepriekš ēja želatiniz ācija) rodas kalt ē­ 
šanas proces ā un tā skar tikai nelielu graudu daudzumu. Š ī cietes pārvei­
došana nav termisk ās apstrādes mērķis, bet tikai t ās blakusefekts. Šo 
apstrādi nevar uzskat īt par “cit ādi apstrādāts” 10. noda ļas 1.B piez īmes 
nozīmē. 
1001  Kvieši un kviešu un rudzu mais ījums  
1001 11 00 un 
1001 19 00  Cietie kvieši  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi un 1001. poz īcijas 
HS skaidrojumu pirm ā punkta (2) apakšpunktu.  
1001 91 20  M īksto kviešu s ēklas un kviešu un rudzu s ēklu mais ī­
jums  
Tie ir izlases graudi, kurus parasti var atš ķirt pēc to iepako ­
juma (piem ēram, maisos ar eti ķetēm, uz kur ām ir norādīts to 
mērķis) un pēc to salīdzinoši augst ākām cenām. 
Šīs sēklas var b ūt apstrādātas, lai p ēc iesēšanas tās būtu 
pasargātas no kait ēkļiem vai putniem.  
1003  Mieži  
1003 10 00  S ēklas 
Skat. 1001 91 20. apakšpoz īcijas skaidrojumu.  
1006  R īsi 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
1008  Gri ķu, prosas un Kan āriju miežubr āļa sēklas; cit ādi 
graudaugi  
1008 60 00  Rudzu-kviešu hibr īds (tritik āle) 
Tritikāle ir lab ības augu hibr īds, kurš rodas, sakrustojot 
kviešus ar rudziem. Graudi parasti ir liel āki un gar āki 
nekā rudzu graudi un bieži vien liel āki un gar āki nekā 
kviešu graudi; ārējā kārta ir grumbu ļaina. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 84  
11. NODA ĻA 
MILTRŪPNIECĪBAS PRODUKTI; IESALS: CIETES; INUL ĪNS; KVIEŠU 
LIPEKLIS 
2. papildpiez īme Attiec ībā uz kokosriekstiem š īs nodaļas 2. papildpiez īmi 
piemēro tikai kokosriekstu miltiem, rupja maluma miltiem 
un pulverim. Sasmalcin ātus, ar desikantiem ž āvētus kokos ­
riekstus klasific ē apakšpoz īcijā 0801 11 00, un tie neietilpst 
pozīcijas 1106 piem ērošanas jom ā pat tad, ja atbilst š īs 
nodaļas 2. papildpiez īmes b) punkt ā izklāstī tajiem krit ēri­
jiem. 
Sasmalcin āti, ar desikantiem ž āvēti kokosrieksti tiek uzr ādīti 
skaidiņās, nelielos gaba li ņos vai tiev ās sloksnēs. Kokos ­
riekstu milti, rupja maluma milti un pulveris sast āv no 
sīkām daļiņām. 
1101 00  Kviešu vai kviešu un rudzu mais ījuma milti  
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmi. 
Šīs pozīcijas milti var satur ēt nelielu s āls daudzumu (parasti 
ne vairāk par 0,5 %), k ā arī nelielu amil āzes, samaltu d īgļu 
un grauzd ēta iesala daudzumu.  
1102  Graudaugu milti, iz ņemot kviešu vai kviešu un rudzu 
maisījuma miltus  
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmi. 
Šīs pozīcijas milti var satur ēt nelielu s āls daudzumu (parasti 
ne vairāk par 0,5 %), k ā arī nelielu amil āzes, samaltu d īgļu 
un grauzd ēta iesala daudzumu.  
1102 20 10 un 
1102 20 90  Kukurūzas milti  
Tauku satura noteikšanai saska ņā ar Komisijas (EEK) 
Regulas Nr. 1748/85 (OV L 167, 27.6.1985., 26. lpp.) ir 
jāpiemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 
26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma H da ļa izklāstītā analītiskā 
metode. 
Šajās apakšpoz īcijās iekļauj kukur ūzas miltus, ko d ēvē par 
“masa miltiem” un kurus ieg ūst, izmantojot metodi, kuru 
dēvē par “nikstamaliz āciju”. Šāda metode ietver kukur ūzas 
graudu v ārīšanu un m ērcēšanu kalcija hidroks īda šķīdumā, 
kam seko ž āvēšana un malšana. 
Ja tiek izmantotas citas p ārstrādes metodes, t ādas kā grauz­
dēšana, produktu no poz īcijas 1102 izsl ēdz (galvenok ārt 
19. nodaļa). 
1103  Graudu putraimi, rupja maluma milti un granulas  
1103 11 10 l īdz 
1103 19 90  Putraimi un rupja maluma milti  
1. Skat. š īs nodaļas 2. un 3. piez īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 85  
2. Skat. 1103. poz īcijas HS skaidrojumu pirmos sešus 
punktus. 
3. — Produkti, kuri neatbilst šis noda ļas 3. piez īmē izklā­
stītajiem atsij āšanas krit ērijiem, tiek klasific ēti 
1104. poz īcijā. 
— Produkti, kuri atbilst š īs nodaļas 3. piez īmē izklāstī­
tajiem atsij āšanas krit ērijiem, bet kuri ir skrot ēti un ir 
apaļas formas graudu da ļiņas, ietilpst k ādā no 
1104. poz īcijas apakšpoz īcijām, kurā ietilpst skrot ēti 
graudi.  
1103 13 10 un 
1103 13 90  Kukurūzas 
Tauku satura noteikšanai skat. 1102 20 10. un 
1102 20 90. apakšpoz īciju skaidrojumus. 
Šajās apakšpoz īcijās iekļauj rupja maluma kukur ūzas miltus 
un putraimus, ko d ēvē par “masa miltiem” un kurus ieg ūst, 
izmantojot metodi, kuru d ēvē par “nikstamaliz āciju”. Šāda 
metode ietver kukur ūzas graudu v ārīšanu un m ērcēšanu 
kalcija hidroks īda šķīdumā, kam seko ž āvēšana un malšana. 
Ja tiek izmantotas citas p ārstrādes metodes, t ādas kā grauz­
dēšana, produktu no poz īcijas 1103 izsl ēdz (galvenok ārt 
19. nodaļa). 
1103 20 25 l īdz 
1103 20 90  Granulas  
Skat. 1103. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu.  
1104  Graudi, kas apstr ādāti citādā veidā (piemēram, izkulti, 
sasmalcin āti, saspiesti, sl īpēti un pul ēti vai drupin āti), 
izņemot rīsus, kas min ēti 1006 . poz īcijā; veseli graudu 
dīgļi, sasmalcin āti, pārslu veid ā vai samalti  
Pārslās pārstrādāti graudi, kuri ietilpst 1104 12 90., 
1104 19 69. un 1104 19 91. apakšpoz īcijās, ir izkulti un 
skrotēti graudi.  
1104 22 40 l īdz 
1104 29 89  Graudi, kas apstr ādāti citādā veidā (piemēram, ar atda ­
lītu sēklapvalku, sasmalcin āti, pulēti vai drupin āti) 
Skat. 1104. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta 
(2) – (5) apakšpunktus.  
1104 22 50  Sasmalcin āti 
Papildus 1104. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta 
(4) apakšpunkt ā minētajiem skrot ētajiem graudiem šaj ā 
apakšpozīcijā ietilpst graudu da ļiņas, kuras p ēc skrotēšanas 
un pulēšanas ieguvušas apa ļu granulu form ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 86  
1104 22 95  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, ieg ūti no nelob īto 
labības graudu sadrumstalošanas veid ā, kas neatbilst š īs 
nodaļas 3. piez īmē izklāstītajiem atsij āšanas krit ērijiem.  
1104 23 40  Ats ēnaloti (izlob īti vai spraukti), ar ī šķelti vai drupin āti; 
grūbas 
Termina “gr ūbas” defin īciju skat. 1104 22 50. apakšpoz īcijas 
skaidrojumus.  
1104 23 98  Cit ādi 
Skat. 1104 22 95. apakšpoz īcijas skaidrojumus. 
Sadrupinātus kukur ūzas graudus, kas ieg ūti, sijājot tīrītus 
nelobītus kukur ūzas graudus, un kas atbilst š īs nodaļas 
2. piezīmes (A) da ļā izklāstītajiem krit ērijiem, klasific ē 
šajā apakšpoz īcijā kā “bez pārstrādes, izņemot drupin āšanu”.  
1104 29 05  Sasmalcin āti 
Skat. 1104 22 50. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1104 29 08  Cit ādi 
Skat. 1104 22 95. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1104 29 30  Sasmalcin āti 
Skat. 1104 22 50. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1104 29 51 l īdz 
1104 29 59  Bez pārstrādes, izņemot drupin āšanu  
Skat. 1104 22 95. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1104 30 10 un 
1104 30 90  Graudaugu d īgļi, veseli, sasmalcin āti, pārslu veid ā vai 
samalti  
Skat. 1104. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (6) apak ­ 
špunktu.  
1106  Milti, rupja maluma milti un pulveri no ž āvētiem 
pākšaugu d ārzeņiem, kas min ēti 0713 . poz īcijā, no 
sago palmas serdes vai no sak ņaugiem vai bumbu ļau­
giem, kas min ēti 0714 . poz īcijā, vai no produktiem, 
kas minēti 8. noda ļā 
Termini “milti”, “rupja maluma milti” un “pulveris” ir defi ­
nēti šīs nodaļas 2. papildpiez īmē. 
Produkti pastas (viendab īgas masas) form ā šajā pozīcijā 
neietilpst.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 87  
1107  Iesals, negrauzd ēts vai grauzd ēts 
1107 10 11 l īdz 
1107 10 99  Negrauzd ēts 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst visi iesala veidi, kuri ir sagla ­
bājuši diastatisko aktivit āti, kas nepieciešama graudu cietes 
pārvēršanai cukur ā. Tāds iesals ir za ļais (svaigais, nenoga ­
tavojies) iesals, g āzētais iesals un kalt ētais (apdedzin ātais) 
iesals – p ēdējo tirdzniec ības nolūkos bieži sadala t ālāk 
gaišajā (Pilzenes tipa) iesal ā un tumšaj ā (Minhenes tipa) 
iesalā. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī negrauzd ēts iesals, ko pare ­
dzēts lietot cilv ēku patēriņam tāpat kā dārzeņu dīgstus, jo 
tas ir graudaugu graudi, kas s ākuši dīgt, bet vēl nav žāvēti. 
Visu iesalu, kurš ietilpst šaj ās apakšpoz īcijās, raksturo 
miltains, balts, drupans kodols. Tom ēr gadījumā ar tumšo 
(Minhenes tipa) iesalu kodola kr āsa apmēram 10 % graudu 
variē no dzeltenas l īdz brūnai. Kodoliem ir sausa, drupana 
konsistence. Kad tos sama ļ (sabīdelē), tie veido smalkus 
mīkstus miltus.  
1107 20 00  Grauzd ēts 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst jebkurš iesals, kur ā diastatisk ā jeb 
šķeļošā iedarbība grauzd ēšanas proces ā ir samazin āta vai 
likvidēta un kurš darbojas tikai alus br ūvēšanas proces ā kā 
piedeva negrauzd ētajam iesalam, lai pieš ķirtu alum īpašu 
krāsu un garšu. 
Kodolu kr āsa šādā iesalā mainās no netīri baltas l īdz melnai 
atkarībā no tipa. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. grauzd ēts iesals, kurš ir sagrauzd ēts bez iepriekš ējas 
pārvēršanas cukur ā vai pēc daļējas pārvēršanas cukur ā, 
atkarībā no izmantot ā bālā iesala mitruma pak āpes. Šim 
iesalam ir sp īdīga ārējā virsma, un t ā endosperma ir 
melna un nav gluda (stiklaina); 
2. karameliz ēts iesals, kur ā cukurs, kurš izveidojies iepriek ­ 
šējā pārvēršanas cukur ā procesā, tiek karameliz ēts. Šāda 
iesala krāsa mainās no blāvi dzeltenas l īdz gaiši br ūnai; 
endosperma vismaz 90 % graudu p ēc izskata ir gluda 
(stiklveida), un t ās krāsa mainās no net īri baltas l īdz 
tumši brūnai. Ļoti gaišā karameliz ētā iesalā vēl nedaudz 
var saglab āties diastatisk ā aktivitāte. Iespējams, ka 10 % 
no visiem t ā graudiem var b ūt nekarameliz ēti graudi.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 88  
12. NODA ĻA 
EĻĻAS AUGU S ĒKLAS UN AUG ĻI; DAŽĀDI GRAUDI, S ĒKLAS UN 
AUGĻI; AUGI R ŪPNIECĪBAS VAI MEDIC ĪNAS VAJADZ ĪBĀM; 
SALMI UN LOPBAR ĪBA 
1201  Sojas pupas, sasmalcin ātas vai nesasmalcin ātas 
Sojas pupu ( Glycine max  sēklas) krāsa ir dažāda: brūna, zaļa 
un melna. Taj ās praktiski nav cietes, bet t ās ir bagātas ar 
proteīnu jeb vienk āršajām olbaltumviel ām un eļļu. 
Īpaša uzman ība jāpievērš dažu s ēklu, ko tirg ū pazīst kā 
“zaļās sojas pupas” jeb “za ļās pupas”, klasifik ācijai. Bieži 
vien tās nav sojas pupas, bet gan 0713. poz īcijā minētās 
pupas.  
1202  Zemesrieksti, negrauzd ēti vai nek ādā citā veidā nesaga­
tavoti, lob īti vai nelob īti, sasmalcin āti vai nesasmalcin āti 
Zemesriekstos ( Arachis hypogaea  sēklās) ir augsts uztur ā 
lietojamas e ļļas saturs.  
1205  Rapšu vai ripšu s ēklas, sasmalcin ātas vai 
nesasmalcin ātas 
1205 10 10 un 
1205 10 90  Rapšu vai ripšu s ēklas ar zemu eruksk ābes saturu  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi un 1205. poz īcijas 
HS skaidrojumu.  
1206 00  Saulespu ķu sēklas, sasmalcin ātas vai nesasmalcin ātas 
1206 00 91  Lob ītas; pelēkā vai baltsv ītrainā čaumalā 
Šajā apakšpoz īcijā minētās saulespu ķu sēklas parasti ir pare ­
dzētas konditorejas izstr ādājumu ražošanai, putnu bar ībai vai 
tiešai lietošanai p ārtikā. Parasti to garums ir tikai puse no 
čaumalas garuma, kas var p ārsniegt 2 cm. E ļļas saturs šaj ās 
sēklās parasti ir 30-35 % no to svara.  
1206 00 99  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst saulespu ķu sēklas, kuras ir pare ­
dzētas pārtikas eļļas ražošanai. T ās viegli atdal ās no 
čaumalām, kuras ir vienveid īgā melnā krāsā. Parasti s ēklu 
un čaumalu garums ir gandr īz vienāds. Šajās sēklās eļļas 
saturs parasti ir aptuveni 40-45 % no to svara.  
1207  Cit ādu eļļas augu s ēklas un aug ļi, sasmalcin āti vai 
nesasmalcin āti 
1207 40 10 un 
1207 40 90  Sezama s ēklas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst  Sesamum indicum  sēklas. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 89  
1207 50 10 un 
1207 50 90  Sinepju s ēklas 
Sinepju s ēklas ieg ūst no daž ādām dārzeņu ģintīm, 
piemēram, Sinapis alba , Brassica hirta , Brassica nigra  un 
Brassica juncea . 
1207 99 96  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 1207. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrajā punktā minētie augļi un sēklas, ar nosac ījumu, ka t ās 
nav ietvertas š īs pozīcijas iepriekš ējās apakšpoz īcijās. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī zaļās ķirbju sēklas ar m īkstu 
apvalku, kur ām ģenētiski nav s ēklapvalka suberiz ētā ārējā 
slāņa (Cucurbita pepo  L. convar.  citrullinia  Greb. var.  
styriaca  un Cucurbita pepo  L. var.  oleifera  Pietsch). Šos 
ķirbjus kultiv ē galvenok ārt to eļļas dēļ, nevis, lai tos izman ­
totu kā dārzeņus, un to s ēklas ietilpst 1209 91 80. apakšpoz ī­
cijā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst grauzd ētas ķirbju sēklas 
(2008 19. vai 2008 97. apakšpoz īcijas).  
1208  E ļļas augu s ēklu vai aug ļu rupja maluma milti un milti, 
izņemot miltus no sinepju s ēklām 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmi. 
1209  S ēklas, aug ļi un sporas s ējai 
1209 10 00  Cukurbiešu s ēklas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai cukurbiešu ( Beta vulgaris  
var. altissima ) sēklas. 
Šeit ietilpst ar ī sēklas, kuras sauc par viend īgļu sēklām, ko 
iegūst vai nu ar ģenētisku procesu, vai segment ējot kopau ­
gļus jeb sēklu kamoli ņus (sēklas, sauktas ar ī par segmen ­
tētām vai retin ātām), ar apvalku vai bez t ā, parasti uz m āla 
bāzes. 
1209 29 60  Lopbar ības biešu ( Beta vulgaris  var.  alba ) sēklas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī sēklas, kuras sauc par vien ­
dīgļu sēklām, ko ieg ūst vai nu ar ģenētisku procesu, vai 
segmentējot kopaug ļus jeb sēklu kamoli ņus (sēklas, sauktas 
arī par segment ētām vai retin ātām), ar apvalku vai bez t ā, 
parasti uz m āla bāzes. 
1209 30 00  Galvenok ārt ziedu ieg ūšanai audz ējamo lakstaugu s ēklas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lakstaugu s ēklas, ko audz ē vienīgi 
vai galvenok ārt to ziedu d ēļ (ziedi griešanai, dekor ēšanai 
utt.). Šo ģinšu sēklas var atrasties k ādā balstošā vidē, 
piemēram, kokvilnas vat ē vai kūdrā. Šajā apakšpoz īcijā 
ietilpst smarž īgo puķuzirņu (Lathyrus odoratus ) sēklas. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 90  
1209 91 80  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ķirbju sēklas, kas paredz ētas 
sēšanai. 
Skatīt arī skaidrojumus apakšpoz īcijai 1207 99 96 un apak ­ 
špozīcijai 1212 99 95.  
1209 99 10  Meža koku s ēklas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst meža koku graudi un citas s ēklas, 
pat ja tās ir paredz ētas dekorat īvo koku vai kr ūmu audzē­ 
šanai import ētājvalstī. 
Šajā apakšpoz īcijā termins “koki” noz īmē visus kokus, 
krūmus vai kr ūmiem līdzīgus kokus, kuru stumbriem, 
kātiem vai stubl ājiem un zariem ir koksnaina strukt ūra. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas s ēšanai paredz ētās sēklas un 
augļi: 
1. Eiropas, k ā arī eksotisko sugu koki, kuri ir paredz ēti 
zemes apmežošanai ar m ērķi iegūt kokmateri ālus, kā arī 
augsnes saglab āšanai vai aizsardz ībai pret eroziju; 
2. koki, ko izmanto dekorat īviem mērķiem vai ainavu iek ār­
tošanai parkos, sabiedriskos vai priv ātos dārzos, vai 
sabiedrisko laukumu, ielu, ce ļu, kanālu u.c. norobežo ­ 
šanai. 
Otrās nodaļas koku vid ū – kuri b ūtībā pieder t ām pašām 
ģintīm, kurām pirmās nodaļas koki – ir tie koki, kurus 
izmanto ne tikai to formas vai lapotnes kr āsu dēļ (piemēram, 
dažas pape ļu, kļavu, skuju koku š ķirnes utt.), bet ar ī to 
ziedu dēļ (piemēram, mimozas, tamariski, magnolijas, ceri ņi, 
zeltlijas, Jap ānas ķirsis, Jūdasa koks, rozes) vai to aug ļu 
spilgtās krāsas dēļ (piemēram, ķiršu laurkoks, kizila 
krūms, pirakantas). 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst sekojoš ās sēklas un 
augļi, pat ja tie ir paredz ēti sējai: 
a) 8. noda ļā minētie augļi un rieksti (seviš ķi, rieksti, 
piemēram, kasta ņi, valrieksti, lazdas rieksti, pekanrieksti, 
mandeles u.c.); 
b) 9. noda ļā minētās sēklas un aug ļi (piemēram, kadi ķa 
sēklas); 
c) 1201.-1207. poz īcijās minētās eļļas sēklas un e ļļu satu­
rošie rieksti (piem ēram, dižsk ābarža rieksti, palmu 
kodoli). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst ar ī: 
a) tamarinda s ēklas (1209 99 99. apakšpoz īcija); un 
b) ozolzīles un zirgkasta ņas (2308 00 40. apakšpoz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 91  
1210  Api ņu rogas, svaigas vai ž āvētas, sasmalcin ātas vai nesa ­
smalcinātas, pulvera vai granulu veid ā; lupulīns 
1210 20 10  Api ņu rogas, sasmalcin ātas, pulvera vai granulu veid ā, 
ar augstu lupul īna saturu; lupul īns 
Papildus lupul īnam šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti ar 
augstāku lupul īna saturu, kuri ir ieg ūti, samaļot apiņu 
rogas pēc mehāniskas lapu, stubl āju, apzied ņu noņemšanas.  
1211  Augi vai augu da ļas (ieskaitot s ēklas un aug ļus), kurus 
izmanto galvenok ārt parfim ērijā, farmācijā vai insekti ­
cīdu un fungic īdu izgatavošanai un l īdzīgiem mērķiem, 
svaigi vai ž āvēti, nesagriezti vai sagriezti, sasmalcin āti 
vai pulvera veid ā 
1211 20 00  Že ņšeņa saknes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst že ņšeņa (Panax quinquefolium  un 
Panax ginseng ) saknes. Saknes forma ir no cilindriskas l īdz 
vārpstveida, augš ējā trešdaļā ar apļveida krok ām; tai bieži ir 
vairāki sānu atzari. Ārējās virsmas kr āsa mainās no dzelte ­
nīgi baltas l īdz brūni dzeltenai, iekšpus ē sakne ir balta un 
miltaina (vai ar ī cieta kā rags, ja t ā pirms tam ir v ārīta 
ūdenī). Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī sasmalcin ātas vai 
samaltas že ņšeņa saknes.  
1211 90 30  Tonka pupas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst  Dipteryx odorata  (Leguminosae  
dzimtas auga) s ēklas. Tās sauc ar ī par tongas jeb tonkas 
pupām un kumaru. Taj ās ir kumar īns, kuru izmanto parfi ­
mērijā un diētisko dzērienu ekstraktu ražošan ā. 
1211 90 86  Cit ādi 
Ja tie nav iek ļauti kādā no šīs pozīcijas iepriekš ējām apak­ 
špozīcijām, šajā apakšpoz īcijā ietilpst augi, augu da ļas, 
sēklas un aug ļi, kas min ēti 1211. poz īcijas HS skaidrojumu 
vienpadsmitaj ā daļā, kā arī sekojošie: 
1. kaņepju auga da ļas, sajauktas vai nesajauktas ar neorga ­
niskajām vai organiskaj ām vielām (to izmanto vienk ārši 
kā pildvielu); 
2. “apels īnzirņi” jeb “oranžeti”, kas ir nenogatavojušies, 
uzturā nelietojami apels īni, kuri nokr īt drīz pēc koka 
(uz)ziedēšanas. Tos v āc sausus galvenok ārt to ēteriskās 
eļļas (petit-grain ) iegūšanai; 
3. kaltētu dziedniec ības piene ņu lapas ( Taraxacum offici ­
nale); 
4. kaltētas pļavas skābenes ( Rumex acetosa ); 
5. kaltētas lielās kreses jeb indi āņu kreses ( Tropaeolum 
majus ); 
►M10  6. ceļtekas ( Plantago ovata ) sēklapvalku nevienda ­
bīgi fragmenti, kas ieg ūti kuļot; ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 92  
►M48  7. lakas plakanpiepes ( Ganoderma lucidum ) 
pulveris. ◄ 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst a ļģes (1212. poz īcija) vai ķirbju 
sēklas (1207. vai 1209. poz īcijas).  
1212  Ceratoniju p ākstis, jūras aļģes un cit ādi ūdensaugi, 
cukurbietes un cukurniedres, svaigas, atdzes ētas, 
saldētas vai ž āvētas, sasmalcin ātas vai nesasmalcin ātas; 
augļu kauliņi un kodoli un cit ādi augu izcelsmes 
produkti (ieskaitot  Cichorium intybus sativum  ģints 
negrauzd ētas cigori ņu saknes), kurus galvenok ārt lieto 
uzturā un kuri citur nav min ēti 
1212 21 00 un 
1212 29 00  Jūras aļģes un cit ādas aļģes 
Skat. 1212. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
1212 91 20 un 
1212 91 80  Cukurbietes  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai neatcukurotas bietes, kur ās 
niedru cukura jeb saharozes saturs parasti p ārsniedz 60 %, 
pārrēķinot sausn ā. Kad bietes ir da ļēji vai piln īgi atcuku ­
rotas, tās ietilpst 2303 20 10. vai 2303 20 90. apakšpoz īcijā. 
1212 92 00  Ceratoniju p ākstis (jāņmaizītes koka p ākstis)  
Skat. 1212. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu pirmo un 
otro punktu.  
1212 99 41 un 
1212 99 49  Ceratoniju s ēklas 
Skat. 1212. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu trešo punktu.  
1212 99 95  Cit ādi 
Papildus 1212. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas trešajā, 
ceturtajā un piektaj ā punktos min ētajiem produktiem šaj ā 
apakšpozīcijā ietilpst: 
1. veseli, samalti vai pulverveida konjakauga bumbu ļi; 
2. “ziedputekš ņu milti” – mazi gabali ņi, kas sast āv no bišu 
savāktiem putekš ņiem, kas aglomer ēti ar nekt āru, medu 
un bišu siekal ām ; 
►M45  3. maltas guaranas ( Paullinia cupana ) sēklas, kas 
nav ne grauzd ētas, ne cit ādi sagatavotas. ◄ 
Ķirbju sēklas (poz īcija 1207 vai 1209) nav iek ļautas šajā 
apakšpozīcijā, izņemot lob ītas tādu ķirbju sēklas, kuras 
klasificējamas poz īcijā 1212 saska ņā ar Eiropas Savien ības 
Tiesas spriedum ā lietā C-229/06 paredz ētajiem 
noteikumiem.  
1214  K āļi, lopbar ības bietes, lopbar ības sak ņaugi, siens, 
lucerna, āboliņš, hedizarija, lopbar ības kāposti, lup īna, 
vīķi un līdzīgi lopbar ības produkti, granul ēti vai 
negranul ēti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 93  
1214 90 10  Lopbar ības bietes, k āļi un citādi lopbar ības sakņaugi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. lopbar ības bietes ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. kāļi (Brassica napus  var.  napobrassica ); 
3. pārējās lopbarības saknes, piem ēram, lopbar ības rāceņi 
un lopbar ības burkāni. 
Jeruzalemes artišoku daž ādās sugas un variet ātes (piemēram, 
Helianthus tuberosus ) tiek klasific ētas 0714. poz īcijā, bet 
pastinaki ( Pastinaca sativa ) tiek klasific ēti 7. noda ļā kā 
dārzeņi (0706. poz īcija, ja tie ir svaigi vai atdzes ēti). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 94  
13. NODA ĻA 
ŠELLAKA; SVE ĶI UN CITAS AUGU SULAS UN EKSTRAKTI 
1301  Šellaka; dabiskie sve ķi, sveķainas vielas, sve ķu maisījumi 
un oleosve ķi (piemēram, balzami)  
1301 20 00  Gumiar ābiks 
Gumiarābiks (jeb ak ācijas sveķi jeb Seneg ālas sveķi) tiek 
ievests dzelten īgas vai sarkan īgas krāsas gabalos, tas ir caur ­
spīdīgs un šķīstošs ūdenī, bet ne spirt ā. 
1302  Augu izcelsmes sulas un ekstrakti; pekt īni, pektin āti un 
pektāti; agaragars un p ārējās augu izcelsmes l īmes un 
biezinātāji, pārveidoti vai nep ārveidoti  
Pozīcijas 1302 augu ekstrakti ir neapstr ādātas augu 
izcelsmes izejvielas, ko ieg ūst, piemēram, ekstrah ējot ar 
šķīdinātāju, kuri nav t ālāk ķīmiski pārveidoti vai apstr ādāti. 
Tomēr ir atļautas inert ās piedevas (piem ēram, pretsalipes 
vielas) un apstr āde saistībā ar standartiz āciju vai fizik āla 
apstrāde, tāda kā žāvēšana vai filtr ēšana.  
1302 11 00  Opija  
Skat. 1302. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (1) punktu.  
1302 12 00  Lakricas  
Skat. 1302. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (2) punktu.  
1302 19 70  Cit ādi 
Skat. 1302. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas 
(4)–(20) punktus.  
1302 20 10 un 
1302 20 90  Pektīni, pektin āti un pekt āti 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 1302. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (B) da ļā minētie produkti.  
▼M10  
1302 31 00 
līdz 
1302 39 00  No augu produktiem ieg ūti recinātāji un biezin ātāji, arī 
modificēti 
Ja vien produkts uzbriest aukst ā ūdenī vai šķīst karstā ūdenī, 
1302. poz īcijas HS skaidrojumu C da ļas pirmaj ā daļā 
minētie kritēriji ir izpild īti. 
▼B 
1302 31 00  Agaragars  
Skat. 1302. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas (1) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 95  
1302 32 10 un 
1302 32 90  Līmes un biezin ātāji no balt ās Amerikas ak ācijas pup ām 
un sēklām vai no gu āra sēklām, pārveidoti vai nep ārvei­
doti 
Skat. 1302. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas (2) punktu. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst gu āras sēklu endosperms 
(“guāras skaliņi”) mazu, neregul āras formas, gaiši dzeltenas 
krāsas pārslu veidā (1404. poz īcija).  
1302 39 00  Cit ādi 
Papildus 1302. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas 
(3)–(5) punkt ā minētajiem produktiem šaj ā apakšpoz īcijā 
ietilpst ar ī: 
1. ekstrakts, izgatavots no  Furcellaria fastigiata  aļģēm, 
kuras ieg ūst Dānijas piekrast ē tādā pašā veidā un kuru 
iepako tādā pašā formā kā agaragaru; 
2. no cidoniju s ēklām iegūtā līme; 
3. no Islandes ķērpja iegūtā līme; 
4. karagen īni (Īrijas ķērpja ekstra ģenti) un kalcija, n ātrija un 
kālija karagen āti, pat ja tie ir standartiz ēti ar cukuriem 
(piemēram, saharozi, glikozi), kas pievienoti, lai nodro ­ 
šinātu pastāvīgu iedarb ību lietojot. Pievienot ā cukura 
saturs parasti nep ārsniedz 25 %;  
►M10  5. no ce ļtekas ( Plantago ovata ) sēklapvalkiem 
ekstrahēti hidrokolo īdi. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 96  
14. NODA ĻA 
AUGU MATERI ĀLI PĪŠANAI; AUGU VALSTS PRODUKTI, KAS CITUR 
NAV MIN ĒTI UN IEK ĻAUTI 
1401  Augu izcelsmes materi āli, kurus galvenok ārt izmanto 
pīšanai (piem ēram, bambusi, rotangpalmas, niedres, 
meldri, k ārkli, rafija, att īrīti, balināti vai kr āsoti grau ­
daugu salmi un liepu miza)  
1401 10 00  Bambusi  
Skat. 1401. poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas 
(1) punktu.  
1401 20 00  Rotangpalmas  
Skat. 1401. poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas 
(2) punktu.  
1401 90 00  P ārējie 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, min ēti 1401. poz īcijas 
HS skaidrojumu otr ās daļas (3)–(7) punktos. Šaj ā apakšpo­
zīcijā ietilpst ar ī dažādu Typha  sugu lapas (piem ēram, Typha 
latifolia  jeb vilkv ālīte). 
1404  Augu valsts produkti, kas citur nav min ēti un iek ļauti 
1404 20 00  Kokvilnas lints  
Skat. 1404. poz īcijas HS skaidrojumu otr ās 
daļas (A) punktu.  
1404 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kas min ēti 1404. poz ī­
cijas HS skaidrojumu otr ās daļas (B) – (F) punktus. 
1404. poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas (F) punkta 
(7) apakšpunkt ā minētās plūksnainās galviņas ir  Dipsacus 
sativus  sugas augs. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī guāras sēklu endosperms 
(“guāras skaliņi”) mazu, neregul āras formas, gaiši dzeltenu 
pārslu veidā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 97  
III SADA ĻA 
DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN E ĻĻAS UN TO Š ĶELŠANAS 
PRODUKTI; GATAVI P ĀRTIKAS TAUKI; DZ ĪVNIEKU VAI AUGU 
VASKI  
15. NODA ĻA 
DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN E ĻĻAS UN TO Š ĶELŠANAS 
PRODUKTI; GATAVI P ĀRTIKAS TAUKI; DZ ĪVNIEKU VAI AUGU 
VASKI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Šīs nodaļas apakšpoz īcijās lietotais termins “r ūpnieciskā izmantošana” 
attieksies tikai uz t ādu izmantošanu, kas ietver pamatprodukta p ārvei­
došanu.  
No otras puses, termins “tehnisk ā izmantošana”, kurš ar ī sastopams 
dažās apakšpoz īcijās, šādu pārveidošanu neietver.  
Tādi apstrādes veidi k ā rektifikācija, attīrīšana (rafin ēšana) vai hidro ­
genēšana netiek uzskat īta par “rūpniecisko izmantošanu” vai “tehnisko 
izmantošanu”.  
Jāatzīmē, ka pat uztur ā lietojamie produkti var b ūt paredzēti izmanto ­ 
šanai rūpnieciskām vai tehnisk ām vajadz ībām. 
Šīs nodaļas apakšpoz īcijas, kur ās ietilpst produkti, kurus izmanto tehni ­
skām vai rūpnieciskām vajadz ībām, izņemot uztur ā lietojamu produktu 
ražošanu, ietver e ļļas un taukus dz īvnieku bar ības ražošanai.  
1.a papildpiez īme Augu e ļļu šķidrās frakcijas, kas ieg ūtas, atdalot cieto vielu, 
piemēram, atdzes ējot, izmantojot organiskos š ķīdinātājus, 
virsmaktīvās vielas utt., nevar uzskat īt par neatt īrītām eļļām. 
1502  Liellopu, aitu vai kazu tauki, iz ņemot poz īcijā 1503 
minētos 
Šajā pozīcijā, papildus kaus ētiem taukiem, ietilpst nekaus ēti 
tauki, tas ir, tauki, iesl ēgti savās šūnu membr ānās. 
Tādējādi, šajā pozīcijā ietilpst sekojošie tauki: 
1. nekaus ētie tauki, svaigi vai cieto tauku form ā (lopkau­
tuves tauki, izciršanas tauki, zarnu apstr ādes tauki); 
2. kausētie tauki, ieskaitot: 
a) “Premier jus ”, kas ir uztur ā lietojamo cieto tauku 
labākā šķirne; 
b) “dradžu” taukus (kaus ētu tauku atlikumus); 
c) “skābus” taukus, ieg ūtus, vārot zemākās kvalitātes 
nekausētos taukus s ērskābes ūdens šķīdumā, kas šķie­
drās hidroliz ē albumino īdvielas, t ādējādi atbrīvojot 
taukus;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 98  
3. tauki, ieg ūtie no liellopu, aitu vai kazu kauliem vai 
atkritumiem. 
Tomēr, šajā pozīcijā neietilpst kaulu un kaulu smadze ņu 
eļļa, kā arī kājkaulu eļļa (1506 00 00. poz īcija).  
1503 00  Tauku stear īns, tauku e ļļa, oleostear īns, oleoe ļļa un 
taleļļa, neemul ģēta, nesajaukta un cit ādi nesagatavota  
1503 00 11 un 
1503 00 19  Tauku stear īns un oleostear īns 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, min ēti 1503. poz īcijas 
HS skaidrojumu otraj ā un priekšp ēdējā punktos.  
1503 00 30  Tale ļļa rūpnieciskām vajadz ībām, izņemot pārtikas 
produktu ražošanu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 1503. poz īcijas HS skaidrojumu 
piektajā punktā minētais produkts ar nosac ījumu, ka tas ir 
paredzēts izmantošanai r ūpnieciskaj ām vajadz ībām, izņemot 
pārtikas ražošanu (skat. š īs noda ļas visp ārīgos 
skaidrojumus).  
1503 00 90  Cit ādi 
Papildus produktiem, kas min ēti 1503. poz īcijas HS skai ­
drojumu trešaj ā un ceturtaj ā punktā, šajā apakšpoz īcijā 
ietilpst tale ļļa, kura neatbilst 1503 00 30. apakšpoz īcijas 
nosacījumiem, piem ēram, taleļļa tehniskaj ām vajadz ībām. 
1504  Zivju vai j ūras zīdītāju tauki un e ļļas un to frakcijas, 
rafinētie vai nerafin ētie, bet bez izmai ņām to ķīmiskajā 
sastāvā 
Skat. šīs nodaļas HS Visp ārīgo skaidrojumu (A) da ļas sesto 
un septīto punktus.  
1504 10 10 l īdz 
1504 10 99  Zivju aknu e ļļas un to frakcijas  
Skat. 1504. poz īcijas HS skaidrojumu otro punktu.  
1504 10 10  Ar A vitam īna saturu l īdz 2 500 SV/g  
A vitam īna saturs no mencu dzimtas ziv īm (menc ām, 
pīkšām, jūras līdakām, hekiem utt.) ieg ūto aknu e ļļā parasti 
nepārsniedz 2 500 SV/g.  
1504 10 91 un 
1504 10 99  Citādas 
A vitamīna saturs no tunziv īm, ātēm un daž ām haizivju 
sugām iegūto aknu e ļļā, piemēram, parasti p ārsniedz 
2 500 SV/g.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 99  
Eļļas ar paaugstin ātu vitamīnu saturu tiek klasific ētas šajās 
apakšpozīcijās ar noteikumu, ka t ās nav zaud ējušas zivju 
aknu eļļas īpašības. Tas ir, piem ēram, gad ījumā ar zivju 
aknu eļļām, kurās A vitam īna saturs nep ārsniedz 
100 000 SV/g.  
1504 20 10 un 
1504 20 90  Zivju tauki un e ļļas un to frakcijas, iz ņemot aknu e ļļas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst no vis ām zivju sug ām iegūtie 
tauki un e ļļas, un to frakcijas, iz ņemot eļļas, kas ieg ūtas tieši 
no šo zivju akn ām, un tās ietver: 
1. no siļķēm un menhaden ām (siļķu dzimtas zivs, ko zvejo 
tikai eļļas iegūšanai) ieg ūtās eļļas; 
2. no konserv ēšanas procesa atlikumiem ieg ūtās eļļas, kas ir 
zemākas kvalit ātes nekā iepriekš min ētās eļļas. Komer ­
ciāli nozīmīgas ir eļļas, kas ieg ūtas no siļķu dzimtas zivju  
Clupeidae  atlikumiem, e ļļas no tunzivju un bonitu atli ­
kumiem un e ļļas no lašu dzimtas zivju  Salmonidae  
atlikumiem; 
3. eļļas no zivju tirdzniec ības atlikumiem, kam ir ļoti jaukts 
sastāvs un vēl mazāka vērtība; 
4. zivju stear īns, kas ir aprakst īts 1504. poz īcijas HS skai ­
drojumu piektaj ā punktā. 
Šajā apakšpoz īcijā minētie tauki un e ļļas galvenok ārt tiek 
izmantoti tehnisk ām un rūpniecības vajadz ībām, tādām kā 
miecēšana, krāsu sagatavošana, e ļļu ražošana, ko izmanto 
metāla griešanas oper ācijās. 
1504 30 10 un 
1504 30 90  Jūras zīdītāju tauki un e ļļas un to frakcijas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. vaļu eļļa un jēla kašalotu e ļļa, kuras ir aprakst ītas 
1504. poz īcijas HS skaidrojumu trešaj ā un ceturtaj ā 
punktā; 
2. jūras zīdītāju trāns; 
3. airkāju kārtas dzīvnieku (ro ņu, valzirgu un j ūras lauvu) 
eļļas. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst visas j ūras zīdītāju eļļas un to 
frakcijas, ieskaitot e ļļas, kas ieg ūtas no to akn ām, tādas kā 
kašalotva ļu aknu eļļa, kas, būdama bag āta ar A vitam īnu, ir 
ar līdzīgām īpašībām, kā 1504 10 10., 1504 10 91. un 
1504 10 99. apakšpoz īcijās minētās zivju aknu e ļļas. 
1505 00  Vilnas tauki un taukvielas, ko ieg ūst no tiem (ieskaitot 
lanolīnu) 
1505 00 10  Neapstr ādāti vilnas tauki  
Skat. 1505. poz īcijas HS skaidrojumu pirmo punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 100  
1505 00 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. lanolīns, kurš ir aprakst īts 1505. poz īcijas HS skaidro ­
jumu otraj ā, trešajā un ceturtaj ā punktā; 
2. no vilnas taukiem ieg ūtās taukvielas (vilnas tauku ole īns 
un vilnas tauku stear īns), kas ir attiec īgi šķidrā un cietā 
daļas, iegūtas pēc vilnas tauku destil ēšanas un 
presēšanas.  
1506 00 00  Cit ādi dzīvnieku tauki un e ļļas un to frakcijas, rafin ētas 
vai nerafin ētas, bet ķīmiski nep ārveidotas  
Šajā pozīcijā neietilpst uztur ā nelietojami dz īvnieku tauku 
un eļļu maisījumi vai produkti, piem ēram, dažādu dzīvnieku 
“lopkautuves” tauki, vai dz īvnieku un augu tauku un e ļļu 
maisījumi vai produkti, piem ēram, pēc cepšanas p ārpalikušie 
tauki (1518. poz īcija).  
1507  Sojas pupu e ļļa un tās frakcijas, rafin ētas vai nerafi ­
nētas, bet ķīmiski nep ārveidotas  
1507 10 10 un 
1507 10 90  Neapstrādāta eļļa, attīrīta vai neatt īrīta no līmvielām 
Termina “neatt īrīta” skaidrojumu skat. š īs nodaļas 1. papild ­
piezīmes (a), (b) un (c) punkt ā. 
1507 90 10 un 
1507 90 90  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst att īrīta sojas pupu e ļļa. 
1508  Zemesriekstu e ļļa un tās frakcijas, rafin ētas vai nerafi ­
nētas, bet ķīmiski nep ārveidotas  
1508 10 10 un 
1508 10 90  Neapstrādāta eļļa 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmes (a) un (b) punkt ā. 
1508 90 10 un 
1508 90 90  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst att īrīta zemesriekstu e ļļa. 
1509  Ol īveļļa un tās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
ķīmiski nep ārveidotas  
Olīveļļai, kas ietilpst šaj ā pozīcijā, ir jāatbilst sekojoš ām 
prasībām: 
1. tai ir j ābūt iegūtai tikai no ol īvkoka ( Olea europaea  L.) 
augļu apstrādes; 
2. tai ir j ābūt iegūtai tikai ar meh āniskiem vai citiem fizi ­
skiem pa ņēmieniem (piem ēram, pres ējot), tādējādi izslē­
dzot šķīdinātāju izmantošanu (skat. š īs nodaļas 
2. piezīmi); 
3. tai nav j ābūt reesterific ētai vai samais ītai ar citām eļļām, 
ieskaitot e ļļu, kas ieg ūta no olīvu atlikumiem un kas 
ietilpst 1510 00. poz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 101  
1509 10 10  Sp īdīgā olīveļļa 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (B) da ļas (1) punktu.  
1509 10 90  Cit ādas 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (B) da ļas (2) punktu.  
1509 90 00  Cit ādas 
Skat. šīs nodaļas 2. papilpiez īmes (C) punktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ne tikai att īrīta olīveļļa, bet arī 
attīrīta olīveļļa, kas samais īta ar neatt īrītu olīveļļu. 
1510 00  Cit ādas eļļas un to frakcijas, kas ieg ūtas tikai no ol īvām, 
arī rafinētas, bet ķīmiski nep ārveidotas, ieskaitot šo e ļļu 
vai frakciju mais ījumus ar e ļļām vai frakcij ām, kas 
minētas pozīcijā 1509  
Šajā pozīcijā ietilpst tikai t ās eļļas, kas atbilst 1509. poz īcijas 
skaidrojumu 1. punkt ā izklāstītajiem noteikumiem. T āpat kā 
1509. poz īcijā minētās eļļas, 1510 00. poz īcijā minētās eļļas 
nedrīkst būt reesterific ētas vai samais ītas ar citām eļļām, tas 
ir, citām, izņemot olīveļļu, bet: 
— tās var būt ekstrahētas ar šķīdinātāju vai fizisko l īdzekļu 
palīdzību; 
— tās var būt samaisītas ar 1509. poz īcijā minētajām eļļām 
vai frakcij ām; visbiež āk sastopamais mais ījums sast āv 
no attīrītas olīvu atlikumu e ļļas un neatt īrītas olīveļļas 
maisījuma.  
1510 00 10  Neapstr ādātas eļļas 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (D) punktu.  
1510 00 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst att īrīta olīvu atlikumu e ļļa un 
attīrītas olīvu atlikumu e ļļas un neatt īrītas olīveļļas 
maisījumi.  
1511  Palmu e ļļa un tās frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
ķīmiski nep ārveidotas  
1511 10 10 un 
1511 10 90  Neapstrādāta eļļa 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmes (a) un (b) punktu. 
Neattīrīta palmu e ļļa sadalās ātrāk nekā pārējās eļļas, un līdz 
ar to tai ir augst āks brīvo tauksk ābju saturs.  
1511 90 11 un 
1511 90 19  Cietās frakcijas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst palmu stear īns. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 102  
1511 90 91 un 
1511 90 99  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. attīrīta palmu e ļļa; 
2. palmu e ļļas šķidrā frakcija, kas ieg ūta, ar dzes ēšanu vai 
ar organisko š ķīdinātāju vai virsmakt īvo vielu pal īdzību 
atdalot cieto frakciju. Šo frakciju (palmole īnu), kuras 
taukskābju sastāvs dažos gad ījumos var b ūt ļoti līdzīgs 
nefrakcion ētas palmu e ļļas tauksk ābju sastāvam, var 
atšķirt, salīdzinot tās sastāvā esošo triglicer īdu attiecīgās 
proporcijas ar tipiskas nefrakcion ētas palmu e ļļas trigli­
cerīdu attiecībām. Triglicer īdi ar augst āku oglekļa atomu 
skaitu (C  52 un C  54 ) lielākos daudzumos ir atrodami 
šķidrajā frakcijā nekā nefrakcion ētā eļļā, turpretim trigli ­
cerīdi ar relat īvi zemāku oglekļa atomu skaitu (C  50 un 
C 48 ) pārsvarā ir cietajā frakcijā. 
1512  Saulespu ķu eļļa, saflora e ļļa vai kokvilnas e ļļa un to 
frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet ķīmiski 
nepārveidotas  
1512 11 91  Saulespu ķu eļļa 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmes (a) un (b) punktu kop ā 
ar 1512. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
1512 11 99  Saflora e ļļa 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmes (a) un (b) punktu kop ā 
ar 1512. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. 
1512 19 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst att īrīta saulespu ķu sēklu eļļa un 
attīrīta saflora e ļļa. 
1512 21 10 l īdz 
1512 29 90  Kokvilnas e ļļa un tās frakcijas  
Skat. 1512. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu. 
1514  Rapšu, ripšu vai sinepju e ļļa un to frakcijas, rafin ētas 
vai nerafin ētas, bet ķīmiski nep ārveidotas  
1514 11 10 l īdz 
1514 19 90  Rapšu eļļa ar zemu eruksk ābes saturu un t ās frakcijas  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi un 1514. poz īcijās 
HS skaidrojumu (A) da ļas otrā punkta otro teikumu.  
1515  Cit ādas negaistoš ās augu eļļas un tauki (ieskaitot jojobas 
eļļu) un to frakcijas, rafin ētas vai nerafin ētas, bet 
ķīmiski nep ārveidotas  
1515 30 10 un 
1515 30 90  Rīcineļļa un tās frakcijas  
Rīcineļļa ir pazīstama arī kā “Kristi palmas e ļļa” un “kervas 
eļļa”. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 103  
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst  Curcas  eļļa (jeb caureju 
veicinošā eļļa), ekstrah ēta no  Euphorbiaceae  dzimtas 
“Jatraopha curcas ” koka s ēklām, ko bieži sauc par 
“Amerikas r īcinauga e ļļu” jeb “savva ļas rīcinauga e ļļu” 
(1515 90 40.–1515 90 99. apakšpoz īcijas).  
1517  Margar īns; pārtikas mais ījumi vai p ārstrādes produkti, 
kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai e ļļām, vai 
dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai e ļļu frakcij ām, 
kas nav p ārtikas tauki un e ļļas vai to frakcijas, kuras 
iekļautas poz īcijā 1516  
Termina “margar īns” defin īciju skat īt 1517 10 un 
1517 90 apakšpoz īcijas HS skaidrojumos.  
1517 10 10 un 
1517 10 90  Margarīns, izņemot šķidro margar īnu 
Skat. 1517. poz īcijas HS skaidrojumu piekt ā 
punkta (A) apakšpunktu. 
Jāievēro, ka ūdens saturs nav noteicošais faktors produktu 
klasifikācijai šajās apakšpoz īcijās. 
1517 90 91  Jauktas negaistošas augu e ļļas šķidruma veid ā 
Šajā apakšpoz īcijā ietverti ar ī ķīmiski modific ēti augu e ļļu 
maisījumi.  
1521  Kr āsoti vai nekr āsoti, rafin ēti vai nerafin ēti augu vaski 
(izņemot triglicer īdus), bišu vasks, citu kukai ņu vaski un 
spermacets  
1521 10 00  Augu vaski  
Papildus 1521. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļā minēta­
jiem produktiem šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst kafijas vasks, 
kurš dabiski atrodas vis ās kafijas kr ūma daļās (pupās, perga­
menta mizi ņās, lapās, u.c.) un ir dekafeiniz ētas kafijas ražo ­ 
šanas blakusprodukts. Tas ir melns, ar kafijai l īdzīgu 
smaržu, un to izmanto dažu t īrīšanas līdzekļu ražošan ā. 
1521 90 91  J ēlvaski  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vaski dab īgajās šūnās. 
1521 90 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pres ēti vai attīrīti vaski, balin āti 
vai nebalin āti, krāsoti vai nekr āsoti. 
1522 00  Degra; taukvielu un dz īvnieku vai augu vasku apstr ādes 
atliekas  
1522 00 31 un 
1522 00 39  Kuros ir e ļļa ar olīveļļas īpašībām 
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi, kurā specificēti šajās 
apakšpozīcijās neietvertie atlikumi.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 104  
IV SADA ĻA 
PĀRTIKAS R ŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI; DZ ĒRIENI, ALKOHOLISKIE 
ŠĶIDRUMI UN ETI ĶIS; TABAKA UN TABAKAS R ŪPNIECISKI 
AIZSTĀJĒJI 
16. NODA ĻA 
GAĻAS, ZIVJU UN V ĒŽVEIDĪGO, MĪKSTMIEŠU VAI CITU ŪDENS 
BEZMUGURKAULNIEKU IZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Lai klasific ētu saliktos jeb jauktos p ārtikas izstr ādājumus (ieskaitot t ā 
saucamās “gatavās maltītes”), kas sast āv, piemēram, no desas, ga ļas, 
gaļas subproduktiem, ziv īm vai vēžveidīgajiem, moluskiem vai cit ādiem 
ūdens bezmugurkaulniekiem vai no jebk ādas iepriekš min ēto produktu 
kombinācijas kopā ar dārzeņiem, spageti, m ērci utt., skat. š īs nodaļas 2. 
piezīmi un šīs nodaļas HS visp ārīgo skaidrojumu priekšp ēdējo punktu.  
2. piezīmes pirm ā punkta otrais teikums (klasifik ācija pozīcijā, kura 
atbilst sast āvdaļai, kas ir p ārsvarā pēc svara) ir j āpiemēro arī apakšpo­
zīciju noteikšanai. Tom ēr iepriekš min ētais nav j āpiemēro izstrādāju­
miem, kuri satur 1601 00. un 1602. poz īcijās minētās aknas (skat. 
piezīmes (2) punktu).  
2. papildpiez īme Ir jāvadās pēc vispārējā noteikuma, ka gabals, no kura ir 
iegūta daļa, ir identific ējams tikai tad, ja da ļas izmēri ir 
aptuveni 100 × 80 × 2 mm vai vair āk. 
Jēdziens “to da ļas” ir jāpiemēro tikai t ām daļām, kad 
gabalus, no kuriem t ās ir iegūtas (piem ēram, šķiņķus), var 
noteikt dr īzāk ar apstiprinošiem pa ņēmieniem nek ā ar izslēg­ 
šanas metodi.  
1601 00  Desas un l īdzīgi produkti no ga ļas, gaļas subproduktiem 
vai asinīm; pārtikas izstr ādājumi uz šo produktu pamata  
Fakts, ka produktus uzskata par “des ām un līdzīgiem produk ­
tiem” tirdzniec ībā, nav noteicošais faktors klasifik ācijai šajā 
pozīcijā. 
Sacirstus vai sasmalcin ātus gaļas izstrādājumus, kuri ir pie ņē­
muši formu p ēc iepakošanas konservu k ārbās vai citos cietos 
konteineros, cilindriskos vai necilindriskos, neuzskata par 
“desām” šīs pozīcijas mērķiem. 
1601 00 10  No akn ām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst desas un l īdzīgi izstrādājumi, kuri 
satur aknas, ar vai bez ga ļas, gaļas subproduktu, tauku, utt. 
piedevām, ar noteikumu, ka aknas ir noteicoš ās šo produktu 
sastāvā. Šos produktus, kas parasti ir v ārīti un dažreiz k ūpi­
nāti, var pamat ā atpazīt pēc to rakstur īgās aknu garšas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 105  
1601 00 91  Desas, saus ās vai smērēšanai, nev ārītas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nev ārītas desas ar nosac ījumu, ka 
tās ir nogatavin ātas (piem ēram, žāvējot svaigā gaisā) un ir 
gatavas tūlītējai lietošanai. 
Šie produkti var b ūt arī kūpināti, ar noteikumu, ka š ī kūpi­
nāšana neizsauc piln īgu album īnu sarecēšanu, ko izsauc t āda 
siltumapstr āde kā kūpināšana augst ā temperat ūrā. 
Tādējādi šajā apakšpoz īcijā ietilpst desas, kuras parasti ēd, 
sagrieztas š ķēlēs (tādas kā salami, Arl ē desas,  Plockwurst ), 
kā arī smērēšanai paredz ētās desas, piem ēram, Teewurst  (tējas 
desa).  
1601 00 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. svaigas desas un l īdzīgi izstrādājumi, kuri nav bijuši 
pakļauti nekādam nogatavin āšanas procesam; 
2. vārītās desas, piem ēram, Frankfurtes desi ņas, Strasb ūras 
desiņas, Vīnes desiņas, mortadellas, desas, kas gatavotas 
no dzīvnieku iekš ām un ir paz īstamas k ā “anduī” 
(“andouilles ”) un “anduij ē” (“andouillettes ”), “gaišās” un 
“tumšās” asinsdesas, un p ārējais līdzīgais speci ālais 
sortiments.  
1602  Cit ādi gatavie izstr ādājumi vai konservi no ga ļas, gaļas 
subproduktiem vai asin īm 
Skat. 2. noda ļas 6. piez īmes a) apakšpunkt ā, kur termiski 
neapstrādātu mājputnu ga ļu ar piedev ām paredz ēts klasific ēt 
16. noda ļā. Vai termiski neapstr ādāta mājputnu ga ļa ir ar 
piedevām vai bez t ām, nosaka, piem ērojot Komisijas Īsteno­ 
šanas regul ā (ES) Nr. 1362/2013 (  1 ) paredzētās metodes 
termiski neapstr ādātas mājputnu ga ļas ar piedev ām sensori ­
skai vērtēšanai.  
1602 10 00  Homogeniz ēti produkti  
Skat. šīs nodaļas 1. apakšpoz īciju piezīmi. 
1602 20 10 un 
1602 20 90  No jebkuru dz īvnieku akn ām 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst gatavi vai konserv ēti produkti, 
kuri satur aknas, samais ītas vai nesamais ītas ar ga ļu vai 
citādim gaļas subproduktiem, ar noteikumu, ka aknas ir notei ­
cošās šo produktu sast āvā. Šo apakšpoz īciju pamatprodukti ir 
iegūti no zosu vai p īļu aknām (1602 20 10 apakšpoz īcija).  
_____________  
( 1 ) Komisijas 2013. gada 11. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1362/2013, ar ko nosaka 
metodes, k ā ar maņu orgāniem pārbaudīt termiski neapstr ādātu mājputnu ga ļu ar 
piedevām, lai to klasific ētu kombin ētajā nomenklat ūrā (OV L 343, 19.12.2013., 9. lpp.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 106  
1602 31 11 l īdz 
1602 39 85  No mājputniem, kas min ēti 0105 . poz īcijā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst m ājputni un m ājputnu da ļas, kas 
iekonserv ētas pēc termiskas apstr ādes. 
Šajos produktos ietilpst: 
1. cālis želejā; 
2. cāļa puses vai ceturtda ļas mērcē un veselas t ītaru, zosu vai 
cāļu kājas, saldētas vai nesald ētas; 
3. mājputnu past ēte (kas sast āv galvenok ārt no mājputnu 
gaļas, kam pievienota te ļa gaļa, cūku tauki, trifeles un 
garšvielas), sald ēta vai nesald ēta; 
4. gatavie ēdieni, kas sast āv no mājputnu ga ļas kā galvenās 
sastāvdaļas un citiem produktiem, t ādiem kā dārzeņi, rīsi 
vai makaronu izstr ādājumi, kā papildinājuma pašam ga ļas 
ēdienam. Š īs kategorijas ēdienu piem ēri ir izstr ādājumi, 
kas pazīstami kā “cālis ar rīsiem”, “c ālis ar sēnēm”, kā 
arī gatavi sald ēti mājputnu ēdieni, kas salikti uz papl ātes, 
pati gaļa atsevišķi un dažādi citādi produkti atseviš ķi. 
Nosakot m ājputnu ga ļas vai subproduktu procentu ālo sastāvu, 
jebkuru kaulu svars netiek ņemts vērā. 
1602 31 11  Kas satur tikai nev ārītu tītara gaļu 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
1602 32 11  Nev ārīti 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
1602 39 21  Nev ārīti 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
1602 41 10 un 
1602 41 90  Šķiņķi un to izcirt ņi 
Termina “to izcirt ņi” definīciju skat. š īs nodaļas 2. papildpie ­
zīmē un attiec īgos skaidrojumos. 
Sacirsti vai sasmalcin āti izstrādājumi šajās apakšpoz īcijās 
neietilpst, pat ja tie ir gatavoti no š ķiņķiem vai to gabaliem.  
1602 42 10 un 
1602 42 90  Lāpstiņas un to izcirt ņiem 
Termina “t ās izcirtņi” mērķiem skat. š īs nodaļas 2. papildpie ­
zīmi un attiec īgos skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 107  
Sacirsti vai sasmalcin āti izstrādājumi šajās apakšpoz īcijās 
neietilpst, pat ja tie ir gatavoti no l āpstiņas vai tās gabaliem.  
1602 49 11 l īdz 
1602 49 50  No mājas šķirņu cūkas 
Jebkura veida ga ļas vai ga ļas subproduktu, ieskaitot jebkura 
veida vai izcelsmes taukus, procentu ālā sastāva noteikšanai 
skat. Komisijas regulu (EEK) Nr. 226/89 (OV L 29, 
31.1.1989., 11. lpp.). 
Nosakot šos procentu ālos sastāvus, želat īnus un m ērces 
nedrīkst ņemt vērā. 
1602 49 15  Cit ādi maisījumi, kas satur š ķiņķi (kājas), lāpstiņu, filejas 
gabalus vai kakla gabalus un to da ļas 
Termina “to gabali” m ērķiem skat. š īs nodaļas 2. papildpie ­
zīmi un attiec īgos skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā minētajiem mais ījumiem ir j āsatur vismaz 
viens no š īs apakšpoz īcijas virsrakst ā minētajiem gabaliem 
(un/vai tā daļām), kaut ar ī šis gabals nav noteicošais mais ī­
juma sast āvā. Maisījums var satur ēt arī citu dzīvnieku ga ļu 
vai gaļas subproduktus.  
1602 50 10  Nev ārīti; vārītas gaļas vai subproduktu un nev ārītas gaļas 
vai subproduktu mais ījumi  
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
1602 50 31  Sâlîta liellopu gaïa hermçtiskâ tarâ  
1602 50 31. apakšpoz īcijā jēdziens “herm ētiski noslēgtā iepa­
kojumā” tiek izmantots, lai apz īmētu ar vai bez vakuuma 
palīdzības aizzīmogotos konteineros iepakotus produktus, lai 
novērstu gaisa vai citas g āzes iekļūšanu tajos vai izk ļūšanu 
no tiem. K ā tikai konteiners tiek attais īts, oriģinālais aizvars 
tiek saplēsts. 
Šajās apakšpoz īcijās cita starp ā ietilpst ar vai bez vakuuma 
palīdzības aizzīmogotos plastmasas maisos iepakoti produkti.  
1602 90 61  Nev ārīti; vārītas gaļas vai subproduktu un nev ārītas gaļas 
vai subproduktu mais ījumi  
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
1604  Sagatavotas vai konserv ētas zivis; kavi ārs un kavi āra 
aizstājēji, sagatavoti no zivju ikriem  
Skat. šīs nodaļas 2. apakšpoz īciju piezīmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 108  
1604 12 91  Herm ētiski nosl ēgtā iepakojum ā 
Skat. 1602 50 31. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1604 14 26  Filejas, t.s. “puslieme ņi” 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst filejas tikai 0304. poz īcijas HS 
skaidrojumu 1. punkta izpratn ē, kurām piemīt trīs sekojošas 
īpašības: 
— termiski apstr ādātas; 
— iepakotas, bez p ārklājoša šķidruma, maisos (vai iepakoja ­
majā materiālā), ko izmanto p ārtikas iepakošanai, iepa ­
kotas vai neiepakotas vakuum ā, termiski nosl ēgtas vai 
nenoslēgtas; un 
— saldētas. 
1604 14 36  Filejas, t.s. “puslieme ņi” 
Skat. 1604 14 26. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1604 14 46  Filejas, t.s. “puslieme ņi” 
Skat. 1604 14 26. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1604 19 31  Filejas, t.s. “puslieme ņi” 
Skat. 1604 14 26. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1604 20 05  Izstr ādājumi no surimi  
Skat. 0304 93 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā minētie izstrādājumi ir pagatavoti no 
surimi, kas samais īts ar citiem produktiem (piem ēram, 
miltiem, cieti, prote īniem, vēžveidīgo gaļu, garšviel ām un 
aromatizētājiem, un kr āsvielām). Tie ir bijuši pak ļauti termi ­
skai apstr ādei un parasti tiek ievesti sasald ētā stāvoklī. 
1605  V ēžveidīgie, moluski un cit ādi ūdens bezmugurkaulnieki, 
sagatavoti vai konserv ēti 
Skat. šīs nodaļas 2. apakšpoz īciju piezīmi. 
1605 29 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst garne ļu un zieme ļgarneļu hermē­
tiskā tarā (skat. 1602 50 31. apakšpoz īcijas skaidrojumus).  
1605 53 10  Herm ētiski nosl ēgtā iepakojum ā 
Skat. 1602 50 31. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 109  
17. NODA ĻA 
CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS IZSTR ĀDĀJUMI 
1701  Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra 
saharoze, ciet ā stāvoklī 
1701 12 10 l īdz 
1701 14 90  Jēlcukurs bez arom ātiskām vai kr āsojošām piedev ām 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. daži balti nerafin ēti cukura veidi; 
2. brūnie cukura veidi ar zemu polariz ācijas pakāpi, iegūti 
no otrās un trešās pārstrādes cukura ražošanas proces ā; to 
krāsa mainās no dzeltenas l īdz tumši br ūnai galvenok ārt 
to sastāvā esošās melases d ēļ, šajos cukura veidos saha ­
rozes saturs parasti ir 85 l īdz 98 % no to svara; 
3. mazāk tīri cukura veidi, kas rodas att īrīšanas vai sacuku ­
rošanas ražošanas proces ā, piemēram, ceturtda ļas, gaba­
liņi un brūnie cukuri.  
1701 12 10 un 
1701 12 90  Biešu cukurs  
Skat. 1701 12., 1701 13. un 1701 14. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
1701 13 10 un 
1701 13 90  Niedru cukurs, kas nor ādīts šīs nodaļas 2. piez īmē par 
apakšpoz īcijām 
Skat. 1701 12., 1701 13. un 1701 14. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
1701 14 10 un 
1701 14 90  Citāds niedru cukurs  
Skat. 1701 12., 1701 13. un 1701 14. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
1701 91 00  Ar arom ātiskām vai kr āsojošām piedev ām 
Cukura veidus ar aromatiz ētāju vai kr āsvielu piedev ām 
klasificē šajā apakšpoz īcijā, pat ja saharozes saturs tajos ir 
mazāks par 99,5 % no svara.  
1701 99 10  Balts cukurs  
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi. 
Šīs apakšpoz īcijas balta cukura veidi ir rafin ēts vai nerafi ­
nēts cukurs, kurš parasti ir balt ā krāsā tā augstā saharozes 
satura (99,5 % no svara un vair āk) dēļ. 
Lai noteiktu saharozes saturu baltaj ā cukurā saskaņā ar 
17. nodaļas 3. papildpiez īmi, ir jāpiemēro Komisijas Direk ­
tīvas 79/796/EEK II. pielikuma 10. metod ē (OV L 239, 
22.9.1979., 24. lpp.) izkl āstītā polarimetrisk ā metode.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 110  
1702  Cit ādi cukura veidi, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, 
maltozi, glikozi un fruktozi, ciet ā stāvoklī; cukura s īrupi 
bez arom ātiskām un kr āsojošām piedev ām; mākslīgais 
medus, sajaukts vai nesajaukts ar dabisko medu; grauz ­
dēts cukurs  
1702 11 00 un 
1702 19 00  Laktoze un laktozes s īrups  
Skat. 1702. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (1) apakš ­
punktu un (B) da ļas pirmo punktu.  
1702 30 10  Izoglikoze  
Skat. šīs nodaļas 5. papildpiez īmi. 
1702 30 50 un 
1702 30 90  Citādi 
Glikozes procentu ālā svara noteikšanai, j ēdziens “saus ā 
stāvoklī” nozīmē, ka aprēķinos tiek izsl ēgts gan br īvais 
ūdens, gan kristaliz ācijas ūdens.  
1702 40 10  Izoglikoze  
Skat. šīs nodaļas 5. papildpiez īmi. 
1702 60 10  Izoglikoze  
Skat. šīs nodaļas 5. papildpiez īmi. 
1702 60 80  Inul īna sīrups  
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmes (a) punktu.  
1702 90 30  Izoglikoze  
Skat. šīs nodaļas 5. papildpiez īmi. 
1702 90 80  Inul īna sīrups  
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmes (b) punktu.  
1702 90 95  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. maltoze, iz ņemot ķīmiski tīru maltozi; 
2. invertēts cukurs; 
3. saharozes s īrupi (izņemot kļavu sīrupu) bez kr āsvielu un 
aromatizētāju piedev ām; 
4. produkti, kurus neprec īzi sauc par “augst ākā labuma 
melasi”, ko ieg ūst, hidroliz ējot un koncentr ējot jēlu 
cukurniedru sulu, un ko izmanto, galvenok ārt, kā baro­
jošu vidi antibiotiku ražošan ā, kā arī etilspirta ražošan ā; 
5. laktuloze, iz ņemot ķīmiski tīru laktulozi.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 111  
1703  Melase, kas ieg ūta cukura ekstrakcijas vai rafin ēšanas 
rezultātā 
1703 10 00  Cukurniedru melase  
Skat. 1703 10 00. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
1704  Konditorejas izstr ādājumi no cukura (ieskaitot balto 
šokolādi) bez kakao piedevas  
1704 10 10 un 
1704 10 90  Košļājamā gumija ar vai bez cukura p ārklājuma  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst saldin āta košļājamā gumija, ko 
raksturo čiklgumijas vai citu l īdzīgu uzturā nelietojamu 
produktu kl ātbūtne, neatkar īgi no tā, kādā formā šī gumija 
ir izveidota (pl ātnēs, ar cukuru p ārklātās tabletēs, bumbiņās 
utt.), ieskaitot piep ūšamo koš ļājamo gumiju (t.s. 
“burbuļgumiju”).  
1704 90 10  Lakricu ekstrakts, kas satur vair āk nekā 10 % saha ­
rozes, bet bez cit ām piedev ām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai lakricas ekstrakts, kas satur 
vairāk nekā 10 % no svara saharozes, bet bez jebk ādām 
citām cukuru, aromatiz ētāju vai citu vielu piedev ām, izvei­
dots vai neizveidots pl āceņu, stienīšu, pastilu u.c. form ās. 
Lakricas ekstrakts, kurš ar citu vielu piedevu sagatavots k ā 
konditorejas izstr ādājums, ietilpst 1704 90 99. apakšpoz īcijā 
neatkarīgi no saharozes īpatsvara.  
1704 90 30  Balt ā šokolāde 
Skat. 1704. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (i) apak ­ 
špunktu.  
1704 90 51 l īdz 
1704 90 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst vairums izstr ādājumu no 
cukura, ko paz īst kā “saldumus” vai “konditorejas izstr ādā­
jumus”. Šie izstr ādājumi tiek klasific ēti šajās apakšpoz īcijās 
pat tad, ja tie satur p ārtikā lietojamu spirtu vai uz alkohola 
bāzes gatavotu li ķieri. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī masas pom ādes, marcip āna, 
nugas utt. ražošanai, kas ir konditorej ā izmantojami pusfa ­
brikāti un ko parasti izgatavo bloku vai gabalu form ā. Šie 
pusfabrik āti tiek klasific ēti šajās apakšpoz īcijās pat tad, ja 
vēlāk, pārstrādājot tos gala produktos, tajos tiek palielin āts 
cukura saturs, ta ču ar nosac ījumu, ka, ņemot vērā to sastāvu, 
tos ir īpaši paredz ēts izmantot tikai noteiktu konditorejas 
izstrādājumu veidu gatavošan ā. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) pārtikas ledus, pat tad, ja tas ir izveidots pie stien īša 
piestiprin ātu tāfelīšu form ā, līdzīgi kā cukurgail īši 
(2105 00. poz īcija); ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 112  
b) kakao saturoši konditorejas izstr ādājumi, kuri daž ādās 
proporcijās samaisīti ar kakao nesaturošiem konditorejas 
izstrādājumiem un kuri ir iepakoti tirdzniec ībai kā maisī­
jums (1806. poz īcija).  
1704 90 51  Konditorejas masas, ieskaitot marcip ānu, iepakojum ā ar 
neto masu 1 kg vai vair āk 
Skat. 1704. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (iv) un 
(ix) apakšpunktus.  
1704 90 55  Tabletes pret kakla iekaisumu un pilieni pret klepu  
Skat. 1704. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (v) apak ­ 
špunktu.  
1704 90 61  Ar cukuru p ārklātas (apgrauzd ētas) preces  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cukura konditorejas preces, t ādas 
kā ar cukuru p ārklātas mandeles ar cietu cukura p ārklājslāni 
vai apvalku. Apgrauzd ētas preces ieg ūst, ievietojot kondito ­
rejas izstr ādājuma centru (piem ēram, mandeli) cukura s īrupa 
panējumā; kad trauku groza, cukurs p ārklāj centru. 
Atdziestot cukurs veido izteiktu ārējo apvalku.  
1704 90 65  Konditorejas izstr ādājumi gumijas un želejas veid ā, 
ieskaitot aug ļu pastas cukura konditorejas izstr ādājumu 
veidā 
Konditorejas izstr ādājumi gumiju un želeju veid ā ir gatavoti 
no vielām, kas izraisa sarec ēšanu (tādām ka gumiar ābiks, 
želatīns, pektīns un dažas cietes), kop ā ar cukuru un aroma ­
tizētājiem. Tie var b ūt dažādās formās, piemēram, cilv ēka 
vai dzīvnieku fig ūru veidā. 
1704 90 71  V ārītas konfektes, ar pild ījumu vai bez pild ījuma  
Vārītās konfektes ir cietas, dažreiz trauslas, un p ēc izskata 
tās var būt caurspīdīgas vai necaursp īdīgas. Tās sastāv 
galvenokārt no cukura veidiem, kuri ir v ārīti un kuriem ir 
pievienoti nelieli daudzumi citu vielu (iz ņemot taukus), lai 
iegūtu lielāku aromāta, konsistences un kr āsu daudzveid ību. 
Tādi produkti var b ūt arī ar pildījumu vidū. 
1704 90 75  Īrisi, karameles un l īdzīgas konfektes  
Īrisi, karameles un l īdzīgas konfektes ir produkti, kuri, t āpat 
kā vārītās konfektes, ir ieg ūti, vārot cukuru, ta ču tie satur 
tauku piedevas.  
1704 90 81  Pres ētas tabletes  
Presētas tabletes ir cukura konditorejas izstr ādājumi, kas tiek 
izgatavoti daž ādās, ar kompresiju ieg ūtās formās, ar vai bez 
saistvielas.  
1704 90 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst iepriekš ējās apakšpoz īcijās neiet­
vertie cukura konditorejas izstr ādājumi. Taj ā ietilpst: 
1. pomādes; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 113  
2. marcip āns iepakojumos t ūlītējai lietošanai ar t īrsvaru, 
mazāku par 1 kg (marcip āns citos iepakojumos ietilpst 
1704 90 51. apakšpoz īcijā); 
3. nuga; 
4. lakricas ekstrakts, kas ir sagatavots k ā konditorejas 
izstrādājums.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 114  
18. NODA ĻA 
KAKAO UN T Ā IZSTRĀDĀJUMI 
1801 00 00  Kakao pupi ņas, veselas vai maltas, j ēlas vai grauzd ētas 
Kakao pupi ņas satur (no svara) 49–54 % tauku, ko sauc par 
kakao sviestu, 8–10 % cietes, 8–10 % prote īna, 1–2 % 
teobromīna, 5–10 % tan īnu (katek īnu jeb “kakao sarkano”), 
4–6 % celulozes, 2–3 % miner ālu, sterolus (D vitam īnu) un 
dažādus fermentus.  
1803  Kakao pasta, attaukota vai neattaukota  
Šajā pozīcijā ietilpst kakao pasta, gabalos vai cit ā formā, kas 
apstrādāta ar sārmainām vielām, lai palielin ātu tās šķīdību. 
Šajā pozīcijā neietilpst kakao pasta, kura ir apstr ādāta minē­
tajā veidā, bet ir pulvera veid ā (1805 00 00. poz īcija).  
1805 00 00  Kakao pulveris bez cukura vai citu saldin ātājvielu 
piedevas  
Kakao pulveris, kuram nelielos daudzumos (apm ēram 5 % 
no svara) ir pievienots lecit īns, paliek klasific ēts šajā pozī­
cijā, ņemot vērā, ka [šīs apstrādes] mērķis ir palielin āt kakao 
pulvera sp ēju veidot dispersijas š ķidrumos un l īdz ar to 
atvieglot uz kakao b āzes gatavotu dz ērienu (šķīstošā 
kakao) izgatavošanu.  
1806  Šokol āde un cit ādi pārtikas produkti ar kakao piedevu  
Tikai produktus, kas satur kakao pupi ņas, kakao pastu vai 
kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu 
pozīcijas 1806 noz īmē. 
1806 20 10  Kas satur 31 % vai vair āk kakao sviesta vai satur 31 % 
vai vairāk kakao sviesta un piena tauku kop ējā masā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kurus parasti paz īst kā 
izstrādājumus ar “šokol ādes pārklājumu” (“ chocolate 
couverture ”) un “piena šokol ādes pārklājumu” (“ milk choco ­
late couverture ”). 
1806 20 30  Kas satur 25 % vai vair āk, bet maz āk nekā 31 % kakao 
sviesta un piena tauku kop ējā masā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kurus parasti paz īst kā 
“piena šokol ādi”, kas satur 18 % vai vair āk no svara kakao 
sviesta  
1806 20 50  Kas satur 18 % un vair āk kakao sviesta  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kurus parasti paz īst kā 
“parasto šokol ādi”. 
1806 20 70  Šokol ādes piena skaidi ņas ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 115  
Šokolādes piena skaidi ņas iegūst, ar vakuummetodi izž ā­
vējot ūdeņainu cukura, piena un kakao mais ījumu; to parasti 
izmanto piena šokol ādes ražošan ā. Tas var b ūt nesimetrisku, 
drupanu gabalu form ā vai arī pulvera veid ā. Šokolādes piena 
skaidiņas parasti satur starp 35 un 70 % cukura, starp 15 un 
50 % saus ā piena un starp 5 un 30 % kakao no masas. 
Speciāls skaidiņu ražošanas process izraisa šo sast āvdaļu 
kristalizāciju. 
1806 20 95  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cit ādi kakao izstr ādājumi, seviš ķi 
pralinē masa un uz maizes sm ērējamais šokol ādes krēms. 
1806 31 00  Ar pild ījumu  
Skat. 1806 31. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
1806 32 10  Ar graudaugu, aug ļu vai riekstu piedevu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cieti šokol ādes bloki, pl ātnes un 
stieņi ar graudaugu, aug ļu vai riekstu piedev ām, kas ir 
gabalos vai cit ā formā un kas ir p ārklāti ar šokol ādi no 
visām malām. 
1806 90 11 un 
1806 90 19  Šokolādes konfektes ar pild ījumu vai bez pild ījuma  
Attiecībā uz terminu “ar pild ījumu” ir j āpiemēro 
1806 31 00. apakšpoz īcijas HS skaidrojumi, izdarot vaja ­
dzīgos grozījumus. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kurus parasti var ielikt 
mutē “vienā reizē”, un kuri sast āv no: 
— pildītas šokolādes; vai 
— šokolādes kombin ācijas ar jebkuras uztur ā lietojamas 
vielas slāņiem; vai 
— šokolādes mais ījuma ar jebkuru uztur ā lietojamu 
produktu.  
1806 90 11  Kas satur alkoholu  
Šokolādes sortimenti, kuros dažas šokol ādes konfektes satur 
alkoholu, bet dažas nesatur, ir j āklasificē saskaņā ar Kombi ­
nētās nomenklat ūras interpret ācijas 3. visp ārīgā noteikuma 
(b) punktu.  
1806 90 19  Cit āda 
Skat. 1806 90 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
1806 90 31  Ar pild ījumu  
Attiecībā uz terminu “ar pild ījumu” ir j āpiemēro 
1806 31 00. apakšpoz īcijas HS skaidrojumi, izdarot vaja ­
dzīgos grozījumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst šokol ādes Lieldienu olas un citas 
jaunizgudrotas formas ar pild ījumu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 116  
1806 90 39  Bez pild ījuma  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst šokol ādes nūdeles, pārslas un 
līdzīgi izstrādājumi, un šokol ādes olas un fig ūriņas ar 
pilnu vai dobu vidu.  
1806 90 50  Konditorejas izstr ādājumi no cukura un to aizst ājēji, 
izgatavoti no cukura aizst ājējproduktiem, ar kakao 
piedevu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 1704. poz īcijā minētie cukura 
konditorejas izstr ādājumi, piem ēram, īrisi un ar cukuru 
pārklāti produkti, kuriem ir pievienots kakao.  
1806 90 60  Uz maizes sm ērējami produkti ar kakao piedevu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst uz maizes sm ērējami šokol ādes 
produkti, kuri ir iesai ņoti iepakojumos ar neto svaru 2 kg 
vai mazāk. 
1806 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst daži pulveri ar kakao piedevu, ko 
izmanto kr ēmu, pārtikā lietojamu sald ējumu, desertu un 
līdzīgu izstrādājumu gatavošan ā, ar izņēmumiem, kas izkl ā­
stīti šīs nodaļas HS visp ārīgos skaidrojumos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 117  
19. NODA ĻA 
LABĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTR ĀDĀJUMI; MILTU 
KONDITOREJAS IZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
“Kakao pulvera saturu” šaj ā nodaļā minētajos produktos parasti apr ē­ 
ķina, reizinot teobrom īna un kofe īna saturu kopsummu ar 31.  
Teobromīna un kofe īna saturi ir noteikti ar HPLC (augstas izš ķirtspējas 
šķidruma hromatogr āfija).  
Ja produkti satur kofe īnu vai teobrom īnu, kura avots nav kakao, kakao 
satura apr ēķinā šos kofe īna vai teobrom īna papildu daudzumus ne ņem 
vērā. 
1901  Iesala ekstrakts; p ārtikas izstr ādājumi no miltiem, 
putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala 
ekstrakta, kas nesatur kakao vai piln īgi attaukot ā vielā 
satur maz āk par 40 % no svara kakao un kas nav 
minēti vai iek ļauti citur; p ārtikas izstr ādājumi no poz ī­
ciju 0401–0404 prec ēm, kas nesatur kakao vai piln īgi 
attaukotā vielā satur maz āk par 5 % no svara kakao 
un kas nav min ēti vai iek ļauti citur  
Tikai produktus, kas satur kakao pupi ņas, kakao pastu vai 
kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu 
pozīcijas 1901 noz īmē. 
1901 20 00  Mais ījumi un m īklas poz īcijā 1905 min ēto maizes un 
konditorejas izstr ādājumu ražošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst m īklas mais ījumi, kas min ēti 
1901. poz īcijas HS skaidrojumu (II) ieda ļas astotā punkta 
(7) apakšpunkt ā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst kalt ētas vai ceptas vafeles no 
miltiem vai cietes neatkar īgi no tā, vai tās ir vai nav pare ­
dzēts izmantot maizes izstr ādājumos (1905. poz īcija).  
1901 90 11 un 
1901 90 19  Iesala ekstrakts  
Skat. 1901. poz īcijas HS skaidrojumu (I) ieda ļu. 
Iesala ekstrakts satur dekstr īnus, maltozi, prote īnus, vita­
mīnus, enzīmus un aromatiz ētājus. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst z īdaiņu barošanai paredz ētie 
produkti, kas ir iepakoti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā un 
kuri satur iesala ekstraktus, pat ja iesala ekstrakts ir viena no 
galvenajām sastāvdaļām (1901 10 00. apakšpoz īcija).  
1902  M īklas (pastas) izstr ādājumi, arī termiski apstr ādāti vai 
ar pildījumu (ga ļu vai citiem produktiem), vai cit ādi 
sagatavoti, k ā spageti, makaroni, n ūdeles, skaidi ņas, 
klimpas, pelme ņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots 
vai nesagatavots  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 118  
1902 20 91  Termiski apstr ādāti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī iepriekš termiski apstr ādāti 
makaronu izstr ādājumi.  
1902 30 10  Kalt ēti 
Šajā apakšpoz īcijā termins “kalt ēti” attiecas uz sausiem un 
trausliem produktiem ar zemu mitruma saturu (l īdz aptuveni 
12 %), kas ir bijuši pak ļauti vai nu tiešai ž āvēšanai saul ē vai 
rūpnieciskas ž āvēšanas procesam (piem ēram, tune ļveida 
žāvēšanai, grauzd ēšanai vai frit ēšanai).  
1902 40 90  Cit āds 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sagatavoti kuskusmakaroni, 
piemēram, kuskusmakaroni, sagatavoti ar ga ļu, dārzeņiem 
un citām sastāvdaļām, ar nosac ījumu, ka ga ļas saturs nep ār­
sniedz 20 % no visa izstr ādājuma svara.  
1904  Gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzpūšot vai 
apgrauzd ējot graudaugu produktus (piem ēram, kuku ­
rūzas pārslas); graudaugu produkti (iz ņemot kukur ūzu) 
graudu veid ā vai pārslu veid ā vai citādi pārstrādātos 
graudos (iz ņemot miltus, putraimus un rupja maluma 
miltus), iepriekš termiski apstr ādāti vai citādi sagatavoti, 
kas nav citur min ēti un iek ļauti 
Skat. šīs nodaļas 3. un 4. piez īmi. 
Tikai produktus, kas satur kakao pupi ņas, kakao pastu vai 
kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu 
pozīcijas 1904 noz īmē. 
1904 10 10 l īdz 
1904 10 90  Gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti, uzpūšot vai 
apgrauzd ējot graudus vai graudu produktus  
Produkti, kas ieg ūti 1904. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (A) punkta ceturtaj ā apakšpunkt ā minētajā procesā, 
ieskaitot no citiem graudaugiem ieg ūtos produktus, tiek 
klasificēti šajā apakšpoz īcijā, ja tos p ēc uzpūšanas pārvērš 
miltos, putraimos vai granul ās. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, pat tad, ja tie ir pada ­
rīti nederīgi lietošanai uztur ā, kas izgatavoti, ekstrud ējot 
produktus, t ādus kā kukurūzas graudu rupja maluma miltus, 
neregulāras formas iepakojum ā. 
1904 20 10 l īdz 
1904 20 99  Gatavi p ārtikas produkti, kas ieg ūti no neapgrauzd ētām 
graudu p ārslām vai no neapgrauzd ēto graudu p ārslu un 
grauzdēto graudu p ārslu mais ījumiem vai no uzp ūstiem 
graudiem  
Skat. 1904. poz īcijas HS skaidrojumu (B) punktu  
1904 30 00  Bulguri  
Skat. 1904. poz īcijas HS skaidrojumu (C) punktu  
1904 90 10 un 
1904 90 80  Citādi 
Skat. 1904. poz īcijas HS skaidrojumu (D) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 119  
1905  Maize, m īklas izstr ādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes 
un konditorejas izstr ādājumi ar kakao piedevu vai bez 
tās; dievmaiz ītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, r īspa­
pīrs un taml īdzīgi produkti  
Šajā pozīcijā ietverti t ādi patēriņam gatavi uzkodu produkti, 
kā, piemēram, kalt ēti zirņi vai zemesrieksti, kas piln ībā ir 
pārklāti ar mīklu, ja m īkla, ņemot vērā tās biezumu un 
garšu, uzskat āma par produkta b ūtiskāko īpašību. 
Tikai produktus, kas satur kakao pupi ņas, kakao pastu vai 
kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu 
pozīcijas 1905 noz īmē. 
Šajā pozīcijā neietilpst necepta m īkla jebkur ā formā, kas 
paredzēta maizes, konditorejas izstr ādājumu, kūku, cepumu 
vai citu maizes izstr ādājumu ražošanai, ar vai bez kakao 
piedevas (1901 20 00. apakšpoz īcija).  
1905 10 00  Sausmaiz ītes 
Skat. 1905. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (4) apakš ­
punktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī tādi produkti, kas ieg ūti ar 
ekstrūzijas paņēmienu.  
1905 20 10 l īdz 
1905 20 90  Piparkūkas un taml īdzīgi izstrādājumi  
Skat. 1905. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (6) apakš ­
punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst fl āmu pikantie cepumi 
(“speculoos ”) vai krievu prja ņiki (“ patience ”). 
1905 31 11 l īdz 
1905 31 99  Saldie cepumi  
Skat. šīs nodaļas 1. un 2. papildpiez īmi un 1905. poz īcijas 
HS skaidrojumu (A) punkta (8) apakšpunkta (b) da ļu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī tādi produkti, kas ieg ūti ar 
ekstrūzijas paņēmienu.  
1905 31 30  Ar piena tauku saturu 8 % vai vair āk 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sviesta cepumi.  
1905 31 91  Sviestmaižu cepumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri sast āv no div ām 
cepumu k ārtām, starp kur ām ir izteikts sl ānis jebkuras 
citas uztur ā lietojamās vielas. Pild ījums var b ūt, piemēram, 
šokolāde, džems, karame ļu krēms ( fondant cream ) vai 
riekstu masa.  
1905 32 05 l īdz 
1905 32 99  Vafeles  
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi un 1905. poz īcijas HS 
skaidrojumu (A) punkta (9) apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 120  
1905 32 91  S ālītas, ar pild ījumu vai bez pild ījuma  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vircotas vafeles, kuras satur sieru.  
1905 40 10 un 
1905 40 90  Sausiņi, grauzdi ņi un taml īdzīgi grauzd ēti izstrādājumi  
Skat. 1905. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (5) apak ­ 
špunktu.  
1905 90 20  Dievmaiz ītes, oblātas farm ācijai, zīmogvafeles, r īspapīrs 
un tamlīdzīgi izstrādājumi  
Skat. 1905. poz īcijas HS skaidrojumu (B) punktu.  
1905 90 30  Maizes izstr ādājumi bez medus, olu, siera vai aug ļu 
piedevas, kuru cukura saturs sausn ā nepārsniedz 5 % 
un tauku saturs sausn ā arī nepārsniedz 5 %  
Termins “maize” ietver daž ādu izmēru produktus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst parast ā maize daž ādās formās, 
speciālie maizes veidi, t ādi kā no augu lipek ļa gatavota 
maize cukurslimniekiem un j ūrnieku sausi ņi. 
1905 90 45  Cepumi  
Skat. 1905. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (8) punkta 
(a) un (c) apakšpunktus.  
1905 90 55  Pres ēti vai uzp ūsti izstrādājumi, vircoti vai s ālīti 
Skat. 1905. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (7) un 
(15) punktu.  
1905 90 60  Ar saldin ātāju piedevu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi iepriekš ējās apakšpoz īcijās 
neminētie smalkmaizniec ības izstr ādājumi, piem ēram, 
kūkas, konditorejas izstr ādājumi un bez ē. 
1905 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pild ītie pīrāgi “quiches ”, picas un 
maizes veidi, kuri neietilpst 1905 90 30. un 
1905 90 60. apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, pat ja tie ir padar īti 
nederīgi lietošanai uztur ā, kas izgatavoti, ekstrud ējot cieti, 
neregulāras formas iepakojum ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 121  
20. NODA ĻA 
DĀRZEŅU, AUG ĻU, RIEKSTU VAI CITU AUGU DA ĻU 
IZSTRĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Šajā nodaļā ietverti t ādi patēriņam gatavi uzkodu produkti, k ā, 
piemēram, kalt ēti zirņi vai zemesrieksti, kas tikai da ļēji ir pārklāti ar 
mīklu un kuru b ūtiskākā īpašība attiecīgi ir dārzeņi, augļi, rieksti vai 
citas augu da ļas. 
Šajā nodaļā ietilpst ar ī gurķi un pipargur ķīši, kas iztur ēti pilnā pienskā­
bajā fermentācijā. 
Tomēr gurķīši un pipargur ķīši, kas nav iztur ēti pilnā pienskābajā 
fermentācijā un kuri īslaicīgi saglab āti sālījumā, jāklasificē ar 
0711 40 00 apakšpoz īcijā, ja tie nav der īgi tūlītējam patēriņam. Šie 
produkti parasti satur vismaz 10 % s āls (no masas).  
4. piezīme Lai noteiktu tom ātu sulas saus ā svara saturu, ir j āpiemēro 
analītiskā metode, kas izkl āstīta Komisijas Regulas (EEK) 
Nr. 1979/82 pielikum ā (OV L 214, 22.7.1982., 12. lpp.).  
1. papildpiez īme Lai noteiktu produkta sk ābes saturu, ir j āhomogeniz ē 
produktu š ķidrās un ciet ās daļas tādās proporcij ās, kas 
dalās bez atlikuma.  
2001  Eti ķī vai etiķskābē sagatavoti vai konserv ēti dārzeņi, 
augļi, rieksti un p ārējās augu ēdamās daļas 
Skat. šīs nodaļas 3. piez īmi. 
2001 90 10  Mango pikant ā mērce “ chutney ” 
Šajā apakšpoz īcijā un 2103 90 10. apakšpoz īcijā “mango 
pikantā mērce” nozīmē izstrādājumu no marin ētiem mango 
augļiem, kuriem ir pievienoti daž ādi produkti, t ādi kā 
ingvers, ž āvētas vīnogas (roz īnes), pipari un cukurs. 
Jāievēro, ka šaj ā apakšpoz īcijā minētā mango pikant ā mērce 
satur aug ļu gabaliņus, turpret ī 2103 90 10. apakšpoz īcijā 
minētā mango pikant ā mērce ir piln īgi viendab īgas mērces 
formā, kuras konsistence var b ūt dažādā biezumā. 
2001 90 50  S ēnes 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst s ēnes, kuras ir konserv ētas ar 
0711. poz īcijā minētajiem pa ņēmieniem, piem ēram, stipr ā 
marinādē, kas satur eti ķi vai etiķskābi (etiķa esenci), tikai 
pagaidu vajadz ībām. 
2002  Bez eti ķa vai etiķskābes sagatavoti vai konserv ēti tomāti 
2002 10 10 un 
2002 10 90  Veseli vai sagriezti tom āti 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst veseli vai gabalos sadal īti 
tomāti, nomizoti vai nenomizoti, konserv ēti ar steriliz ācijas 
metodi.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 122  
2002 90 11 l īdz 
2002 90 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tom ātu biezenis, gabalu form ā 
vai nē, tomātu koncentr āts un tom ātu sula ar sausnas saturu 
7 % vai vair āk. Tajās ietilpst ar ī tomātu pulveris, kas ieg ūts, 
atūdeņojot tomātu sulu; tom ēr tajās neietilpst pulveris, kas 
iegūts, samaļot no šķēlēs sagrieztiem un tad izkalt ētiem 
tomātiem ieg ūtas pārslas – t āds pulveris ietilpst 
0712 90 30. apakšpoz īcijā. 
2004  Bez eti ķa vai etiķskābes sagatavoti vai konserv ēti, saldēti 
citādi dārzeņi, izņemot 2006 . poz īcijā minētos 
Skat. šīs nodaļas 3. piez īmi. 
Šajā pozīcijā neietilpst izstr ādājumi no produktiem, kuri 
ietilpst 0714. poz īcijā un kurus neuzskata par d ārzeņiem 
(2001 90 40., 2006 00 38., 2006 00 99. vai 2008 99 91. apak ­ 
špozīcija).  
2004 10 10  Termiski apstr ādāti, nesagatavoti ar citu pa ņēmienu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri min ēti 2004. poz ī­
cijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1) apakšpunkt ā. 
2004 10 91 un 
2004 10 99  Citādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri min ēti 2004. poz ī­
cijas HS skaidrojumu otr ā punkta (3) apakšpunkt ā. 
2004 90 50  Zir ņi (Pisum sativum ) un nenobriedušas  Phaseolus  spp. 
sugas pupi ņas pākstīs 
Šajā apakšpoz īcijā termins “pupi ņas pākstīs” nozīmē tikai  
Phaseolus  un Vigna  ģints pupiņas, kuras ir nov āktas pirms 
nogatavošan ās un kuras ir ēdamas ar visu p āksti. Pākstis var 
būt dažādās krāsās – vienm ērīgi zaļas, zaļas ar pelēkiem vai 
ziliem “plankumiem”, vai dzeltenas (vaska pupi ņas). 
2005  Bez eti ķa vai etiķskābes sagatavoti vai konserv ēti, nesal­
dēti citādi dārzeņi, izņemot 2006 . poz īcijā minētos 
Šai pozīcijai ir jāpiemēro 2004. poz īcijas skaidrojumi. 
Šajā pozīcijā ietilpst produkts, kurš paz īstams kā “papads”, 
kurš ir gatavots no sausas p ākšaugu d ārzeņu miltu m īklas 
plātnēm, sāls, garšviel ām, eļļas, pacelšanas vielas un, dažos 
gadījumos, neliela daudzuma graudaugu miltu vai r īsu miltu.  
2005 10 00  Homogeniz ēti dārzeņi 
Skat. šīs nodaļas 1. apakšpoz īcijas piez īmi. 
2005 20 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst š ķēlēs vai skaidi ņās sagriezti 
kartupeļi, iepriekš cepti (termiski apstr ādāti) eļļā vai taukos, 
atdzesēti un iepakoti vakuum ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 123  
2005 70 00  Ol īvas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 2005. poz īcijas HS skaidrojumu 
ceturtā punkta (1) apakšpunkt ā minētās olīvas, pildītas vai 
nepildītas ar dārzeņiem (piem ēram, ar saldajiem pipariem 
vai smarž īgajiem pipariem), aug ļiem vai riekstiem 
(piemēram, mandel ēm), vai d ārzeņu un aug ļu vai riekstu 
maisījumu.  
2006 00  D ārzeņi, augļi, rieksti, aug ļu mizas un p ārējās augu 
daļas, konserv ētas cukur ā (žāvētas, iecukurotas vai 
glazētas) 
2006 00 31 l īdz 
2006 00 38  Ar cukura saturu vair āk nekā 13 %  
Attiecībā uz cukura saturu skat. š īs nodaļas 2. papildpiez īmes 
(a) punktu.  
2007  Džemi, aug ļu želejas, marmel ādes, aug ļu vai riekstu 
biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstr ādātas, 
ar vai bez cukura vai citu saldin ātājvielu piedevas  
Attiecība uz termisko apstr ādi skat. š īs nodaļas 5. piez īmi. 
Attiecībā uz cukura saturu skat. š īs nodaļas 2. papildpiez īmes 
(a) punktu.  
2007 10 10 l īdz 
2007 10 99  Homogeniz ēti produkti  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īcijas 2. piez īmi. 
2008  Aug ļi, rieksti un p ārējās augu ēdamās daļas, sagatavotas 
vai konserv ētas ar citu pa ņēmienu, ar vai bez cukura vai 
citu saldin ātājvielu vai spirta piedevas, kas citur nav 
minētas 
Attiecībā uz cukura saturu skat. š īs nodaļas 2. papildpiez īmes 
(a) punktu. 
Attiecībā uz pievienoto cukuru skat. š īs nodaļas 3. papildpie ­
zīmi. 
Attiecībā uz spirta saturu skat. š īs nodaļas 4. papildpiez īmi. 
2008 11 10 l īdz 
2008 19 99  Rieksti, zemesrieksti un p ārējās sēklas, sajauktas vai 
nesajauktas kop ā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 2008. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (1) un (2) apakšpunktos min ētie produkti, 
ieskaitot to mais ījumus. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī tādi produkti, kas ir: 
1. pārslu veidā vai sasmalcin āti, un ko izmanto galvenok ārt 
konditorejas izstr ādājumiem; vai 
2. samalti vai sasmalcin āti ar citu pa ņēmienu, pastas form ā, 
ar vai bez citu vielu piedevas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 124  
Tomēr šajās apakšpoz īcijās neietilpst masas, ko izmanto 
marcipāna, nugas utt. gatavošanai (1704. poz īcija).  
2008 19 12 l īdz 
2008 19 99  Citādi, ieskaitot mais ījumus  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst rieksti un p ārējās sēklas, 
izņemot zemesriekstus, un riekstu un p ārējo sēklu maisī­
jumi, pat tie, kuros zemes rieksti ir p ārsvarā. 
2008 30 51  Greipfr ūtu daiviņas, ieskaitot pomelo  
Šajā apakšpoz īcijā “daiviņas” nozīmē veselas aug ļa dabiskās 
daiviņas. 
Neliels skaits boj ātu daiviņu, kur boj ājums nav apzin ātas 
rīcības rezult āts, neietekm ē klasifikāciju šajā apakšpoz īcijā. 
2008 30 71  Greipfr ūtu daiviņas, ieskaitot pomelo  
Skat. 2008 30 51. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
2009  Aug ļu sulas (ieskaitot v īnogu misu) un d ārzeņu sulas, 
neraudzētas un bez spirta piedevas, ar ī ar cukura vai 
cita saldin ātāja piedevu  
Attiecībā uz neraudz ētu sulu bez spirta piedevas skat īt šīs 
nodaļas 6. piez īmi. 
Attiecībā uz Briksa v ērtību skatīt šīs nodaļas apakšpoz īcijas 
3. piezīmi. 
Attiecībā uz pievienoto cukuru skat īt šīs nodaļas 5. papildu 
piezīmi. 
Atbilstoši š īs nodaļas 5. papildu piez īmes (b) punkta 
produktiem, kuriem bijis pievienots tik daudz cukura, ka 
tie satur maz āk nekā 50 % no svara aug ļu sulu, uzskata, 
ka tie ir zaud ējuši pozīcijā 2009 min ēto augļu sulu sākot­
nējās raksturīgās īpašības. 
Lai noteiktu, vai produkti zaud ējuši savas ori ģinālās īpašības 
vai nē sakarā ar cukura pievienošu, j āpiemēro tikai š īs 
nodaļas 2. un 5. papildu piez īmes. Daž ādu cukuru saturs, 
kas izteikts k ā saharoze, tiek noteikts atbilstoši ar min ēto 
2. papildu piez īmi. Ja pievienoto cukuru saturs, apr ēķināts 
atbilstoši š īs nodaļas 5. papildu piez īmes (a) punktu, p ār­
sniedz 50 % no svara, apr ēķinātais augļu sulas saturs ir 
mazāks nekā 50 % no svara un t ādējādi produkts nav klasi ­
ficējams pozīcijā 2009. 
Šīs nodaļas 5. papildu piez īmes (b) punktu nepiem ēro 
koncentrētām dabīgām augļu sulām. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 125  
Tādējādi koncentr ētas dabīgas augļu sulas nav izsl ēgtas no 
pozīcijas 2009. 
Attiecībā uz citu vielu pievienošanu poz īcijas 2009 produk ­
tiem skat īt Harmoniz ētās sistēmas skaidrojumus poz ī­
cijai 2009. 
P I E M Ē R S 
Apelsīnu sulas parauga anal īzes rezult āti ir šādi: 
— refraktometra r ādījums 20 °C temperat ūrā ir 65,3; 
— dažādu cukuru apr ēķinātais saturs, kas izteikti k ā saha­
roze (šīs nodaļas 2. papildu piez īme), ir 62,0 
(65,3 × 0,95); 
— pievienot ā cukura apr ēķinātais saturs (š īs nodaļas 
5. papildu piez īme) ir 49 % no svara (62,0–13); 
— aprēķinātais augļu sulas saturs ir 51 % no svara 
(100–49). 
Secinājums: šīs nodaļas 5. papildu piez īmes (b) punkta 
nozīmē uzskatāms, ka šis paraugs nav zaud ējis savas s ākot­
nējās raksturīgās īpašības, jo apr ēķinātais augļu sulas saturs 
nav mazāks kā 50 % no svara.  
2009 11 11 l īdz 
2009 11 99  Saldēta 
Skat. 2009 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
2009 50 10 un 
2009 50 90  Tomātu sula  
Skat. šīs nodaļas 4. piez īmi un attiec īgos skaidrojumus.  
2009 69 51  Koncentr ētā 
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmi. 
2009 69 71  Koncentr ētā 
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 126  
21. NODA ĻA 
DAŽĀDI PĀRTIKAS PRODUKTI  
Vispārīgie skaidrojumi  
“Uztura bag ātinātāju” klasifik ācijā (kā minēts 2106. poz īcijas HS skai ­
drojumu 16. punkt ā), konkrētāk, tādu citu p ārtikas izstr ādājumu klasifi ­
kācijā, kas safas ēti nomērītās devās, piemēram, kapsul ās, tabletēs, 
pastilās un graudi ņos un kas ir lietojami k ā uztura bag ātinātāji, būtu 
jāņem vērā arī Eiropas Savien ības Tiesas apvienotaj ās lietās no 
C-410/08 l īdz C-412/08 (“Swiss Caps”) izkl āstītie kritēriji. 
1. papildpiez īme Šajā papildpiez īmē sevišķi ietilpst maltodekstr īni. 
2101  Kafijas, t ējas vai mate ekstrakti, esences un koncentr āti, 
un izstrādājumi uz šo produktu pamata vai uz kafijas, 
tējas vai mate pamata; apgrauzd ēti cigoriņi un citādi 
apgrauzd ēti kafijas aizst ājēji un ekstrakti, esences un 
koncentr āti no tiem  
2101 11 00  Ekstrakti, esences un koncentr āti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kafijas ekstrakti, esences un 
koncentrāti pulvera, granulu, p ārslu, bloku un jebkur ā citā 
cietā formā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti š ķidrā vai pastas form ā 
(pat saldētā). Šādus produktus galvenok ārt izmanto p ārtikas 
izstrādājumu (piem ēram, šokol ādes konfekšu, k ūku un 
konditorejas izstr ādājumu, sald ējuma) ražošanai.  
2101 30 19  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst neuzd īguši miežu graudi, nolob īti, 
grauzdēti un izmantojami alus ražošan ā (gatavošan ā) kā 
krāsviela vai aromatiz ētājs, vai kā kafijas aizvietot ājs. 
2102  Raugs (akt īvais vai neakt īvais); cit ādi neakt īvie vien­ 
šūnas mikroorganismi (iz ņemot vakc īnas, kas min ētas 
3002 . poz īcijā); gatavi cepamie pulveri  
2102 10 10  Kult ūrraugs  
Skat. 2102. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas trešā punkta 
(4) apakšpunktu. 
Šos raugus kultiv ē ar speci āliem līdzekļiem un īpašiem 
mērķiem, seviš ķi, destilēšanai un v īna ražošanai. Ar šiem 
raugiem raudz ētajos produktos ir iesp ējams ļoti precīzi 
panākt vēlamās īpašības. 
2102 20 11 un 
2102 20 19  Neaktīvais raugs  
Šos raugus, kas ir aprakst īti 2102. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (A) da ļas ceturtaj ā un piektaj ā punktos, parasti p ārdod 
kā “pārtikas rūpniecības raugus”. Tie parasti ir pulvera, skai ­
diņu vai granulu form ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 127  
2102 20 90  Cit ādi 
Skat. 2102. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. 
2102 30 00  Gatavie cepjamie pulveri  
Skat. 2102. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu. 
2103  Gatavas m ērces un produkti m ērču gatavošanai; jauktas 
piedevas un jauktas garšvielas; sinepju pulveris un 
gatavas sinepes 
►M9 Šajā pozīcijā ietilpst ar ī produkti, kas sagatavoti k ā 
saldās mērces ar daž ādu garšu (piem ēram, karame ļu), ja tie 
nav iekļauti specifisk ākā pozīcijā (piemēram, 1806. poz īcijā 
kā mērces ar kakao piedevu vai 2106. poz īcijā kā aromati­
zēti vai iekr āsoti cukura s īrupi). Tos cita starp ā var izmantot 
kā deserta m ērces vai garn ējumu (piem ēram, sald ējumam 
vai pudiņiem). ◄ 
2103 90 10  Mango četnijs šķidrā veidā 
Šajā apakšpoz īcijā “mango četnijs” noz īmē izstrādājumu no 
marinētiem mango, kam ir pievienoti daž ādi produkti, t ādi 
kā ingvers, ž āvētas vīnogas (roz īnes), pipari un cukurs. 
Šajā apakšpoz īcijā minētais mango četnijs ir vair āk vai 
mazāk šķidras mērces form ā, pilnīgi viendab īga. 
2103 90 30  Arom ātiskās rūgtvielas ar spirta tilpumkoncentr āciju no 
44,2 % l īdz 49,2 %, ar genci ānu, garšvielu un daž ādu 
sastāvdaļu saturu no 1,5 % l īdz 6 % un ar cukura 
saturu no 4 % l īdz 10 %, traukos ar tilpumu 0,5 l vai 
mazākos 
Šajā apakšpoz īcijā minētie produkti ir koncentr ēti šķidri 
alkoholiski (spirtu saturoši) produkti, kuru īpatnējā garša, 
kas ir vienlaic īgi rūgta un ļoti aromātiska, ir ieg ūta no 
genciānas sakn ēm, ko kop ā ar dažādām garšviel ām un 
aromātiskajām vielām izmanto šo produktu ražošan ā. 
Šīs koncentr ētās aromātiskās rūgtvielas ir piedevas, ko 
izmanto gan k ā aromatiz ētājus dzērienos (koktei ļos, sīrupos, 
bezalkoholiskajos dz ērienos utt.), gan k ā garšvielas, ko 
izmanto t ādā pašā veidā kā mērces un mais ītās garšvielas 
termiski gatavotos p ārtikas izstr ādājumos un konditorejas 
izstrādājumos (zup ās, gatavos ga ļas, zivju vai d ārzeņu 
ēdienos, m ērcēs, delikatešu produktos, aug ļu kompotos un 
augļu salātos, augļu tortēs, desertos, šerbetos utt.). 
Šīs aromātiskās rūgtvielas parasti p ārdod kā “Angost ūras 
rūgtvielas”.  
▼M28  
2103 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri cit ādi ietilptu 22. 
nodaļā, sagatavoti kulin ārijas vajadz ībām un tāpēc nav lieto ­
jami kā dzērieni. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 128  
Šajā apakšpoz īcijā jo īpaši ietilpst “kulin ārijas alkohols”, t. 
i., produkts, kas sarunvalod ā tiek apz īmēts kā “kulinārijā 
izmantojams v īns”, “kulin ārijā izmantojams portv īns”, “kuli ­
nārijā izmantojams konjaks” un “kulin ārijā izmantojams 
brendijs”. Kulin ārijā izmantojams v īns ir parasts v īns vai 
bezalkoholiskais v īns, vai abu mais ījums, kam pievienota 
sāls vai vair āku garšvielu apvienojums (piem ēram, sāls un 
pipari), kas padara produktu nelietojamu k ā dzērienu. Parasti 
minētie produkti satur vismaz 5 g/l s āls. 
▼B 
2104  Gatavas zupas un buljoni, produkti to sagatavošanai; 
homogeniz ēti jaukti p ārtikas produkti  
2104 20 00  Homogeniz ēti jaukti p ārtikas produkti  
Jēdziens “homogeniz ēti jaukti p ārtikas produkti” ir defin ēts 
šīs nodaļas 3. piez īmē. 
Frāze “Šie produkti var satur ēt nelielos daudzumos ac īm 
redzamus sast āvdaļu gabalus” 21. noda ļas 3. piez īmē neno­
zīmē, ka produkta iek ļaušanai 2104 20 00. apakšpoz īcijā ir 
noteikts šo ac īm redzamo gabalu svara vai izm ēra procen ­
tuālā īpatsvara ierobežojums. J ēdziens “nelielos daudzumos 
acīm redzamu sast āvdaļu gabalu” interpret ējams, pamatojo ­
ties uz produkta objekt īvajām īpašībām: nepieciešams 
novērtēt, vai ac īm redzamie gabali pievienoti daudzum ā, 
kas veido iev ērojamu produkta apjomu. T ādā gadījumā 
produkts klasific ējams citur (piem ēram, 2005. poz īcijā), jo 
tas būtu zaudējis homogeniz ēta jaukta p ārtikas izstr ādājuma 
raksturu.  
2105 00  Sald ējums un cit ādi pārtikas ledus veidi, ar vai bez 
kakao piedevas  
Šajā pozīcijā minētais “sald ējums un cit ādi uzturā lietojamie 
ledus veidi” noz īmē pārtikas izstr ādājumus, iepakotus vai 
neiepakotus p ārdošanai mazumtirdzniec ībā, ar vai bez 
kakao vai šokol ādes piedevas (pat p ārklājuma form ā), kuri 
saldēšanas rezult ātā ir cietā vai pastas form ā un ir paredz ēti 
ēšanai tādā stāvoklī. 
Šo produktu b ūtiskākā iezīme ir tā, ka pie vides tempera ­
tūras ap 0 °C tie p ārvēršas šķidrā vai pusš ķidrā formā. 
Tomēr izstrādājumi, kuriem, kaut ar ī tie izskat ās pēc pārtikā 
lietojamiem ledus veidiem, nav iepriekš aprakst īto būtisko 
iezīmju, ietilpst 1806., 1901. vai 2106. poz īcijā atkarībā no 
to atbilstības šīm pozīcijām. 
Šajā pozīcijā minētajiem produktiem ir visdaž ādākie nosau ­
kumi (ūdens ledus, sald ējums, kas āta, Neapoles š ķēles utt.) 
un tie var b ūt visdažādākajās formās; tie var b ūt ar kakao 
vai šokol ādes, cukura, augu tauku vai piena tauku, piena 
(pilnpiena vai v ājpiena), aug ļu, pildvielu, aromatiz ētāju, 
krāsvielu utt. piedev ām. 
Šo tauku kop ējais saturs parasti nep ārsniedz 15 % no gatav ā 
produkta svara. Tom ēr daži produkti, kuru ražošan ā ir 
izmantots liels kr ējuma daudzums, var satur ēt līdz pat 
20 % no svara tauku.  ▼M28
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 129  
Dažu uztur ā lietojamo ledus veidu ražošanas proces ā izej­
vielās ir ievad īts gaiss, ko izmanto, lai palielin ātu gatavā 
produkta tilpumu (paplašin āšana). 
Tikai produktus, kas satur kakao pupi ņas, kakao pastu vai 
kakao pulveri, uzskata par produktiem ar kakao piedevu 
pozīcijas 2105 00 noz īmē. 
Skat. arī 2105. poz īcijas HS skaidrojumus, it īpaši atsauci 
uz izņēmumiem.  
2106  P ārtikas izstr ādājumi, kas citur nav min ēti 
2106 10 20 un 
2106 10 80  Olbaltumvielu (ptote īnu) koncentr āti un tekstur ētas 
olbaltumvielas (prote īni) 
Skat. 2106. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (6) apakš ­
punktu, iz ņemot daļu, kas attiecas uz olbaltumvielu hidro ­
lizātiem. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst koncentr ētas piena olbaltum ­
vielas (0404 90. apakšpoz īcija vai 3504 00. poz īcija). 
Nosakot saharozes saturu klasifik ācijai šajās apakšpoz īcijās, 
ir jāņem vērā invertcukura, kas izteikts k ā saharoze, saturs.  
2106 90 20  Jauktie alkoholiskie produkti, kam pamat ā nav arom ā­
tiskās vielas un kas paredz ēti dzērienu ražošanai  
Skat. 2106. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (7) apakš ­
punktu. 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmi. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst l īdzīgi jauktie produkti, kam 
spirta tilpumkoncentr ācija nepārsniedz 0,5 % (2106 90 92. 
vai 2106 90 98. apakšpoz īcija).  
2106 90 30  Izoglikozes s īrupi 
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi. 
2106 90 92 un 
2106 90 98  Citādi 
Skat. 2106. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1)–(5), 
(8)–(11) un (13)–(16) apakšpunktu un 2106 10 20. un 
2106 10 80. apakšpoz īciju skaidrojumu trešo punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 130  
22. NODA ĻA 
DZĒRIENI, ALKOHOLISKI Š ĶIDRUMI UN ETI ĶIS 
Vispārīgie skaidrojumi  
Gadījumos, kad šaj ā nodaļā tiek noš ķirti produkti traukos ar tilpumu 
2 litri vai maz āk un traukos ar tilpumu vair āk nekā 2 litri, daudzums, 
kas jāņem vērā, ir traukos esoš ā šķidruma tilpums, nevis trauku ietil ­
pība. 
Šajā nodaļā ietilpst – kam ēr tie nav medikamenti – toniz ējoši izstrādā­
jumi, kurus, kaut ar ī tos lieto mazos daudzumos, piem ēram, tējkarotēm, 
var lietot ar ī tieši kā dzērienus. Bezalkoholiskie toniz ējošie izstr ādājumi, 
kuri pirms lietošanas ir j āizšķīdina, 22. noda ļā nav ietverti (parasti 
2106. poz īcija).  
2. (b) 
papildpiez īme Potenciālo spirta tilpumkoncentr āciju aprēķina, reizinot 
cukuru masu (apr ēķinātu invertcukura kilogramos) min ētā 
produkta 100 litros ar koeficientu 0,6.  
2201  Ūdeņi, ieskaitot dabiskos vai m ākslīgos miner ālūdeņus 
un gāzētos ūdeņus, bez cukura vai citu saldin ātājvielu 
piedevas, nearomatiz ēti; ledus un sniegs  
2201 10 11 l īdz 
2201 10 90  Minerālūdeņi un gāzētie ūdeņi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, min ēti 2201. poz īcijas 
HS skaidrojumu (B) un (C) punktos. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst dabiskie miner ālūdeņi aero­
solu iepakojumos, ko izmanto ādas kopšan ā 
(3304. poz īcija).  
2201 10 11 un 
2201 10 19  Dabiskie miner ālūdeņi 
“Dabiskie miner ālūdeņi” nozīmē ūdeni, kurš atbilst Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2009/54/EK (OV L 164, 
26.6.2009., 45. lpp.) attiec īgajai versijai.  
2201 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kas min ēti 2201. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (A) un (D) punktos. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī ūdens tvaiks un dabiskais 
ūdens, filtr ēts, steriliz ēts, attīrīts vai mīkstināts. 
2202  Ūdeņi, ieskaitot miner ālūdeņus un g āzētos ūdeņus ar 
cukura vai citu saldin ātājvielu vai arom ātisko vielu 
piedevu un cit ādi bezalkoholiskie dz ērieni, iz ņemot 
augļu vai dārzeņu sulas, kas min ēti 2009 . poz īcijā 
Jēdziens “bezalkoholiskie dz ērieni” ir defin ēts šīs nodaļas 
3. piezīmē. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 131  
►M53  Šajā pozīcijā klasificētie bezalkoholiskie dz ērieni ir 
šķidrumi, kas neatkar īgi no uzņemtā daudzuma vai speci ā­
lajiem nol ūkiem, kādos dažādu veidu š ķidrumus var pat ērēt, 
ir tieši piem ēroti un paredz ēti lietošanai p ārtikā, ciktāl tie 
nav iekļauti citā specifisk ākā pozīcijā. Šo dzērienu klasifi ­
kācijai nav b ūtiski tādi subjekt īvi un main īgi faktori k ā šo 
dzērienu patēriņa veids vai nol ūks, piemēram, slāpju remdē­ 
šana vai vesel ības uzlabošana (sk. Eiropas Savien ības Tiesas 
spriedumu liet ā 114/80). 
Šajā pozīcijā iekļauta citu starp ā šķidra, lietošanai gatava 
pārtika zīdaiņiem. ◄ 
2202 10 00  Ūdens, ieskaitot miner ālūdeni un g āzēto ūdeni ar cukura 
vai citu saldin ātāju piedevu vai aromatiz ētu miner ālū­
deni un g āzēto ūdeni 
2202. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkt ā minētie bezal­
koholiskie dz ērieni ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. 
Antioksidantu, vitam īnu, stabiliz ētāju vai hin īna klātbūtne 
bezalkoholisko dz ērienu klasifik āciju neietekm ē. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst š ķidri produkti, kuri sast āv no 
ūdens, cukura un aromatiz ētājiem, kas ir ievietoti plastmasas 
traukos un no kuriem ir paredz ēts mājās izveidot ledus 
saldumus (sald ējuma konfektes, cukurgail īšus), sasald ējot 
tos ledusskap ī. 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
2202 90 10  Kuros nav poz īcijās 0401–0404 min ēto produktu vai 
tauku, kas ieg ūti no poz īcijās 0401–0404 min ētajiem 
produktiem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst toniz ējošie izstr ādājumi, kā aprak­
stīts skaidrojumos attiec ībā uz šīs nodaļas vispārīgo skaidro ­
jumu otro da ļu. Minēto bezalkoholisko dz ērienu pamat ā, 
kurus bieži d ēvē par uztura bag ātinātājiem, var b ūt augu 
(tostarp ārstniecības augu) ekstrakti, un tie var satur ēt 
pievienotus vitam īnus un/vai miner ālvielas. Parasti šiem 
izstrādājumiem b ūtu jāuztur visp ārējā veselība un labsaj ūta, 
tāpēc tie atšķiras no aromatiz ētiem un saldin ātiem ūdeņiem 
un citiem bezalkoholiskajiem dz ērieniem poz ī­
cijā 2202 10 00, kas min ēti HS skaidrojumos poz ī­
cijai 2202, (A) punkt ā. 
2202 90 91 l īdz 
2202 90 99  Citādi, kas satur no 0401–0404 . poz īcijās minētajiem 
produktiem ieg ūtus taukus  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst š ķidrs produkts, kurš tirdznie ­
cībā pazīstams kā “pildītais piens”, ar noteikumu, ka tas ir 
lietošanai gatavs dz ēriens. “Pild ītais piens” ir produkts, kurš 
ir gatavots uz v ājpiena vai v ājpiena pulvera pamata un 
kuram ir pievienoti rafin ēti augu tauki vai e ļļas tādā 
daudzumā, kas ir gandr īz vienāds ar dabisko tauku 
daudzumu, kas tika ekstrah ēti no sākotnējā pilnpiena. Šo 
dzērienu klasific ē šo apakšpoz īciju apakšnoda ļās atkarībā 
no piena tauku daudzuma tajos. 
Skat. skaidrojumus apakšpoz īcijai 2202 90 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 132  
2204  Dabiskie v īnogu vīni, ieskaitot spirtotus; v īnogu misa, 
izņemot 2009 . poz īcijā minēto 
Attiecībā uz faktisko spirta tilpumkoncentr āciju skat. š īs 
nodaļas 2. papildpiez īmes (a) punktu.  
2204 10 11 l īdz 
2204 10 98  Dzirkstošie v īni 
Skat. šīs nodaļas 1. apakšpoz īciju piezīmi. 
2204 10 11  Šampanietis  
Šampanietis ir dzirkstošais v īns, kas ražots Šampa ņas 
provincē Francijā no vīnogām, kas v āktas tikai šaj ā 
provincē. 
▼M26  
2204 10 15  Prosecco  
Prosecco  ir dzirkstošais v īns ar aizsarg ātu cilmes vietas 
nosaukumu un ir ieg ūts no “Glera” v īnogu šķirnes, kuru 
raža novākta reģionos ar cilmes vietas nosaukumu  Prosecco , 
Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco , Colli Asolani – 
Prosecco  un Asolo – Prosecco . 
▼B 
2204 21 06 l īdz 
2204 21 09  Vīns, izņemot 2204 10 . apakšpoz īcijā minēto, pudel ēs ar 
“galviņkorķiem”, kas nostiprin āti ar speci āliem stiprin ā­
jumiem; v īns citā tarā ar oglek ļa dioksīda pārspiedienu 
šķīdumā, ne maz āku par 1 b āru, bet maz āku par 
3 bāriem, temperat ūrā 20 °C  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. vīns, kas iepild īts pudelēs ar “galvi ņkorķi” un kurš neat ­
bilst šīs nodaļas 1. apakšpoz īciju piez īmē izklāstītajai 
“dzirkstoš ā vīna” defin īcijai; 
2. vīns, iepild īts cita tar ā, nevis pudel ēs ar “galvi ņkorķi”, ar 
pārspiedienu, ne maz āku par 1 b āru, bet ne liel āku par 
3 bāriem temperat ūrā 20 °C. 
Korķus, kuri atbilst zem āk parādītajam zīmējumam un 
līdzīgus no plastmasas materi āliem veidotus kor ķus uzskata 
par “galvi ņkorķiem”.
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 133  
2204 21 11 l īdz 
2204 21 98  Citādi 
Skat. šīs nodaļas 4. un 5. papildpiez īmes. 
Kopējā sausā ekstrakta negaistoš ās sastāvdaļas 4. papildpie ­
zīmes (A) punkta noz īmē ietver cukurus, glicerolu, tan īnus, 
vīnskābi, krāsvielas un s āls. 
2204 21 11 l īdz 
2204 21 78  Vīni ar aizsarg āto cilmes vietas nosaukumu (ACVN)  
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmes (a) apakšpunktu.  
2204 21 23  Tokaj  
Skat. šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (B) punkta (b) apak ­ 
špunktu.  
2204 21 79 un 
2204 21 80  Vīni ar ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādi (AĢIN) 
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmes (a) apakšpunktu.  
2204 29 10  V īns, izņemot 2204 10 . apakšpoz īcijā minēto, pudel ēs ar 
galviņkorķiem, kas nostiprin āti ar speci āliem stiprin āju­
miem, vīns citā tarā ar oglek ļa dioksīda pārspiedienu 
šķīdumā, ne maz āku par 1 b āru, bet maz āku par 
3 bāriem, temperat ūrā 20 °C  
Jāpiemēro 2204 21 06.–2204 21 09. apakšpoz īcijas skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
2204 29 11 l īdz 
2204 29 98  Citādi 
Skat. šīs nodaļas 4. un 5. papildpiez īmes. 
2204 29 11 l īdz 
2204 29 58  Vīni ar aizsarg āto cilmes vietas nosaukumu (ACVN)  
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmes (a) apakšpunktu.  
2204 29 11  Tokaj  
Skat. šīs nodaļas 4. papildpiez īmes (B) punkta (b) apak ­ 
špunktu.  
2204 29 79 un 
2204 29 80  Vīni ar ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādi (AĢIN) 
Skat. šīs nodaļas 6. papildpiez īmes (a) apakšpunktu.  
2204 30 10  R ūgšanas proces ā vai ar r ūgšanu, p ārtrauktu ar citu 
paņēmienu, nevis pievienojot spirtu  
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi kopā ar 2. papildpiez īmes 
(a), (b) un (c) punktiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 134  
2204 30 92  Koncentr ētas 
Skat. šīs nodaļas 7. papildpiez īmi. 
2204 30 96  Koncentr ētas 
Skat. šīs nodaļas 7. papildpiez īmi. 
2205  Vermuts un cit ādi dabiskie v īnogu vīni, aromatiz ēti ar 
augu vai arom ātisko vielu piedevu  
Vīni, kuri ietilpst šaj ā pozīcijā un aprakst īti 2205. poz īcijas 
HS skaidrojumos, ietver: 
1. dzērienus, kas paz īstami kā “Marsala all'uovo ” (Marsala 
ar olu), “ Marsala alla mandorla ” (Marsala ar 
mandelēm) un “ Crema di Marsala all'uovo ” (Marsalas 
olu krēms), kuri ir izgatavoti uz Marsalas v īna pamata un 
aromatizēti ar olu dzeltenumiem, mandel ēm un cit ām 
aromatizētājvielām; 
2. uz vīna pamata gatavoti dz ērieni, kas paz īstami kā 
“Sangria ”, kas ir aromatiz ēti, piemēram, ar citronu vai 
apelsīnu. 
Skat. šīs nodaļas 8. papildpiez īmi. Produkti, kuriem faktisk ā 
spirta tilpumkoncentr ācija ir maz āka par 7 %, ietilpst 
2206 00. poz īcijā. 
2206 00  Cit ādi raudzētie dzērieni (piem ēram, ābolu sidrs ( cider ), 
bumbieru v īns (perry ), medus dz ēriens ( mead )); raudz ēto 
dzērienu mais ījumi un raudz ēto dzērienu un bezalkoho ­
lisko dzērienu mais ījumi, kas citur nav min ēti 
Par to, k ā klasificējami uz spirta b āzes raudz ētie dzērieni, 
kam ir pievienots destil ēts spirts, ūdens un citas vielas 
(piemēram, sīrups, daž ādas arom ātvielas un kr āsvielas un 
– dažos gad ījumos – kr ējuma bāze), sk. Eiropas Savien ības 
Tiesas spriedumu liet ā C-150/08. Saska ņā ar spriedumu, ja 
pievienoto vielu d ēļ dzērienam, kas ražots no konkr ētiem 
augļiem vai dab īga produkta, proti, poz īcijas 2206 fermen ­
tētam dzērienam, z ūd tā garša, smarža un/vai izskats, to 
klasificē pozīcijā 2208.  
2206 00 10  Pikets ( piquette ) 
Skat. šīs nodaļas 9. papildpiez īmi. 
2206 00 31 l īdz 
2206 00 89  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas aprakst īti 
2206. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1)–(10) apak ­ 
špunktos.  
2206 00 31 un 
2206 00 39  Dzirkstošie  
Skat. šīs nodaļas 10. papildpiez īmi attiec ībā uz 
dzirkstošajiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 135  
Attiecībā uz iepriekš min ētajā papildpiez īmē ietvertajiem 
“galviņkorķiem” skat. 2204 21 06.–2204 21 09. apakšpoz ī­
cijas skaidrojumu p ēdējo punktu.  
2206 00 51 l īdz 
2206 00 89  Nedzirkstošie, traukos ar tilpumu  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst dz ērieni, kuri nav nenor ūguša 
svaigu vīnogu vīna dabisk ās rūgšanas produkts, bet kurus 
izgatavo no koncentr ēta nenorūguša vīnogu vīna. Šis neno ­
rūgušais vīns ir stabils, un to var glab āt noliktav ā un lietot 
pēc vajadzības. 
Raudzēšanas procesu parasti s āk ar raugu. Nenor ūgušajam 
vīnogu vīnam pirms raudz ēšanas vai raudz ēšanas proces ā 
var pievienot cukuru. Š ī procesa rezult ātā iegūto gala 
produktu var saldin āt, stiprināt vai samais īt. 
2207  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 
80 % vai vair āk; etilspirts un cit ādi jebkura stipruma 
spirti, denatur ēti 
2207 10 00  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 
80 % vai vair āk 
Skat. 2207. poz īcijas HS skaidrojumus, iz ņemot ceturto 
punktu. 
Spirtotie dz ērieni (piem ēram, džins, degv īns) ietilpst 
2208 20 12.–2208 90 78. apakšpoz īcijās neatkarīgi no spirta 
koncentrācijas tajos.  
2207 20 00  Etilspirts un cit ādi jebkura stipruma spirti, denatur ēti 
Skat. 2207. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto punktu.  
2208  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 
mazāk nekā 80 %; stiprie alkoholiskie dz ērieni, liķieri 
un citādi alkoholiskie dz ērieni  
2208. poz īcijā minētie stiprie alkoholiskie dz ērieni, liķieri 
un citādi stiprie alkoholiskie dz ērieni ir alkoholiski 
šķidrumi, kas parasti ir paredz ēti lietošanai uztur ā un ir 
sagatavoti: 
— vai nu tieši destil ējot (ar vai bez aromatiz ētājvielas 
piedevas) dabiskus raudz ētus šķidrumus, t ādus kā vīnu 
vai sidru, vai iepriekš raudz ētus augļus (augļus, ogas), to 
izspaidas, graudus vai citus augu produktus, vai 
— vienkārši pievienojot ar destil āciju iegūtajam alkoholam 
dažādas arom ātiskas vielas, un dažreiz cukuru. 
Dažādi spirtotie dz ērieni ir aprakst īti 2208. poz īcijas HS 
skaidrojumu treš ā punkta (1)–(18) apakšpunktos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 136  
Attiecībā uz nedenatur ētajiem spirtiem ir j āievēro, ka tos 
klasificē šajā pozīcijā, pat ja spirta koncentr ācija tajos ir 
80 % vai vair āk, neatkar īgi no tā, vai produktu var vai 
nevar uzreiz lietot k ā dzērienu. 
Šajā pozīcijā neietilpst alkoholiskie dz ērieni, kas ieg ūti 
raudzēšanas proces ā (2203 00.–2206 00. poz īcijas).  
2208 30 11 l īdz 
2208 30 88  Viskijs  
Viskijs ir stiprs alkoholiskais dz ēriens, kas ieg ūts, destilējot 
graudaugu misu un kuru tirgo ar spirta tilpumkoncentr āciju 
40 % vai vair āk, iepildītus vai nu pudel ēs, vai cit ā tarā. 
Skotu viskijs ir viskijs, kas destil ēts un nogatavin āts Skotijā. 
Viskiji ar g āzētā ūdens piedevu (viskijs ar sodu) šaj ās apak­ 
špozīcijās neietilpst – tie ir ietverti 2208 90 69. vai 
2208 90 78. apakšpoz īcijā. 
2208 30 30  “Single malt” viskijs  
Single malt  skotu viskijs ir alkoholisks dz ēriens, ko gatavo 
destilēšanas katlos vien ā darītavā, destilējot ferment ētu 
misu, kas ieg ūta tikai no iesala miežiem.  
2208 30 41 un 
2208 30 49  “Blended malt” viskijs, tar ā ar tilpumu  
Blended malt  skotu viskiju izgatavo, sajaucot divus vai 
vairākus viena iesala skotu viskijus, kas destil ēti/iegūti 
dažādās darītavās. 
2208 30 61 un 
2208 30 69  “Single grain” viskijs un “blended grain” viskijs, tar ā ar 
tilpumu  
Single grain skotu viskijs ir alkoholisks dz ēriens, tas atš ķiras 
no viena iesala skotu viskija vai jaukto iesalu skotu viskija, 
kas gatavots vien ā darītavā, destilējot ferment ētu miežu 
iesala misu, kam var b ūt pievienoti veseli citas lab ības 
graudi (galvenok ārt kvieši vai kukur ūza). 
Blended grain skotu viskiju izgatavo, sajaucot divus vai 
vairākus single grain skotu viskijus, kas destil ēti/iegūti 
dažādās darītavās. 
2208 30 71 un 
2208 30 79  Citāds “blended” viskijs, tar ā ar tilpumu  
Citus jauktus skotu viskijus (“Blended Scotch Whisky”) 
izgatavo, sajaucot divus vai vair ākus single malt skotu 
viskijus ar vienu vai vair ākiem single grain skotu viskijiem.  
2208 40 11 l īdz 
2208 40 99  Rums un citi alkoholiskie dz ērieni, kas ieg ūti destilējot 
raudzētus cukurniedru produktus  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas aprakst īti 
2208. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (3) apakšpun ­
ktā ar nosac ījumu, ka tie saglab ā savas organoleptisk ās 
īpašības. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 137  
2208 50 11 un 
2208 50 19  Džins, traukos ar tilpumu  
Džins ir stiprs alkoholiskais dz ēriens, ko ieg ūst, vienkārši 
vai secīgi destilējot rektific ētu graudu spirtu vai etilspirtu 
kopā ar kadi ķogām un cit ām arom ātiskam viel ām 
(piemēram, koriandru, angelikas sakni, an īsu, ingveru). 
Šajās apakšpoz īcijās par džinu uzskata tikai tos stipros alko ­
holiskos dz ērienus, kuriem ir džina organoleptisk ās īpašības. 
Tādējādi, piemēram, šajās apakšpoz īcijās neietilpst sekojošie 
dzērieni: 
a) Geneva  (2208 50 91. vai 2208 50 99. apakšpoz īcija); 
b) Aquavit  (2208 90 56. vai 2208 90 77. apakšpoz īcija); 
c) Kranawitter  (2208 90 56. vai 2208 90 77. apakšpoz īcija).  
2208 60 11 l īdz 
2208 60 99  Degvīns 
Skat. 2208. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (5) apak ­ 
špunktu.  
2208 70 10 un 
2208 70 90  Liķieris un kordi āls 
Skat. 2208. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (B) apakšpunktu un trešo punktu.  
2208 90 11 un 
2208 90 19  Araks, traukos ar tilpumu  
Araks ir stiprs alkoholiskais dz ēriens, kas ražots, izmantojot 
speciālu raugu, no cukurniedru melases vai no augu sald ās 
sulas un r īsu melasēm. 
Araks ir j āatšķir no cita alkoholisk ā dzēriena –  raki , ko 
iegūst, atkārtoti destil ējot rozīņu vai sauso v īģu stipros alko ­
holiskos dz ērienus ar an īsa sēklām, un kurš ietilpst 
2208 90 56. vai 2208 90 77. apakšpoz īcijā. 
2208 90 33 un 
2208 90 38  Plūmju, bumbieru vai ķiršu spirta uzl ējumi (izņemot 
liķierus), traukos ar tilpumu  
Plūmju, bumbieru vai ķiršu spirta uzl ējumi ir spirtoti 
dzērieni, ko ieg ūst, tikai raudz ējot un destil ējot plūmju, 
bumbieru vai ķiršu nenor ūgušos vīnus. 
Attiecībā uz terminiem “pl ūmes” un “ ķirši” skat. 0809. poz ī­
cijas HS skaidrojumus.  
2208 90 48  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā minētie no aug ļiem pārtvaicētie stiprie 
alkoholiskie dz ērieni ir spirtotie dz ērieni, ko ieg ūst, tikai 
alkoholiski raudz ējot un p ārtvaicējot augļus (izņemot 
plūmes, bumbierus un ķiršus), piem ēram, aprikozes, 
mellenes, avenes, kazenes, upenes, balt ās jāņogas, sarkan ās 
jāņogas, zemenes, ābolus, ieskaitot no sidra ieg ūtos stipros 
alkoholiskos dz ērienus. Kalvadoss ietilpst 2208 90 45. apak ­ 
špozīcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 138  
2208 90 56  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst stiprie alkoholiskie dz ērieni no 
anīsa sēklām, raki, agaves, iz ņemot tekilu (piem ēram, 
meskals), stiprie alkoholiskie dz ērieni (uzl ējumi) no arom ā­
tiskajiem augiem, “gremošanu veicinoš ās” rūgtās esences 
vai rūgtvielas,  aquavit , kranawitter , no sakn ēm pārtvaicētie 
stiprie alkoholiskie dz ērieni (piem ēram, genci ānas uzlē­
jums), sorgo uzl ējumi.  
2208 90 69  Cit ādi alkoholiskie dz ērieni  
Papildus 2208. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta 
(14)–(18) apakšpunktos min ētajiem dz ērieniem šaj ā apak­ 
špozīcijā ietilpst ar ī: 
1. alkoholiskie dz ērieni ar g āzētā ūdens piedevu (piem ēram, 
viskijs ar sodu); 
2. tēja ar alkoholu; 
3. kopā samaisīti alkoholiskie dz ērieni vai alkoholiskie 
dzērieni, samais īti ar augļu vai dārzeņu sulām (koktei ļi). 
2208 90 71  Kas ieg ūti, pārtvaicējot augļus 
Skat. 2208 90 48. apakšpoz īcijas skaidrojumus. Šaj ā apak­ 
špozīcijā ietilpst kalvadoss.  
2208 90 77  Cit ādi 
Skat. 2208 90 56. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
2208 90 78  Cit ādi alkoholiskie dz ērieni  
Skat. 2208 90 69. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
2208 90 91 un 
2208 90 99  Nedenatur ēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentr āciju 
mazāk nekā 80 tilp. %, tar ā ar tilpumu  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst š ķidrums, ko apraksta k ā “iesala 
alus bāzi”, kura spirta tilpumkoncentr ācija ir 14 % un kurš 
iegūts no brūvēta alus; tas ir dzidrin āts un tad pak ļauts 
ultrafiltrēšanai, kur ā ir samazin āta tādu sastāvdaļu kā rūgt­
vielas un olbaltumvielas koncentr ācija (sk. Eiropas Savie ­
nības Tiesas spriedumu liet ā C- 196/10).  
2209 00  Eti ķis un etiķa aizstājēji, kas ieg ūti no etiķskābes 
2209 00 11 un 
2209 00 19  Vīna etiķis, traukos ar tilpumu  
Skat. šīs nodaļas 11. papildpiez īmi. 
Skat. arī 2209 00. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļas otrā 
punkta (1) apakšpunktu.  
2209 00 91 un 
2209 00 99  Citādi, traukos ar tilpumu 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, min ēti 2209 00. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (I) da ļas otrā punkta (2), (3) un 
(4) apakšpunktos un (II) da ļā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 139  
23. NODA ĻA 
PĀRTIKAS R ŪPNIECĪBAS ATLIEKAS UN ATKRITUMI; GATAV Ā 
DZĪVNIEKU BAR ĪBA 
3. papildpiez īme Potenci ālo spirta masas koncentr āciju aprēķina, reizinot 
cukuru masu (apr ēķināto invertcukura kilogramos) 100 
minētā produkta kilogramos ar koeficientu 0,47.  
2301  Milti, rupja maluma milti un granulas no ga ļas vai ga ļas 
subproduktiem, ziv īm vai vēžveidīgajiem, moluskiem vai 
citādim ūdens bezmugurkaulniekiem, kas nav lietojami 
uzturā; dradži  
2301 20 00  Milti, rupja maluma milti un granulas no ziv īm vai 
vēžveidīgajiem, moluskiem vai cit ādim ūdens bezmugur ­
kaulniekiem  
Šajā apakšpoz īcijā minētie zivju milti, rupja maluma milti 
un granulas sast āv no zivīm vai zivju atkritumiem, kurus 
parasti termiski apstr ādā un tad sagatavo pastas form ā, 
kaltē un sama ļ un, dažos gad ījumos, aglomer ē granulu 
formā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst zivju milti, kuri ir der īgi lieto­ 
šanai uztur ā (0305 10 00. apakšpoz īcija).  
2302  Klijas, atsijas un cit ādi atkritumi, granul ēti vai negranu ­
lēti, iegūti pēc graudaugu vai p ākšaugu d ārzeņu sijā­ 
šanas, malšanas vai p ārējās apstrādes 
Lai atšķirtu šajā pozīcijā minētos produktus no 11. noda ļā 
minētajiem produktiem, skat. 11. noda ļas 2. piez ī­
mes (A) punktu. 
Pārpalikumos, min ētajos 2302. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (B) punkta (1) apakšpunkt ā, ir jābūt 50 % vai vair āk 
graudaugu vai p ākšaugu. 
Lai noteiktu cietes saturu (produkt ā pēc tā saņemšanas), ir 
jāpiemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 
26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma L da ļa izklāstītā metode.  
2302 10 10 un 
2302 10 90  Kukurūzas 
Ar nosac ījumu, ka tie atbilst 11. noda ļas 2. piez ī­
mes (A) punkt ā izklāstītajiem krit ērijiem, dal īti kukurūzas 
graudi, kas atg ūti, sijājot tīrītus nelob ītus kukur ūzas 
graudus, šaj ās apakšpoz īcijās neietilpst (1104 23 98. apak ­ 
špozīcija).  
2303  Cietes ražošanas atlikumi un l īdzīgi atlikumi, cukurbiešu 
izspaidas, cukurniedru rauši un cit ādi cukura, alus vai 
spirta rūpniecības atlikumi un atkritumi, granul ēti vai 
negranul ēti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 140  
Lai noteiktu cietes un prote īnu saturu, ir j āpiemēro Komi­
sijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 26.2.2009., 
1. lpp.) III pielikuma L un C da ļas izklāstītās metodes.  
2303 10 11 un 
2303 10 19  Cietes ražošanas no kukur ūzas atlikumi (iz ņemot 
koncentr ētus graudu m ērcēšanas šķidrumus) ar olbal ­
tumvielu saturu, p ārrēķinot sausn ā 
Produktiem, kuri tiek klasific ēti šajās apakšpoz īcijās, jāat­
bilst kritērijam, kurš ir izkl āstīts šīs nodaļas 1. papildpie ­
zīmē. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. kukurūzas līme vai lipeklis (parasti miltu form ā), kas 
sastāv galvenok ārt no kukur ūzas graudu lipek ļa, kas 
iegūts cietes atdal īšanas proces ā; proteīna saturs (sl āpekļa 
saturs × 6,25) p ārsniedz 40 % no svara; 
2. rupja maluma milti no augu lipek ļa, ko galvenok ārt 
iegūst, samaisot sausos atlikumus no kukur ūzas cietes 
ieguves ar t īru augu lipekli; t ādi produkti parasti satur 
aptuveni 40 % no svara prote īnu (slāpekļa saturs × 6,25); 
3. kukurūzas lipek ļa lopbarība, kas parasti satur vismaz 
20 % no svara prote īna (slāpekļa saturs × 6,25), un 
sastāv galvenok ārt no perikarpa un endospermas da ļiņām, 
kukurūzas lipekļa un, dažreiz, no koncentr ēta kukurūzas 
graudu m ērcēšanas šķidruma, kas visi ir kukur ūzas cietes 
ražošanas blakusprodukti. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī iepriekš min ētie produkti, 
kas aglomer ēti granulu form ā. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai tie produkti, kuros cietes 
saturs nep ārsniedz 28 % no sausnas svara saska ņā ar 
metodi, kas izkl āstīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/ 
2009 (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma L da ļa, 
un tauku saturs tajos nep ārsniedz 4,5 % no sausnas svara 
saskaņā ar metodi, kas izkl āstīta Komisijas Regulas (EK) 
Nr. 152/2009 (1) III pielikuma H da ļa. 
Produktus ar augst āku cietes vai tauku saturu parasti klasi ­
ficē 11. noda ļā vai 2302 10 10., 2302 10 90., 2309 90 41. 
vai 2309 90 51. apakšpoz īcijā, atbilstoši konkr ētajam gad ī­
jumam. Tas pats attiecas uz produktiem, kuri satur no kuku ­
rūzas iegūtus produktus, kuri ir ieg ūti procesā, atšķirīgā no 
cietes ražošanas procesa ar slapjo metodi (atlikumi no kuku ­
rūzas graudu sij āšanas, samalti kukur ūzas graudi, atlikumi 
no kukur ūzas asnu e ļļas ekstrakcijas ar sauso metodi u.c.). 
Šajās apakšpoz īcijās klasific ētiem produktiem nav j āsatur 
pārpalikumus no kukur ūzas asnu e ļļas ekstrakcijas, kas 
veikta ar slapjo metodi. 
Koncentrēti kukurūzas graudu m ērcēšanas šķidrumi ietilpst 
2303 10 90. apakšpoz īcijā neatkarīgi no prote īnu satura 
tajos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 141  
2303 10 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā pārpalikumi no maniokas sak ņu cietes 
ražošanas noz īmē tādus produktus, kuros cietes saturs nep ār­
sniedz 40 % no svara, kas apr ēķināts sausnā. 
Ja cietes saturs š ādos produktos ir augst āks, tie, miltu vai 
rupja maluma miltu form ā, ietilpst 1106 20 10. vai 
1106 20 90. apakšpoz īcijās. Produkti granulu form ā ietilpst 
0714 10 apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī: 
1. sorgo lipek ļa lopbarība, kas parasti satur vismaz 18 % no 
svara prote īnu, un sast āv galvenok ārt no sorgo graudu 
perikarpa un endospermas da ļiņām, no sorgo lipek ļa 
un, dažreiz, no koncentr ēta sorgo graudu m ērcēšanas 
šķidruma, kas visi ir sorgo cietes ražošanas blakuspro ­
dukti. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai t ādi produkti, kuros cietes 
saturs nep ārsniedz 40 % no svara, kas apr ēķināts sausnā. 
Produktus ar augst āku cietes saturu parasti klasific ē 
11. nodaļā vai 2302. vai 2309. poz īcijā atbilstoši konkr ē­
tajam gad ījumam. 
2. cietes ražošanas p ārpalikumi, kas paz īstami kā “kaltēta 
kartupeļu masa”. Cietes saturs t ādos pārpalikumos parasti 
ir vai pārsniedz 50 % no svara. 
Lai noteiktu mitruma saturu, ir j āpiemēro Komisijas 
Regulas (EK) Nr. 152/2009 (OV L 54, 26.2.2009., 
1. lpp.) III pielikuma A da ļa izklāstītā metode. 
Koncentrētus kukur ūzas graudu m ērcēšanas šķidrumus klasi ­
ficē šajā apakšpoz īcijā neatkarīgi no prote īnu satura.  
2303 20 10 un 
2303 20 90  Cukurbiešu izspaidas, cukurniedru rauši un cit ādi 
cukura ražošanas atlikumi  
Sūkalas, no kur ām daļēji ir atdal īta laktoze, neuzskata par 
cukura rūpniecības atkritumiem un t ās neietilpst šaj ās apak­ 
špozīcijās (0404. poz īcija). 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst da ļēji vai piln īgi atcukurotas 
cukurbietes.  
2303 30 00  Alus vai spirta r ūpniecības atlikumi un atkritumi  
Skat. 2303. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ās 
daļas (E) punkta (1)–(5) apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 142  
2304 00 00  Rauši un cit ādi cietie atkritumi, kas ieg ūti sojas pupu 
eļļas ekstrakcijas rezult ātā, sasmalcin āti vai nesasmalci ­
nāti, granul ēti vai negranul ēti 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst sojas pupu p ārslas, samaltas vai 
nesamaltas, no kur ām nav ekstrah ēta sojas pupu e ļļa 
(2308. poz īcija).  
2306  Rauši un cit ādi cietie atlikumi, kas ieg ūti augu tauku vai 
eļļu ekstrakcijas rezult ātā, izņemot 2304 . vai 2305 . poz ī­
cijā minētos, sasmalcin āti vai nesasmalcin āti, granul ēti 
vai negranul ēti 
2306 41 00  No rašu vai ripšu s ēklām ar zemu eruksk ābes saturu  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi vai 2306 41. apak ­ 
špozīcijas HS skaidrojumu.  
2306 90 05  No kukur ūzas dīgļiem 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst atlikumi, kas ieg ūti pēc kukurūzas 
asnu eļļas ekstrakcijas, kas veikta ar slapjo vai sauso metodi 
un kas atbilst š īs nodaļas 2. papildpiez īmē izklāstītajiem 
kritērijiem. 
Produktus, kuri šiem krit ērijiem neatbilst, parasti klasific ē 
11. noda ļā vai 2302. vai 2309. poz īcijā atbilstoši konkr ē­
tajam gad ījumam.  
2306 90 11 un 
2306 90 19  Eļļas rauši un cit ādi olīveļļas ekstrakcijas atlikumi  
Jēdziens “p ārpalikumi, kas rodas p ēc olīveļļas ekstrakcijas” 
nozīmē tikai tos produktus, kuros tauku saturs nep ārsniedz 
8 % no svara. T ādi produkti (iz ņemot dradžus) ar augst āku 
tauku saturu ir j āklasificē tajā pašā apakšpoz īcijā, kurā 
pamatmateri āls (0709 92 10. vai 0709 92 90. apakšpoz īcija). 
Tauku satura noteikšanai ir j āpiemēro Komisijas 
Regulas (EEK) Nr. 2568/91 (OV L 248, 5.9.1991., 
1. lpp.) XV. pielikums.  
2307 00  V īna nogulsnes; v īnakmens  
2307 00 11  Ar kop ējo spirta tilpumkoncentr āciju ne vair āk kā 
7,9 % un ar sausnas saturu ne maz āk kā 25 %  
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi un attiec īgos 
skaidrojumus.  
2307 00 90  V īnakmens  
Skat. 2307 00. poz īcijas HS skaidrojumu otro punktu.  
2308 00  Augu izcelsmes materi āli un augu atlikumi, atkritumi un 
blakusprodukti, granul ēti vai negranul ēti, izmantojami 
lopbarībai, kas citur nav min ēti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 143  
2308 00 11  Ar kop ējo spirta tilpumkoncentr āciju ne vair āk kā 
4,3 % un ar sausnas saturu ne maz āk kā 40 %  
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi un attiec īgos 
skaidrojumus.  
2308 00 40  Ozolz īles un zirgkasta ņi; augļu, izņemot vīnogas, spied ­
palikas vai čagas  
Šajā apakšpoz īcijā cita starp ā ietilpst produkti, ko sauc par 
“apelsīnu šūnām”, t. i., produkti, kuri sast āv no apels īnu 
gabaliņiem, kuri spiešanas laik ā ietilpst sulas sast āvā, un 
kuri pēc tās izkāšanas vairs nesatur nevienu no m īkstuma 
sastāvdaļām, bet kuri sast āv galvenok ārt no šūnapvalka un 
baltā zemmizas sl āņa jeb albedo. Šos produktus ir paredz ēts 
pievienot atš ķaidītiem apels īnu sulas koncentr ātiem un 
bezalkoholiskajiem dz ērieniem.  
2308 00 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri ir min ēti 
2308. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (2), (3), (4), 
(6), (7), (8) un (9) apakšpunktos. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī sojas pupu p ākstis, samaltas 
vai nesamaltas, no kur ām nav ekstrah ēta sojas pupu e ļļa. 
▼M43  
2309  Produkti, kurus izmanto dz īvnieku bar ībai 
Sk. šīs nodaļas 1. piez īmi. 
Attiecībā uz piena produktiem skat īt šīs nodaļas 4. papildu 
piezīmi. 
Piena produktu saturu, cietes saturu un glikozes, glikozes 
sīrupa, maltodekstr īna un maltodekstr īna sīrupa saturu neat ­
karīgi no izejvielas apr ēķina saņemtajam produktam. 
Attiecībā uz cieti piem ēro turpmāk minētos noteikumus. 
— Ja nav skaidri zin āms par jebk ādas cietes kl ātbūtni, tās 
pārbaudīšanai var izmantot kvalitat īvu mikroskopisko 
metodi vai kvalitat īvu krāsvielu testu ar joda š ķīdumu. 
— Cietes satura noteikšanai j āizmanto polarimetrisk ā 
metode (saukta ar ī par modific ēto Eversa metodi), kas 
norādīta Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 
(OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.) III pielikuma L da ļā. 
Ja polarimetrisk ā metode nav izmantojama, piem ēram, 
sakarā ar turpm āk minēto materiālu klātbūtni ievērojamā 
daudzumā, cietes satura noteikšanai j āizmanto fermenta ­
tīvā analītiskā metode, kas nor ādīta Komisijas 
Regulas (EK) Nr. 121/2008 pielikum ā (OV L 37, 
12.2.2008., 3. lpp.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 144  
Ir zināms, ka, izmantojot polarimetrisko metodi, trauc ē­
jumus rada š ādi konkrēti materiāli: 
a) tādi (cukur-)biešu produkti k ā (cukur-)biešu 
mīkstums, (cukur-)biešu melase, melasi saturošs 
(cukur-)biešu m īkstums, (cukur-)biešu vin āze, 
(biešu) cukurs; 
b) citrusaug ļu mīkstums; 
c) linsēklas; linsēklu rauši; lins ēklu izvilkums; 
d) rapša s ēklas; rapšu s ēklu rauši; rapšu s ēklu izvil­
kums; rapšu s ēnalas; 
e) saulespu ķu sēklas; saulespu ķu sēklu izvilkums; da ļēji 
lobītu saulespu ķu sēklu izvilkums; 
f) kopras rauši; kopras izvilkums; 
g) kartupe ļu mīkstums; 
h) sausais raugs; 
i) produkti ar augstu inul īna saturu (piem., topinamb ūra 
čipši un milti); 
j) dradži; 
k) sojas produkti. 
— Produkti, kuros cietes saturs ir maz āks nekā 0,5 % no 
svara, neb ūtu jāuzskata par cieti saturošiem. 
Attiecībā uz glikozes noteikšanu var izmantot augstas 
izšķirtspējas šķidruma hromatogr āfiju ( HPLC ) (Komisijas 
Regula (EK) Nr. 904/2008 (OV L 249, 18.9.2008., 
9. lpp.)).  
▼B 
2309 10 11 l īdz 
2309 10 90  Suņu un kaķu barība, kas iepakota p ārdošanai mazum ­
tirdzniec ībā 
►M25  Šajās apakšpoz īcijās ietilpst izstr ādājumi, kas pare ­
dzēti suņiem zelēšanai un var b ūt dažādās formās 
(piemēram, mezgli, stien īši utt.) un kas sast āv no ādas un 
citām pievienot ām vielām (piem ēram, ciete, cukurs vai 
žāvēta gaļa). Tomēr šeit neietilpst izstr ādājumi, kas izgata ­
voti no 100 % ādas un kuriem nav veikta nek āda papildu 
sagatavošana izmantošanai dz īvnieku bar ībā (pozīcija 
4205). ◄ 
2309 90 10  Zivju vai j ūras zīdītāju izšķīdināti produkti  
Skat. 2309. poz īcijas HS skaidrojumu (II) da ļas (B) punkta 
pēdējās daļas (1) apakšpunktu.  ▼M43
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 145  
2309 90 20  Produkti, kas min ēti šīs nodaļas 5. papildpiez īmē 
Kukurūzas mērcēšanas šķīduma kā augšanas l īdzekļa izman­
tošana var novest pie neakt īvu ferment ācijas vielu atlikumu 
produktu kl ātesamības koncentr ācijas, kura parasti nep ār­
sniedz 2 %. Šie produkti tiek atkl āti ar mikroskopa pal ī­
dzību. 
Papildus iem ērcēšanas šķīduma atlikumus, kurus izmanto 
dažos ferment ācijas procesos, saturoši produkti pavisam 
nelielos daudzumos satur sekojošas vielas: amiloglukozid āsi, 
alfa-amilāzi, ksantāna sveķus, piensk ābi, citronsk ābi, lizīnu, 
treonīnu, triptof ānu. 
Kukurūzas iemērcēšanas šķīdums jau satur dažas no š īm 
vielām (piem ēram, aminosk ābi) pavisam nelielos daudz ­
umos, un to koncentr ācijas pieaugums ferment ācijas dēļ ir 
niecīgs. 
Produkti, kuros cietes vai tauku saturs p ārsniedz 5. papild ­
piezīmē minētās robežas, tiek klasific ēti atbilstoši 
2309 90 41. vai 2309 90 51. apakšpoz īcijā. 
Cietes no kukur ūzas, kura tiek import ēta no ASV, ražošanas 
procesa atlikumu atbilst ību jāapliecina atbilstoši Komisijas 
Regulai (EK) Nr. 1375/2007 (OV L 307, 24.11.2007., 
5. lpp.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 146  
24. NODA ĻA 
TABAKA UN TABAKAS R ŪPNIECISKI AIZST ĀJĒJI 
2401  Neapstr ādāta tabaka; tabakas atkritumi  
Attiecībā uz tabaku dabisk ā vai neapstr ādātā stāvoklī skat. 
2401. poz īcijas HS skaidrojumu 1. punktu. 
Jāatzīmē, ka: 
a) “dūmvadā kaltēta” (“ flue-cured ”) Virdžinijas tipa tabaka 
ir kaltēta mākslīgos atmosf ēras apstākļos, kaltēšanas 
procesā regulējot siltumu un ventil āciju, neļaujot dūmiem 
nonākt kontakt ā ar tabakas lap ām; 
b) “gaisā kaltēta” (“ light-air-cured ” ) Barleja tipa  tabaka ir 
kaltēta dabiskos atmosf ēras apstākļos, un tai nav d ūmu 
un izgarojumu tvaiku smaržas, ja ir tikusi piem ērota 
papildus siltuma vai gaisa cirkul ācija: lapas parasti ir 
no dzeltenbr ūnas līdz sarkan īgas krāsā. Citas kr āsas un 
krāsu kombin ācijas bieži ir gatav ības vai kult ūras un 
konservēšanas tehnikas vari ācijas rezult āts. 
c) “gaisā kaltēta” (“ light-air-cured ” ) Merilenda tipa  tabaka 
ir kaltēta dabiskos atmosf ēras apstākļos, un tai nav d ūmu 
vai kvēpu smaržas, ja ir tikusi piem ērota papildus 
siltuma vai gaisa cirkul ācija; lapas parasti ir no viegl ās 
dzeltenas l īdz dziļās ķiršu sarkanas kr āsas. Citas kr āsas 
un krāsu kombin ācijas bieži ir gatav ības vai kult ūras un 
konservēšanas tehnikas vari ācijas rezult āts. 
d) “ugunskura d ūmos kalt ēta” (“ fire-cured ”) tabaka ir 
kaltēta mākslīgos atmosf ēras apst ākļos, izmantojot 
atklātu uguni, no kuriem tabaka ir da ļēji uzsūkusi malkas 
dūmu smaržu. “Gaisa kalt ētas” tabakas lapas parasti ir 
plānākas nekā Barleja, “d ūmvadā kaltētas” vai Meri ­
lendas lapas no atbilstoš ās stublāja pozīcijas. Kr āsa 
parasti main ās no dzelten īgi brūnas līdz ļoti tumšai 
brūnai. Citas kr āsas un kr āsu kombin ācijas bieži ir gata ­
vības vai kult ūras un konserv ēšanas tehnikas vari ācijas 
rezultāts. 
“Saulē kaltēta” (“ sun-cured ”) tabaka ir kalt ēta tieši ar saules 
karstumu br īvā dabā un pilnā dienas gaism ā. 
Šajā preču apakšpoz īcijā neietilpst dz īvi (svaigi) tabakas 
augi (0602. poz īcija).  
2401 30 00  Tabakas atkritumi  
Papildus 2401. poz īcijas HS skaidrojumu (2) punkt ā minē­
tajiem produktiem šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst:  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 147  
1. atkritumi, kas palikuši p ēc tabakas lapu p ārstrādes; 
parasti tirdzniec ībā tos paz īst kā “subproduktus”, bet 
katrā dalībvalstī tiem ir daž ādi nosaukumi: “ smalls ”, 
“winnowings ”, “sweepings ”, “kirinti ” vai “ broquelins ” 
u.c. Tie parasti satur net īrumus vai sveš ķermeņus, tādus 
kā putekļi, augu atliekas, tekstilš ķiedras. Dažreiz putek ļus 
no šiem atkritumiem var atdal īt ar sijāšanu; 
2. tabakas lapu atkritumi, ko tirdzniec ībā pazīst kā “atsijas” 
un ko ieg ūst, sijājot iepriekš min ētos atkritumus; 
3. atkritumi, kas ieg ūti cigāru ražošanas proces ā un tiek 
aprakstīti kā “atgriezumi”, un kas sast āv no lapu atgrie ­
zumu gabaliem; 
4. tabakas putek ļi (atkritumu blakusprodukts, ko ieg ūst, 
sijājot iepriekš min ētos atkritumus). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst tabakas atkritumi, kas ir saga ­
tavoti pārdošanai k ā smēķējamā tabaka vai zel ējamā tabaka, 
šņaucamā tabaka vai tabakas pulveris, vai ar ī tie, kuri pare ­
dzēti pēc apstrādāšanas izmantot tos k ā smēķējamo tabaku, 
zelējamo tabaku, š ņaucamo tabaku vai tabakas pulveri 
(2403. poz īcija).  
2402  Cig āri, Manilas cig āri, cigarilli un cigaretes no tabakas 
vai tabakas aizst ājējiem  
2402 10 00  Cig āri, Manilas cig āri un cigarilli, kas satur tabaku  
Cigāri, Manilas cig āri un cigarilli ir tabakas rull īši, kurus var 
smēķēt un kurus, ņemot vērā to īpašības, paredz ēts smēķēt 
vienīgi tādus, kādi tie ir, un kuriem: 
a) ārējais apvalks ir no dabisk ās tabakas, kas piln īgi pārklāj 
izstrādājumu, ietverot, kur ir, filtru (bez papildu sl āņa, 
kas daļēji pārklāj ārējo apvalku), bet cig āriem ar iemuti 
neietverot iemuti; vai 
b) ir izkulta mais ījuma pild ījums un ārējais apvalks parast ā 
cigāra krāsā, no apakšpoz īcijas 2403 91 00 atjaunot ās 
tabakas, apvalks piln īgi pārklāj izstrādājumu, ietverot, 
kur ir, filtru, bet cig āriem ar iemuti neietverot iemuti, 
vienības svars, neieskaitot filtru vai iemuti, nav maz āks 
par 2,3 g un nav liel āks par 10 g, apk ārtmērs, kas ir 
lielāks par vismaz vienu trešda ļu garuma, nav maz āks 
par 34 mm. 
Ja izstrādājumi atbilst iepriekš min ētajiem krit ērijiem, izstr ā­
dājumus ar apvalku no atjaunot ās tabakas, kuri da ļēji var 
sastāvēt no viel ām, kas nav tabaka, klasific ē šajā apak­ 
špozīcijā. 
2402 20 10 un 
2402 20 90  Tabaku saturošas cigaretes  
Cigaretes ir tabakas rull īši, kurus var sm ēķēt tādus, kādi tie 
ir, un kas neietilpst cig āru vai cigarillu kategorij ā (skat. 
2402 10 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 148  
Ar noteikumu, ka tie atbilst iepriekš min ētajiem nosac īju­
miem, produktus, kuri da ļēji sastāv no viel ām, kas nav 
tabaka, klasific ē šajās apakšpoz īcijās. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst produkti, kuri piln ībā sastāv 
no vielām, kas nav tabaka (2402 90 00. apakšpoz īcija vai, ja 
tie paredz ēti izmantošanai medic īnā – 30. noda ļa). 
2402 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cig āri, cigāri ar nogrieztiem 
galiem, cigarilli un cigaretes, kas piln ībā sastāv no tabakas 
aizvietotājiem, piem ēram, cigaretes, kas ražotas no speci āli 
sagatavot ām salātu variet ātes lapām un kas nesatur ne 
tabaku, ne nikot īnu. 
2403  P ārējā rūpnieciski apstr ādātā tabaka un r ūpnieciski 
tabakas aizst ājēji; “homogeniz ēta” vai “atjaunota” 
tabaka; tabakas ekstrakti un esences  
2403 11 00  Ūdenspīpes tabaka, kas min ēta šīs nodaļas 1. piez īmē 
par apakšpoz īcijām 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi vai 2403 11. apak ­ 
špozīcijas HS skaidrojumu.  
2403 19 10 un 
2403 19 90  Citāda 
Smēķējamā tabaka ir tabaka, kas ir sagriezta vai k ā citādi 
sadalīta, savīta vai sapres ēta blokos, ko var sm ēķēt bez 
tālākas rūpnieciskas apstr ādes. 
Atkritumus, kas radušies no darb ībām ar tabakas lap ām vai 
no tādu tabakas izstr ādājumu ražošanas, kurus ir iesp ējams 
smēķēt, uzskata par sm ēķējamo tabaku, ja tie neatbilst 
cigāru, cigarillu vai cigarešu aprakstam (sk. apakšpoz ī­
ciju 2402 10 00 un 2402 20 10 un 2402 20 90 skaidro ­
jumus). 
Smēķējamās tabakas mais ījumus ar viel ām, kuras nav 
tabaka, ar ī klasificē šajās apakšpoz īcijās ar noteikumu, ka 
tie atbilst iepriekš min ētajai defin īcijai, izņemot tos izstr ādā­
jumus, kas paredz ēti lietošanai medic īnā (30. noda ļa). 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst sagrieztas cigarešu druskas, kas 
ir gatavs tabakas mais ījums cigarešu ražošanai.  
2403 91 00  “Homogeniz ēta” vai “atjaunota” tabaka  
Skat. 2403. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(6) apakšpunktu.  
2403 99 10  Zel ējamā vai šņaucamā tabaka  
Zelējamā tabaka ir tabaka ru ļļu, stieņu, slokšņu, kubu un 
bloku form ā, kas ir speci āli sagatavota zel ēšanai, bet ne 
smēķēšanai, un, kas ir iepakota p ārdošanai mazumtirdznie ­
cībā. 
Šņaucamā tabaka ir tabaka pulvera vai graudu form ā, kas ir 
speciāli apstrādāta, lai to var ētu šņaukt, bet ne sm ēķēt. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 149  
Ar noteikumu, ka tie atbilst iepriekš min ētajiem nosac īju­
miem, produktus, kuri da ļēji sastāv no viel ām, kas nav 
tabaka, klasific ē šajā apakšpoz īcijā. 
2403 99 90  Cit āda 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. tabakas ekstrakti un esences saska ņā ar aprakstu 
2403. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (7) apakš ­
punktā; 
2. tabakas pulveris (parasti ieg ūst proces ā, piemēram, 
sasmalcinot, t ā iegūstot specifisku granulometrisko 
sastāvu). Nedr īkst būt netīrumi, un da ļiņu izmērs nepār­
sniedz 0,4 mm; 
3. sagrieztas, aromatiz ētas un raudz ētas Brazīlijas tabakas 
šķirnes, kas ir sapres ētas ādās bumbas form ā (Mangotes ); 
4. paplašin ātā tabaka, kas nav griezta vai cit ādi sasmalci ­
nāta; 
5. izstrādājums, kas paredz ēts smēķēšanai (piem ēram, 
“ūdenspīpju tabaka”) un kas piln ībā sastāv no tabakas 
aizvietotājiem un viel ām, kuras nav tabaka.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 150  
A PIELIKUMS  
SMĒĶĒ ŠANAS TESTS ATTIEC ĪBĀ UZ TABAKU UN TABAKAS 
IZSTRĀDĀJUMIEM  
Mērķis 
Smēķēšanas testa m ērķis ir izveidot saska ņotu metodi, lai var ētu atšķirt apstrādātu 
tabaku (tabaku, kas ir gatava sm ēķēšanai bez jebk ādas turpm ākas apstrādes), kas 
klasificējama poz īcijā 2403, no neapstr ādātas tabakas poz īcijā 2401. Lai atš ķirtu 
apstrādātu tabaku poz īcijā 2403 no neapstr ādātas tabakas poz īcijā 2401, veic 
smēķēšanas testu. Sij āšanas testu veic tikai t ādā gadījumā, ja paraugu nav iesp ē­
jams smēķēt bez turpm ākas (rūpnieciskas) apstr ādes. 
Ievads  
Attiecībā uz apakšpoz īciju 2403 19 j ēdziens “der īgs smēķēšanai” noz īmē, ka 
izstrādājumu var iet īt vai iepild īt cigarešu form ā un izlietot vair ākos dūmu 
vilcienos vai ar ī iepildīt pīpē un izlietot vair ākos dūmu vilcienos.  
Testa būtība 
To, vai tabakas paraugu ir iesp ējams smēķēt, var pārbaudīt vairākos veidos: 
ietinot to cigarešu pap īrā, lai sagatavotu “tinam ās tabakas” cigareti, iepildot to 
cigarešu pap īra čaulītē vai iepildot tabaku p īpē. Pīpes un sagatavot ās cigaretes 
aizdedzina un sm ēķē. Tiek izv ērtēta aizdedzin āšana un sm ēķēšana.  
Piemērošanas joma  
Tests ir piem ērojams visiem tabakas veidiem un izstr ādājumiem, tostarp t ādām 
tabakas izstr ādājumu daļām kā, piemēram, cigāru pildviel ām. Tests var b ūt 
bīstams, ja paraugu saboj ājis (ietekm ējis) pelējums.  
Aprīkojums  
Temperat ūras un mitruma kontroles ier īce parauga kondicion ēšanai (temperat ūra 
22 ± 1 °C un mitrums 60 ± 3 %)  
Cigarešu čaulītes uzpild ītājs 
Cigarešu pap īrs (garums 70 mm, platums 37 mm)  
Cigarešu čaulītes (diametrs 7,3 mm, garums 85 mm, ieskaitot filtru)  
Šķiltavas  
Birstīte cigarešu čaulītes uzpild ītāja tīrīšanai  
Pīpe 
Pīpes stampa  
Pīpes tīrīšanas instrumenti  
Smēķējamā mašīna (atbilstoša standartam ISO 3308)  
Parauga sagatavošana  
Paraugu r ūpīgi samaisa un, ja nepieciešams, sadala apakšparaugos ar kvart ēšanas 
metodi. Kad paraugs ir sauss ( ūdens saturs ir maz āks par 8 % masas), to kondi ­
cionē (temperat ūra 22 ± 1 °C un mitrums 60 ± 3 %) vismaz 48 stundas.  
Paraugu nav at ļauts nekādā veidā griezt, lauzt, saberzt, malt vai cit ādi sasmal ­
cināt. ▼M8
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 151  
Testa proced ūra 
Notīra cigarešu čaulītes uzpild ītāju un pīpi. 
Pīpe: 
— Piemērotu parauga daudzumu (vismaz 5,0 g) ievieto p īpē līdz pīpes malai.  
— Pīpē esošo tabaku aizdedzina, izmantojot š ķiltavas, un viegli saspiež, izman ­
tojot pīpes stampu. P īpi pīpē regulāros aptuveni 1 min ūti ilgos interv ālos. 
Cigaretes:  
— Cigarešu pap īrs: piemērotu parauga daudzumu novieto uz cigarešu pap īra un 
to satin cilindra form ā. 
— Cigarešu čaulītes uzpild ītājs: piemērotu parauga daudzumu (vismaz 0,5 g) 
ievieto cigarešu čaulītes uzpild ītājā un cigareti sagatavo saska ņā ar attiec ī­
gajam uzpild ītājam paredz ētajām instrukcij ām. 
— Sagatavot ās cigaretes aizdedzina, izmantojot š ķiltavas, un atst āj kvēlojam, 
nepīpējot tās (lai sadedzin ātu lieko pap īru). Cigareti p īpē regulāros aptuveni 
30–60 sekunžu interv ālos atkarībā no tabakas kvalit ātes, un katrs ievilkums 
ilgst aptuveni divas sekundes.  
Testa izv ērtēšana (tipiski piem ēri) 
Ja viens no sm ēķēšanas testiem ir pozit īvs, šo tabaku var sm ēķēt (apakšpoz īcija 
2403 19).  
Pīpju smēķēšanas testa 
izvērtējums  Tinamās tabakas cigarešu 
smēķēšanas izv ērtējums  Papīra čaulīšu cigarešu 
smēķēšanas testa 
izvērtējums  Galīgais izvērtējums  Piez īme 
Paraugu nav iesp ējams 
iepildīt pīpē (veselas 
tabakas lapas, tabakas 
lapu lieli gabali, 
stublāji utt.)  Cigareti nav iesp ē­
jams satīt (veselas 
tabakas lapas, 
tabakas lapu lieli 
gabali, stubl āji utt.)  Cigareti nav iesp ē­
jams sagatavot 
(veselas tabakas 
lapas, tabakas lapu 
lieli gabali, stubl āji 
utt.) Paraugu nav iesp ē­
jams smēķēt bez 
papildu (industri ālas) 
apstrādes Raksturīgs apakšpoz ī­
cijām 2401 10, 
2401 20 un 2401 30  
Paraugu nav iesp ējams 
smēķēt pīpē (pildījums 
nav caurlaid īgs vai 
caurlaidība ir ļoti 
zema, un p īpe izdziest 
gandrīz uzreiz p ēc 
aizdedzin āšanas)  Paraugu nav iesp ē­
jams ietīt un izveidot 
cigareti, paraugs 
nesatur tabakas š ķie­
dras, kas ļauj saturēt 
(kopā) tīto cigareti, 
pildījums krīt ārā no 
cigarešu pap īra Paraugs tika iepild īts 
cigarešu čaulītē, un 
sagatavot ā cigarete 
tika smēķēta Paraugs ir piem ērots 
smēķēšanai  Raksturīgs tabakas 
atkritumiem (mazas 
plāksnītes daļiņas) – 
apakšpozīcija 2403 19  
Paraugu ir iesp ējams 
smēķēt pīpē Paraugs tika iet īts 
cigarešu pap īrā, un 
sagatavot ā cigarete 
tika smēķēta Paraugs tika iepild īts 
cigarešu čaulītē, un 
sagatavot ā cigarete 
tika smēķēta Paraugs ir piem ērots 
smēķēšanai  Raksturīgs sasmalci ­
nātai tabakai – apak ­ 
špozīcija 2403 19  ▼M8
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 152  
Pīpju smēķēšanas testa 
izvērtējums  Tinamās tabakas cigarešu 
smēķēšanas izv ērtējums  Papīra čaulīšu cigarešu 
smēķēšanas testa 
izvērtējums  Galīgais izvērtējums  Piez īme 
Paraugu nav iesp ējams 
smēķēt pīpē (pildījums 
nodeg ļoti ātri un tiek 
atbrīvots ļoti liels 
siltuma daudzums – 
pīpi var saboj āt) Paraugs tika iet īts 
cigarešu pap īrā, un 
sagatavot ā cigarete 
tika smēķēta Paraugs tika iepild īts 
cigarešu čaulītē, un 
sagatavot ā cigarete 
tika smēķēta Paraugs ir piem ērots 
smēķēšanai  Raksturīgs sīki 
sasmalcin ātai tabakai 
– apakšpoz īcija 
2403 19  
Paraugu nav iesp ējams 
iepildīt pīpē (parauga 
daļiņas ir ļoti cietas)  Cigareti nav iesp ē­
jams satīt (cietās 
daļiņas plēš cigarešu 
papīru) Cigarešu čaulīti nav 
iespējams piepild īt 
(cietās daļiņas plēš 
cigarešu pap īru) Paraugu nav iesp ē­
jams smēķēt bez 
papildu (industri ālas) 
apstrādes Raksturīgs grieztiem 
stublājiem – apakšpo ­
zīcija 2401 30  
Attiecībā uz dažiem paraugiem (jo īpaši tabakas atkritumiem) ir iesp ējams satīt 
gandrīz bezveid īgas “tītās” cigaretes. Ja š ādas “tītās” cigaretes sadr ūp pirms 
aizdedzin āšanas vai ja “tabakas da ļiņas” izkrīt no aizdedzin ātas “tītās” cigaretes 
pēc pirmā ievilkuma, rezult āts tiek nor ādīts šādi: “cigareti nav iesp ējams satīt”. 
Literatūra 
ISO 3402, Tabaka un tabakas izstr ādājumi – kondicion ēšanas un test ēšanas 
atmosfēra. ▼M8
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 153  
B PIELIKUMS  
METODE DA ĻIŅU LIELUMA NOTEIKŠANAI, SIJ ĀJOT PARAUGU  
Lai atšķirtu apstr ādātu tabaku poz īcijā 2403 no neapstr ādātas tabakas poz īcijā 
2401, veic sm ēķēšanas testu. Sij āšanas testu veic tikai t ādā gadījumā, ja paraugu 
nav iespējams smēķēt bez turpm ākas (rūpnieciskas) apstr ādes. 
Metodes princips  
Metodes pamat ā ir parauga masas da ļiņu, kas palikušas uz sietiem ar daž āda 
lieluma acu izm ēriem, noteikšana, lai nodal ītu ražojumus, kas klasific ēti apak­ 
špozīcijā 2401 20, un ražojumus, kas klasific ēti apakšpoz īcijā 2401 30.  
Ja vismaz 50 % no parauga da ļiņu masas ir liel āka par 3,15 mm (sk.  CORESTA  
metodi Nr. 16), paraugs tiek klasific ēts kā tabaka ar da ļēji vai piln īgi izgrieztu 
vidējo dzīslu (apakšpoz īcija 2401 20).  
Ja vairāk nekā 50 % no da ļiņu masas ir maz āka par 3,15 mm (viena no trim 
dimensijām), paraugs tiek klasific ēts kā tabakas atkritumi (apakšpoz īcija 
2401 30).  
Piemērojamība 
Rezultātus var ietekm ēt parauga fizik āli ķīmiskās īpašības, kā arī vairāki citi 
faktori:  
— parauga īpatnējais svars un parauga izm ērs ietekm ē sijāšanas ilgumu un ir 
svarīgs elements, lai izv ērtētu testēšanai paredz ēto parauga da ļu, 
— parauga trauslums – ietekm ē parauga drupšanu sagatavošanas un sij āšanas 
laikā, 
— elektrostatisk ās un magn ētiskās īpašības – risks, ka paraugs sadal īsies vai 
salips,  
— parauga higroskopiskums – ietekm ē parauga svaru un da ļiņu lielumu.  
Aprīkojums  
Temperat ūras un mitruma kontroles ier īce parauga kondicion ēšanai (temperat ūra 
(22 ± 1 °C) un mitrums (60 ± 3 %)).  
Analītiskie svari – precizit āte vismaz 0,01 g.  
Apaļu sietu komplekts, kuru specifik ācijas atbilst standartam ISO 3310-1 (met ā­
liska auduma – kvadr ātveida acojums), sieta diametrs 200 mm, augstums 50 mm 
un šāda diametra acojums: 0,4 mm; 3,15 mm un 6,3 mm.  
Ultraskaņas vanna sietu t īrīšanai.  
Vibrējošs sieta separators, kas sp ēj radīt 50 Hz vibr ācijas 3 mm amplit ūdā. 
Sietu komplekta apakšda ļa un vāks. 
Birstīte parauga da ļiņu noņemšanai no sietiem.  ▼M8
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 154  
Paraugu sagatavošana  
Paraugu r ūpīgi samaisa un, ja nepieciešams, sadala apakšparaugos ar kvart ēšanas 
metodi un sadala div ās testa porcij ās. 
Paraugu nosver (no 50 g l īdz 150 g) un p ēc tam vismaz 48 stundas kondicion ē 
22 ± 1 °C temperat ūrā ar mitruma r ādītāju 60 ± 3 %.  
Pēc tam visas darb ības ar paraugu j āveic kontrol ētā atmosfērā, kuras temperat ūra 
ir 22 ± 1 °C un mitrums 60 ± 5 %. Testa temperat ūra un mitrums j āizmēra un 
rādītāji jāiekļauj testa zi ņojumā. Turklāt jāizmēra un testa zi ņojumā jāiekļauj arī 
atmosfēras spiediena r ādītājs, ja tas ir ārpus diapazona 86–106 kPa.  
Metode  
Sietiem jābūt tīriem un neboj ātiem. Katru sietu nosver ar lielu precizit āti (0,01 g). 
Sieti sastāv no šādām daļām (no apakšas uz augšu) – apakšda ļa (aiztures kontei ­
ners putek ļu savākšanai), siets ar vismaz āko acs diametru, p ārējie sieti ar arvien 
lielāku acs diametru un v āks. 
Kondicion ēto paraugu nosver ar absol ūtu precizit āti (0,01 g) un vienm ērīgi izlī­
dzina augš ējā sietā, ko pēc tam nosl ēdz ar vāku. 
Sietu komplektu ievieto vibr ējošā sietu separator ā un 5 līdz 15 min ūšu laikā 
(atkarībā no parauga svara) pak ļauj 50 Hz vibr ācijām ar amplit ūdu 3 mm.  
Kad sijāšana ir pabeigta, sietu komplektu no ņem no separatora.  
Pēc tam noņem sieta v āku un augš ējo sietu. Da ļiņas, kas pielipušas augš ējā sieta 
sāniem, not īra ar birst īti un tās iekrīt sietā, un pēc tam, piecas reizes uzsitot ar 
roku pa sietu, š īs daļiņas iekrīt apakšējā sietā (siets ar maz āku acs diametru).  
Šos putek ļus pakāpeniski not īra no visiem sietiem. Prec īzi nosver (0,01 g) katru 
sietu ar parauga da ļiņām, kā arī apakšdaļu ar putek ļiem. 
Testu veic paral ēli ar otru testa parauga da ļu. 
Aprēķini 
Rezultātus aprēķina, izsakot tos k ā parauga masas da ļu, kas paliek izmantotaj ā 
sietā (atlikumu). Katram sietam parauga masas da ļu Z X aprēķina pēc šādas 
formulas:  
Z X ¼ 100 Ü m R Ä m X 
m S 
% no masas, kur:  
m R ir izmantot ā sieta svars (g), ieskaitot atlikumu,  m X ir izmantot ā sieta svars (g) 
un m S ir parauga svars (g).  
Sijāšanas atg ūstamību Y S aprēķina pēc šādas formulas: 
Y S ¼ 100 Ü P m R Ä P m X 
m S 
%, kur:  
m R ir izmantot ā sieta svars (g), ieskaitot atlikumu,  m X ir izmantot ā sieta svars (g) 
un m S ir parauga svars (g).  ▼M8
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 155  
Rezultātu izvērtēšana un izteikšana  
Sijāšanas atg ūstamībai vajadz ētu būt lielākai par 99 %. Pret ējā gadījumā tests ir 
pilnībā jāatkārto, izmantojot citu parauga da ļu. Parauga kondicion ēšanu pārbauda 
atbilstoši standartam ISO 3402.  
Rezultātu izsaka k ā parauga masas da ļu (atlikums uz izmantot ā sieta) % no 
masas, noapa ļojot līdz vienam ciparam aiz komata. Testa zi ņojumā jāiekļauj arī 
dati par sietu acs diametru, sij āšanas ilgumu, vibr āciju amplit ūdu un biežumu, 
parauga svaru, atmosf ēras temperat ūru un mitrumu test ēšanas laik ā. 
Metroloģiskie parametri  
Kvantitatīvās noteikšanas robeža ir 5 masas %.  
Atkārtojamības robeža ir 1,5 masas %, ja parauga masas da ļa ir 5–20 masas %. 
Ja parauga masas da ļa ir lielāka par 20 masas %, atk ārtojamības robeža  r = 0,06 
× Z  X . 
Mērījuma nenoteikt ība ir 2 masas %, ja parauga masas da ļa ir 5–20 masas %. Ja 
parauga masas da ļa ir lielāka par 20 masas %, m ērījuma nenoteikt ība U = 0,1 × 
Z X . 
Literatūra 
CORESTA  ieteiktā metode Nr. 16: Pl āksnītes joslas da ļiņu lieluma noteikšana, 
ISO 2395 Testa sieti un sij āšana – vārdnīca. 
ISO 3310-1 P ārbaudes sieti – Tehnisk ās prasības un test ēšana – 1. da ļa: Metā­
liska auduma p ārbaudes sieti.  
ISO 3402 Tabaka un tabakas izstr ādājumi – Kondicion ēšanas un test ēšanas 
atmosfēra. ▼M8
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 156  
V SADAĻA 
MINERĀLPRODUKTI  
25. NODA ĻA 
SĀLS; SĒRS; ZEMES UN AKMENS; APMEŠANAS MATERI ĀLI, KAĻĶI 
UN CEMENTS 
1. piezīme Flot ācijas process ir paredz ēts derīgo izrakte ņu vērtīgo daļu 
atdalīšanai no tukšajiem iežiem, šaj ā procesā derīgo izrak­
teņu daļiņas uzpeld ūdens virspus ē, bet tukšie ieži 
nogulsnējas. 
2501 00  S āls (ieskaitot galda un denatur ēto sāli) un tīrais nātrija 
hlorīds ūdens šķīdumā vai neizš ķīdināts un ar pretsacie ­
tēšanas vai br īvu vielu piedevu; j ūras ūdens  
2501 00 31  Ķīmiskām pārvērtībām (nātrija atdal īšana no hlora), 
citu produktu ražošanai  
Ar nosac ījumu, ka tiek iev ēroti visi kompetento varas 
iestāžu rīkojumi, šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst s āls, t.sk. dena ­
turēta, kas paredz ēta hidrohlorsk ābes, hlor īna, kalcija 
hlorīda, nātrija nitrāta, nātrija hipohlor īta, nātrija sulfātu, 
nātrija karbon ātu, nātrija hidroks īda, nātrija hlorāta, nātrija 
perhlorāta un met āliskā nātrija ražošanai.  
2501 00 51  Denatur ēta vai rūpnieciskām vajadz ībām (ieskaitot att ī­
rīšanu), izņemot pārtikas produktu un dz īvnieku bar ības 
konservēšanu vai sagatavošanu  
Ar nosac ījumu, ka tiek iev ēroti kompetento varas iest āžu 
norādījumi, šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. denatur ēta sāls dažādiem nol ūkiem, iz ņemot 
2501 00 31. apakšpoz īcijā minēto denatur ēto sāli; 
2. sāls rafinēšanai; “rafin ēšana” šajā kontekst ā nozīmē attī­
rīšanu, pielietojot tikai t ādus procesus, kuros s āls tiek 
izšķīdināta; 
3. sāls rūpnieciskai izmantošanai, iz ņemot ķīmisko pārvei­
došanu vai p ārtikas vai dz īvnieku bar ības konserv ēšanu 
vai izgatavošanu. “S āls rūpnieciskai izmantošanai” 
nozīmē sāli, kura paredz ēta izmantošanai r ūpnīcā kā izej­
viela vai k ā starpmateri āls vielu r ūpnieciskajos procesos 
(piemēram, metalur ģijā, krāsošanā, ādas rūpniecībā, 
ziepju ražošan ā, saldēšanas tehnik ā un keramikas r ūpnie­
cībā). 
Sāls, izņemot denatur ēto sāli, kuru izmanto ce ļu kaisīšanai, 
ietilpst 2501 00 99. apakšpoz īcijā. 
2501 00 91  S āls, kas der īga lietošanai p ārtikā ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 157  
Sāls, kas der īga lietošanai p ārtikā, ir nedenatur ēta sāls, ko 
var tieši izmantot m ājsaimniec ībā vai rūpniecībā kā 
garšvielu vai konserv ētājvielu pārtikas produktiem. T ā 
parasti ir ar augstu t īrības pakāpi un viendab īgi balta.  
2501 00 99  Cit āda 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nedenatur ēta sāls, ko izmanto k ā 
atkausēšanas vielu ziem ā, un sāls, ko izmanto k ā barību 
dzīvniekiem (piem ēram, laizāmā akmenss āls). 
2503 00  Jebkura veida s ērs, izņemot sublim ēto, nogulsn ēto vai 
koloidālo sēru 
2503 00 10  J ēlsērs vai nerafin ētais sērs 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst s ēra veidi, kas min ēti 2503. poz ī­
cijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (1)–(4) apakšpunktos. 
Šie sēra veidi parasti ir bloku, gabalu form ā vai pulvera 
veidā. 
2503 00 90  Cit āds 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst s ēra veidi, kas min ēti 2503. poz ī­
cijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (5)–(7) apakšpunktos. 
Šie sēra veidi parasti ir stie ņu vai nelielu gabali ņu formā 
(attīrītais sērs) vai pulvera form ā (“izsijātais sērs”, “atsij ātais 
sērs”, “izsmidzin ātais sērs”). 
2508  Cit ādi māli (izņemot uzp ūstos mālus, kas min ēti 6806 
. preču pozīcijā), andaluz īts, kianīts un siliman īts, kalci­
nēts vai nekalcin ēts; mullīts; šamota vai dinasa zemes  
2508 10 00  Benton īts 
Skat. 2508. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta 
(1) apakšpunktu. 
Dabā sastopamajiem benton ītiem pH v ērtība parasti ir starp 
6 un 9,5 (5 % ūdens suspensijai un p ēc 1 stundu ilgas 
nostāvēšanas), un n ātrija karbon āta saturs ir maz āks par 
2 %; to kop ējais apmain āmā nātrija un kalcija saturs nep ār­
sniedz 80 meq/100 g. Past āv divi benton ītu veidi – kalcijs 
ar mazu uzbriešanas pak āpi un nātrijs ar lielu uzbriešanas 
pakāpi (uzbriešanas ātrums maz āks par 7 ml/g vai liel āks 
par 12 ml/g). 
Zināmiem dab ā sastopamajiem benton ītiem var b ūt īpašības, 
kas no šīm vērtībām atšķiras; gadījumā, kad kop ā ir sasto­
pamas daž ādas īpašības, benton īts vispārējā gadījumā tiek 
uzskatīts par aktiviz ētu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 158  
Aktivētie benton īti parasti ietilpst 3802 90 00. apakšpoz īcijā. 
2511  Dabiskais b ārija sulfāts (barīts); dabiskais b ārija karbo ­
nāts (viterīts), kalcin ēts vai nekalcin ēts, izņemot bārija 
oksīdu, kas min ēts 2816 . poz īcijā 
2511 10 00  Dabiskais b ārija sulfāts (barīts) 
Barīts satur main īgu dzelzs oks īda, alumīnija oksīda, nātrija 
karbonāta un silīcija dioks īda jeb kvarca daudzumu. T ā kā 
produktu visvair āk pieprasa baltaj ā formā, to sasmalcina, 
izsijā, lai atdal ītu krāsainos elementus (galvenok ārt dzelte­
nīgos), saberž pulver ī un tad att īra ar levig ācijas metodi.  
2511 20 00  Dabiskais b ārija karbon āts (viterīts) 
Viterīts parasti ir rombveida krist ālu vai iedzeltenas masas 
formā, nešķīstošs ūdenī. 
2513  Pumeks; smir ģelis; dabiskais korunds, dabiskais gran āts 
un citādi dabiskie abraz īvie materi āli, termiski apstr ā­
dāti un neapstr ādāti 
2513 20 00  Smir ģelis, dabiskais korunds, dabiskais gran āts un citādi 
dabiskie abraz īvie materi āli 
Šajā apakšpoz īcijā citādi dabiskie abraz īvie materi āli ietver 
trepelu, kas paz īstams kā “sapuvušais akmens” – pelniem 
līdzīgs pelēks produkts, ko izmanto k ā maigu abraz īvo 
materiālu vai pul ēšanai.  
2516  Gran īts, porfīrs, bazalts, smilšakmens un cit ādi akmeņi 
monumentiem vai celtniec ībai, rupji sadrupin āti vai 
nesadrupin āti, sazāģēti vai nesaz āģēti, vai cit ādi apstrā­
dāti taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātu) blokos vai 
plātnēs 
Kvadrātveida akme ņus, kuriem nav vienm ērīga biezuma, 
jāklasificē, ņemot vērā lielāko biezumu.  
2516 11 00  Neapstr ādāts vai rupji sadrupin āts 
Jāpiemēro 2515 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
2516 12 00  Saz āģēts vai cit ādi apstrādāts taisnst ūrveida (ieskaitot 
kvadrātu) blokos vai pl ātnēs 
Jāpiemēro 2515 12. apakšpoz īcijas HS skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
2516 90 00  Cit ādi akmeņi monumentiem vai celtniec ībai 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī: 
1. cietie ieži, t ādi kā porfīrs, sienīts, lava, bazalts, gneiss, 
trahīts, diabazs, dior īts, fonolīts, liparīts, gabro, labrado ­
rīts un peridot īts; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 159  
2. kaļķakmeņi monumentiem vai celtniec ībai, kas neietilpst 
2515. poz īcijā, tas ir, ar š ķietamu bl īvumu, maz āku par 
2.5, neapstr ādāti, rupji apt ēsti vai tikai saz āģēti vai ar citu 
paņēmienu sadal īti jebkura biezuma taisnst ūra (ieskaitot 
kvadrāta) formas blokos vai pl ātnēs; 
3. serpent īns vai of īts, neapstr ādāts, rupji apt ēsts vai tikai 
sazāģēts vai ar citu pa ņēmienu sadal īts jebkura biezuma 
taisnstūra (ieskaitot kvadr ātu) formas blokos vai pl ātnēs. 
2518  Dolom īts, kalcin ēts vai nekalcin ēts, aglomer ēts vai 
neaglomer ēts, ieskaitot dolom ītu, kas ir rupji apstr ādāts 
vai tikai sadal īts, zāģējot vai ar citiem pa ņēmieniem, 
taisnstūrveida (ieskaitot kvadr ātu) blokos vai pl ātnēs; 
dolomīta blietējums  
2518 10 00  Nekalcin ēts vai neaglomer ēts dolom īts 
Dolomīts ir dabiskais kalcija un magnija dubultkarbon āts. 
To klasific ē šajā apakšpoz īcijā pat tad, ja tas ticis pak ļauts 
vieglai termiskai apstr ādei, kas nemaina t ā ķīmisko sast āvu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dolom īts, kurš ir nekalcin ēts vai 
neaglomer ēts, neapstr ādāts, rupji apstr ādāts (rupji sadal īts 
kvadrātveida gabalos) vai tikai sadal īts zāģējot vai saš ķelot 
taisnstūra (ieskaitot kvadr āta) formas blokos vai pl ātnēs. 
2518 20 00  Kalcin ēts vai aglomer ēts dolom īts 
Kalcinēts vai aglomer ēts dolomīts ir dolom īts, kurš ir ticis 
pakļauts termiskai apstr ādei augstā temperat ūrā – (apmēram 
1 500 °C sa ķepinātais dolom īts un apm ēram 800 °C sa ķe­
pinātais kaustiskais dolom īts), kuram l īdz ar oglek ļa diok­
sīda (ogļskābās gāzes) atdal īšanu main ās ķīmiskais sast āvs. 
2519  Dabiskais magnija karbon āts (magnez īts); kaus ētais 
magnēzijs; pārdedzinātais (aglomer ētais magn ēzijs), kas 
satur vai nesatur nelielu daudzumu oks īdu, kuri pievie ­
nojami pirms aglomer ēšanas; cit ādi magnija oks īdi, ar 
piemaisījumiem vai bez piemais ījumiem  
2519 90 10  Magnija oks īdi, izņemot dedzin ātu dabisko magnija 
karbonātu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. magnija oks īds, kurš ir ieg ūts, kalcinējot vai nu magnija 
hidroksīdu vai nogulsn ētu magnija karbon ātu, un ko 
galvenokārt izmanto farm ācijā; šī viela ir balts pulveris 
ar tīrības pakāpi ne maz āku par 98 %; 
2. magnija oks īds, kurš ir ieg ūts, izkaus ējot iepriekš kalci ­
nētu magnez ītu (magnez īts tiek kalcin ēts temperat ūrā no 
1 400 līdz 1 800 °C); ieg ūtais magnija oks īds pēc tam 
tiek kaus ēts elektriskaj ā lokā temperat ūrā no 2 800 l īdz 
3 000 °C. P ēc atdzes ēšanas tas izveido krist ālisku 
produktu, kas gandr īz pilnīgi sastāv no magnija oks īda 
(kausēta magnija oks īda); tas ir ārkārtīgi tīrs (tīrības 
pakāpe ir vismaz 95 %) un sast āv no stiklam l īdzīgiem 
kristāliem; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 160  
3. magnija oks īds, kurš ir ieg ūts no jūras ūdens; to ieg ūst, 
kalcinējot magnija hidroks īdu, kas nogulsn ēts no jūras 
ūdens: šīm produkta t īrības pakāpe parasti ir 91-98 %, 
un kā raksturīgu piemais ījumu tas satur boru – vair āk 
nekā saķepinātais magn ēzijs (apm ēram 100 ppm pret 
aptuveni 40 ppm).  
2520  Ģipsis; anhidr īts (ģipsis bez ūdens); s īkgraudainais 
ģipšakmens (kalcin ētais ģipsis vai kalcija sulf āts), nekrā­
sots vai kr āsots, kas satur vai nesatur nelielu daudzumu 
paātrinātāju vai pal ēninātāju 
2520 20 00  Ģipsis  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst celtniec ības apmetums. 
Celtniecības apmetums tiek izgatavots, pak ļaujot jēlģipsi 
(ģipša iezi vai citus ģipsi saturošus materi ālus, piem ēram, 
ķīmiskās rūpniecības blakusproduktus) speci ālam bagātinā­ 
šanas un kalcin ēšanas procesam. Speci ālas īpašības var 
iegūt, ražošanas proces ā pievienojot speci ālas piedevas. 
Tās var būt brīvi peldošu vielu (tas ir, vielu, kas īpašā 
veidā ietekmē ģipša īpašības – piem ēram, tā blīvumu vai 
lipšanas īpašības) un pal ēninātāju vai pa ātrinātāju formā. 
Celtniecības apmetumu izmanto, piem ēram, kā apmetuma 
ģipsi sienu un griestu apmešanai, celtniec ības pane ļu vai 
citu celtniec ības elementu ražošanai vai fl īžu vai kr āsns 
podiņu savienošanai.  
2523  Portlandcements, alumin ātcements, s ārņu, supersulf āta 
un līdzīgs hidraulisks cements, nekr āsots vai kr āsots 
vai klinkeru form ā 
2523 90 00  Cit ādi hidraulisk ā cementa veidi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. domnu cementa masa sast āv no vismaz 20 % portland ­
cementa klinkera, 36-80 % granul ētu domnu cementa 
sārņu un ne vair āk par 5 % p ārējo cementa sast āvdaļu; 
2. pocolāncementa masa sast āv no vismaz 60 % portland ­
cementa klinkera, ne vair āk kā 40 % dabisk ā pocolāna 
vai pelnu putek ļu un ne vair āk kā 5 % pārējo cementa 
sastāvdaļu. 
Terminu “pocol āns” skat. 2530. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (D) da ļas (7) punkt ā. 
“Pelnu putek ļi” ir viegls, smalks pulveris, ko ieg ūst, 
ekstrahējot pulverveida da ļiņas no degšanas g āzēm no 
krāsnīm, kuras kurina ar og ļu putekļiem. To kr āsa mainās 
no pelēkas līdz melnai.  
2524  Azbests  
2524 10 00  Krosidol īts 
Skat. 2524. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 161  
2526  Dabiskais steat īts, kas ir vai nav rupji apstr ādāts vai 
tikai sadal īts, zāģējot vai ar citiem pa ņēmieniem, taisn ­
stūrveida (ieskaitot kvadr ātu) blokos vai pl ātnēs; talks  
2526 20 00  Drupin āts vai malts  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst talka pulveris, kas iepakots 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā un paredz ēts tualetes nol ū­
kiem (3304. poz īcija).  
2528 00 00  Dabiskie bor āti un to koncentr āti (kalcin ēti un nekalci ­
nēti), izņemot bor ātus, kas izdal īti no sālsūdens; dabisk ā 
borskābe, kas satur ne vair āk kā 85 % H  3 BO  3 , pārrē­ 
ķinot sausn ā 
Šajā pozīcijā ietilpst: 
1. kernīts un tinkals, paz īstams arī kā “dabiskais boraks”; 
2. panderm īts un prise īts, kas ir kalcija bor āti; 
3. boracīts, kas ir hlorsk ābā un borsk ābā magnija dubult ­
sāls; 
4. dabisk ā borskābe, kas ieg ūta ūdens, kas rodas, konden ­
sējoties dabiskajiem garai ņiem, kuri izpl ūst no zemes 
dažos reģionos (tvaikveida fumarolas It ālijā), iztvaic ē­ 
šanas rezult ātā, vai iztvaic ējot ūdeni, kas ieg ūts no apak ­ 
šzemes avotiem šajos re ģionos, ar noteikumu, ka H  3 BO  3 
saturs taj ā nav liel āks par 85 %, p ārrēķināts sausnā. 
Tomēr borskābi, kurā H 3 BO  3 saturs pārsniedz 85 %, 
klasificē 2810 00. poz īcijā. 
Šajā pozīcijā neietilpst n ātrija borāts (attīrīts boraks), ko 
iegūst, ķīmiski apstr ādājot kernītu vai tinkalu, vai n ātrija 
borātus, kas ieg ūti, iztvaic ējot kompleksos s ālījumus no 
noteiktiem s āls ezeriem (2840. poz īcija).  
2530  Miner ālvielas, kas citur nav min ētas 
2530 10 00  Neputots vermikul īts, perlīts un hlor īti 
Skat. 2530. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas (3) punktu.  
2530 90 00  Cit ādi 
Skat. 2530. poz īcijas HS skaidrojumu (A), (B), (C) 
un (D) da ļu (izņemot (D) da ļas (3) punktu).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 162  
26. NODA ĻA 
RŪDAS, SĀRŅI UN PELNI 
2620  Izdedži, pelni un atliekas (iz ņemot dzelzs vai t ērauda 
ražošanas proces ā radušās), kas satur met ālus, arsēnu 
vai to savienojumus  
2620 11 00  Cietais cinks (cinka un dzelzs sakaus ējums)  
Cietais cinks (hartcinks) ir galvaniz ācijas procesa atlikums 
uz galvaniz ācijas vannu virsm ām, un to bieži sauc par 
galvaniskaj ām mattēm (savēlumiem). Eksist ē divi t ā 
galvenie veidi: 
1. Smagās galvaniz ācijas mattes, kas ir met āliski produkti ar 
ļoti mainīgu un nehomog ēnu sastāvu, grūtāk izkausējami 
un blīvāki nekā cinks, un kas t ērauda lokš ņu, vadu, 
cauruļu u.c. galvaniz ācijas laik ā nogulsn ējas šķidrā 
cinka galvaniz ācijas vannas diben ā kā izkausēts cinks. 
Šīs mattes iz ņem no vannas biezas pastas veid ā un izlej 
lokšņu vai plātņu formās, kam var b ūt raupja vai pat 
poraina strukt ūra. 
2-5 % no to satura veido dzelzs. Cinka saturs taj ās svār­
stās no 92 l īdz 94 % no masas. Alum īnija saturs šaj ās 
mattēs parasti ir zems un nep ārsniedz 0,2-0,3 % no 
masas. 
2. Vieglās galvaniz ācijas mattes jeb “virsmas mattes”, kas ir 
metāliski produkti, ieg ūti nepārtrauktā procesā no galva ­
nizācijas vannu virsm ām ar Senzimira pa ņēmienu, nesa ­
turoši sārņus. 
Šīs mattes, kuru bl īvums ir maz āks kā cinkam, peld 
vannu virspus ē. Kad tās biezu pastu veid ā tiek izņemtas 
no vannas un salietas pl ātņu formās, tām ir maz āk vien­
dabīgs izskats, nek ā iepriekš min ētajām. 
Dzelzs saturs taj ās ir ļoti neliels, parasti maz āks par 
0,5 % no masas. Alum īnija saturs taj ās ir daudz 
augstāks: 1-2 % no masas. Cinka saturs taj ās ir ap 
98 % no masas. 
Mattes nedr īkst sajaukt ar cinka sakaus ējumiem 
(7901. poz īcija), kuri parasti satur 3-5 % alum īnija un 
var saturēt līdz 3 % vara no masas, bet kas atbilst īpašām 
tehniskajam pras ībām, turpret ī cinka mattes sast āvs ir 
tāds, ka tās var lietder īgi izmantot tikai metalur ģiskajai 
vai ķīmiskajai p ārveidošanai.  
2620 19 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. mattes no rafin ēšanas, kas ir sav āktas no vannu dibena, 
kurās rafinē jēlcinku (neatt īrītu cinku). To masas satur ā ir 
4-8 % svina un l īdz 6 % dzelzs;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 163  
2. cinka izdedži un pelni, kas sast āv no cinka (65-70 % no 
masas) un cinka oks īda ar ogli (oglekli) un citiem 
piemaisījumiem; 
3. cinka putas, kas sast āv no metāliskā cinka, cinka hlor īda 
un amonjaka hlor īda jeb salmiaka, cinka oks īda un dzelzs 
oksīda, kas sav ākti no galvaniz ācijas vannu virsmas vai 
no tvertnēm, kurās atkārtoti kaus ē veco cinku; 
4. cinka du ļķes, kas ir atlikums daž ās rūpniecības nozar ēs, 
kas izmanto cinku k ā reducēšanas vielu; 
5. cinka s ārņi, ko iegūst kā atlikumu, ražojot cinka oks īdu 
no cinka matt ēm; to masas satur ā ir aptuveni 60 % cinka, 
bet pārējās sastāvdaļas ir dzelzs un citi piemais ījumi; 
6. cinka oks īda atlikumi, kas ekstrah ēti no gāzēm, atkārtoti 
apstrādājot dažādus metālus vai sakaus ējumus, tādus kā 
misiņš. Šos atlikumu oks īdus nedrīkst sajaukt ar: 
— pelēko cinku (3206 49 70. apakšpoz īcija) – ļoti 
piesārņotiem cinka oks īdiem, kas ir pulvera ar vien ­
dabīgu krāsu un smalkumu veid ā, un ko izmanto k ā 
pigmentu; 
— cinka pulveri, ko ieg ūst, izsmidzinot kaus ēto cinku 
(7903 90 00. apakšpoz īcija), vai cinka putek ļiem, 
kuru masa satur 80-94 % met ālisko cinku, kas ieg ūts 
no cinka oks īda nogul ām (7903 10 00. apak ­ 
špozīcija).  
2620 21 00  Svina benz īna nosēdumi un svina antideton ācijas 
piedevu nos ēdumi  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi. 
Skat. arī 2620. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta 
(10) apakšpunktu.  
2620 60 00  Kas satur ars ēnu, dzīvsudrabu, talliju vai to mais ījumus, 
ko izmanto ars ēna vai šo met ālu iegūšanai vai to ķīmisko 
savienojumu ražošanai  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 2. piez īmi. 
2620 91 00  Kas satur antimonu, beriliju, kadmiju, hromu vai to 
maisījumus  
Skat. 2620. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (13) apak ­ 
špunktu.  
2621  Cit ādi sārņi un pelni, ieskaitot j ūras aļģu (jūras kāpostu) 
pelnus; pelni un atlikumi no sadz īves atkritumu 
sadedzināšanas  
2621 10 00  Pelni un atlikumi no sadz īves atkritumu sadedzin āšanas  
Skat. 2621. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (5) apak ­ 
špunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 164  
27. NODA ĻA 
MINERĀLAIS KURIN ĀMAIS, MINER ĀLEĻĻAS UN TO P ĀRTVAICES 
PRODUKTI; BITUMENVIELAS; MINER ĀLVASKI  
Vispārīgs skaidrojums  
Ja vien nav nor ādīts citādi, termins “ASTM metode” noz īmē metodes, 
ko ir izstr ādājusi (noteikusi) Amerikas test ēšanas un materi ālu asociā­
cija.  
►M54 1. ◄ 
piezīme Aromātisko sast āvdaļu saturs ir j ānosaka ar sekojoš ām 
metodēm: 
— produktiem ar destil ācijas galējo jeb augst āko tempera ­
tūru, kas nep ārsniedz 315 °C: EN 15553. metode; 
— produktiem ar destil ācijas augst āko temperat ūru, 
augstāku par 315 °C: skat. š īs nodaļas skaidro ­
jumu (A) pielikumu.  
►M54  2. Jēdziens “līdzīgas eļļas” cita starp ā ietver šādus 
ogļūdeņražu mais ījumus: 
— sintētiskās parafīna dīzeļdegvielas, jo īpaši “hidroge ­
nētās augu eļļas” ( HVO ) un par š ķidro degvielu vai 
kurināmo pārvērsta gāze, 
— produkti no atjaunojamajiem energoresursiem, kas 
iegūti šādos procesos: biomasas p ārvēršana šķidrajā 
degvielā vai kurin āmajā vai biog āzes pārvēršana 
šķidrajā degvielā vai kurin āmajā, 
— produkti, ko ieg ūst atjaunojamo energoresursu izej ­
vielu līdzpārstrādē kopā ar naftas p ārstrādes izej­
vielām naftas p ārstrādes rūpnīcās. 
Attiecībā uz “līdzīgu eļļu” ražošanu piem ēro šādas defi­
nīcijas: 
— “hidroatt īrīšana” ir triglicer īdu termo ķīmiska pārvēr­ 
šana ar ūdeņradi, lai ieg ūtu alkānus; tā attiecas uz 
kurināmā (degvielas) p ārstrādi. Triglicer īdu avoti 
parasti ir tauki un e ļļas, piemēroti atkritumi, atlikumu 
tauku frakcijas un a ļģu izcelsmes tauki, 
— gāzes pārvēršana šķidrajā degvielā vai kurin āmajā, 
biomasas p ārvēršana šķidrajā degvielā vai kurin ā­
majā un biog āzes pārvēršana šķidrajā degvielā vai 
kurināmajā nozīmē gāzes pārvēršanu šķidrajā 
degvielā vai kurin āmajā Fischer-Tropsch  procesā 
vai līdzvērtīgos procesos. Biomasas p ārvēršanas 
šķidrajā degvielā vai kurin āmajā gadījumā ir iepriek ­ 
šējs posms, proti, biomasu vispirms p ārvērš par 
gāzi. ◄ 
5. papildpiez īme 1. Jāatzīmē, ka izņemot 5. papildpiez īmes (n) punkta nosa ­
cījumus, atbr īvojumi attiecas uz visu produktu, ko 
izmanto “specifiskajos procesos”.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 165  
Tādējādi, ja naftas produkts tiek pak ļauts, piem ēram, alkil ā­
cijai vai polimeriz ācijai, min ētais atbrīvojums attiecas ar ī uz 
to daļu, kas re āli netiek p ārveidota (alkil ēta vai polimeri ­
zēta). 
2. Gadījumos, kad pirms “specifisk ā procesa” (skat. 
5. papildpiez īmes pēdējo punktu) ir nepieciešama 
iepriekšēja apstrāde, ir jāievēro divi nosac ījumi, lai 
varētu piemērot atbrīvojumu statusu: 
a) ievestajam produktam ir j ābūt reāli pakļautam “speci ­
fiskajam procesam”, piem ēram, krekingam; 
b) pirms “specifisk ā procesa” ir nepieciešama iepriekš ēja 
apstrāde. 
Par nepieciešamiem tiek uzskat īti sekojoši iepriekš ējās 
apstrādes procesi produktiem, kurus paredz ēts pakļaut 
“specifiskiem procesiem”: 
a) degazēšana; 
b) atūdeņošana; 
c) dažu vieglu vai smagu produktu, kas var ētu traucēt 
apstrādi, atdalīšana; 
d) merkapt ānu, citu s ēra savienojumu vai citu savieno ­
jumu, kas var ietekm ēt apstrādi, atdalīšana vai p ārvei­
došana (m īkstināšana vai saldin āšana); 
e) neitraliz ācija; 
f) dekant ācija; 
g) atsāļošana. 
Visi produkti, kurus var ieg ūt iepriekšej ās apstrādes 
procesā, bet kuri netiek pak ļauti “specifiskiem proce ­
siem”, tiek aplikti ar muitas nodevu, kas ir piem ērojama 
produktiem, kas paredz ēti “citiem m ērķiem”, atkar ībā no 
ievesto pre ču veida un v ērtības un uz t ādā veidā iegūto 
produktu t īrsvara pamata.  
5.(a) 
papildpiez īme Vakuump ārtvaice (vakuumdestil ācija) nozīmē pārtvaici zem 
spiediena, kas nep ārsniedz 400 mbar, kas m ērīts kolonnas 
augšpusē. 
5.(b) 
papildpiez īme Atkārtota pārtvaicēšana ar ļoti pamat īgu frakcion ēšanas 
procesu noz īmē tvaicēšanu (destil āciju) (atš ķirīgu 
no vieglo frakciju destil ēšanas) nep ārtrauktos vai periodi ­
skos procesos, kuri tiek pielietoti r ūpnieciskaj ās instalācijās, 
kurās izmanto 2710 12 11.–2710 19 48., 2711 11 00., 
2711 12 91.–2711 19 00., 2711 21 00. un 2711 29 00. apak ­ 
špozīcijās minētos destil ātus jeb p ārtvaices produktus 
(izņemot prop ānu ar tīrības pakāpi 99 % vai augst āku), lai 
iegūtu: 
1. izolētus augstas t īrības pakāpes ogļūdeņražus (90 % vai 
vairāk gadījumā ar olefīniem un 95 % vai vair āk gadī­
jumā ar citādim ogļūdeņražiem), izom ēru maisījumus, 
kuriem ir t ādas pašas organisk ās sastāvdaļas un kurus 
uzskata par izol ētajiem og ļūdeņražiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 166  
Ir pieļaujami tikai tie procesi, kuru rezult ātā iegūst vismaz 
trīs dažādus produktus, ta ču šis ierobežojums neviena stadij ā 
neattiecas uz procesu, kur ā tiek veikta izom ēru sadalīšana. 
Ciktāl tas attiecas uz ksiloliem, etilbenzols tiek ietverts 
ksilola izom ēros; 
2. 2707 10 00.–2707 30 00., 2707 50 00., un 2710 12 11.– 
2710 19 48. apakšpoz īcijās minētos produktus: 
a) kad nep ārklājas (daļēji nesakr īt) vienas frakcijas 
augstākais vārīšanās punkts un sekojoš ās frakcijas 
zemākais vārīšanās punkts, un starp ība starp tempera ­
tūrām, kurās, tvaicējot pēc EN ISO 3405 metodes 
(kas ekvivalenta ASTM D 86 metodei) p ārtvaicējas 
5 un 90 % tilpuma (ieskaitot zudumus), nav liel āka 
par 60 °C; 
b) kad pārklājas (daļēji sakrīt) vienas frakcijas augst ākais 
vārīšanās punkts un sekojoš ās frakcijas zem ākais vārī­ 
šanās punkts, un starp ība starp temperat ūrām, kurās, 
tvaicējot pēc EN ISO 3405 metodes (kas ekvivalenta 
ASTM D 86 metodei) p ārtvaicējas 5 un 90 % tilpuma 
(ieskaitot zudumus), ir ne liel āka par 30 °C.  
5.(c) 
papildpiez īme Krekings ir r ūpniecisks process, kur ā tiek pārveidota naftas 
produktu ķīmiskā struktūra, sašķeļot molekulas – ar kars ē­ 
šanu, spiediena iedarb ībā vai nē, ar katalizatoru vai bez t ā, 
tādējādi izveidojot, seviš ķi, vieglāku ogļūdeņražu mais ī­
jumus, kas var b ūt šķidri vai g āzveida norm ālā temperat ūrā 
un spiedien ā. 
Galvenie krekingprocesi ir: 
1. termiskais krekings; 
2. katalītiskais krekings; 
3. tvaika krekings, lai ieg ūtu gāzveida og ļūdeņražus; 
4. hidrokrekings (krekings plus hidrogeniz ācija); 
5. dehidrogeniz ācija; 
6. dealkil ācija; 
7. koksēšana; 
8. viskozit ātes samazin āšana.  
5.(d) 
papildpiez īme Reformings ir termisks vai katal ītisks vieglo vai vid ējo eļļu 
pārstrādes process, kur ā tajos tiek paaugstin āts aromātisko 
vielu saturs. Katal ītisko pārveidošanu izmanto, piem ēram, 
lai pārvērstu tiešās pārtvaices viegl ās eļļas vieglaj ās eļļās 
ar augstāku oktāna skaitli (ar liel āku aromātisko ogļūdeņ­
ražu saturu) vai og ļūdeņražu mais ījumā, kas satur benzolu, 
toluolu, ksilolus, etilbenzolu utt. 
Galvenie katal ītiskie pārveidošanas procesi ir tie, kuros k ā 
katalizatoru izmanto plat īnu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 167  
5.(e) 
papildpiez īme Ekstrakcija ar selekt īvajiem šķīdinātājiem ir process, kur ā 
atdala produktu noda ļas ar daž ādām molekulu strukt ūrām, 
izmantojot vielas, kam ir preferenci āla šķīdinātājiedarbība 
(piemēram, furfurols, fenols, dihloretil ēteris, sēra anhidrīds, 
nitrobenzols, ur īnviela un daži t ās atvasin ājumi, acetons, 
propāns, etilmetilketons, izobutilmetilketons, glikols, 
N-metilmorfol īns). 
5.(g) 
papildpiez īme Polimeriz ācija ir rūpniecisks process, ar kars ēšanas vai kata ­
lizatora izmantošanu vai bez t ās, kura rezult ātā no nepies ā­
tinātiem ogļūdeņražiem veidojs to polim ēri vai kopolim ēri. 
5.(h) 
papildpiez īme Alkilācija nozīmē jebkuru termisku vai katal ītisku reakciju, 
kurā nepiesātinātie ogļūdeņraži tiek apvienoti ar jebkuriem 
citiem og ļūdeņražiem, konkr ēti, izoparaf īniem un arom āti­
skajām vielām. 
5.(ij) 
papildpiez īme Izomerizācija ir naftas produktu sast āvdaļu struktūras pārvei­
došana, nemainot to pamatsast āvu. 
5.(l) 
papildpiez īme Seko vasku atdal īšanas piem ēri šīs papildpiez īmes mērķiem: 
1. vasku atdal īšanas atdzes ējot (ar vai bez š ķīdinātājiem); 
2. mikrobiolo ģiskā apstrāde; 
3. vasku atdal īšanas ar ur īnvielu; 
4. molekul āro sietu apstr āde. 
5.(n) 
papildpiez īme Atmosfēriskā pārtvaice noz īmē pārtvaici, kas veikta zem 
spiediena aptuveni 1 013 mbar, kas m ērīts kolonnas augš ­
pusē. 
6. papildpiez īme 1. “Ķīmiskā pārveidošana jeb transform ācija” noz īmē 
jebkuru oper āciju, kurā tiek veikta vienas vai vair āku 
pārstrādei pakļautā naftas produkta sast āvdaļu molekul ārā 
modifikācija. 
Naftas produkta vienk āršu samais īšanu ar citu produktu, 
naftas vai n ē, neuzskata par “ ķīmisku pārveidošanu”. 
Produktus, kas rodas, piem ēram, pēc baltā spirta iemai ­
sīšanas krāsā vai arī pēc pamateļļas iemais īšanas drukas 
tintē, nedrīkst uzskat īt par tādiem, kas atbilst defin īcijai 
“ķīmiska pārveidošana”. T ādi ir arī visi gad ījumi, kad 
naftas produktus izmanto k ā šķīdinātājus vai kurin āmo 
(degvielu). 
2. “Ķīmiskās pārveidošanas” piem ēri: 
a) apstrāde ar halog ēniem vai halog ēnsavienojumiem: 
i) reakcija ar propil ēnu, kas notiek g āzveida naftas 
frakcijā, lai ieg ūtu organiskos atvasin ājumus 
(piemēram, lai ieg ūtu propilēna oksīdu); 
ii) naftas frakciju (benz īna, petrolejas, viegl ās solā­
reļļas), paraf īnu, naftas vasku vai paraf īna atli­
kumu apstr āde ar hloru vai hlora savienojumiem, 
lai iegūtu hlorparaf īnus; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 168  
b) apstrāde ar bāzēm (piemēram, nātrija, kālija, amonija 
hidroksīdiem), lai ieg ūtu naftēnskābes; 
c) apstrāde ar sērskābi vai tās anhidrīdu: 
i) lai ieg ūtu sulfonātus; 
ii) lai ekstrah ētu vai ieg ūtu izobutil ēnu; 
iii) vieglo sol āreļļu un smēreļļu sulfonācijai. 
Uz eļļu, kas pievienota p ēc sulfonācijas, atvieglo ­
jumi neattiecas; 
d) sulfohlor ēšana; 
e) hidrat ēšana, seviš ķi, lai iegūtu alkoholus, modific ējot 
nepiesātinātos ogļūdeņražus, kas ir kl āt gāzveida 
naftas frakcij ās; 
f) apstrāde ar male īnanhidrīdu, seviš ķi, ar gāzveida 
naftas frakciju, kas satur četrus oglek ļa atomus, 
samaisīta butadiēna apstrāde, lai ieg ūtu tetrahidroftal ­
skābi; 
g) apstrāde ar fenolu, piem ēram, naftas olef īnu reakcija 
ar fenoliem katalizatoru kl ātbūtnē, lai ieg ūtu 
alkilfenolus; 
h) oksid ācija: 
i) smago e ļļu oksid ācija, lai ieg ūtu 
2713 20 00. apakšpoz īcijā minētās bitumenvielas; 
ii) jebkura naftas produkta oksid ācija, lai ieg ūtu 
komplicētākus ķīmiskos produktus – t ādus kā 
skābes, aldeh īdi, ketoni, alkoholi; piem ēram, 
vieglo frakciju oksid ācija karstum ā un zem spie ­
diena, lai ieg ūtu etiķskābi, skudrsk ābi, propion ­
skābi un dzintarsk ābi; 
ij) piemēram, sekojošu produktu dehidrogeniz ācija: 
i) ligroīna ogļūdeņražu, lai ieg ūtu aromātiskos ogļū­
deņražus (piem ēram, benzolu); 
ii) parafīna ogļūdeņražu, lai ieg ūtu šķidros olef īnus, 
kā to dara, piem ēram, biodegrad ējošo alkilben ­
zolu ražošan ā; 
k) oksosint ēze; 
l) neatgriezeniska smago e ļļu iesaist īšana augstajos 
polimēros (piem ēram, lateks ā no dabisk ās vai sint ē­
tiskās gumijas, butilgumij ā, polistirol ā); 
m) 2803. poz īcijā minēto produktu ražošana; 
n) nitrēšana, lai ieg ūtu nitrētos atvasin ājumus; 
o) dažu naftas frakciju, kas satur  n-parafīnus, biolo ģiskā 
apstrāde, lai ieg ūtu proteīnus vai citus komplic ētos 
organiskos produktus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 169  
2701  Akme ņogles; briketes, olveida briketes un l īdzīgs cietais 
kurināmais, kas ieg ūts no akme ņoglēm 
Par šajā pozīcijā minētajām akmeņoglēm uzskata to kuri ­
nāmo, kas tirdzniec ībā Spānijā ir pazīstams kā “melnais 
lignīts”, un ko ieg ūst no Teruelas, Mekinensas, Pireneju un 
Baleāru akmeņogļu baseiniem.  
2701 12 10  Koksa ogles  
Koksa ogles satur starp 19 un 41 % gaistoš ās vielas.  
2702  Aglomer ētais vai neaglomer ētais lignīts, izņemot cietogli  
Lignīti deg ar ilgu, l ēnu liesmu, izdalot kod īgus melnus 
dūmus. Parasti izš ķir sekojošus lign īta veidus: š ķiedrainie 
lignīti, kuru frakt ūra (lūzums) atg ādina to veidojoš ā koka 
šķiedraino izskatu un kuros ir liels mitruma saturs (l īdz 
50 %); parastie jeb zemjainie lign īti, brūnā vai meln ā krāsā, 
kuros ir maz āks ūdens saturs nek ā šķiedrainajā paveidā (aptu­
veni 15 %) un kam ir zemjaina l ūzuma strukt ūra; bitumena 
treknie lign īti, kuri sildot k ļūst mīksti un t ādējādi ir ļoti 
piemēroti briket ēšanai; vaska lign īti, kuriem ir vaskveida 
fraktūra un liels vaska saturs. 
Šajā pozīcijā neietilpst kurin āmais, kas tirdzniec ībā Spānijā ir 
pazīstams kā “melnais lign īts” un ko ieg ūst no Teruelas, 
Mekinensas, Pireneju un Bale āru akme ņogļu baseiniem 
(2701. poz īcija).  
2704 00  Aglomer ētais vai neaglomer ētais akme ņogļu, lignīta vai 
kūdras kokss un puskokss; retortogles  
2704 00 10  Og ļu kokss un puskokss  
Kokss no akme ņoglēm atšķiras ar to, ka tas deg gandr īz bez 
liesmas un saglab ā savu porain ību un gāzu caurlaid ību pēc 
degšanas. Tas ir nek ūstošs, ciet āks, satur maz āk sēra un 
vairāk oglekļa. Pretstat ā koksam, kuru ražo bez gaisa padeves 
un augstā temperat ūrā (1 000–1 200 °C), karboniz ējot akme­ 
ņogles, puskoksu ieg ūst, karboniz ējot akmeņogles (ar sama ­
zinātu gaisa padevi) temperat ūrā starp 450 un 700 °C. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst akmenog ļu kokss un puskokss, ko 
izmanto elektrodu ražošan ā, kas parasti ir paredz ēti dzelzs 
sakausējumu ražošanai. Šaj ā apakšpoz īcijā minētie kokss un 
puskokss ir seviš ķi tīri (ar ļoti zemu pelnu saturu) un parasti 
nelielu gabalu form ā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst g āzes kokss (g āzes ražošanas 
blakusprodukts) un lietuvju kokss, un puskokss, kas ir 
speciāli sagatavots izmantošanai metalur ģiskajā rūpniecībā 
(domnu kokss), kurš, atš ķirībā no gāzes koksa, ir ciets un 
izturīgs produkts lielu, sudrabainas kr āsas gabalu form ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 170  
2704 00 30  Lign īta kokss un puskokss  
Lignīti nav der īgi koksa ražošanai augsttemperat ūras karbo ­
nizācijas proces ā. Tomēr karboniz ācija zemās temperat ūrās 
veido puskoksu, ko izmanto k ā bezdūmu kurin āmo, kurš ir 
porains, gluds (sp īdīgs), tīrs (clean to handle ) un viegli 
aizdegas un sadeg.  
2704 00 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. kūdras karboniz ācijas rezult ātā iegūtie produkti; degot tie 
izdala stipru kod īgu smaku, un tos izmanto galvenok ārt 
rūpnieciskaj ās krāsnīs; 
2. retortogles (skat. 2704. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto 
un piekto punktus).  
2707  Akme ņogļu darvas e ļļas un cit ādi produkti, kas ieg ūti 
augsttemperat ūras pārtvaices rezult ātā; līdzīgi produkti, 
kuros arom ātisko sast āvdaļu svars p ārsniedz nearom ā­
tisko sast āvdaļu svaru  
Attiecībā uz arom ātisko sast āvdaļu svara noteikšanu skat. š īs 
nodaļas 2. piez īmes skaidrojumus.  
2707 10 00  Benzols  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 3. piez īmi. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai benzols ar t īrības pakāpi, 
mazāku par 95 % no masas. Benzols ar t īrības pakāpi 
95 % no masas vai liel āku ietilpst 2902 20 00. apakšpoz īcijā. 
2707 20 00  Toluols  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 3. piez īmi. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai toluols ar t īrības pakāpi, 
mazāku par 95 % no masas. Toluols ar t īrības pakāpi 
95 % no masas vai liel āku ietilpst 2902 30 00. apakšpoz īcijā. 
2707 30 00  Ksilols  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 3. piez īmi. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai ksilols ar t īrības pakāpi, 
mazāku par 95 % no masas (ksilola orto-, meta-, vai 
para-izom ēri, atseviš ķi vai samais īti), saskaņā ar gāzu hroma ­
togrāfiju. Ksilols ar t īrības pakāpi 95 % no masas vai liel āku 
ietilpst 2902 41 00.-2902 44 00. apakšpoz īcijā. 
2707 40 00  Naftal īns 
Skat. šīs nodaļas 3. apakšpoz īciju piezīmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 171  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai t āds naftalīns, kura kristaliz ā­
cijas punkts, k ā apliecin āts ar šīs nodaļas skaidrojumu 
B. pielikum ā aprakstīto metodi, ir zem 79,4 °C. Ja produkta 
kristalizācijas punkts ir 79,4 °C vai vair āk, to ietver 
2902 90 00. apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst naftal īna homologi (2707 50 00., 
2707 91 00.–2707 99 99., 2902 90 00. vai 3817 00 80. apak ­ 
špozīcijas).  
2707 50 00  Cit ādi arom ātisko og ļūdeņražu mais ījumi, no kuru 
tilpuma vismaz 65 % (ieskaitot zudumus) destil ējas 
250 °C temperat ūrā (metode ASTM D 86)  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst og ļūdeņražu mais ījumi, kuros 
pārsvarā ir aromātiskās vielas, atš ķirīgas no benzola, toluola, 
ksilola vai naftal īna, un no kuru tilpuma 65 % vai vair āk 
(ieskaitot zudumus) p ārtvaicējas temperat ūrā līdz 250 °C 
pēc EN ISO 3405 metodes (kas ekvivalenta ASTM D 86 
metodei).  
▼M20  
2707 99 11 un 
2707 99 19  Neapstrādātas eļļas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai tie produkti, kuros arom ā­
tisko sast āvdaļu masa p ārsniedz nearom ātisko sast āvdaļu 
masu. Šaj ās apakšpoz īcijās cita starp ā ietilpst š ādi produkti: 
1) produkti, kas ieg ūti augsttemperat ūras ogļu darvas pirmaj ā 
pārtvaicē. Augsttemperat ūras ogļu darvas parasti tiek 
ražotas lietuvju koksa r ūpnīcās temperat ūrā, kas pārsniedz 
900 °C. Šo darvu p ārtvaices produkti satur ne tikai og ļū­
deņražus, kuru mas ā dominē aromātiskie ogļūdeņraži, bet 
arī slāpekļa, skābekļa un sēra savienojumus, un ļoti bieži 
arī piemaisījumus. Šiem produktiem pirms izmantošanas 
parasti ir v ēl nepieciešama papildus apstr āde; 
2) produkti, kas ieg ūti debenzoliz ācijas rezult ātā pēc ogļu 
koksēšanas proces ā iegūto gāzu mazgāšanas; un 
3) produkti, kas ieg ūti nolietotu riepu vai citu gumijas vai 
plastmasas atkritumu pirol īzē bez turpm ākas pārstrādes. 
Produkti, kuros arom ātisko sast āvdaļu masa p ārsniedz nearo ­
mātisko sast āvdaļu masu, šaj ās apakšpoz īcijās neietilpst, ja tie 
ir atlikumi, kas rodas j ēlnaftas vai flotes degvielas p ārtvaicē 
pie atmosf ēras spiediena vai vakuump ārtvaicē. Šādi produkti 
ietilpst apakšpoz īcijā 2707 99 99. 
“Līdzīgi produkti” poz īcijā 2707 noz īmē tos produktus, kuru 
sastāvs ir līdzīgs iepriekš 1. punkt ā minēto produktu 
sastāvam. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 172  
Tomēr tiem var b ūt lielāka alifātisko un naft ēnisko ogļūdeņ­
ražu, kā arī fenola produktu proporcija un maz āka polinu ­
kleāro aromātisko ogļūdeņražu proporcija nek ā iepriekš 1. 
punktā minētajos produktos.  
▼B 
2707 99 20  Viegl ās eļļas, kas bag ātinātas ar sēru; antrac ēns 
Šajā apakšpoz īcijā “vieglās frakcijas, kas bag ātinātas ar sēru” 
nozīmē tikai tos vieglos produktus, kas ieg ūti pirmajā jēleļļu 
pārtvaicē no darvām, kas satur s ēra savienojumus (piem ēram, 
oglekļa disulfīdu, merkapt ānus, tiop ēnu) un og ļūdeņražus, 
kuros pārsvarā ir nearom ātiskie ogļūdeņraži, no kuru tilpuma 
90 % vai vair āk pārtvaicējas temperat ūrā, zemākā par 80 °C. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst antrac ēns, kurš parasti ir du ļķu vai 
pastas form ā un parasti satur fenantr ēnu, karbazolu un citas 
aromātiskās sastāvdaļas. Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai t āds 
antracēns, kura t īrības pakāpe ir maz āka par 90 % no masas. 
Antracēns, kura t īrības pakāpe ir 90 % no masas vai vair āk, 
ietilpst 2902 90 00. apakšpoz īcijā. 
2707 99 50  Pamatprodukti  
Šajā apakšpoz īcijā pamatprodukti ir arom ātiskie un/vai hete ­
rocikliskie produkti ar sl āpekļa pamatfunkciju. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, seviš ķi, piridīna, kvinol īna, akri­
dīna un anil īna bāzes (ieskaitot to mais ījumus). Tie ( tās) ir 
atvasināti (-as) galvenok ārt no pirid īna, kvinol īna, akridīna un 
to homologiem. 
Starp pamatproduktiem, kuri ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, ir 
tādi, kā: 
1. piridīns ar tīrības pakāpi, mazāku par 95 % no masas. 
Piridīns ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vair āk ietilpst 
2933 31 00. apakšpoz īcijā; 
2. metilpirid īns (pikol īns), 5-etil-2-metilpirid īns (5-etil-2- 
pikolīns), 2-vinilpirid īns, ar tīrības pakāpi, mazāku par 
90 % no masas (saska ņā ar gāzu hromatogr āfiju). Ja saturs 
ir 90 % no masas vai vair āk, šie produkti ietilpst 
2933 39. apakšpoz īcijā; 
3. kvinol īns ar tīrības pakāpi, mazāku par 95 %, kas apr ēķi­
nāta, pārrēķinot sausn ā (saskaņā ar gāzu hromatogr āfiju). 
Ja tīrības pakāpe nav maz āka par 95 %, šis produkts 
ietilpst 2933 49 90. apakšpoz īcijā; 
4. akridīns ar tīrības pakāpi mazāku par 95 %, kas apr ēķi­
nāts, pārrēķinot sausn ā (saskaņā ar gāzu hromatogr āfiju). 
Ja tīrības pakāpe nav maz āka par 95 %, šis produkts 
ietilpst 2933 99 80. apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst neviens no aprakst īto pamatpro ­
duktu sāļiem (2933. vai 3824. poz īcija). ▼M20
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 173  
2707 99 80  Fenols  
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmes. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. fenoli, kas ieg ūti akmeņogļu darvas augsttemperat ūras 
pārtvaices rezult ātā, un līdzīgi produkti, kuros arom ātisko 
sastāvdaļu masa p ārsniedz nearom ātisko sast āvdaļu masu. 
Tomēr fenola s āļi neietilpst šaj ā apakšpoz īcijā (parasti 
2907. poz īcija vai 3824 90 93. apakšpoz īcija); 
2. krezoli (atseviš ķie vai jauktie izom ēri), kuru masa, 
saskaitot kop ā visus krezola izom ērus, satur maz āk par 
95 % ksilenola (saska ņā ar gāzu hromatogr āfiju). Ja saturs 
ir 95 % no masas vai vair āk, šie produkti ietilpst 
2907 12 00. apakšpoz īcijā; 
3. ksilenoli (atseviš ķie vai jauktie izom ēri), kuru masa, 
saskaitot kop ā visus ksilenola izom ērus, satur maz āk par 
95 % krezola (saska ņā ar gāzu hromatogr āfiju). Ja saturs ir 
95 % no masas vai vair āk, šie produkti ietilpst 
2907 19 10. apakšpoz īcijā; 
4. citādi fenoli ar vienu vai vair ākiem benzola gredzeniem ar 
vienu vai vair ākiem hidroksila radik āļiem, ar noteikumu, 
ka tie nav 2907. poz īcijā minētie fenoli ar ķīmiski noteiktu 
saturu. Noz īmīgs produkts ir fenols (C  6 H 5 OH) ar t īrības 
pakāpi, mazāku par 90 % no masas.  
2707 99 91 un 
2707 99 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās galvenok ārt ietilpst produkti, kuri sast āv 
no ogļūdeņražu mais ījumiem. 
Tie ir tādi produkti, k ā: 
1. smagās eļļas (izņemot neapstr ādātas), kas ieg ūtas augst­
temperatūras akme ņogļu darvas vai š īm eļļām līdzīgu 
produktu p ārtvaices rezult ātā, ar noteikumu, ka: 
a) mazāk par 65 % šo produktu tilpuma p ārtvaicējas 
temperatūrā līdz 250 °C p ēc EN ISO 3405 metodes 
(ekvivalenta ASTM D 86 metodei); un 
b) pie 25 °C adatas iespiešan ās indekss taj ās ir 400 vai 
vairāk pēc EN 1426 metodes; un 
c) to īpašības atšķiras no 2715 00 00. poz īcijā minēto 
produktu īpašībām. 
Parasti šo produktu bl īvums 15 °C p ārsniedz 1,000 g/cm  3 
pēc EN ISO 12185 metodes. 
Produkti, kuri neatbilst iepriekš min ētajos (a)–(c) apak ­ 
špunktos min ētajiem nosac ījumiem, ir j āklasificē atbilstoši 
to īpašībām, piem ēram, 2707 10 00.–2707 30 00., 
2707 50 00. apakšpoz īcijās, 2708. poz īcijā, 
2713 20 00. apakšpoz īcijā vai 2715 00 00. poz īcijā; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 174  
2. Aromātiskie ekstrakti, kas neatbilst šiem produktiem izvir ­
zītajiem noteikumiem, kas izkl āstīti 2713 90 10. un 
2713 90 90. apakšpoz īcijas skaidrojumos; 
3. Daži naftal īna un antrac ēna homologi, t ādi kā etilnaftal īni 
un metilantrac ēni, ar nosac ījumu, ka tie nav ietverti 
2902. poz īcijā; 
►M20  4. Jēlnaftas un flotes degvielas p ārtvaices (pie atmo ­
sfēras spiediena un vakuump ārtvaices) atliekas, kur ās no 
masas arom ātisko sast āvdaļu ir vairāk nekā nearomātisko 
sastāvdaļu (ko nosaka p ēc šīs nodaļas A pielikum ā aprak­
stītās metodes) un kur ām ir šādas fizikālās un ķīmiskās 
īpašības: 
a) mazāk par 65 % šo produktu tilpuma (ieskaitot 
zudumus) p ārtvaicējas 250 °C temperat ūrā pēc EN 
ISO 3405 metodes (ekvivalenta ASTM D 86 metodei); 
b) pārtvaices beigu punkts ir temperat ūrā virs 315 °C. 
Minēto atlieku bl īvums liel ākoties ir maz āks par 1 g/cm  3 
pie 15 °C p ēc EN ISO 12185 metodes. 
Minētās atliekas var b ūt paredzētas konkr ētam turpm ākam 
pārstrādes procesam. ◄ 
2709 00  Neapstr ādātas naftas e ļļas un no bitumenminer āliem 
iegūtās eļļas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai tie produkti, kuriem ir no 
dažādiem avotiem ieg ūtajām neapstr ādātajām eļļām rakstu ­
rīgās īpašības (piem ēram, īpatnējais blīvums, p ārtvaices 
līkne, sēra saturs, saciet ēšanas temperat ūra jeb pl ūstamības 
punkts, viskozit āte jeb stigr ība). 
2709 00 10  Dabiskais g āzes kondens āts 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst j ēleļļas, kas ieg ūtas, uzreiz ekstra ­
kcijas laik ā stabilizējot dabas g āzi. Šī operācija sastāv no 
kondensējamo ogļūdeņražu, ko satur “slapj ā” dabas g āze, 
ekstrakcijas, izmantojot galvenok ārt atdzesēšanas un spie ­
diena samazin āšanas paņēmienus. 
Skat. arī 2709. poz īcijas HS skaidrojumu otro punktu.  
2710  Naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas eļļas, 
izņemot neapstr ādātas eļļas; citur nemin ēti produkti, kas 
satur 70 % vai vair āk naftas e ļļu vai no bitum ēnminerā­
liem iegūto eļļu, šīs eļļas ir produktu pamatsast āvdaļas; 
eļļas atkritumi  
Skat. šīs nodaļas 2. un 3. piez īmi un attiec īgos skaidrojumus.  
2710 12 11 l īdz 
2710 19 99  Naftas e ļļas un no bitumenminer āliem ieg ūtas eļļas 
(izņemot neapstr ādātas), un citur nemin ēti un neiek ļauti 
naftas produkti, kas satur 70 % vai vair āk naftas e ļļas 
vai no bitumenminer āliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir 
produktu pamata sast āvdaļas, izņemot eļļas, kuras satur 
biodīzeli, un iz ņemot eļļas atkritumus  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 175  
Šo produktu defin īcijai skat. š īs nodaļas 2. piez īmi un 
2710. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļu. 
Attiecībā uz apakšpoz īcijās ietvertajiem produktiem, kuri 
paredzēti: 
— pakļaušanai specifiskajam procesam, 
— pakļaušanai ķīmiskai pārveidošanai, 
skat. šīs nodaļas 5. un 6. papildpiez īmes un attiec īgos skai­
drojumus. 
I. Naftas e ļļas un no bitumenminer āliem iegūtās eļļas, 
izņemot jēleļļas 
Šajā nodaļā ietilpst pies ātinātu aciklisko og ļūdeņražu 
izomēru (izņemot stereoizom ērus), kas satur maz āk par 
95 % konkr ētā izomēra, vai nepies ātināto aciklisko og ļū­
deņražu izom ēru, kas satur maz āk par 90 % konkr ētā 
izomēra, maisījumi, kurosmin ētais procentu ālais sastāvs ir 
aprēķināts bezūdens produkta masai. 
Šajā nodaļā ietilpst ar ī atsevišķi iepriekš min ēto ogļūdeņ­
ražu izom ēri, kuru t īrības pakāpe ir maz āka par attiec īgi 
95 % un 90 % no masas. 
Šajā nodaļā ietilpst tikai naftas e ļļas un no bitumenmine ­
rāliem iegūtās eļļas: 
1. kurām kristaliz ācijas punkts, kas m ērīts pēc 
ASTM D 938 metodes (kas ekvivalenta ISO 2207 
metodei), ir zem āks par 30 °C; vai 
2. kurām kristaliz ācijas punkts ir 30 °C vai vair āk un 
a) blīvums ir maz āks par 0,942 g/cm  3 pie 70 °C p ēc 
EN ISO 12185 un apstr ādāta konusa iespiešan ās 
indekss, kas m ērīts pēc ASTM D 217 metodes 
(kas ekvivalenta ISO 2137 metodei), ir vismaz 350 
pie 25 °C; vai 
b) minim ālais blīvums ir 0,942 g/cm  3 pie 70 °C p ēc 
EN ISO 12185 un adatas iespiešan ās indekss, m ērīts 
pēc EN 1426 metodes, ir vismaz 400 pie 25 °C. 
Iepriekš min ētajā I. daļā naftas eļļas un no bitumenmine ­
rāliem iegūtās eļļas nozīmē arī tādas eļļas, kurām ir pievie ­
notas nelielas devas citu vielu, piem ēram, tādas kā 
piedevas smaržas vai kvalit ātes uzlabošanai, iez īmētie 
atomi, kr āsvielas. 
Skat. arī sekojošo diagrammu:  
Atšķiršanas krit ēriji dažiem 2710 12 11 . l īdz 2710 19 99. 
apakšpoz īcijā, 2712 . un 2713 . poz īcijā minētajiem naftas 
produktiem (iz ņemot 2710 12 11. l īdz 2710 19 99. apak ­ 
špozīcijā minētos izstrādājumus)  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 176
  
II. Citur nemin ēti un neiek ļauti naftas produkti, kas satur 
70 % vai vair āk naftas e ļļas vai no bitumenminer āliem 
iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir produktu pamata sast āvdaļas, 
izņemot eļļas, kuras satur biod īzeliLai tos var ētu klasific ēt 
šajā pozīcijā, izstrādājumiem ir j āatbilst sekojošiem nosa ­
cījumiem: 
1. naftas e ļļu vai no bitumenminer āliem ieg ūto eļļu 
proporcion ālajam svaram, k ā noteikts iepriekš min ētajā 
I. daļā, ir jābūt 70 % vai vair āk. 
Šo proporciju nosaka ar anal īzēm, nevis p ēc pievienoto 
materiālu daudzuma; 
2. tie nedr īkst būt nekur citur min ēti vai detaliz ēti aprak­
stīti; 
3. ja naftas e ļļas vai no bitumenminer āliem iegūtās eļļas 
ir maisījumos, tām ir jābūt izstrādājuma pamata sast āv­
daļai, tas ir, sast āvdaļai, kas ir b ūtiska izmantošan ā. 
Šajā pozīcijā minētajos izstr ādājumos neietilpst: 
a) krāsas un lakas (3208., 3209. un 3210 00. poz ī­
cijas); 
b) uz miner āleļļu bāzes gatavoti tualetes izstr ādājumi 
un kosm ētiskie līdzekļi (parasti 3304. vai 
3307. poz īcija); 
c) naftas sulfon āti (3402. vai 3824. poz īcija); 
Naftas sulfon āti parasti ir suspensiju form ā naftas 
eļļā vai no bitumenminer āliem iegūtā eļļā. Tīrā 
sulfonāta saturs parasti ir tik augsts, ka tas izsl ēdz 
iespēju, ka to var ētu izmantot t īrā veidā kā 
smēreļļu; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 177  
d) izstrādājumi kokmateri ālu, krāsojumu, met ālu, 
stikla vai citu materi ālu pulēšanai, konserv ēšanai 
vai citai apstr ādei (pārsvarā 3405. poz īcija); 
e) dezinfic ējoši līdzekļi, insektic īdi, utt., lai k ā iesai­ 
ņoti, kas sast āv no kādas aktīvas sastāvdaļas šķīdu­
miem vai dispersij ām naftas e ļļā vai no bitumenmi ­
nerāliem iegūtā eļļā (3808. poz īcija); 
f) gatavi apreti, ko izmanto tekstilr ūpniecībā 
(3809. poz īcija); 
g) gatavas miner āleļļu piedevas (angliski sauktas ar ī 
par “ dopes ”) (3811. poz īcija); 
h) organiskie komplic ētie šķīdinātāji un atš ķaidītāji 
(piemēram, 3814 00. poz īcija); 
ij) lietuvju serde ņa saistvielas (3824 10 00. apakšpoz ī­
cija); 
k) daži pretr ūsas izstrādājumi, seviš ķi: 
i) ražoti, piem ēram, no lanol īna (aptuveni 20 %) 
baltā spirta š ķīdumā (3403 19 10. apakšpoz ī­
cija); 
ii) saturoši am īnus kā aktīvās sastāvdaļas 
(3824 90 92. apakšpoz īcija).  
2710 12 11 l īdz 
2710 12 90  Vieglās eļļas un produkti  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 4. piez īmi. 
2710 12 21 un 
2710 12 25  Speciālie benzīni 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (a) punktu.  
2710 12 21  Lakbenz īns (baltais spirts)  
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (b) punktu.  
▼M42  
2710 19 11 l īdz 
2710 19 29  Vidēja blīvuma naftas produkti  
Sk. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (c) punktu. 
Petroleju izmanto daudziem daž ādiem nol ūkiem, piem ēram, 
par degvielu lidmaš īnu dzinējos un par kurin āmo. 
Petroleja ir vid ēja blīvuma naftas produkts ar destil ācijas 
temperatūru aptuveni no 130 °C l īdz 320 °C saska ņā ar 
EN ISO 3405 metodi (ekvivalenta ASTM D 86 metodei). 
Šim skaidrojumam pievienotajos att ēlos ir orient ējošas 
hromatogrammas par katr ā no trim attiec īgajām apakšpoz ī­
cijām klasific ējamu produktu kategoriju.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 178  
2710 19 21  Reakt īvo dzinēju degviela  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst petrolejas tipa reakt īvo dzinēju 
degviela. Š ī degviela atbilst š īs nodaļas 2. papildpiez īmes 
(c) punkta noteikumiem. 
Petrolejas tipa reakt īvo dzin ēju degvielas, piem ēram, 
visbiežāk izmantot ās reaktīvo dzinēju degvielas A-1, g āzu 
hromatogr āfijas profils ir rakstur īgs naftas produktiem, kas 
iegūti jēlnaftas pārtvaices proces ā vai citos naftas p ārstrādes 
procesos. Alk ānu oglek ļa virknes garums ir no 10 l īdz 18 
atomiem. Arom ātisko savienojumu pie ļaujamais saturs ir 
līdz 25 % p ēc tilpuma. Uzliesmošanas punkts, kas noteikts 
saskaņā ar ISO 13736 metodi, parasti ir augst āks par 38 °C. 
Sasalšanas punkts parasti nav augst āks par –40 °C. 
Reaktīvo dzinēju degviela var satur ēt šādas piedevas: antiok ­
sidantus, korozijas inhibitorus, pretapledošanas piedevas, 
krāsvielas iez īmēšanai. 
A-1 TIPA REAKT ĪVO DZIN ĒJU DEGVIELAS (PETROLEJAS) G ĀZU HROMATOGR ĀFIJAS 
PROFILS  SimDis  ASTM D 2887  extended  (ekvivalenta ISO 3924 metodei)
  
2710 19 25  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst petroleja, kas nav reakt īvo dzinēju 
degviela. Š īs apakšpoz īcijas petroleja atbilst š īs nodaļas 2. 
papildpiez īmes (c) punktam.  ▼M42
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 179  
“Citādas” petrolejas g āzu hromatogr āfijas profils ir rakstur īgs 
naftas produktiem, kas ieg ūti jēlnaftas pārtvaices proces ā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī: 
— naftas produkti, ko izmanto lamp ās, ar ļoti zemu arom ā­
tisko savienojumu un olef īnu saturu, kas nov ērš kvēpu 
rašanos to degšanas laik ā, 
— tādi naftas produkti ar šauru destil ācijas temperat ūras 
diapazonu, kuru g āzu hromatogrammu veido vien 
turpmāk redzamais GH att ēla fragments. 
Dažkārt var satur ēt ķīmiskos mar ķierus. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst petrolejas mais ījumi ar cit ām 
minerāleļļām vai organiskajiem š ķīdinātājiem. 
PETROLEJAS, KAS NAV REAKT ĪVO DZIN ĒJU DEGVIELA, G ĀZU HROMATOGR ĀFIJAS 
PROFILS  SimDis  ASTM D 2887  extended  (ekvivalenta ISO 3924 metodei)
  
2710 19 29  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vid ēja blīvuma naftas produkti, 
izņemot petroleju no 2710 19 21 un 2710 19 25 apakšpoz ī­
cijas. Šīs apakšpoz īcijas naftas produkti atbilst š īs nodaļas 
2. papildpiez īmes (c) punktam.  ▼M42
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 180  
Parasti šīs apakšpoz īcijas produkti ir ieg ūti vienā vai vairākos 
ķīmiski fizik ālos procesos, kuru rezult ātā var notikt b ūtiskas 
šo produktu ķīmiskā sastāva izmaiņas, lai padar ītu tos piem ē­
rotus konkr ētiem rūpnieciskiem lietojumiem. Dažos gad ī­
jumos šo produktu molekul ārā sastāva izmaiņas var konstat ēt, 
izmantojot GH vai  SimDis , savukārt citiem produktiem nepie ­
ciešams prec īzāks izvērtējums (piem ēram, gāzu hromatogr ā­
fija-massspektrometrija GH-MS). 
Zemāk attēlots šādu naftas produktu  SimDis  profila piem ērs 
par n-paraf īnu. 
N-PARAF ĪNA GĀZU HROMATOGR ĀFIJAS PROFILS  SimDis  ASTM D 2887  extended  (ekvi­
valenta ISO 3924 metodei)
  
Cits šīs apakšpoz īcijas produktu piem ērs ir tādi produkti, kas 
iegūti vairāku posmu proces ā, kurš sast āv no šādiem posmiem: 
— lineāro parafīnu ekstrakcija, 
— deparafin ēto atlieku hidrogen ēšana, 
— frakcion ēšana, pārtvaicējot hidrogen ētās un deparafin ētās 
atliekas produktos ar maz āku oglek ļa atomu skaitu 
molekulā. ▼M42
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 181  
Šie produkti sast āv no pies ātinātajiem og ļūdeņražiem, galveno ­
kārt sazarotiem un cikliskiem, ar arom ātisko savienojumu 
saturu maz āk par 1 %. Zem āk attēlots šāda veida produktu  
SimDis  profils: 
ASTM D 2887  extended  (ekvivalenta ISO 3924 metodei) 
Viršanas punkts (°C)
  
Izdalīšanas laiks (min)  
SIMDIS ASTM D 2887  extended  korelācija ASTM D 86  
Atgūstamība Viršanas 
punkts  Atgūstamība Viršanas 
punkts  Atgūstamība Viršanas 
punkts  Atgūstamība Viršanas 
punkts  
Masas %  °C  Masas %  °C  Masas %  °C  Masas %  °C  
Viršanas 
sākums 
(IBP) 234,2  30,0  241,1  70,0  246,5  Viršanas 
beigas 
(FBP) 255,9  
5,0 240,0  40,0  242,2  80,0  247,0  
10,0 240,9  50,0  243,4  90,0  250,8  
20,0 241,0  60,0  243,8  95,0  254,5  ▼M42
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 182  
Izmantojot GH-MS metodi, var ieg ūt profilu, kas redzams 
zemāk attēlotajā piemērā: 
x-ass: laiks (min ūtes) 
y-ass: relat īvā izplatība
 
GH-MS kop ējo jonu hromatogramma  
Šis profils ir ieg ūts, izmantojot š ādus eksperiment ālus 
apstākļus: 
Kolonna  Zebron  ZB5-MS (vai l īdzīga) 
Kolonnas garums  30 m  
Iekšējais diametrs  0,25 mm  
Plēves biezums  0,25 μm 
Masas diapazons  35–600  
Jonu avots  250 °C  
Sākuma laiks  3 min  
Dalīšanas attiec ība 1:60  
Inžektora temperat ūra 250 °C  
Inžekcijas tilpums  1 μL 
Pārvades līnija 275 °C  
Temperat ūras programma:  
Sākuma temperat ūra 40 °C  
Sākuma laiks  3 min  
Gradients 1  2,5 ° C/min l īdz 270 °C  
Beigu laiks  10 min  ▼M42
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 183  
Profila raksturlielumi:  
OGLEKĻA ATOMU SKAITS MOLEKUL Ā 
C10 C11  C12  C13  C14  KOP Ā 
N-parafīni 0,1  0,6  4,8  1  0  6,5  
Monometilparaf īni 0  1,5  14,2  15,7  1,8  33,2  
Citi izoparaf īni 0  0,9  10,6  20,1  0,6  32,2  
Cikloparaf īni 0  1,2  6,1  16,3  0,3  24,0  
Dekalīns 0,2  2  1,4  0,6  0  4,2  
KOPĀ 0,3  6,2  37,1  53,7  2,7  100  
▼B 
2710 19 31 l īdz 
2710 19 99  Smagās eļļas 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (d) punktu.  
2710 19 31 l īdz 
2710 19 48  Gaistošās eļļas (gāzeļļas) 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (e) punktu.  
2710 19 51 l īdz 
2710 19 68  Degvieleļļas 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmes (f) punktu un sekojošo 
diagrammu “Gaistošo e ļļu īpašības”:
  
2710 19 71 l īdz 
2710 19 99  Smēreļļas; citādas eļļas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst smag ās eļļas, kā noteikts š īs 
nodaļas 2. papildpiez īmes (d) punkt ā, ar noteikumu, ka š īs 
eļļas neatbilst š īs nodaļas 2. papildpiez īmes (e) punkt ā (gais­
tošās eļļas) un (f) punkt ā (degviele ļļas) izklāstītajiem 
noteikumiem.  ▼M42
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 184  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst smag ās eļļas, no kur ām mazāk 
nekā 85 % no tilpuma, ieskaitot zudumus, p ārtvaicējas pie 
350 °C p ēc EN ISO 3405 metodes (kas ekvivalenta 
ASTM D 86 metodei): 
1. kurām pie attiec īgās atšķaidītās krāsas C ir viskozit āte V: 
a) kas nep ārsniedz to, kas nor ādīta šīs nodaļas 2. papild ­
piezīmes (f) punkt ā zīmētās “saskaņas tabulas” I. l īnijā, 
kad sulfat ēto pelnu saturs ir 1 % vai vair āk, vai kad 
saponifikācijas indekss ir 4 vai vair āk; vai 
b) kas p ārsniedz to, kas par ādīta minētās “saska ņas 
tabulas” II l īnijā, kad līšanas temperat ūra ir zem āka 
par 10 °C; vai 
c) kas pārsniedz I l īnijā norādīto, bet nep ārsniedz II l īnijā 
norādīto, ja maz āk nekā 25 % pārtvaicējas pie 300 °C, 
kad līšanas temperat ūra nav augst āka par mīnus 10 °C. 
Šie nosac ījumi attiecas tikai uz t ām eļļām, kurām 
atšķaidītā krāsa C ir maz āka par 2; 
2. kurām nevar noteikt: 
a) pārtvaicēšanas procentu pie 250 °C p ēc EN ISO 3405 
metodes (kas ekvivalenta ASTM D 86 metodei) (nulli 
uzskata par procentu); vai 
b) kinem ātisko viskozit āti pie 50 °C p ēc EN ISO 3104 
metodes; vai 
c) atšķaidīto krāsu C pēc ISO 2049 metodes (kas ekviva ­
lenta ASTM D 1500 metodei); 
3. kuras ir m ākslīgi krāsotas.  
Iepriekš min ētā 2. punkta m ērķiem ir jāizmanto t ās analīti­
skās metodes, kuras tiek pielietotas degvielas e ļļām (skat. š īs 
nodaļas 1. papildpiez īmes (f) punktu). 
Skat. arī sekojošo diagrammu:
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 185  
2710 91 00 un 
2710 99 00  Eļļas atkritumi  
Skat. šīs nodaļas 3. piez īmi un 2710. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (II) punktu.  
2711  Naftas g āzes un cit ādi gāzveida og ļūdeņraži 
Šo produktu defin īcijai skat. 2711. poz īcijas HS skaidro ­
jumus. 
Attiecībā uz apakšpoz īcijām produktiem, kuri ir paredz ēti: 
— apstrādei specifiskos procesos, 
— apstrādei ķīmiskās pārveidošanas procesos, 
skat. šīs nodaļas 5. un 6. papildpiez īmes un attiec īgos 
skaidrojumus.  
2711 19 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst no biomasas ieg ūta sašķidrināta 
gāze. 
Šī sašķidrinātā gāze iegūta, fermentat īvi pārstrādājot rūpnie­
cības, mājsaimniec ības vai sadz īves atkritumu un atlieku 
bioloģiski noārdāmo frakciju, notek ūdeņu attīrīšanas iek ārtu 
dūņu, lauksaimniec ības un mežsaimniec ības atkritumu un 
atlieku biolo ģiski noārdāmo frakciju, lauksaimniec ības 
pārtikas rūpniecības atkritumu un atlieku biolo ģiski noārdāmo 
frakciju, k ā arī tamlīdzīgu no biomasas ieg ūtu augu un dz īv­
nieku valsts izejvielu biolo ģiski noārdāmo frakciju. 
Šo gāzi pārsvarā veido met āns; tajā parasti ietilpst ar ī oglekļa 
dioksīds un – maz ākā apjomā – ūdeņraža sulfīds, ūdeņradis, 
slāpeklis un sk ābeklis.  
2711 29 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst no biomasas ieg ūta gāze (gāzveida 
stāvoklī). 
Šī gāze iegūta, fermentat īvi pārstrādājot rūpniecības, 
mājsaimniec ības vai sadz īves atkritumu un atlieku biolo ģiski 
noārdāmo frakciju, notek ūdeņu attīrīšanas iekārtu dūņu, lauk­
saimniecības un mežsaimniec ības atkritumu un atlieku biolo ­ 
ģiski noārdāmo frakciju, lauksaimniec ības pārtikas rūpnie­
cības atkritumu un atlieku biolo ģiski noārdāmo frakciju, k ā 
arī tamlīdzīgu no biomasas ieg ūtu augu un dz īvnieku valsts 
izejvielu biolo ģiski noārdāmo frakciju. 
Šo gāzi pārsvarā veido met āns; tajā parasti ietilpst ar ī oglekļa 
dioksīds un – maz ākā apjomā – ūdeņraža sulfīds, ūdeņradis, 
slāpeklis un sk ābeklis.  
2712  Naftas vazel īns; paraf īna vasks, mikrokrist āliskais naftas 
vasks, og ļu putekļu vasks, ozoker īts, lignītvasks, k ūdras 
vasks, cit ādi miner ālvaski un l īdzīgi produkti, kas ieg ūti 
sintēzes vai citu procesu rezult ātā, krāsoti vai nekr āsoti 
2712 10 10 un 
2712 10 90  Naftas vazel īns 
Skat. 2712. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 186  
Skat. arī diagrammu 2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz īcijas 
skaidrojumu I da ļā. 
2712 10 10  Neapstr ādāts 
Skat. šīs nodaļas 3. papildpiez īmi. 
2712 20 10 un 
2712 20 90  Parafīna vasks ar e ļļu saturu maz āk nekā 0,75 %:  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst paraf īna vasks, kas aprakst īts 
2712. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas pirmaj ā un septī­
tajā punktā. 
2712 90 11 un 
2712 90 19  Ozokerīts, lignītvasks vai k ūdras vasks (dabiskie 
produkti)  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas aprakst īti 
2712. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas trešajā, ceturtajā 
un piektaj ā punktos. 
Ozokerītu (dabisko vasku) m ūsdienās tirgo reti (izsmelti 
resursi un neatmaks ājas finansi āli), un terminus “ozoker īts” 
un “ceres īns” praks ē bieži vien k ļūdaini piem ēro 
2712 90 31.–2712 90 99. apakšpoz īcijās minētajiem mikro ­
kristāliskajiem vaskiem.  
2712 90 31 l īdz 
2712 90 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas aprakst īti 
2712. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas otrajā, sestajā un 
septītajā punktos, iz ņemot 2712 20 10. vai 2712 20 90. apak ­ 
špozīcijā minētais sintētiskais paraf īns. 
Šiem produktiem ir sekojošas īpašības: 
1. kristaliz ācijas punkts, kas noteikts ar ASTM D 938 
metodi (kas ekvivalenta ISO 2207 metodei), nav zem āks 
par 30 °C; 
2. blīvums ir maz āks par 0,942 g/cm  3 temperatūrā 70 °C pēc 
EN ISO 12185; 
3. apstrādātā konusa iespiešan ās indekss, k ā noteikts ar 
ASTM D 217 metodi (kas ekvivalenta ISO 2137 
metodei), ir maz āks par 350 temperat ūrā 25 °C; un 
4. konusa iespiešan ās indekss, k ā noteikts ar ASTM D 937 
metodi (kas ekvivalenta ISO 2137 metodei), ir maz āks par 
80 temperat ūrā 25 °C. 
Skat. arī diagrammu 2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz ī­
cijas skaidrojumu I da ļā. 
2712 90 31 l īdz 
2712 90 39  Neapstrādāti 
Skat. šīs nodaļas 4. papildpiez īmi. 
Attiecībā uz apakšpoz īcijām produktiem, kuri ir paredz ēti: 
— apstrādei specifiskos procesos, 
— apstrādei ķīmiskās pārveidošanas procesos,  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 187  
skat. šīs nodaļas 5. un 6. papildpiez īmes un attiec īgos 
skaidrojumus.  
2713  Naftas kokss, naftas bitumens un cit ādi naftas produktu 
vai no bitumenminer āliem iegūto produktu p ārstrādes 
atlikumi  
2713 11 00 un 
2713 12 00  Naftas kokss  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst naftas kokss saska ņā ar aprakstu 
2713. poz īcijas HS skaidrojumu A. punkt ā. 
2713 20 00  Naftas bitumens  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst naftas bitumens saska ņā ar 
aprakstu 2713. poz īcijas HS skaidrojumu B. punkt ā. 
Šim produktam ir sekojošas īpašības: 
1. kristaliz ācijas punkts, kas noteikts ar ASTM D 938 
metodi (kas ekvivalenta ISO 2207 metodei), nav zem āks 
par 30 °C; 
2. blīvums nav maz āks par 0,942 g/cm  3 temperatūrā 70 °C 
pēc EN ISO 12185; un 
3. adatas iespiešan ās indekss temperat ūrā 25 °C ir maz āks 
par 400 p ēc EN 1426 metodes. 
Skat. arī diagrammu 2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz īcijas 
skaidrojumu I da ļā. 
2713 90 10 un 
2713 90 90  Citādi naftas produktu vai no bitumenminer āliem iegūto 
produktu p ārstrādes atlikumi  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas aprakst īti 
2713. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļā. 
Šajās apakšpoz īcijās minētie arom ātiskie ekstrakti (skat. 
2713. precu poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas (1) punktu) 
parasti atbilst sekojošiem nosac ījumiem: 
1. aromātisko sast āvdaļu saturs p ārsniedz 80 % no masas, 
pēc metodes, kas aprakst īta šīs nodaļas skaidro ­
jumu (A) pielikum ā; 
2. blīvums pie 15 °C p ēc EN ISO 12185 p ārsniedz 0,950 g/ 
cm 3 ; un 
3. ne vair āk kā 20 % no tilpuma p ārtvaicējas temperat ūrā 
300 °C p ēc EN ISO 3405 metodes (kas ekvivalenta 
ASTM D 86 metodei). 
Tomēr jauktos alkilbenzolus un jauktos alkilnaftal īnus, kas ar ī 
atbilst iepriekš min ētajiem nosac ījumiem, klasific ē 
3817. poz īcijā. 
2715 00 00  Bitumena mais ījumi uz dabisk ā asfalta, dabisk ā bitu­
mena, naftas bitumena, miner āldarvu vai miner āldarvu 
piķa pamata (piem ēram, bitumena mastika, asfalta bitu ­
mena atliekas)  
Šajā pozīcijā minēto bitumena mais ījumu sast āvs mainās 
atkarībā no to paredz ētā izlietojuma.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 188  
1. Produkti, kurus izmanto virsmu aizsardz ībai un ūdensne­
caurlaidības nodrošin āšanai vai izol ācijai 
Produkti, kurus izmanto pretr ūsas pārklājumiem, elektrisko 
iekārtu izolācijai, virsmu ūdensnecaurlaid ības nodrošin ā­ 
šanai, plaisu piepild īšanai utt., parasti sast āv no saistvielas 
(bitumena, asfalta vai darvas), ciet ām pildviel ām – tādām 
kā minerālās šķiedras (azbests, stikls), (koka) z āģu 
skaidām un jebkuras citas vielas, kas nepieciešama, lai 
piešķirtu produktiem nepieciešam ās īpašības vai lai atvie ­
glotu to pielietošanu. T ādi produkti ir, piem ēram: 
a) b i t u m e n a i z o l ā c i j a s m a t e r i ā l i 
ar šķīdinātājsaturu, maz āku par 30 %, kas dod iesp ēju 
iegūt pārklājumus ar biezumu 3–4 mm vai maz āku; 
b) b i t u m e n a m a s t i k a 
ar šķīdinātājsaturu, kas nep ārsniedz 10 %, kas ļauj 
iegūt sekojošo: vai nu p ārklājumus ar biezumu, kura 
mainās no 4 mm l īdz 1 cm, vai lielizm ēra (2–8 cm) 
drīvētas šuves; 
c) c i t ā d i b i t u m e n a i z s t r ā d ā j u m i 
kas satur pildvielas, bet nesatur š ķīdinātājus. Tie pirms 
lietošanas ir termiski j āapstrādā. Cita starp ā tos izmanto 
pazemes vai zem ūdens cauru ļvadu sist ēmu (cauru ļ­
vadu) aizsardz ībai. 
2. Produkti, ko izmanto ce ļu virsmas segumam  
Šajā pozīcijā minētie bitumenprodukti, ko izmanto ce ļu 
virsmas segumam, ietilpst div ās galvenaj ās kategorij ās: 
a) š ķ i d r i n ā t s a s f a l t s u n g u d r o n s . 
Šķidrinātā asfalta produkti ir bitumeni, kas izš ķīdināti 
samērā smagos š ķīdinātājos, kuru daudzums var main ī­
ties atkar ībā no vajadz īgās stigrības. 
Šo izstrādājumu tirdzniec ības apraksti ir atš ķirīgi, atka­
rībā no tā, vai izmantotie š ķīdinātāji ir naftas vai 
citādas izcelsmes; bitumenus, kuri satur naftu, sauc 
par “šķidrinātajiem bitumeniem”, p ārējos – par “kaus ē­
tajiem bitumeniem”. 
Ceļu eļļas ir līdzīgas izstrādājumiem, kas veidoti uz 
bitumena b āzes, un satur smagos š ķīdinātājus devās, 
kas mainās atkarībā no nepieciešam ās stigrības. 
Dažreiz šiem izstr ādājumiem pievieno l īmmateriālus, 
lai padarītu tos notur īgus pret lob īšanos. 
Visiem šiem bitumena izstr ādājumiem piem īt sekojošas 
atšķirīgas īpašības: 
— adatas iespiešan ās indekss, kas m ērīts ar EN 1426 
metodi, ir ne maz āks par 400 temperat ūrā 25 °C;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 189  
— pārtvaices atlikums, kas ieg ūts zem samazin āta 
spiediena ar ASTM D 1189 metodi (atcelta 
1979. gad ā, EN/ISO metodes nav), ir ne maz āks 
par 60 % no masas, un adatas iespiešan ās indekss, 
kas mērīts ar EN 1426 metodi, maz āku par 400 
temperatūrā 25 °C. 
Sekojošā diagramma par āda, kā: 
— šķidrinātos un kaus ētos bitumenus atš ķirt no 
2713 20 00. apakšpoz īcijā minētajiem bitume ­
niem, 
— šķidrinātos un kaus ētos bitumenus atš ķirt no 
2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz īcijās minē­
tajām naftas e ļļām.
 
b) ū d e n s e m u l s i j a s 
Šie ir izstr ādājumi, kas ieg ūti, emulģējot bitumenus 
ūdenī. 
Tie ir divu kategoriju: 
1. anjonisk ās jeb “sārmainās” emulsijas, kas ir b āzētas 
uz parastās vai “gar ās” eļļas ziepēm; 
2. katjonisk ās jeb “sk ābās” emulsijas, kas ir b āzētas 
uz alifātiskā amīna vai kvart ārā amonija joniem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 190  
A PIELIKUMS  
METODE AROM ĀTISKO SAST ĀVDAĻU SATURA NOTEIKŠANAI 
PRODUKTOS, KURIEM P ĀRTVAICES GAL ĒJĀ TEMPERAT ŪRA 
PĀRSNIEDZ 315 °C  
1. Darbības joma  
Šī testēšanas metode attiecas uz arom ātisko un nearom ātisko sast āvdaļu satura 
noteikšanu miner āleļļās. 
2. Definīcija 
2.1. Arom ātiskās sastāvdaļas: parauga da ļa, kas izš ķīdināta šķīdinātājā un adsor ­
bēta uz silikagelu. Arom ātiskās sastāvdaļas var satur ēt: aromātiskos og ļū­
deņražus, kondens ētus naft ēnaromātiskos savienojumus, arom ātiskos 
olefīnus, asfalt ēnus, arom ātiskos savienojumus, kas satur s ēru, slāpekli, 
skābekli un pol ārus aromātiskos savienojumus.  
2.2. Nearom ātiskās sastāvdaļas: parauga da ļa, kas nav adsorb ēta uz silikagelu un 
ir izskalota ar š ķīdumu (piem ēram, nearom ātiskiem og ļūdeņražiem).  
3. Metodes princips  
Paraugam, kas izš ķīdināts n-pentānā, ļauj sūkties cauri speci ālai hromatogr āfijas 
kolonnai, kura piepild īta ar silikagelu. Nearom ātiskās sastāvdaļas, kas izskalotas 
ar šķīdumu, pēcāk savāc un, kad š ķīdinātājs ir izgarojis, nosv ērti. 
Paraugs, kas nav izš ķīdināts n-pentānā, ir jāizšķīdina cikloheks ānā. 
4. Iekārtas un rea ģenti 
Hromatogr āfijas kolonna: t ā ir stikla caurule, kuras izm ēri un forma ir t ādi, kā 
norādīts pievienotaj ā skicē. Augšējam atvērumam ir j ābūt tādam, lai to var ētu 
aizzīmogot ar stikla savienojumu, kura apakš ējā plakanā virsma ir piespiesta pret 
kolonnas augšu ar div ām ar gumiju apvilkt ām metāla skavām. Zīmogam ir j ābūt 
pilnīgi noturīgam pret s ūci zem sl āpekļa vai gaisa spiediena.  
Silikagels: t īrība (kvalit āte, raudze) ir vismaz 200 meši. Tas pirms lietošanas ir 
septiņas stundas j āaktivizē krāsnī, kurā uzturēta 170 °C temperat ūra, un pēc tam 
dzesēšanas nol ūkā jāievieto desikator ā. Pēc aktivizēšanas silikagels ir j ālieto dažu 
nākamo dienu laik ā. 
Šķīdinātājs I n-pentāns: minim ālā tīrības pakāpe ir 95 %, br īvs no arom ātiskajām 
vielām. 
Šķīdinātājs II cikloheks āns: minim ālā tīrības pakāpe ir 98 %, br īvs no arom āti­
skajām vielām. 
5. 1. proced ūra (hromatogr āfijas 1. kolonna)  
Paraugšķīduma sagatavošana apm ēram 3,6 g (prec īzi nosvērta) parauga izš ķīdina 
10 ml  n-pentāna (I). Ja paraugs  n-pentānā nešķīst, to izšķīdina cikloheks ānā un 
noteikšanu veic, izmantojot cikloheks ānu (II), nevis  n-pentānu (I).  
Hromatogr āfijas kolonnu (hromatogr āfijas 1. kolonnu) piepilda ar iepriekš akti ­
vizētu silikagelu t ā, lai tā līmenis būtu apmēram 10 cm no augš ējās stikla kolbas, 
rūpīgi ar vibratoru piebl īvējot kolonnas saturu, lai neatst ātu kanālus. Tad silika ­
gela kolonnas augšda ļā ievieto stikla vates aizb āzni. ▼M17
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 191  
Iepriekš silikagelu samitrina ar 180 ml š ķīdinātāja I vai š ķīdinātāja II un no 
augšas izdara gaisa vai sl āpekļa spiedienu, l īdz šķidruma augš ējā virsma sasniedz 
silikagela virspusi.  
Uzmanīgi pazemina spiedienu kolonnas iekšpus ē un pārlej tai p āri apmēram 
3,6 g (prec īzi nosvērta ar 2 cipariem aiz komata) parauga, kas izš ķīdināts 10 
ml šķīdinātāja I vai š ķīdinātāja II, tad menz ūru izskalo ar v ēl 10 ml š ķīdinātāja 
I vai šķīdinātāja II un ar ī to pārlej pāri kolonnai.  
Pakāpeniski palielina spiedienu, ļaujot šķidrumam pil ēt no apakš ējās kapilārās 
caurules ar ātrumu aptuveni 1 ml min ūtē, un šo š ķidrumu sav āc 500 ml kolb ā. 
Kad šķidruma, kas satur atdal āmo vielu, l īmenis nokr īt līdz silikagela virsmai, 
vēlreiz uzman īgi pazemina spiedienu un pievieno 230 ml š ķīdinātāja I vai š ķīdi­
nātāja II, nekav ējoties no jauna palielina spiedienu un š ķidruma līmeni pazemina 
līdz silikagela virsmai, š ķīdumu sav ācot tajā pašā kolbā, kur iepriekš.  
Pirms šķidruma, kas satur atdal āmo vielu, l īmenis nokr īt līdz silikagela virsmai, 
izmantojot FT-IR, p ārbauda, vai š ķīdumā ir aromātiskās vielas. Ja š ķīdums satur 
tikai alif ātiskos og ļūdeņražus, pēc spiediena piln īgas pazemin āšanas vēlreiz 
pievieno 50 ml š ķīdinātāja I vai š ķīdinātāja II. Nepieciešam ības gadījumā šo 
soli atkārto. 
Samazina sav āktās frakcijas tilpumu, tvaic ējot vakuumkr āsnī 35 °C temperat ūrā 
vai rotējošā vakuumtvaic ētājā vai līdzīgā iekārtā, un tad to bez zudumiem 
pārvieto uz darvotu menz ūru, izmantojot vair āk šķīdinātāja I vai š ķīdinātāja II.  
Vakuumkr āsnī 35 °C temperat ūrā iztvaicē menzūras saturu l īdz konstantai 
masai (W). Starp ība starp p ēdējiem diviem masas m ērījumiem nedr īkst pārsniegt 
0,01 g. Laika interv ālam starp abiem masas m ērījumiem ir j ābūt vismaz 30 
minūtes ilgam.  
Nearomātisko sast āvdaļu masas procentu ālo daļu (A) apr ēķina pēc šādas 
formulas:  
A = W/W  1 *100  
kur W  1 ir parauga svars.  
Starpība (atšķirība no) 100 ir to arom ātisko sast āvdaļu procentu ālā daļa, kuras ir 
uzsūcis silikagels.  
6. Metodes precizit āte 
Atkārtojamība: 5 %.  
Reproduc ējamība: 10 %.  
7. 2. proced ūra (hromatogr āfijas 2. kolonna)  
Paraugšķīduma sagatavošana apm ēram 0,9 g (prec īzi nosvērta) parauga izš ķīdina 
2,5 ml  n-pentāna (I). Ja paraugs  n-pentānā nešķīst, to izšķīdina cikloheks ānā un 
noteikšanu veic, izmantojot cikloheks ānu (II), nevis  n-pentānu (I).  ▼M17
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 192  
Hromatogr āfijas kolonnu (hromatogr āfijas 2. kolonnu) piepilda ar iepriekš akti ­
vizētu silikagelu t ā, lai tā līmenis būtu apmēram 2,5 cm no augš ējās stikla kolbas, 
rūpīgi ar vibratoru piebl īvējot kolonnas saturu, lai neatst ātu kanālus. Tad silika ­
gela kolonnas augšda ļā ievieto stikla vates aizb āzni. 
Iepriekš silikagelu samitrina ar 45 ml š ķīdinātāja I vai šķīdinātāja II un no augšas 
izdara gaisa vai sl āpekļa spiedienu, l īdz šķidruma augš ējā virsma sasniedz sili ­
kagela virspusi.  
Uzmanīgi pazemina spiedienu kolonnas iekšpus ē un pārlej tai p āri apmēram 
0,9 g (prec īzi nosvērta ar 2 cipariem aiz komata) parauga, kas izš ķīdināts 2,5 
ml šķīdinātāja I vai šķīdinātāja II, tad menz ūru izskalo ar v ēl 2,5 ml š ķīdinātāja I 
vai šķīdinātāja II un ar ī to pārlej pāri kolonnai.  
Pakāpeniski palielina spiedienu, ļaujot šķidrumam pil ēt no kolonnas apakš ējās 
kapilārās caurules ar ātrumu aptuveni 1 ml min ūtē, un šo šķidrumu sav āc 250 ml 
kolbā. 
Kad šķidruma, kas satur atdal āmo vielu, l īmenis nokr īt līdz silikagela virsmai, 
vēlreiz uzman īgi pazemina spiedienu un pievieno 57,5 ml š ķīdinātāja I vai šķīdi­
nātāja II, nekav ējoties no jauna palielina spiedienu un š ķidruma līmeni pazemina 
līdz silikagela virsmai, š ķīdumu sav ācot tajā pašā kolbā, kur iepriekš.  
Pirms šķidruma, kas satur atdal āmo vielu, l īmenis nokr īt līdz silikagela virsmai, 
izmantojot FT-IR, p ārbauda, vai š ķīdumā ir aromātiskās vielas. Ja š ķīdums satur 
tikai alif ātiskos og ļūdeņražus, pēc spiediena piln īgas pazemin āšanas vēlreiz 
pievieno 12,5 ml š ķīdinātāja I vai š ķīdinātāja II. Nepieciešam ības gadījumā šo 
soli atkārto. 
Samazina sav āktās frakcijas tilpumu, tvaic ējot vakuumkr āsnī 35 °C temperat ūrā 
vai rotējošā vakuumtvaic ētājā vai līdzīgā iekārtā, un tad to bez zudumiem 
pārvieto uz darvotu menz ūru, izmantojot vair āk šķīdinātāja I vai š ķīdinātāja II.  
Vakuumkr āsnī 35 °C temperat ūrā iztvaicē menzūras saturu l īdz konstantai 
masai (W). Starp ība starp p ēdējiem diviem masas m ērījumiem nedr īkst pārsniegt 
0,01 g. Laika interv ālam starp abiem masas m ērījumiem ir j ābūt vismaz 30 
minūtes ilgam.  
Nearomātisko sast āvdaļu masas procentu ālo daļu (A) apr ēķina pēc šādas 
formulas:  
A = W/W  1 *100  
kur W  1 ir parauga svars.  
Starpība (atšķirība no) 100 ir to arom ātisko sast āvdaļu procentu ālā daļa, kuras ir 
uzsūcis silikagels.  
8. Metodes precizit āte 
Atkārtojamība: 5 %.  
Reproduc ējamība: 10 %.  ▼M17
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 193  
Hromatogr āfijas 1. kolonna
  ▼M17
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 194  
Hromatogr āfijas 2. kolonna
  ▼M17
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 195  
B PIELIKUMS  
NAFTAL ĪNA KRISTALIZ ĀCIJAS TEMPERAT ŪRAS NOTEIKŠANAS 
METODE  
Nepārtraukti maisot, aptuveni 100 cm  3 tilpuma porcel āna tīģelī izkausējiet 
apmēram 100 g naftal īna. Apmēram 40 cm  3 izkausētās vielas ielejiet iepriekš 
uzkarsētā “Šukova” kolb ā, līdz tā ir piepild īta par trim ceturtda ļām. Caur kor ķi 
ielieciet termometru, kas sadal īts pa grāda desmitda ļas iedaļām, novietojot dz īv­
sudraba stabi ņa bumbiņu šķidruma centr ā. Kad temperat ūra ir nokritusi gandr īz 
līdz naftalīna kristaliz ācijas punktam (aptuveni 83 °C), izraisiet kristaliz āciju ar 
nepārtrauktu mais īšanu. Tikl īdz sāk veidoties krist āli, dzīvsudraba stabi ņš parasti 
nostabiliz ējas un tad atkal s āk kristies. Temperat ūra, pie kuras dz īvsudraba 
stabiņš nostabiliz ējās un kādu laiku palika nemain īgs (statisks), tiek fiks ēta, un 
šo temperat ūru uzskata par naftal īna kristaliz ācijas punktu, p ēc korekcijas, ņemot 
vērā dzīvsudraba stabi ņa daļu, kas atrodas ārpus kolbas.  
Dzīvsudraba termometram š ī korekcija ir sekojoša:  
n ðt – t 0 Þ 
6000  
kur “n” ir dz īvsudraba stabi ņa iedaļu skaits ārpus kolbas, “t” – fiks ētā tempera­
tūra, un “t′” – tās dzīvsudraba stabi ņa daļas vidējā temperat ūra, kas atrodas ārpus 
kolbas. “t ′” var aptuveni noteikt ar papildus termometru, kura bumbi ņa tiek 
novietota t ās stabiņa daļas, kas atrodas ārpus kolbas, vidus l īmenī. Kapilārās 
caurules termometrs nodrošina ļoti augstu precizit āti. 
“Šukova” kolba, kura ir uzz īmēta šīs lappuses apakš ā, ir stikla trauks ar dubult ­
sienām, telpa starp kur ām ir retin āta.
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 196  
VI SADA ĻA 
ĶĪMISKĀS RŪPNIECĪBAS UN SASKARNOZARU PRODUKCIJA  
Vispārīgie skaidrojumi  
Sadaļas 1., 2. un 3. piez īmju interpret ācijai skat. VI sada ļas HS visp ā­
rīgos skaidrojumus.  
28. NODA ĻA 
NEORGANISK ĀS ĶĪMIJAS PRODUKTI; D ĀRGMET ĀLU, RETZEMJU 
METĀLU, RADIOAKT ĪVO ELEMENTU VAI IZOTOPU ORGANISKIE 
VAI NEORGANISKIE SAVIENOJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Atsevišķus noteikta ķīmiskā sastāva neorganiskos savienojumus, kuri 
kapsulu (iz ņemot mikrokapsulas) veid ā paredzēti izmantošanai par 
pārtikas piedev ām, piemēram, želat īna kapsul ās, neklasific ē šajā nodaļā, 
jo sagatavošana kapsulu veid ā ir metode, kas nav ietverta š īs nodaļas 
1. piezīmē. 
II. NEORGANISK ĀS SKĀBES UN NEORGANISKIE 
SKĀBEKĻA SAVIENOJUMI AR NEMET ĀLIEM  
2811  Citas neorganisk ās skābes un cit ādi neorganisk ās skābes 
saturoši nemet ālu savienojumi  
2811 19 10 l īdz 
2811 19 80  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst š īs nodaļas 4. piez īmē minētie 
produkti.  
III. NEMET ĀLU SAVIENOJUMI AR HALOG ĒNIEM 
UN SĒRU 
2812  Nemet ālu halogen īdi un oks īdhalogen īdi 
2812 10 11 l īdz 
2812 10 18  Fosfora  
Skat. 2812. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (3) apakš ­
punktu un (B) punkta (4) apakšpunktu.  
2812 10 91 l īdz 
2812 10 99  Citādi 
Papildus 2812. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkt ā 
(izņemot (3) apakšpunktu) un B. punkt ā (izņemot (4) apakš ­
punktu) min ētajiem produktiem šaj ās apakšpoz īcijās ietilpst 
telūra tetrahlor īds (TeCl  4 ), ko izmanto galvenok ārt, lai 
piešķirtu sudrabliet ām apsūbējumu (patinu).  
IV. NEORGANISK ĀS BĀZES UN MET ĀLU OKS ĪDI, 
HIDROKS ĪDI UN PEROKS ĪDI 
Peroksīdi nozīmē tikai met āla ar skābekli savienojumus, 
kuru molekulas – k ā ūdeņraža peroks īda gadījuma – satur 
saiti –O–O–.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 197  
Metālu oksīdi, hidroks īdi un peroks īdi, kuri nav specific ēti 
iepriekšējās pozīcijās vai apakšpoz īcijās, tiek klasific ēti 
2825 90 85. apakšpoz īcijā. 
2819  Hroma oks īdi un hidroks īdi 
2819 10 00  Hroma trioks īds 
Skat. 2819. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (1) apak ­ 
špunktu.  
2819 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 2819. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (A) punkta (2) apakšpunkt ā un (B) punkt ā minētie 
produkti.  
2824  Svina oks īdi; svina m īnijs, sarkanais un oranžais  
2824 90 00  Cit ādi 
Attiecībā uz terminu “sarkanais svina m īnijs” un “oranžais 
svina m īnijs” skat īt 2824. poz īcijas HS skaidrojumu 
(2) apakšpunkt ā. 
2825  Hidraz īns un hidroksilam īns un to neorganiskie s āļi; 
pārējās neorganisk ās bāzes; citādi metāla oksīdi, hidro ­
ksīdi un peroks īdi 
2825 70 00  Molibd ēna oksīdi un hidroks īdi 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst tehniskais molibd ēna oksīds, 
kas iegūts, tikai apdedzinot molibden īta koncentr ātus 
(2613 10 00. apakšpoz īcija).  
V. NEORGANISKO SK ĀBJU UN MET ĀLU SĀĻI UN 
PEROKSIS ĀĻI 
2826  Fluor īdi; fluorsilik āti, fluoralumin āti un cit ādi saliktie 
fluora sāļi 
2826 19 10  Amonija vai n ātrija  
Skat. 2826. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (1) un 
(2) apakšpunktus.  
2826 19 90  Cit ādi 
Papildus 2826. poz īcijas HS (A) punkta (4)–(9) apak ­ 
špunktos min ētajiem produktiem, šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. berilija difluor īds (BeF  2 ), stiklveida izskata produkts ar 
blīvumu apm ēram 2 g/cm  3 un kušanas temperat ūru ap 
800 °C, labi š ķīst ūdenī. To izmanto k ā starpproduktu 
berilija metalur ģijā un iegūst, kalcinējot amonija fluorbe ­
rilātu; 
2. berilija b āziskais fluor īds (5BeF  2 .2BeO), ar ī stiklveida 
izskata produkts, š ķīstošs ūdenī, mazliet bl īvāks 
(apmēram 2,3 g/cm  3 ). 
2826 30 00  N ātrija heksafluoralumin āts (sintētiskais kriol īts) 
Skat. 2826. poz īcijas HS skaidrojumu (C) punkta (1) apak ­ 
špunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 198  
2826 90 80  Cit ādi 
Skat. 2826. poz īcijas HS skaidrojumu (B) punkta 
un (C) punkta (2)–(5) apakšpunktus, iz ņemot dikālija heksa ­
fluorcirkon ātu, kurš ir īpaši ietverts 2826 90 10. apak ­ 
špozīcijā. 
2833  Sulf āti; alauni; peroksisulf āti (persulf āti) 
2833 29 30  Kobalta; tit āna 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. dititāna tris(sulf āts) (Ti  2 (SO  4 ) 3 ). Bezūdens form ā tas ir 
zaļš kristālisks pulveris, kas neš ķīst ūdenī, bet šķīst 
atšķaidītās skābēs, ar kurām veido purpursarkanas kr āsas 
šķīdumu. Hidrat ētā formā tas veido stabilu krist ālhidrātu, 
kas šķīst ūdenī. To izmanto k ā reducētājvielu tekstilr ūp­
niecībā; 
2. titāna oksisulf āts (titanilsulf āts) ((TiO)SO  4 ). Tas var b ūt 
gan bezūdens form ā, kā balts higroskopisks pulveris, vai 
arī vienā no daudzaj ām hidratētajām formām, kurās dihi­
drāts ir stabil āks. To izmanto k ā kodinātāju (kodni) 
krāsošanā; 
3. titāna bis(sulf āts) (Ti(SO  4 ) 2 ) ir balts, stipri higroskopisks, 
visai nestabils pulveris.  
2835  Fosfin āti (hipofosf īti), fosfon āti (fosfīti) un fosf āti; poli­
fosfāti, noteikta vai nenoteikta ķīmiskā sastāva 
2835 10 00  Fosfin āti (hipofosf īti) un fosfon āti (fosfīti) 
Skat. 2835. poz īcijas HS skaidrojumu (A) un (B) punktus.  
2835 22 00 l īdz 
2835 29 90  Fosfāti 
Skat. 2835. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas pirmā 
punkta (I) ieda ļu un otrā punkta (1) apakšpunktu (a) ieda ļu, 
(2) apakšpunkta (a), (b) un (c) ieda ļas un (3)–(8) apak ­ 
špunktus. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst daž ādu fosfātu savstarp ēji 
maisījumi (parasti 31. noda ļa vai 3824 90 96. apak ­ 
špozīcija).  
2835 31 00 l īdz 
2835 39 00  Polifosfāti 
Skat. 2835. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas pirmā punk­
ta (II), (III) un (IV) ieda ļu un otrā punkta (1) apakšpunkta 
(b) iedaļu un (2) apakšpunkta (d)–(g) ieda ļu. 
2835 39 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. tetraamonija difosf āts (amonija pirofosf āts) ((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) 
un pentaamonija trifosf āts ((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 199  
2. nātrija pirofosf āti (nātrija difosf āti): tetranātrija pirofosf āti 
(neitrālais difosf āts) (Na  4 P 2 O 7 ), dinātrija dihidrog ēnpiro­
fosfāts (skābais difosf āts) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. nātrija metafosf āti (pamatformula (NaPO  3 ) n ), kuru ir divi: 
nātrija ciklo-trifosf āts un nātrija ciklo-tetrafosf āts; 
4. citādi nātrija polifosf āti ar augstu polimeriz ācijas pakāpi. 
To skaitā ir arī produkts, kuru k ļūdaini atpaz īst kā nātrija 
heksametafosf ātu, pazīstams arī kā Greijema s āls, kas ir 
polimēru maisījums ((NaPO  3 ) n ) ar polimeriz ācijas pakāpi 
starp 30 un 90. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī amonija polifosf āti ar augst āku 
polimeriz ācijas pak āpi, pat ja tie sast āv no līdzīgām poli­
mēru sērijām (tos dažreiz sauc par amonija metafosf ātiem). 
Tāds ir gad ījums, piem ēram, ar Kurrola amonija s āli 
(nedrīkst jaukt ar Kurro s āli, kas ir n ātrija metafosf āts) - 
lineāru polim ēru, kam ir augsta vid ējā polimeriz ācijas 
pakāpe (vairāki tūkstoši līdz desmitiem t ūkstošu vien ību). 
Tas ir balts krist ālisks pulveris, ne seviš ķi labi šķīstošs 
ūdenī, un to izmanto galvenok ārt kā ugunsdrošu (nedegošu) 
vielu.  
2840  Bor āti; peroksobor āti (perbor āti) 
2840 19 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kristaliz ēts dinātrija tetrabor āts (ar 
10H  2 O). 
2840 20 10  Bez ūdens nātrija bor āti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst n ātrija pentabor āts un nātrija 
metaborāts. 
2841  Oksimet ālisko vai peroksimet ālisko skābju sāļi 
2841 69 00  Cit ādi 
Manganīti ir mang ānskābes (H  2 MnO  3 ) sāļi. Tie praktiski 
nešķīst ūdenī un viegli hidroliz ējas. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vara mangan īts (CuMnO  3 ), kuru 
izmanto g āzmaskās, lai oksid ētu oglekļa monoks īdu par 
oglekļa dioks īdu, un vara bis(hidrog ēnmanganīts) 
(Cu(HMnO  3 ) 2 ), kurš ir v ēl iedarbīgāks. 
Papildus 2841. poz īcijas HS skaidrojumu (3) punkta 
(a) apakšpunkt ā minētajiem produktiem šaj ā apakšpoz īcijā 
ietilpst ar ī mangan āti, kuros mang āns ir piecv ērtīgs, 
piemēram, Na  3 MnO  4 .10H  2 O. 
2842  Citu neorganisko sk ābju vai peroksosk ābju sāļi 
(ieskaitot noteikta vai nenoteikta ķīmiskā sastāva alumi ­
nosilikātus), izņemot azīdus ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 200  
2842 10 00  Dubultie vai kompleksie silik āti, ieskaitot noteikta vai 
nenoteikta ķīmiskā sastāva aluminosilik ātus 
Skat. 2842. poz īcijas HS skaidrojumu (II) ieda ļas otrā 
punkta (L) apakšpunktu.  
2842 90 10  Sel ēnskābes vai tel ūrskābes sāļi, dubults āļi vai 
kompleksie s āļi 
Papildus 2842. poz īcijas HS skaidrojumu (I) ieda ļas (C) 
un (D) da ļās un (II) ieda ļas otrā punkta (D) un (E) da ļās 
minētajiem produktiem un (II) ieda ļas otrā punkta (C) da ļas 
(3) apakšpunkt ā minētajiem sel ēnsulfīdiem, sel ēnsulfātiem 
un tiotelur ātiem, šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. indija selen īds (InSe), ko izmanto k ā pusvadītājus; 
2. augstas t īrības pakāpes svina telur īds (PbTe), ko izmanto 
tranzistoru, termoelementu jeb termop āru, dzīvsudraba 
tvaika lampu u.c. ražošan ā. 
VI. DAŽ ĀDI 
2844  Radioakt īvie ķīmiskie elementi un radioakt īvie izotopi 
(ieskaitot ķīmiskos elementus un izotopus, kas dal ās vai 
reducējas) un to savienojumi; mais ījumi un atlikumi, kas 
satur šos produktus  
Skat. šīs nodaļas 6. piez īmi. 
2844 10 10 l īdz 
2844 10 90  Dabiskais ur āns un tā savienojumi; sakaus ējumi, disper ­
sijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramiskie produkti un 
maisījumi, kas satur dabisko ur ānu vai dabisk ā urāna 
savienojumus  
Skat. 2844. poz īcijas HS (IV) ieda ļas (A) da ļas 
(1) punktu, (B) da ļas (1) punktu un (C) da ļas 
(1)–(3) punktu.  
2844 20 25 l īdz 
2844 20 99  Ar urānu-235 bag ātināts urāns un tā savienojumi; pluto ­
nijs un t ā savienojumi; sakaus ējumi, dispersijas 
(ieskaitot met ālkeramiku), keramikas produkti un mais ī­
jumi, kas satur ar ur ānu-235 bag ātinātu urānu, pluto ­
niju vai šo produktu savienojumus  
Urānu, kas bag ātināts ar izotopu 235, p ārdod ar apz īmēju­
miem “nedaudz bag ātināts urāns” (kad tas satur l īdz aptu­
veni 20 % ur ānu-235) un “stipri bag ātināts urāns” (kad tas 
satur vair āk nekā 20 % ur āna-235). 
Attiecībā uz plutoniju un t ā savienojumiem skat. 2844. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (IV) ieda ļas (A) punkta (3) apak ­ 
špunktu, (B) punkta (2) apakšpunktu un (C) punkta 
(1)–(3) apakšpunktu.  
2844 30 11 un 
2844 30 19  Urāns ar samazin ātu urāna-235 saturu; sakaus ējumi, 
dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), keramikas 
produkti un mais ījumi, kas satur ur ānu ar samazin ātu 
urāna-235 saturu vai š ā produkta savienojumus  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 201  
Urāns, kas liesin āts ar urānu-235, ir blakusprodukts, kas 
rodas ar ur ānu-235 bag ātinātā urāna ražošanas proces ā. 
Ņemot vērā tā daudz zem ākās izmaksas un lielo pieejamo 
apjomu, to izmanto k ā dabīgā urāna aizvietot āju, it īpaši, kā 
auglīgu materi ālu, aizsargekr ānu pret radi āciju, kā smago 
metālu spararatu ražošan ā vai absorb ējošu sastāvu (geteru) 
gatavošan ā, ko izmanto dažu g āzu attīrīšanai.  
2844 30 51 l īdz 
2844 30 69  Torijs; sakaus ējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkera­
miku), keramikas produkti un mais ījumi, kas satur 
toriju vai š ā produkta savienojumus  
Skat. 2844. poz īcijas HS skaidrojumu (IV) da ļu, 
konkrēti (A) punkta (2) apakšpunktu un (B) punkta 
(3) apakšpunktu.  
2844 30 91 un 
2844 30 99  Urāna ar samazin ātu urāna-235 saturu vai torija savie ­
nojumi, ar ī sajaukti kop ā 
Skat. 2844. poz īcijas HS skaidrojumu (IV) da ļu, sevi­ 
šķi (B) punkta (1) un (3) apakšpunktus.  
2844 40 10 l īdz 
2844 40 80  Radioakt īvie elementi, izotopi un savienojumi, iz ņemot 
apakšpoz īcijā 2844 10, 2844 20 vai 2844 30 min ētos; 
sakausējumi, dispersijas (ieskaitot met ālkeramiku), kera ­
mikas produkti un mais ījumi, kas satur šos elementus, 
izotopus vai to savienojumus; radioakt īvie atlikumi  
Termina “izotopi” defin īciju skat. š īs nodaļas 6. piez īmes 
pēdējā teikumā un 2844. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļā. 
Pārējo šajās apakšpoz īcijās minēto produktu skaidrojumus 
skat. 2844. poz īcijas HS skaidrojumu (II) da ļā. 
2844 50 00  Izlietotie (ar samazin ātu radioaktivit āti) kodolreaktoru 
degvielas elementi (kasetes) ( Euratom ) 
Skat. 2844. poz īcijas HS paskaidrojumu (IV) da ļas (C) punkta 
(4) apakšpunktu.  
2845  Izotopi, iz ņemot poz īcijā 2844 min ētos; minēto izotopu 
neorganiskie un organiskie savienojumi ar noteiktu vai 
nenoteiktu ķīmisko sast āvu 
Termina “izotopi” defin īciju skat. š īs nodaļas 6. piez īmes 
pēdējā teikumā un 2844. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļā. 
2845 10 00  Smagais ūdens (deit ērija oksīds) ( Euratom ) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst smagais ūdens (jeb deiterija 
oksīds), kurš p ēc izskata atg ādina parasto ūdeni un ir ar 
tādām pašām ķīmiskajām īpašībām; turpret ī tā fizikālās 
īpašības ir nedaudz atš ķirīgas. Smago ūdeni izmanto k ā 
deiterija avotu un to izmanto kodolreaktoros, lai pal ēninātu 
neitronus, kuri saskalda ur āna atomus.  
2845 90 10  Deit ērijs un t ā savienojumi; ūdeņradis un t ā savieno­
jumi, kas bag ātināti ar deit ēriju; mais ījumi un š ķīdumi, 
kas satur šos produktus ( Euratom ) ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 202  
Skat. 2845. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (1) un 
(3) apakšpunktus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī citādi hidrogen ētie organiskie 
vai neorganiskie savienojumi, kuros ūdeņradis ir da ļēji vai 
pilnīgi aizvietots ar deiteriju. Noz īmīgākie savienojumi ir 
litija deiter īds, deiter ēts amonjaks, deiter ēts sērūdeņradis, 
deiterēts benzols, deiter ēts bifenils un deiter ēti terfenili. 
Šos produktus izmanto kodolr ūpniecībā, lai samazin ātu 
neitronu (moderatoru) ātrumu, k ā starpproduktus smag ā 
ūdens ražošan ā vai kodoltermisk ās sabrukšanas p ētījumos. 
Šie savienojumi ir noz īmīgi arī organiskaj ā analīzē un 
sintēzē. 
2845 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojoši izotopi un savienojumi: 
1. ogleklis 13, litijs 6, litijs 7 un to savienojumi; 
2. bors 10, bors 11, sl āpeklis 15, sk ābeklis 18 un to savie ­
nojumi (piem ēram,  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O)). 
Tos izmanto zin ātniskajos p ētījumos un kodolr ūpniecībā. 
2846  Retzemju met ālu, itrija, skandija un šo met ālu maisī­
jumu organiskie un neorganiskie savienojumi  
2846 10 00  C ērija savienojumi  
Skat. 2846. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta 1. apak ­ 
špunktu.  
2846 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst to met ālu savienojumi, kuri 
ietilpst retzemju met ālu nodaļā un kurus sauc par lantan ī­
diem vai lantano īdiem (jo pirmais elements to rind ā ir 
lantāns), kuru skait ā ietilpst eiropija, gadol īnija, sam ārija 
un terbija (terb īts) oksīdi, kurus izmanto k ā neitronu absor ­
bētājus kodolreaktoru kontroles vai aizsargstie ņos un krāsu 
televizoru elektronu lamp ās. 
Skat. arī 2846. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta 
2. apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 203  
29. NODA ĻA 
ORGANISKIE ĶĪMISKIE SAVIENOJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Burti (INN), kas nor ādīti pēc vārda kombin ētajā nomenklat ūrā un arī 
skaidrojumos, noz īmē, ka šis vārds ir ietverts Starptautiskaj ā nepatentēto 
nosaukumu, kas paredz ēti farmaceitiskaj ām vielām, ko public ē Pasaules 
veselības organiz ācija, sarakst ā. 
Burti (INNM) nor āda, ka vārds ir pieņemts Pasaules vesel ības organiz ā­
cijā kā “Starptautiskais nepatent ētais nosaukums (p ārveidots)”.  
Burti (ISO) nor āda, ka vārds ir min ēts kā viens no “sugas v ārdiem, kas 
apzīmē kaitēkļu apkarošanas ķimikālijas un augu augšanas regul ētājus” 
Starptautisk ās standartiz ācijas organiz ācijas rekomend ācijā R 1750.  
Kondensēta sistēma ir tāda, kurā ir vismaz divi gredzeni, kuriem ir 
viena, un tikai viena, kop īga saite un divi, un tikai divi kop īgi atomi.  
Atsevišķus noteikta ķīmiskā sastāva organiskos savienojumus, kuri 
kapsulu (iz ņemot mikrokapsulas) veid ā paredzēti izmantošanai par 
pārtikas piedev ām, piemēram, želat īna kapsul ās, neklasific ē šajā nodaļā, 
jo sagatavošana kapsulu veid ā ir metode, kas nav ietverta š īs nodaļas 
1. piezīmē. 
1. (a) piez īme Skat. š īs nodaļas HS skaidrojumu (A) da ļas pirmos četrus 
punktus. 
Šajā nodaļā ietilpst: 
1. antrac ēns ar tīrību 90 % no masas vai vair āk 
(2902 90 00. apakšpoz īcija); 
2. benzols ar t īrību 95 % no masas vai vair āk 
(2902 20 00. apakšpoz īcija); 
3. naftal īns ar kristaliz ācijas temperat ūru 79,4 °C vai 
vairāk (2902 90 00. apakšpoz īcija); 
4. toluols ar t īrību 95 % no masas vai vair āk 
(2902 30 00. apakšpoz īcija); 
5. ksiloli ar ksilola saturu 95 % vai vair āk no masas 
(summārie izomēri) (2902 41 00.–2902 44 00. apakšpo ­
zīcijas); 
6. etāns un cit ādi piesātinātie acikliskie og ļūdeņraži 
(izņemot met ānu un prop ānu), kas veidoti k ā atsevišķi 
izomēri ar tīrību 95 % vai vair āk attiecībā uz gāzveida 
produktu (  1 ) tilpumu un svaru produktiem, kas nav 
gāzveida (2901 10 00. apakšpoz īcija);  
_____________  
( 1 ) Gāzveida stāvoklis tiek nov ērots temperat ūrā 15 °C un spiedien ā 1 013 milib āri. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 204  
7. etilēns ar t īrību pēc tilpuma 95 % vai vair āk 
(2901 21 00. apakšpoz īcija); 
8. propēns (propil ēns) ar tīrību pēc tilpuma 90 % vai 
vairāk (2901 22 00. apakšpoz īcija); 
9. piesātinātie spirti ar t īrību 90 % no masas vai vair āk, 
kas aprēķināta uz bezūdens produkta b āzes, un kas satur 
sešus vai vair āk oglekļa atomus (2905 16., 2905 17 00. 
vai 2905 29 90. apakšpoz īcija); 
10. krezoli (atseviš ķi vai mais īti izomēri), kas satur 95 % 
no masas vai vair āk krezola, skaitot kop ā visus krezola 
izomērus (2907 12 00. apakšpoz īcija); 
11. fenols ar t īrību 90 % no masas vai vair āk 
(2907 11 00. apakšpoz īcija); 
12. ksiloli (atseviš ķi izomēri vai izom ēru maisījums), kas 
satur 95 % no masas vai vair āk ksilola, skaitot kop ā 
visus ksilola izom ērus (2907 19 10. apakšpoz īcija); 
13. tauksk ābes (izņemot ole īnskābi) ar tīrību 90 % vai 
vairāk, kas apr ēķināta uz bez ūdens produkta b āzes, un 
kas satur sešus vai vair āk oglekļa atomus (2915. un 
2916. poz īcijas); 
14. oleīnskābe ar tīrības pakāpi 85 % vai vair āk, kas apr ē­ 
ķināta uz bezūdens produkta pamata (2916 15 00. apak ­ 
špozīcija); 
15. piridīns ar t īrību 95 % no masas vai vair āk 
(2933 31 00. apakšpoz īcija); 
16. metilpirid īns (pikol īns), 5-etil-2-metilpirid īns (5-etil-2- 
pikolīns) un 2-vinilpirid īns ar tīrības pakāpi 90 % vai 
vairāk (2933 39. apakšpoz īcija); 
17. hinol īns ar tīrības pakāpi 95 % vai vair āk, kas apr ēķi­
nāta uz bez ūdens produkta b āzes (kā apstiprin āts gāzu 
hromatogr āfijā) (2933 49 90. apakšpoz īcija); 
18. 1,2-dihidro-2,2,4-trimetilhinol īns ar tīrību, lielāku par 
85 % no masas, kas apr ēķināta uz bez ūdens produkta 
bāzes (2933 49 90. apakšpoz īcija); 
19. akrid īns ar tīrību 95 % vai vair āk, kas apr ēķināta uz 
bezūdens produkta b āzes (kā apstiprin āts gāzu hroma ­
togrāfijā) (2933 99 80. apakšpoz īcija); 
20. iepriekš min ētajos 9., 13. un 14. punktos min ēto tauk­
skābju un pies ātināto spirtu atvasin ājumi (piem ēram, 
sāļi, esteri (iz ņemot glicer īna esterus), am īni, amīdi, 
nitrili), ar noteikumu, ka tie atbilst attiec īgajām tauk­
skābēm un spirtiem izvirz ītajiem krit ērijiem.  
1. (b) piez īme Skat. š īs nodaļas HS visp ārējo skaidrojumu (A) da ļas pēdējo 
punktu.  
1. (d) piez īme Pie ļaujamie ūdens šķīdumi ir tikai īstie šķīdumi, pat tad, ja 
nepietiekama ūdens daudzuma d ēļ viela ir izš ķīdusi tikai 
daļēji. 
1. (f) piez īme Attiec ībā uz stabiliz ētāju, pretputek ļu vielu, kr āsvielu un 
smaržvielu pievienošanu skat. š īs nodaļas HS visp ārējo skai­
drojumu (A) da ļas priekšp ēdējo punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 205  
1. (g) piez īme Attiec ībā uz stabiliz ētāju, pretputek ļu vielu, kr āsvielu un 
smaržvielu pievienošanu skat. š īs nodaļas HS visp ārējo skai­
drojumu (A) da ļas priekšp ēdējo punktu.  
5. piezīme Š īs piezīmes noteikumi attiecas tikai uz attiec īgo produktu 
klasifikāciju pozīcijās (skat. š īs nodaļas HS visp ārējo skai­
drojumu (G) da ļu). 
Lai klasific ētu produktus apakšpoz īcijās pozīciju ietvaros, ir 
jāpiemēro šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmes noteikumi.  
I. OGĻŪDEŅRAŽI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFU ­
RĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE 
ATVASIN ĀJUMI  
2902  Cikliskie og ļūdeņraži 
2902 19 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: azul ēns (biciklo[5,3,0]dekapen ­
taēns) un tā alkilatvasin ājumi, tādi kā, piemēram, kamazu ­
lēns (chamazulene ) (7-etil-1,4-dimetilazul ēns), gvaiazul ēns 
(7-izopropil-1,4-dimetilazul ēns), vetiverazul ēns (2-izopropil- 
4,8-dimetilazul ēns). 
2903  Og ļūdeņražu hidrogen ētie halog ēnatvasinājumi  
2903 39 90  Fluor īdi un jod īdi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 1,1-difluoroet āns, oglek ļa tetra­
fluorīds (tetrafluoromet āns), tetrafluoroetil ēns, trifluoretil ēns, 
trifluormet āns 
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-heksahlorcikloheks āns (HCH (ISO)), ieskaitot 
lindānu (ISO, INN)  
Šajā apakšpoz īcija ietilpst lind āns (ISO, INN). Lind āns ir 
heksahlorcikloheks āna (HCH (ISO)) gamma-izom ērs ar 
tīrības pak āpi 99 % vai vair āk. Tikai šim HCH 
gamma-izom ēram ir insektic īdas īpašības. Lind ānu izmanto 
lauksaimniec ībā un kokmateri ālu apstrādei. 
II. SPIRTI UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFUR ĒTIE, 
NITRĒTIE VAI NITROZ ĒTIE ATVASIN ĀJUMI  
2905  Acikliskie spirti un to halogen ētie, sulfur ētie, nitrētie vai 
nitrozētie atvasin ājumi  
2905 14 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai sekojošie spirti: 
sek-butilspirts (butan-2-ols) un izobutilspirts (2-metil ­
propan-1-ols).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 206  
2905 19 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pentanols (amilspirts) no: spirti:  
n-amilspirts (pentan-1-ols), sek-amilspirts (pentan-2-ols), 
terc-amilspirts (2-metilbutan-2-ols, amil ēna hidrāts), izoamil ­
spirts (3-metilbutan-1-ols), sek-izoamilspirts (3-metilbutan- 
2-ols), 2-metilbutan-1-ols, neopentilspirts (neoamils, 2,2- 
dimetilpropan-1-ols), pentan-3-ols.  
2905 44 11 l īdz 
2905 44 99  D-glucitols (sorbitols)  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai D-glucitols (sorbitols), 
kurš atbilst š īs nodaļas 1. piez īmes noteikumiem. 
D-glucitola (sorbitola) formas, kuras šiem noteikumiem 
neatbilst, klasific ē 3824 60 11.–3824 60 99. apakšpoz īcijās. 
2906  Cikliskie spirti un to halogen ētie, sulfur ētie, nitrētie vai 
nitrozētie atvasin ājumi  
2906 11 00  Mentols  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai: (–)-paramentols-3, 
((–)-trans-1,2-cis-1,5-izopropil-2-metil-5-cikloheksanols, 
(±)-paramentols-3 un (+)-paramentols-3. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst neomentols, izomentols vai 
neoizomentols (2906 19 00. apakšpoz īcija).  
VI. SAVIENOJUMI AR KETONA FUNKCION Ā­
LAJĀM NODA ĻĀM UN SAVIENOJUMI AR HINONA 
FUNKCION ĀLAJĀM NODA ĻĀM 
2914  Ketoni un hinoni, ar cit ām skābekli saturoš ām funkcio ­
nālajām nodaļām vai bez t ām, un to halogen ētie, sulfu ­
rētie, nitrētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  
2914 50 00  Keto(n)fenoli un ketoni ar p ārējām skābekļa funkcion ā­
lajām nodaļām 
Šajā apakšpoz īcijā “pārējās skābekli saturoš ās funkcion ālās 
nodaļas” nozīmē jebkuru no sk ābekli saturoš ām funkcion ā­
lajām nodaļām, kas specific ētas iepriekš ējās šīs nodaļas 
pozīcijās, izņemot spirta, aldeh īdu un fenola funkcion ālās 
nodaļas. 
2914 61 00 l īdz 
2914 69 90  Hinoni  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kas min ēti 2914. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (E) un (F) da ļās. Šajās apakšpoz īcijās 
“hinoni” ir j āsaprot plaš ā nozīmē, tas ir, “hinoni ar cit ām 
skābekli saturoš ām funkcion ālajām nodaļām vai bez t ām”; 
sekojoši, to skait ā ietilpst hinoni bez p ārējām skābekli satu ­
rošām funkcion ālajām nodaļām (izņemot hinona funkcion ālo 
nodaļu), hinonspirti, hinonfenoli, hinona aldeh īdi un hinoni 
ar pārējām skābekli saturoš ām funkcion ālajām nodaļām 
(izņemot iepriekš min ētos). 
VII. KARBONSK ĀBES (JEB SK ĀBES AR KARBOK ­
SILNODA ĻU) UN TO ANHIDR ĪDI, HALOGENSA ­
VIENOJUMI [AR ELEKTROPOZIT ĪVĀKU 
ELEMENTU VAI RADIK ĀLI], PEROKS ĪDI UN 
PEROKSISK ĀBES, UN TO HALOGEN ĒTIE, SULFU ­
RĒTIE, NITR ĒTIE VAI NITROZ ĒTIE 
ATVASIN ĀJUMI  
2915  Pies ātinātās aciklisk ās skābes ar vienu karboksilnoda ļu 
un to anhidr īdi, halogensavienojumi [ar elektropozit ī­
vāku elementu vai radik āli], peroks īdi un peroksisk ābes; 
to halogen ētie, sulfur ētie, nitr ētie vai nitroz ētie 
atvasinājumi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 207  
Kas attiecas uz tauksk ābju un to atvasin ājumu tīrības kritē­
rijiem, skat. š īs nodaļas vispārīgo skaidrojumu 1.(a) piez īmes 
(13) un (20) punktus.  
2916  Nepies ātinātās aciklisk ās monokarbonsk ābes, ciklisk ās 
monokarbonsk ābes un to anhidr īdi, halog ēnanhidrīdi, 
peroksīdi un peroksisk ābes; šo savienojumu halogen ētie, 
sulfurētie, nitrētie vai nitroz ētie atvasin ājumi  
Kas attiecas uz tauksk ābju un to atvasin ājumu tīrības kritē­
rijiem, skat. š īs nodaļas vispārīgo skaidrojumu 1. (a) piez īmes 
(13), (14) un (20) punktus.  
IX. SAVIENOJUMI AR SL ĀPEKLI SATUROŠU 
FUNKCION ĀLO NODA ĻU 
2921  Savienojumi ar am īnu funkcion ālajām nodaļām 
2921 42 00  Anil īna atvasin ājumi un to s āļi 
Skat. 2921 42.–2921 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
2921 43 00  Toluid īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
Skat. 2921 42.–2921 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
2921 44 00  Difenilam īns un tā atvasinājumi; to s āļi 
Skat. 2921 42.–2921 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
2921 45 00  1-naftilam īns (naphthylamine) (alfa-naftilam īns), 2-nafti ­
lamīns (beta-naftilam īns) un to atvasin ājumi; to s āļi 
Skat. 2921 42.–2921 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
2921 49 00  Cit ādi 
Skat. 2921 42.–2921 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
2923  Kvart ārie jeb četraizvietotie amonija s āļi un hidroks īdi; 
lecitīni un cit ādi fosfoaminolip īdi 
2923 20 00  Lecit īni un cit ādi fosfoaminolip īdi 
Skat. 2923. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā punkta 
(2) apakšpunktu. 
Citādi šajā apakšpoz īcijā minētie fosfoaminolip īdi ir esteri 
(fosfatīdi), līdzīgi lecitīnam. To skait ā ietilpst cefal īns, kura 
slāpekli saturoš ās organisk ās bāzes ir kolam īns un serīns, un 
sfingomiel īns, kura sl āpekli saturoš ā bāze ir hol īns un 
sfingozīns. 
2925  Savienojumi ar karboksim īda funkcion ālajām nodaļām 
(ieskaitot sahar īnu un t ā sāļus) un savienojumi ar 
imīna funkcion ālajām nodaļām ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 208  
2925 11 00  Sahar īns un tā sāļi 
Skat. 2925. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas pirmā 
punkta (1) apakšpunktu.  
X. ORGANISKI-NEORGANISKIE SAVIENOJUMI, 
HETEROCIKLISKIE SAVIENOJUMI, NUKLE ĪN­
SKĀBES UN TO S ĀĻI, UN SULFONAM ĪDI 
2930  Organiskie s ēra savienojumi  
Organiskie s ēra savienojumi, k ā noteikts š īs nodaļas 
6. piezīmē, jāklasificē šajā pozīcijā neatkarīgi no tā, vai 
tie satur vai nesatur citus nemet ālus vai met ālus, kas tieši 
saistīti pie oglek ļa atomiem.  
2932  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai sk ābekļa 
heteroatomu(-us)  
2932 20 10 l īdz 
2932 20 90  Laktoni  
Skat. 2932 20. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Skat. ar ī 2932. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (B) da ļas. 
2933  Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai sl āpekļa 
heteroatomu(-us)  
2933 11 10 un 
2933 11 90  Fenazons (antipir īns) un tā atvasinājumi  
Skat. 2933 11., 2933 21. un 2933 54. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
2933 21 00  Hindatons un t ā atvasinājumi  
Skat. 2933 11., 2933 21. un 2933 54. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
2933 49 10  Halogen ētie hinolīna atvasin ājumi; hinol īnkarbonsk ābes 
atvasinājumi  
Skat. ar ī 2933. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (D) da ļas. 
Šajā apakšpoz īcijā termins “hinol īna halogēnatvasinājumi” 
attiecas tikai uz t ādiem hinol īna atvasin ājumiem, kuros 
viens vai vair āki ūdeņraža atomi pie arom ātisko gredzenu 
sistēmas ir aizvietoti ar attiec īgu skaitu halog ēnu atomu. 
Termins “hinol īnkarbonsk ābes atvasin ājumi” attiecas uz 
hinolīnkarbonsk ābes atvasin ājumiem, kuros pie arom ātisko 
gredzenu sist ēmas un/vai sk ābes funkcij ā ir aizvietoti viens 
vai vairāki ūdeņraža atomi.  
2933 52 00  Malonilur īnviela (barbitursk ābe) un tās atvasin ājumi; to 
sāļi 
Skat. 2933 11., 2933 21. un 2933 54. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 209  
2933 54 00  Citi malonilur īnvielu (barbitursk ābes) atvasin ājumi; to 
sāļi 
Skat. 2933 11., 2933 21. un 2933 54. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
2933 79 00  Citi lakt āmi 
Skat. 2933 79. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Skat. ar ī 2933. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (G) da ļas (2)–(7) apakšpunktus.  
XI. PROVITAM ĪNI, VITAM ĪNI UN HORMONI  
2936  Dabiskie vai sint ēzes rezult ātā reproduc ētie provitam īni 
un vitam īni (ieskaitot dabiskos koncentr ātus), to atvasi ­
nājumi, ko izmanto galvenok ārt kā vitamīnus, un 
iepriekš min ēto produktu savstarp ēji maisījumi, šķīdinā­
tājos vai n ē 
Šajā pozīcijā ietvertie produkti var b ūt: 
— stabiliz ēti eļļainā formā; 
— stabiliz ēti ar apvalku, piem ēram, ar želat īnu, vasku, 
taukiem, daž ādu veidu gumiju vai celulozes atvasin āju­
miem mikrokapsulu form ā; 
— adsorb ēti silīcija dioks īdā. 
Plastifikatoru vai pretsaciet ēšanas vielu piedevas klasifik ā­
ciju šajā apakšpoz īcijā neietekm ē. 
Jonu apmain ītāju adsorb āti šajā pozīcijā neietilpst, un tos 
klasificē atkarībā no to sast āva un izmantošanas.  
2936 90 00  Cit ādi, ieskaitot dabiskos koncentr ātus 
Skat. 2936 90. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
2937  Dabiskie vai sint ēzētie hormoni, prostagland īni, trom ­
boksāni un leikotr īni; to atvasin ājumi un strukt ūras 
analogi, ieskaitot polipept īdus ar modific ētu ķēdi, kurus 
izmanto galvenok ārt kā hormonus  
Termina “hormoni” un j ēdziena “kurus izmanto galvenok ārt 
kā hormonus” defin īcijai skat. š īs nodaļas 8. piez īmi. 
Šajā pozīcijā ietilpst tikai tie produkti, kuri atbilst 
2937. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (I)–(VI) apakš ­
punktā un otrā punktā izklāstītajiem krit ērijiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 210  
2937 11 00  Somatrop īns, tā atvasinājumi un strukt ūras analogi  
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (A) da ļas 
(1) punktu.  
2937 12 00  Insul īns un tā sāļi 
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (A) da ļas 
(2) punktu.  
2937 19 00  Cit ādi 
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (A) da ļas 
(3)–(20) punktu.  
2937 21 00 l īdz 
2937 29 00  Steroidālie hormoni, to atvasin ājumi un strukt ūras 
analogi  
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (B) da ļu. 
Attiecībā uz vielām, kuras uzskait ītas kā “kortikostero īdi”, 
skat. arī 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, “Stero īdu 
sarakstu, kurus lieto galvenok ārt to hormonu dabas d ēļ”. 
2937 21 00  Kortizons, hidrokortizons, prednizons (dehidrokortizons) 
un prednizolons (dehidrohidrokortizons)  
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (B) da ļas 
(1) punkta (a), (b), (c) un (d) apkšpunktu.  
2937 22 00  Kortikosteroid ālo hormonu halogen ētie atvasin ājumi  
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (B) da ļas 
(2) punktu.  
2937 23 00  Estrog ēni un progestrog ēni 
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (B) da ļas 
(3) punktu. 
Attiecībā uz vielām, kuras uzskait ītas kā “estrogēni” vai 
“progestrog ēni”, skat. ar ī 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, 
“Steroīdu sarakstu, kurus lieto galvenok ārt to hormonu 
dabas dēļ”. 
2937 29 00  Cit ādi 
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (B) da ļas 
(1) punkta (e) un (f) apakšpunktu un (B) da ļas (4) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 211  
2937 50 00  Prostagland īni, tromboks āni un leikotri ēni, to atvasin ā­
jumi un strukt ūras analogi  
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (C) da ļu. 
2937 90 00  Cit ādi 
Skat. 2937. poz īcijas HS skaidrojumu, produktu, kurus 
jāklasificē kā 2937. poz īcijas produktus, saraksta (D) da ļu. 
XII. DABISKIE VAI SINTEZ ĒTIE GLIKOZ ĪDI UN 
AUGU ALKALO ĪDI UN TO S ĀĻI, ĒTERI, ESTERI 
UN CITĀDI ATVASIN ĀJUMI  
2938  Dabiskie vai sintez ētie glikoz īdi un to s āļi, ēteri un esteri 
un citādi atvasin ājumi  
Šajā pozīcijā minētie glikoz īdi sastāv no cukurvielas un cita 
organiska savienojuma, kas nav cukurviela (aglikona). Š īs 
daļas ir savstarp ēji saistītas ar cukura anomera ogek ļa 
atomu. T ādējādi tādus produktus k ā 2940. poz īcijā minētos 
vakcinīnu un hamamelitan īnu neuzskata par glikoz īdiem. 
Visbiežāk sastopamie dabiskie glikoz īdi ir O-glikoz īdi. 
Tomēr dabā ir sastopami ar ī N-glikoz īdi, S-glikoz īdi un 
C-glikozīdi, kuros cukura anomeriskais ogleklis ir saist īts 
pie aglikona ar sl āpekļa atomu, s ēra atomu vai oglek ļa 
atomu (piem ēram, sinigr īns, aloīns, skopar īns). 
Sekojoši produkti neietilpst šaj ā pozīcijā: 
a) 2934. poz īcijā minētie nukleoz īdi un nukleot īdi (skat. 
2934. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta D. da ļas 
6. apakšpunktu); 
b) 2939. poz īcijā minētie alkalo īdi (piemēram, tomat īns); 
c) 2941. poz īcijā minētās antibiotikas (piem ēram, 
tojokamic īns). 
2938 90 10  Uzpirkst ītes glikoz īdi 
Papildus 2938. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta 
(2) apakšpunkt ā minētajiem savienojumiem šaj ā apakšpoz ī­
cijā ietilpst: 
— acetildigitoks īns, acetildigoks īns, acetilgitoks īns; 
— dezacetillanatoz īds A, B, C un D; 
— digifole īns, diginat īns, digin īns, digipurpur īns, Digita­
linum verum  un germanicum ; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 212  
— gitalīns, gitaloks īns, giton īns, gitoks īns, glukoveredok ­
sīns; 
— lanafole īns, lanatoz īds A, B, C un D; 
— trigon īns, veredoks īns. 
2938 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst savienojumi, kas min ēti 
2938. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (4)–(9) apak ­ 
špunktos un p ēdējos divos punktos.  
2939  Dabiskie vai sintez ētie augu alkalo īdi un to s āļi, ēteri un 
esteri un cit ādi atvasin ājumi  
2939 69 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošie rudzu melno graudu 
alkaloīdi: ergotamin īns, ergoz īns un ergozin īns; ergokrist īns 
un ergokristin īns; ergokript īns un ergokriptin īns; ergokor ­
nīns un ergokornin īns; ergobaz īns un ergobazin īns, un to 
atvasinājumi, piem ēram, dihidroergotam īns, dihidroergotok ­
sīns, metilergobaz īns. 
▼M50  
2939 71 00  koka īns, ekgon īns, levometamfetam īns, metamfetam īns 
(INN), metamfetam īna racem āts; sāļi, esteri un citi to 
atvasinājumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sintez ētie alkalo īdi. 
2939 79  cit ādi 
Skatīt apakšpoz īcijas 2939 71 00 skaidrojumu.  
▼B 
XIII. CIT ĀDI ORGANISKIE SAVIENOJUMI  
2941  Antibiotikas  
2941 10 00  Penicil īni un to atvasin ājumi ar penicil ānskābes struk ­
tūru; šo savienojumu s āļi 
Skat. 2941 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Daži no penicil īnu piemēriem ir: benzilpenicil īna nātrijs 
(fenacetilpen īna nātrijs), amilpenicil īna nātrijs (n-karboksi ­
heksenilpen īna nātrijs), biosint ēzes penicil īni un ilgstošas 
iedarbības (sustained-release) penicil īni, tādi kā prokaīna 
penicilīns un benzat īna dipenicil īns. 
2941 20 30 un 
2941 20 80  Dihidrostreptomic īn, tā sāļi, esteri un hidr āti 
Skat. 2941 20. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 213  
Papildus streptomic īnam šajās apakšpoz īcijās ietilpst manno ­
zidostreptomic īns un visu šo produktu s āļi, piemēram, to 
sulfāti un pantoten āti. 
2941 30 00  Tetracikl īni un to atvasin ājumi; šo savienojumu s āļi 
Skat. 2941 30. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst oksitetracikl īns un tetracikl īna 
hidrohlorīds. 
2941 40 00  Hloramfenikols un t ā atvasinājumi; šo savienojumu s āļi 
Skat. 2941 40. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
2941 50 00  Eritromic īns un tā atvasinājumi; šo savienojumu s āļi 
Skat. 2941 50. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Eritromic īna sāļu skaitā ir hidrohlor īds, sulfāts, citrāts, 
palmitāts, stearāts un glikohepton āts; ar skābju hlorīdiem 
tas veido attiec īgos esterus, un ar sk ābju anhidr īdiem tas 
veido monoesterus, t ādus kā glutarāts, maleāts un ftal āts. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 214  
30. NODA ĻA 
FARMĀCIJAS PRODUKTI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Fakts, ka produkts ir aprakst īts kā medikaments Eiropas Savien ības 
likumos (iz ņemot likumus, kas īpaši attiecas uz klasifik āciju kombin ē­
tajā nomenklat ūrā) vai dalībvalstu nacion ālajā likumdošan ā, vai jebkur ā 
farmakopej ā, nav noteicošais faktors klasifik ācijai šajā nodaļā. 
1. papildpiez īme 1. Augu izcelsmes ārstnieciekie prepar āti ir prepar āti uz 
vienas vai vair āku aktīvo vielu pamata, kuri tiek gatavoti, 
pakļaujot augu vai augu da ļu tādiem procesiem k ā žāvē­ 
šana, sasmalcin āšana, izspiešana vai att īrīšana. 
Aktīvas vielas noz īmē noteikta ķīmiskā sastāva vielas, 
noteikta ķīmiskā sastāva vielu noda ļu (piemēram, alka ­
loīdi, polifenoli, antocian īni) vai augu ekstraktu. Š īm 
aktīvām vielām jāpiemit ārstniecisk ām īpatnībām speci­
fisku slim ību, kaišu vai to simptomu profilaksei vai ārstē­ 
šanai. 
2. Homeop ātiskie ārstnieciskie prepar āti tiek gatavoti no 
produktiem, viel ām vai mais ījumiem, kuri saucas par 
homeopātisku dzimtu (m ātes tinkt ūru). Atšaid īšanas 
pakāpei jābūt uzrādītai (piemēram, D6). 
3. Vitam īni vai miner ālie prepar āti ir prepar āti uz 
2936. poz īcijā minēto vitam īnu, miner ālu, ieskaitot 
mikroelementus, vai to mais ījumu pamata. Tie tiek 
izmantoti slim ību, kaišu vai to simptomu ārstēšanai vai 
profilaksei. Š ādi prepar āti satur daudz liel āku vitam īnu 
vai miner ālu daudzumu, parasti tr īs reizes augst āku 
nekā rekomend ētā dienas deva (RDA). 
Attiecībā uz rekomend ēto dienas devu (RDA) dažiem 
vitamīniem un miner ālvielām skat., piem ēram, turpm āk 
sniegto tabulu, kas iek ļauta pielikum ā Padomes 1990. 
gada 24. septembris Direkt īvā 90/496/EEK par p ārtikas 
produktu uzturvielu mar ķējumu (OV L 276, 6.10.1990., 
40. lpp.), kur ā grozījumi izdar īti ar Komisijas 2008. gada 
28. oktobris Direkt īvu 2008/100/EK (OV L 285, 
29.10.2008., 09. lpp.):  
Vitamīni un miner āli RDA  
Vitamīns A  800 μg 
Vitamīns D  5 μg 
Vitamīns E  12 mg  
Vitamīns K  75 μg 
Vitamīns C  80 mg  
Tiamīns 1,1 mg  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 215  
Vitamīni un miner āli RDA  
Riboflavīns 1,4 mg  
Niacīns 16 mg  
Vitamīns B  6 1,4 mg  
Folijskābe 200 μg 
Vitamīns B  12 2,5 μg 
Biotīns 50 μg 
Pantotēnskābe 6 mg  
Kālijs 2 000 mg  
Hlorīds 800 mg  
Kalcijs  800 mg  
Fosfors  700 mg  
Magnijs  375 mg  
Dzelzs  14 mg  
Cinks  10 mg  
Varš  1 mg  
Mangāns 2 mg  
Fluorīds 3,5 mg  
Selēns 55 μg 
Hroms  40 μg 
Molibdēns 50 μg 
Jods 150 μg 
3004. poz īcijā cita starp ā neietilpst p ārtikas piedevas vai 
diētiskie produkti (skat. ar ī šīs nodaļas 1. (a) piez īmi). 
►M1 4. Neaizst ājamo aminosk ābju rekomend ētā dienas 
deva ( RDA ) pieaugušajiem ar svaru 70 kg saska ņā ar 
PVO/ FA O/ANO Universit ātes ekspertu 2007. gada kop īga- 
jām apspried ēm. 
Neaizstājamā aminosk ābe RDA  (mg)  
Histidīns 700  
Izoleicīns 1 400  
Leicīns 2 730  
Lizīns 2 100  
Metionīns + ciste īns 1 050  
Cisteīns 287  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 216  
Neaizstājamā aminosk ābe RDA  (mg)  
Metionīns 728  
Fenilalanīns + tiroz īns 1 750  
Treonīns 1 050  
Triptofāns 280  
Valīns 1 820  
Neaizstājamo tauksk ābju rekomend ētā dienas deva ( RDA ) 
pieaugušajiem ar svaru 70 kg saska ņā ar PVO/ FA O/ANO 
Universitātes ekspertu 2007. gada kop īgajām apspried ēm. 
Neaizstājamo tauksk ābju 
veidi  Neaizstājamās tauk­
skābes nosaukums  RDA  (g) 
n-3 polinepies ātinātās 
taukskābes linolēnskābe (ALA) 2  
garo ķēžu n-3 poline ­
piesātinātās 
taukskābes EPA + DHA  0,25  
n-6 polinepies ātinātās 
taukskābes linolskābe 10 ◄ 
3001  Dziedzeri un cit ādi orgāni, kas paredz ēti terapeitisk ām 
vajadzībām, izkalt ēti, sasmalcin āti vai nesasmalcin āti 
pulverī; dziedzeru vai p ārējo orgānu ekstrakti vai to 
sekrēcijas ekstrakti, kas paredz ēti terapeitisk ām vaja­
dzībām; hepar īns un tā sāļi; pārējās cilvēku vai dz īv­
nieku izcelsmes vielas, kas paredz ētas terapeitisk ām vai 
profilakses vajadz ībām un citur nav min ētas 
3001 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst iekš ējais faktors (kalt ēti attīrīti 
cūkas pilora g ļotādas ekstrakti).  
3001 90 20 l īdz 
3001 90 98  Citādi 
Papildus 3001. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļā minēta­
jiem dziedzeriem un cit ādiem orgāniem šajās apakšpoz īcijās 
ietilpst hipof īzes (smadze ņu piedēkļi), virsnieru kapsulas un 
vairogdziedzeris.  
3001 90 91  Hepar īns un tā sāļi 
Skat. 3001. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu. 
3002  Cilv ēka asinis; dz īvnieku asinis, kas sagatavotas ārstnie­
cības, profilakses vai diagnostikas vajadz ībām; imūnse­
rumi, cit ādas asins frakcijas un im ūnpreparāti, kuri ir 
vai nav modific ēti vai ieg ūti biotehnolo ģiskos procesos; 
vakcīnas, toks īni, mikroorganismu kult ūras (izņemot 
raugus) un taml īdzīgi produkti  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 217  
3002 10 10  Antiserumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri aprakst īti 
3002. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļas 1. punkta trešaj ā 
apakšpunkt ā. 
Tajā neietilpst serums, ko izmanto k ā reaģentu asins noda ļu 
vai asins r ēzus faktoru noteikšanai (3006. poz īcija), vai 
“parastais” serums (3002 10 98. apakšpoz īcija).  
3002 10 91  Hemoglob īns, asins globul īni un serumglobul īni 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst parastie cilv ēku imūnoglobulīni. 
3002 10 98  Cit ādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst “parastais” serums, plazma, 
fibrinogēns, fibrīns un asins album īns (piem ēram, iegūts, 
frakcionējot cilvēku asins plazmu) – ar noteikumu, ka tas 
ir sagatavots izmantošanai terapij ā vai profilaks ē. 
Asins album īns, kas nav sagatavots izmantošanai terapeiti ­
skām vai profilaktisk ām vajadz ībām, šajās apakšpoz īcijās 
neietilpst (š īs nodaļas 1. piez īmes (h) punkts) 
(3502. poz īcija).  
3002 20 00  Cilv ēku vakcīnas 
Termina “vakc īnas” izskaidrojumu skat. 3002. poz īcijas HS 
skaidrojumu D da ļas 1. punkt ā. 
3002 30 00  Veterin ārās vakcīnas 
Skat. 3002 20 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
3002 90 50  Mikroorganismu kult ūras 
Skat. 3002. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas 3. punktu.  
3002 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst toks īni un, kam ēr vien tie ir 
“līdzīgi produkti” - simbiotiskie paraz īti, ko izmanto dažu 
slimību ārstēšanā, tādi kā Plasmodium  (malārijas paraz īts) 
un Trypanosoma cruzi . 
3003  Medikamenti (iz ņemot 3002 ., 3005 . vai 3006 . poz īcijā 
minētos), kas sast āv no diviem vai vair ākiem terapeiti ­
skām un profilaktisk ām vajadz ībām sajauktiem kompo ­
nentiem, bet nav safas ēti vai iepakoti 
mazumtirdzniec ībai 
3003 10 00  Kas satur penicil īnus vai to atvasin ājumus ar penicil ān­
skābes strukt ūru vai satur streptomic īnus vai to atvasi ­
nājumus  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī penicilīna un streptomic īna 
savienojumi.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 218  
3004  Medikamenti terapeitisk ām un profilaktisk ām vaja­
dzībām (izņemot 3002 ., 3005 . vai 3006 . poz īcijā 
minētās preces), kas sast āv no sajauktiem vai nesajauk ­
tiem savienojumiem, safas ēti nomērītās devās (ieskaitot 
ārīgai lietošanai form ās) un form ās vai iepakojumos 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā 
Skat. šīs nodaļas 1. papildpiez īmi. 
Atšķirībā no iepriekš ējās pozīcijas, šaj ā pozīcijā ietilpst 
“nemaisīti produkti”. Termina “nemais īti produkti” izskai ­
drojumu skat. š īs nodaļas 3. piez īmes (a) punkt ā un 
3004. poz īcijas HS skaidrojumu ceturtaj ā un piektaj ā 
punktos. 
Termini “safas ēti nomērītās devās (ieskaitot ārīgai lietošanai 
formās)” un “form ās vai iepakojumos p ārdošanai mazum ­
tirdzniecībā, terapeitisk ām un profilaktisk ām vajadz ībām” 
ir definēti 3004. poz īcijas HS skaidrojumu pirmaj ā un otrajā 
punktā. 
Šeit ietilpst medikamenti, kas safas ēti iepakojumos ilgter ­
miņa lietošanai vai slimn īcām un līdzīgām iestādēm. Šajā 
gadījumā iepakojum ā ir lielāks skaits produkta vien ību, un 
uz iepakojuma parasti ir nor ādīts, ka šie medikamenti ir 
paredzēti ilgtermi ņa lietošanai vai izmantošanai slimn īcā. 
Fakts, ka medikamentiem, kas satur, piem ēram, antibiotikas, 
hormonus vai liofiliz ētos produktus un kas ir iepakoti 
ampulās vai pudel ēs, pirms lietošanas v ēl ir jāpievieno no 
pirogēna brīvs ūdens vai cits š ķīdinātājs, neizslēdz tos no š īs 
nodaļas. 
3005  Vate, marle, saites un cit ādi līdzīgi materi āli (piemēram, 
pārsienamie materi āli, leikoplasti, saut ējošas kompreses), 
kas piesūcināti vai pārklāti ar farmaceitisk ām vielām un 
safasēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai un paredz ēti 
medicīnas, ķirurģijas, stomatolo ģijas vai veterin ārijas 
vajadzībām 
3005 10 00  Lip īgie pārsienamie materi āli un cit ādi materi āli ar 
lipīgo kārtu 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst š ķidrie pārsienamie materi āli 
(3005 90 99. apakšpoz īcija).  
3006  Farm ācijas produkti, kas min ēti šīs nodaļas 4. piez īmē 
3006 10 10 l īdz 
3006 10 90  Sterils ķirurģiskais ketguts, taml īdzīgi sterili materi āli 
šuvju uzlikšanai (taj ā skaitā, sterili absorb ējoši ķirurģi­
skie vai stomatolo ģiskie diegi) un sterili adh ēzijas 
audumi ķirurģisko brūču savilkšanai; sterilas lamin ā­
rijas un sterili lamin āriju tamponi; sterili absorb ējoši 
ķirurģiskie vai stomatolo ģiskie hemostatiskie l īdzekļi; 
sterili absorb ējoši ķirurģiskie vai stomatolo ģiskie adh ē­
zijas audumi  
Šajās apakšpoz īcijās minētie termini ir j āizskaidro prec īzi. 
Tādējādi, tajās neietilpst steril ās spailes, kas paredz ētas 
šuvju uzlikšanai (9018. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 219  
31. NODA ĻA 
MĒSLOJUMI 
3103  Miner ālie vai ķīmiskie fosfora m ēslojumi  
3103 10 10 un 
3103 10 90  Superfosf āti 
Skat. 3103. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (1) punktu.  
3105  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslojumi, kas satur divus vai 
trīs barojošus elementus: sl āpekli, fosforu, k āliju; citādi 
mēslojumi; šaj ā nodaļā minētās preces, tablet ēs vai 
līdzīgās formās vai iepakojumos, ar bruto masu ne 
vairāk kā 10 kg  
Skat. šīs nodaļas 6. piez īmi “citu m ēslojumu” defin īcijai, 
kuru izmanto šaj ā pozīcijā. 
3105 10 00  Šaj ā nodaļā minētās preces, tablet ēs vai līdzīgās formās 
vai iepakojumos, ar bruto masu ne vair āk kā 10 kg  
Termins “l īdzīgas formas” ir j āpiemēro precēm, kas ir izvei ­
dotas nom ērītos daudzumos. Sekojoši, m ēslošanas l īdzekļus, 
kas ir izveidoti parastaj ās, rūpnieciskaj ās formās (piemēram, 
granulās), neuzskata par “l īdzīgu formu”.  
3105 20 10 un 
3105 20 90  Minerālie vai ķīmiskie m ēslojumi, saturoši tr īs barojošus 
elementus: sl āpekli, fosforu un k āliju 
Jēdziens “saturoši tr īs mēslojuma elementus: sl āpekli, 
fosforu un k āliju” nozīmē, ka norādītie elementi ir pietie ­
kamā daudzum ā, lai veiktu īstu mēslošanas darb ību, un tie 
nav vienk ārši piemais ījumi. 
Slāpeklis var b ūt pārstāvēts nitrātu, amonija s āļu, urīnvielas, 
kalcija cianam īda vai citu organisko savienojumu form ā. 
Fosfors parasti ir p ārstāvēts fosfātu formā, kas ir vair āk vai 
mazāk šķīstoši, vai, dažreiz, organisko savienojumu form ā. 
Kālijs ir pārstāvēts sāļu (karbon āta, hlorīda, sulfāta, nitrāta 
u.c.) form ā. 
Tirdzniec ībā slāpekļa, fosfora un k ālija saturs ir izteikts 
attiecīgi kā N, P  2 O 5 un K  2 O. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 3105. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (B) un (C) punktos min ētie mēslošanas l īdzekļi ar 
nosacījumu, ka tie satur tr īs mēslojuma elementus: sl āpekli, 
fosforu un k āliju. Tos dažreiz sauc par “NPK m ēslojumu”. 
Amonija un k ālija dubultfosf āti, kas ir ķīmiski noteikta 
sastāva savienojumi, šaj ās apakšpoz īcijās neietilpst 
(2842 90 80. apakšpoz īcija).  
3105 51 00 un 
3105 59 00  Citādi miner ālie vai ķīmiskie m ēslojumi, saturoši divas 
barojošas vielas: sl āpekli un fosforu  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 220  
Attiecībā uz termina “saturoši divus m ēslojuma elementus: 
slāpekli un fosforu” skaidrojumu, ir j āpiemēro 3105 20 10. 
un 3105 20 90. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot vaja ­
dzīgos grozījumus.  
3105 51 00  Saturoši nitr ātus un fosf ātus 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst m ēslošanas l īdzekļi, saturoši gan 
nitrātus, gan fosf ātus ar jebkuru katjonu, ieskaitot amoniju, 
bet izņemot kāliju. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, piem ēram, tādi produkti, kas ir 
aprakstīti 3105. poz īcijas HS skaidrojumu (B) punkta 
(2) apakšpunkt ā, bet ir ieg ūti, nepievienojot k ālija sāļus. 
3105 59 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. minerālsāļu, kas satur jebkura katjona (iz ņemot kāliju) 
fosfātus, un amonija s āļu, izņemot nitr ātus, maisījumi; 
2. fosfora-sl āpekļa mēslošanas l īdzekļi, kuros sl āpeklis ir 
pārstāvēts citās formās, nevis nitr ātu vai amonjaku, tas 
ir, kalcija cianam īda, urīnvielas vai cita organisk ā savie­
nojuma form ā; 
3. fosfora-sl āpekļa mēslošanas l īdzekļi, kuri ir aprakst īti 
3105. poz īcijas HS skaidrojumu (C) punkta (1) un 
(3) apakšpunktos.  
3105 60 00  Miner ālie vai ķīmiskie m ēslojumi, saturoši divus baro ­
jošus elementus: fosforu un k āliju 
Attiecībā uz termina “saturoši divus m ēslojuma elementus: 
fosforu un k āliju” skaidrojumu j āpiemēro 3105 20 10. un 
3105 20 90. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst m ēslošanas l īdzekļi, kas sast āv no 
sekojošiem mais ījumiem: 
— izkars ētiem dabīgajiem fosf ātiem un k ālija hlorīda; 
— superfosf ātiem un k ālija sulfāta. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst 2835 24 00. apakšpoz īcijā 
minētie ķīmiski noteikta sast āva kālija fosfāti, pat ja tos 
varētu izmantot k ā mēslojumu.  
3105 90 20 un 
3105 90 80  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. visi m ēslojuma veidi, saturoši divus m ēslojuma 
elementus: sl āpekli un k āliju. Tom ēr šajās apakšpoz īcijās 
neietilpst ķīmiski noteikta sast āva kālija nitrāts, pat ja to 
ir paredzēts izmantot k ā mēslojumu (2834 21 00. apak ­ 
špozīcija); 
2. mēslošanas l īdzekļi ar vienu atseviš ķu mēslojuma 
elementu, iz ņemot 3102.–3104. poz īcijās minētos. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 221  
32. NODA ĻA 
MIECVIELU VAI KR ĀSOŠANAS EKSTRAKTI; TAN ĪNI UN TO 
ATVASIN ĀJUMI; PIGMENTI UN CITAS KR ĀSVIELAS; KR ĀSAS UN 
LAKAS; ŠPAKTELES TEPES UN CITAS MASTIKAS; TINTES 
4. piezīme Termins “š ķīdumi”, kas izmantots gan šaj ā piezīmē, gan 
39. nodaļas 6. piez īmes (a) punkt ā, neattiecas uz koloid āla­
jiem šķīdumiem.  
3201  Miecvielu ekstrakti, kas ieg ūti no augiem; tan īni un to 
sāļi, ēteri un esteri un cit ādi atvasin ājumi  
3201 20 00  Austr ālijas akācijas ekstrakts  
Austrālijas akācijas miecvielu ekstraktu ieg ūst no daž ādu 
sugu akācijas mizas (konkr ēti, Acacia decurrens , Acacia 
pycnantha , Acacia mollissima ). 
Melno katehu, no  Acacia catechu  iegūto ekstraktu, klasific ē 
3203 00 10. apakšpoz īcijā. 
3201 90 20  Sumaha ekstrakts, lielzv īņu ozola ekstrakts, ozola vai 
kastaņas ekstrakts  
Valonijas ir dažu ozola sugu (piem ēram, Quercus valonea ) 
ozolzīļu kausiņi. 
3201 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojoši no augiem ieg ūti miecē­ 
šanas ekstrakti: 
1. priežu, mangrovju, eikaliptu, v ītolu un b ērzu mizas 
ekstrakti; 
2. tizeraha un urundaja ( Astronium balansae Engl .) koksnes 
ekstrakti; 
3. mirobolana un divi-divi aug ļu ekstrakti; un 
4. gambj ēra (Uncaria gambir ) lapu ekstrakti.  
3202  Organisk ās sintētiskās miecvielas, neorganisk ās miec­
vielas; miec ēšanas prepar āti, kas satur vai nesatur dabi ­
skās miecvielas; fermentu prepar āti sākotnējai 
miecēšanai  
3202 10 00  Organisk ās sintētiskās miecvielas  
Skat. 3202. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļas (A) punktu.  
3202 90 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3202. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (I) da ļas (B) punkt ā un (II) da ļā minētie produkti.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 222  
3203 00  No augiem vai dz īvniekiem ieg ūtas krāsvielas (ieskaitot 
krāsošanas ekstraktus, bet iz ņemot dz īvnieku ogli), 
noteikta vai nenoteikta ķīmiska sast āva; šīs nodaļas 
3. piezīmē minētie prepar āti uz no augiem vai dz īvnie­
kiem iegūto krāsvielu pamata  
3203 00 10  No augiem ieg ūtas krāsvielas un prepar āti uz to pamata  
Dažu Persijas ogu sugu ekstrakti netiek izmantoti galveno ­
kārt kā krāsviela, un l īdz ar to, tie šaj ā apakšpoz īcijā nav 
ietverti. Tas it īpaši attiecas uz  Rhamnus cathartica  ogu 
ekstraktiem, kurus izmanto medic īnā, un tāpēc tos klasific ē 
1302 19 70. apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst melnais kateh ū (Acacia catechu ). 
Melnais katehu ir kr āsošanas ekstrakts, kas ieg ūts no kādas 
akāciju variet ātes - katehu.  
3204  Sint ētiskās organisk ās krāsvielas, noteikta vai nenoteikta 
ķīmiska sast āva; šīs nodaļas 3. piez īmē minētie prepar āti 
uz sintētisko organisko kr āsvielu pamata; sint ētiskie 
organiskie produkti, l īdzīgi tiem, ko izmanto k ā fluores­
cējošos balin ātājus vai luminoforus, noteikta vai neno ­
teikta ķīmiska sast āva 
3204 11 00 l īdz 
3204 19 00  Sintētiskās organisk ās krāsvielas un uz to pamata izga ­
tavotie prepar āti, kas min ēti šīs nodaļas 3. piez īmē 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. sintētiskās organisk ās krāsvielas, samais ītas vai nesamai ­
sītas kopā un atšķaidītas vai neatš ķaidītas ar miner āl­
vielām, kurām nav kr āsvielu īpašību, bet kas satur tikai 
nelielu daudzumu virsmakt īvu vielu vai citu piedevu, lai 
veicinātu krāsas iesūkšanos un nostiprin āšanos (skat. 
3204. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļas otrā punkta (A) 
un (B) apakšpunktus); un 
2. prepar āti, kas min ēti šīs nodaļas 3. piez īmē, konkrēti, 
produkti, kas aprakst īti 3204. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (I) da ļas otrā punkta (C)–(E) apakšpunktos. 
Attiecībā uz 3204 11 00.–3204 19 00. apakšpoz īcijās minē­
tajām krāsvielām, kuras, atkar ībā no to izmantošanas, var 
piederēt divām vai vair ākām kategorij ām, kas ir ietvertas 
dažādās apakšpoz īcijās, klasifik ācijas noteikšanai skat. 
3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu vienpad ­
smito punktu.  
3204 11 00  Dispers ās krāsvielas un uz to pamata izgatavotie prepa ­
rāti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu otro 
punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 223  
3204 12 00  Sk ābās krāsvielas, kodin ātas vai nekodin ātas, un uz to 
pamata izgatavotie prepar āti; kodinātas krāsvielas un uz 
to pamata izgatavotie prepar āti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
trešo un ceturto punktus.  
3204 13 00  Pamatkr āsvielas un uz to pamata izgatavotie prepar āti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
piekto punktu.  
3204 14 00  Tieš ās krāsvielas un uz to pamata izgatavotie prepar āti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
sesto punktu.  
3204 15 00  Kubla kr āsvielas (tai skait ā izmantojamas k ā pigmenti) 
un uz to pamata izgatavotie prepar āti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
septīto punktu.  
3204 16 00  Ķīmiski akt īvās krāsvielas un uz to pamata izgatavotie 
preparāti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
astoto punktu.  
3204 17 00  Pigmenti un uz to pamata izgatavotie prepar āti 
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
devīto punktu.  
3204 19 00  Cit ādi, tai skait ā divu un vair āku 3204 11.–3204 19 
. apakšpoz īcijā minēto krāsvielu mais ījumi  
Skat. 3204 11.–3204 19. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
desmito l īdz divpadsmito punktus.  
3204 20 00  Sint ētiskie organiskie produkti, ko izmanto k ā fluorescē­
jošos balin ātājus 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri ir aprakst īti 
3204. poz īcijas HS skaidrojumu (II) da ļas (1) punkt ā. 
3204 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sint ētiskie organiskie produkti, ko 
izmanto k ā luminoforus, kuri ir aprakst īti 3204. poz īcijas 
HS skaidrojumu (II) da ļas (2) apakšpunkt ā un sekojošos 
trijos punktos.  
3206  Cit ādas krāsvielas; prepar āti, kas min ēti šīs nodaļas 3. 
piezīmē, izņemot poz īcijās 3203, 3204 vai 3205 min ētos; 
neorganiskie produkti, ko izmanto k ā luminoforus, ar 
noteiktu vai nenoteiktu ķīmisko sast āvu ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 224  
Skat. šīs nodaļas 5. piez īmi. 
Nukleāta pigmentus, tas ir, pigmentus, kuri sast āv no inerta 
materiāla graudiņiem (parasti no sil īcija dioks īda), un katrs 
no kuriem īpašu tehnisko procesu rezult ātā ir pārklāts ar 
individuālu neorganisk ās krāsvielas sl āni, klasific ē pozīcijā 
atbilstoši kr āsvielai, no kuras sast āv pārklājums. 
Tā, piemēram, iepriekš min ētā tipa pigmentus, kuru p ārklā­
jums sast āv no svina b āziskā siliko-hrom āta, klasific ē 
3206 20 00. apakšpoz īcijā; tos, kuru p ārklājums sast āv no 
vara borāta vai kalcija plumb āta, klasific ē 3206 49 70. apak ­ 
špozīcijā. 
3206 11 00 un 
3206 19 00  Pigmenti un prepar āti, kas izgatavoti uz tit āna dioksīda 
pamata  
Sat. 3206. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (1) punktu 
un, ciktāl tie attiecas uz šaj ās apakšpoz īcijās minētajiem 
preparātiem, četrus aiz (13) punkta sekojošos punktus. 
Skat. arī 3206 19. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
3206 20 00  Pigmenti un prepar āti, kas izgatavoti uz hroma savieno ­
jumu pamata  
Skat. 3206. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (2) punktu 
un, ciktāl tie attiecas uz šaj ā apakšpoz īcijā minētajiem 
preparātiem, četrus aiz (13) punkta sekojošos punktus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. molibd ēna sarkanais, kas sast āv no jauktiem svina molib ­
dāta, svina hrom āta un, parasti, svina sulf āta kristāliem; 
2. jaukti svina sulf āta, svina hrom āta, bārija hrom āta, cinka 
hromāta vai stroncija hrom āta kristāli; 
3. pigmenti, kas izgatavoti uz dzelzi saturoša hrom āta 
(“Siderīna dzelten ā”), kālija dihrom āta un kalcija dihro ­
māta vai hroma oks īda bāzes. 
3206 41 00  Ultramar īns un prepar āti, kas izgatavoti uz t ā pamata  
Skat. 3206. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (3) punktu 
un, ciktāl tie attiecas uz šaj ā apakšpoz īcijā minētajiem 
preparātiem, četrus aiz (13) punkta sekojošos punktus.  
3206 42 00  Litopons un cit ādi pigmenti un prepar āti, kas izgatavoti 
uz cinka sulf īda pamata  
Skat. 3206. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (4) punktu 
un, ciktāl tie attiecas uz šaj ā apakšpoz īcijā minētajiem 
preparātiem, četrus aiz (13) punkta sekojošos punktus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 225  
3206 49 10  Magnet īts 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai smalki samalts magnet īts. 
Magnetītu, no kura 95 % vai vair āk iziet caur sietu, kura acs 
ir 0,045 mm, uzskata par smalki samaltu.  
3206 49 70  Cit ādi 
Papildus 3206 poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta 
(5)–(13) apakšpunktos un, cikt āl tie attiecas uz šaj ā apak­ 
špozīcijā minētajiem prepar ātiem, četrus aiz (13) punkta 
sekojošos punktus min ētajiem produktiem šaj ā apakšpoz īcijā 
ietilpst: 
1. mangāna zilais, kas ir uz b ārija mangan āta un bārija 
sulfāta bāzes izgatavots pigments; 
2. mākslīgais okers, kas ir no m ākslīgiem dzelzs oks īdiem 
iegūts pigments; un 
3. dzeltenais pigments, kas izgatavots uz ni ķeļa titanāta 
bāzes. 
Gadījumos, kad pigmenti sast āv no smalki samaltas r ūdas, 
jēdziens “smalki samalta” ir j āskaidro tāpat, kā gadījumā ar 
3206 49 10. apakšpoz īcijā minēto magnet ītu. 
3206 50 00  Neorganiskie produkti, ko izmanto k ā luminoforus  
Skat. 3206. poz īcijas HS skaidrojumu(B) da ļu. 
3207  Gatavi pigmenti, stikla bl āvotāji un krāsas, emaljas un 
stiklveida glaz ūras, aplējumi (šlikeri), š ķidrie spīdumi un 
līdzīgi prepar āti, ko izmanto keramikas, emaljas vai 
stikla ražošan ā; stiklveida frite un p ārējais stikls 
pulveru, granulu vai p ārslu veid ā 
3207 10 00  Gatavie pigmenti, stikla bl āvotāji, gatavas kr āsas un 
līdzīgi prepar āti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri ir aprakst īti 
3207. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (I) apakšpun ­
ktā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. pigments, kurš paz īstams kā kobalta alumin āts un kurš 
sastāv no alum īnija oksīda un kobalta oks īda nesteheo ­
metriska mais ījuma; 
2. pigments, kurš paz īstams kā kobalta silik āts un kurš 
sastāv no silīcija dioks īda un kobalta oks īda nesteheo ­
metriska mais ījuma; 
3. hroma oks īda un kobalta oks īda maisījumi; 
4. dzelzs oks īda, hroma oks īda un cinka oks īda maisījumi;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 226  
5. svina un dzelzs antimon ātu maisījumi; 
6. dzeltenais van ādijs, kurš sast āv no cirkonija oks īda un 
neliela daudzuma van ādija pentoks īda; 
7. zilais van ādijs, kurš sast āv no cirkonija silik āta un 
neliela daudzuma van ādija trioks īda; 
8. dzeltenais prazeod īms, kurš sast āv no cirkonija silik āta 
un prazeod īma oksīda; 
9. dzelzs sarkanais, kurš sast āv no cirkonija silik āta un 
dzelzs oks īda; 
10. gatavi stikla bl āvotāji, kuri ir izgatavoti uz alvas oks īda, 
cirkonija oks īda, cirkonija silik āta u.c. bāzes. 
3207 20 10  Apl ējumi (šlikeri)  
Skat. 3207. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(3) apakšpunktu.  
3207 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst galvenok ārt tādi produktu sast āvi, 
kurus ir iesp ējams pārvērst stiklā. Šie produkti parasti ir 
pulvera, granulu vai p ārslu form ā, kurus kars ējot, tie 
pārvēršas stikl ā un izveido gludu, viendab īgu virsmu uz 
keramikas vai met āla priekšmetiem. Š ī virsma var b ūt 
spīdīga vai mat ēta, krāsaina vai balta, caursp īdīga vai 
necaurspīdīga. 
Šie produkti var sast āvēt no sekojoš ā: 
1. no 3207 40 85. apakšpoz īcijā minētās stikla frites pulver ­
veida mais ījumiem ar citiem materi āliem, tādiem kā silī­
cija dioks īds, laukšpats, kaol īns, pigmenti utt.; 
2. no silīcija dioks īda, laukšpata, kaol īna, kalcija karbon āta, 
magnija karbon āta, utt. (tas ir, to stikla frites sast āvdaļu, 
kuras neš ķīst ūdenī) un, iesp ējams, pigmentu pulverveida 
maisījumiem. 
Šie divi stikl ā pārvēršamo sast āvu veidi rada caursp īdīgus 
pārklājumus, kr āsainus vai bezkr āsainus; 
3. no šīs apakšpoz īcijas 1. un 2. punktos min ētajiem 
produktiem ar stikla bl āvotāju piedevu. Šaj ā gadījumā 
necaurspīdīgais pārklājums var b ūt balts vai kr āsains; 
4. no frit ēm pulvera, granulu vai p ārslu veid ā – kas ir 
izveidotas un ieg ūtas tādā veidā, kā norādīts 
3207 40 40.–3207 40 85. apakšpoz īciju HS skaidrojumos 
– bet kas papildus satur kr āsainus pigmentus vai stikla 
blāvotājus un dažreiz oks īdus, lai sekm ētu pārklājuma 
pielipšanu met āliskajām virsmām. 
Krāsainie pigmenti, ko izmanto šaj ā apakšpoz īcijā minēto 
produktu ražošan ā, ietver kobalta, ni ķeļa, vara, dzelzs, 
mangāna, urāna un hroma oks īdus un sāļus. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 227  
Alvas oks īdu, cirkonija oks īdu un cirkonija silik ātu, titāna 
oksīdu un ars ēnskābes anhidr īdu var pievienot, lai padar ītu 
šos produktus necaursp īdīgus (blāvus). 
Niķeļa un kobalta oks īdu var pievienot, lai sekm ētu pārklā­
juma pielipšanu met āliskajām virsmām. 
3207 30 00  Š ķidrie spīdumi un l īdzīgi prepar āti 
Papildus 3207. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(4) apakšpunkt ā minētajiem produktiem šaj ā apakšpoz īcijā 
ietilpst izstr ādājumi, gatavotie uz sudraba b āzes, kurš disper ­ 
ģēts kolodij ā vai terpineol ā, un kurus pievieno vizlai vai 
stiklam elektriskaj ā vai keramikas r ūpniecībā. 
3207 40 40 un 
3207 40 85  Stikla frite un p ārējais stikls pulveru, granulu vai p ārslu 
veidā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. stikla frite, tas ir, produkts, kurš rodas, strauji atdzes ējot 
ūdenī šķidro masu vai pastu, ko ieg ūst, kausējot stikla 
pirmējās sastāvdaļas. Šādas sastāvdaļas ir, piem ēram, silī­
cija dioks īds, nātrija karbon āts, magnija karbon āts, bārija 
karbonāts, kālija karbon āts, kalcija karbon āts, nātrija 
sulfāts, kālija sulfāts, nātrija nitrāts, kālija nitrāts, svina 
oksīdi (glets un sarkanais svins), kaol īns, laukšpats, 
boraks un borsk ābe. 
Šajās apakšpoz īcijās minēto stikla friti izmanto galveno ­
kārt stiklā pārvēršamu sast āvu izgatavošanai. To var 
atšķirt no 3207 20 10. un 3207 20 90. apakšpoz īcijās 
minētajām fritēm pēc tā, ka tās nesatur pigmentus, bl āvo­
tājus vai oks īdus, kas sekm ē pārklājuma pielipšanu met ā­
liskajām virsmām, un pēc karstuma vitrifik ācijas tā veido 
vairāk vai maz āk caurspīdīgu, bet ne viendab īgi necaur ­
spīdīgu vai kr āsainu virsmu; 
2. stikla pulveris un granulas, kas ieg ūtas, sasmalcinot un 
samaļot saplēstus un neder īgus stikla izstr ādājumus. Šos 
produktus, t āpat kā dažus pirmaj ā punktā minētos frites 
veidus, izmanto abraz īvo papīru un audumu izgatavo ­ 
šanā; tos saķepina, lai ieg ūtu diskus, plates, caurules, 
utt., un izmanto daž ādiem mērķiem laboratorij ā; 
3. “emaljas stikls” pulvera, granulu utt. form ā, kas ir 
speciāls stikls, ko izmanto stikla priekšmetu dekor ēšanai. 
Parasti tas k ūst temperat ūrā 540 °C–600 °C, veidojot 
caurspīdīgu, parasti kr āsainu masu. Ja šis produkts ir 
beramā veidā, to ietver 7001 00. poz īcijā, ja tas ir stie ņu 
vai cauru ļu formā, tas ietilpst 7002 20 90. vai 
7002 39 00. apakšpoz īcijā; 
4. stikls p ārslu veidā, krāsains vai apsudrabots, ko izmanto 
dekorēšanai un ieg ūst, sasmalcinot nelielus lodveid īgus 
pūsta stikla burbu ļus; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 228  
5. vitrīts, ko paz īst arī kā putu stiklu, pulvera vai granulu 
formā, ko iegūst no baltas, pel ēkas vai melnas porainas 
masas – atkar ībā no tā, kādus piemais ījumus tas satur – 
un ko izmanto galvenok ārt elektrisko izol ācijas materi ālu 
(piemēram, elektrisko spuldžu pamat ņu) ražošan ā. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst stikla mikrosf ēras kinoekr ānu, 
elektronisko displeju pane ļu utt. p ārklāšanai 
(7018 20 00. apakšpoz īcija).  
3212  Pigmenti (ieskaitot met āla pulverus un p ārslas), disper ­ 
ģēti neūdens vid ē, ieskaitot š ķidrā vai pastas veida 
pigmentus, kurus izmanto kr āsu (emaljas) ražošan ā; 
spiesta folija; p ārējās krāsvielas, iepakotas p ārdošanai 
mazumtirdzniec ībā 
3212 10 00  Spiesta folija  
Skat. šīs nodaļas 6. piez īmi un 3212. poz īcijas HS skaidro ­
jumu 9. (B) punktu.  
3212 90 00  cit ādi 
Skat. 3212. poz īcijas HS skaidrojumu (A) un (C) punktu. 
Metāla pulveri un p ārslas kuri ir aprakst īti 3212. poz īcijas 
HS skaidrojumu (A) punktu ietver: 
1. cinka pulveri – pigmentu, kurš ir nesavietojams ar 
skābām saistviel ām, bet kurš lieliski aizkav ē rūsas veido ­ 
šanos; 
2. nerūsējošā tērauda un ni ķeļa zvīņu pulveri, ko izmanto 
dažās skābes izturīgās pretkorozijas kr āsās; 
3. svina pulveri – b āziskas reakcijas pigmentu, ko izmanto 
kā pretkorozijas l īdzekli (iesp ējams, samais ītu ar sarkano 
svinu vai b āzisko svina sulf ātu) eļļas krāsās vai eļļas 
lakās, ko lieto k ā gruntējumu liel ām tērauda konstruk ­
cijām (angāru struktūrām, tiltiem, viaduktiem utt.); 
4. vara un bronzas pulverus, kuru zv īņainās daļiņas - tā 
saucamās “lapiņas” – lak ās, kuras gatavotas uz spirta, 
dabisko vai m ākslīgo sveķu bāzes, dekorat īvos pārklā­
jumus veidošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 229  
33. NODA ĻA 
ĒTERISK ĀS EĻĻAS UN REZINO ĪDI; PARFIM ĒRIJAS, KOSM ĒTIKAS 
VAI TUALETES L ĪDZEKĻI 
3301  Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbr īvotas no terp ē­
niem), ieskaitot ciet ās un absol ūtās; rezino īdi; ēterisko 
eļļu koncentr āti taukos, negaistoš ās eļļās, vaskos un 
līdzīgās vielās, kas ieg ūti šķīdināšanas vai ziedu ekstra ­
hēšanas ceļā; terpēnu blakusprodukti, kas palikuši p ēc 
ēterisko e ļļu atbrīvošanas no terp ēniem; ēterisko e ļļu 
ūdens destil āti un ūdens šķīdumi  
Dažas ēterisko eļļu dabiskās sastāvdaļas - tādas kā terpēno­
gļūdeņraži (piem ēram, pin ēns, kamf ēns, limon ēns) bojā 
smaržu, t āpēc tās ir vēlams atdal īt. 
Ēteriskās eļļas var atbr īvot no terp ēniem ar daž ādiem paņē­
mieniem atkar ībā no to sast āva, konkr ēti - ar frakcion ētu 
pārtvaici vakuum ā, ar frakcion ētu kristaliz āciju, atdzes ējot 
līdz zemai temperat ūrai, atdalot ar š ķīdinātāju palīdzību, utt. 
Ēteriskās eļļas, kuras tom ēr saglabā savas terp ēnsastāvdaļas, 
kā arī ēteriskās eļļas, kurām nav dabisko terp ēnsastāvdaļu 
(piemēram, gault ērijas jeb ziemcietes e ļļa un sinepju e ļļa), 
tiek uzskat ītas par “neatbr īvotām no terp ēniem”.  
3301 12 10 l īdz 
3301 19 80  Citrusaug ļu ēteriskās eļļas 
Šīs eļļas gandrīz pilnībā iegūst no aug ļu mizām. Tām ir 
patīkama smarža, l īdzīga to aug ļu smaržai, no kuriem 
konkrētā eļļa ir iegūta. Apels īnziedu eļļu vai nerola e ļļu 
neuzskata par citrusaug ļu ēterisko e ļļu un klasific ē 
3301 29 41. vai 3301 29 91. apakšpoz īcijā. 
No terpēniem atbr īvota ēteriskā eļļa ir ēteriskā eļļa, no kuras 
monoterp ēnu ogļūdeņražu saturs ir da ļēji vai piln ībā atdalīts. 
3301 90 10  Blakusprodukti, kas satur terp ēnu, kas rodas ēterisko 
eļļu deterpeniz ēšanas rezult ātā 
Skat. 3301. poz īcijas HS skaidrojumu (C) punktu.  
3301 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. ēterisko eļļu koncentr āti taukos, negaistošaj ās eļļās vai 
vaskos, vai l īdzīgās vielās (skat. 3301. poz īcijas HS skai ­
drojumu (B) punktu); 
2. ēterisko e ļļu ūdens destil āti un ūdens šķīdumi (skat. 
3301. poz īcijas HS skaidrojumu (D) punkta (1) – 
(4) apakšpunktus).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 230  
3304  Kosm ētikas vai dekorat īvās kosmētikas līdzekļi un ādas 
kopšanas l īdzekļi (izņemot medikamentozos), ieskaitot 
pretiedeguma un iedeguma l īdzekļus; manik īra vai pedi ­
kīra līdzekļi 
3304 30 00  Manik īra un pedik īra līdzekļi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst roku un k āju nagu kopšanas l ī­
dzekļi, naga valn īša virsādiņas un varžacu kopšanas un 
ārstēšanas līdzekļi. Tomēr apakšpoz īcijā neietilpst ādas 
kopšanas l īdzekļi, piemēram, roku kr ēmi (lielākoties apak ­ 
špozīcija 3304 99 00).  
3304 99 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi ādas kopšanai 
(izņemot medikamentozos), kuri sagatavoti vates, filca vai 
neaustu materi ālu formā, tādi kā ādas mitrin āšanas, toniz ē­ 
šanas un t īrīšanas līdzekļi. Tomēr, ja vate, filcs un neaustie 
materiāli ir piesūcināti, pārklāti vai apsmidzin āti ar produk ­
tiem, kas pieš ķir smaržvielu, kosm ētikas, ziepju vai mazg ā­ 
šanas līdzekļa pamatīpašības, to klasific ēšana šajā pozīcijā 
nav iespējama (attiec īgi pozīcijas 3307 un 3401).  
3305  Matu kopšanas l īdzekļi 
3305 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst matu losjoni, kas ir š ķidri 
produkti, kurus lieto matiem, lai iedarbotos uz matu stie ­
briem vai galvas mataino da ļu. Tie parasti ir ūdens vai spirta 
šķīdumi.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 231  
34. NODA ĻA 
ZIEPES, VIRSMAKT ĪVĀS ORGANISK ĀS VIELAS, MAZG ĀŠANAS 
LĪDZEKĻI, EĻĻOŠANAS L ĪDZEKĻI, MĀKSLĪGIE VASKI, GATAVIE 
VASKI, PUL ĒŠANAS VAI T ĪRĪŠANAS L ĪDZEKĻI, SVECES UN 
LĪDZĪGI IZSTR ĀDĀJUMI, VEIDOŠANAS PASTAS, “ZOBU VASKI” 
UN ZOBU SAST ĀVI UZ ĢIPŠA PAMATA 
3401  Ziepes; virsmakt īvās organisk ās vielas un l īdzekļi, ko 
izmanto k ā ziepes, stie ņos, gabalos un fig ūrveidā, kas 
satur vai nesatur ziepes; organisk ās virsmakt īvās vielas 
un līdzekļi, ko izmanto ādas mazg āšanai, šķidrā vai 
krēma veid ā, iepakoti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā, 
kas satur vai nesatur ziepes; pap īrs, vate, filcs un neau ­
stie materi āli, impregn ēti, pārklāti vai apsmidzin āti ar 
ziepēm vai mazg āšanas līdzekļiem 
3401 11 00  Tualetes (ieskaitot medic īnas prepar ātus) 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst prepar āti, kas aprakst īti 
3401. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļas septītā punkta 
(1) apakšpunkt ā, un tie prepar āti, kas min ēti (II) un (III) da ļā, 
kas attiecas uz tualetes l īdzekļiem. 
3401 20 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ziepes š ķidrā vai pastas form ā. 
3401 30 00  Organisk ās virsmakt īvās vielas un l īdzekļi, ko izmanto 
ādas mazg āšanai, šķidrā vai kr ēma veid ā, iepakoti 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā, kas satur vai nesatur 
ziepes  
Skat. 3401. poz īcijas HS skaidrojumu (III) da ļu. 
3403  E ļļošanas materi āli (ieskaitot griez ējinstrumentu e ļļo­ 
šanas un dzes ēšanas emulsijas), skr ūvju un uzgriež ņu 
vītņu eļļošanai, r ūsas noņemšanas vai pretkorozijas l ī­
dzekļi un prepar āti, kas izgatavoti uz ziežvielu pamata 
lējumu izņemšanai no liešanas veidn ēm), līdzīgi līdzekļi, 
ko izmanto tekstilmateri ālu, ādu, kažok ādu, pārējo 
materiālu taukainai apstr ādei (izņemot līdzekļus, kas 
satur 70 % vai vair āk naftas vai naftas produktu, kuri 
iegūti no bitumenminer āliem)  
3403 19 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst maš īnu, mehānismu un transport ­
līdzekļu eļļošanas līdzekļi. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst prepar āti, kas min ēti 3403. apak ­ 
špozīcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (A) apakšpunkt ā, 
kuri satur maz āk nekā 70 % no masas naftas e ļļu vai no 
bitumenmateri āliem iegūtu eļļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 232  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst t ādi prepar āti, kas satur 70 % 
no masas vai vair āk naftas e ļļu vai no bitumenmateri āliem 
iegūtu eļļu. Kad š ādas eļļas ir prepar āta pamatsast āvdaļa, 
preparāti ietilpst 2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz īcijā 
vai, citos gad ījumos, 3403 19 10. apakšpoz īcijā. 
►M6 Šajā apakšpoz īcijā cita starp ā ietilpst prepar āti uz 
sintētisko eļļošanas līdzekļu bāzes. Īpaši tas attiecas uz 
preparātiem uz vienas vai vair āku šādu sastāvdaļu bāzes: 
— poli(α-olefīni) vai poli(izobutil ēni), no kuriem, izman ­
tojot vakuumdestil ācijas metodi pie 300 °C, p ēc konver­
sijas uz 1 013 mbar destil ējas mazāk nekā 60 masas %, 
— aromātiskie alkilsavienojumi ar garu ķēdi, 
— esteri, 
— poliglikoli, 
— silikoni. ◄ 
3403 91 00 un 
3403 99 00  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst t āda veida prepar āti, kas min ēti 
3403. poz īcijā, kuri nesatur naftas e ļļas vai no bitumenma ­
teriāliem iegūtas eļļas. Jēdziens “naftas e ļļas vai no bitumen ­
materiāliem iegūtas eļļas” nozīmē tos prepar ātus, kas defi ­
nēti 27. noda ļas 2. piez īmē. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. eļļošanas līdzekļi, kas sast āv no molibd ēna disulfīda un 
polipropil ēna glikola, un citi e ļļošanas līdzekļi, gatavoti 
uz molibd ēna disulfīda bāzes, koncentr ēti, vai nu z īmuļu, 
stieņu, nelielu pl āksnīšu, lokšņu veidā vai līdzīgās 
formās; 
2. sastāvi, kas atvieglo iz ņemšanu no l ējumu veidn ēm, kuri 
sastāv no polietil ēna vaska un aminoalkohola ziepju 
ūdens dispersijas; 
3. eļļošanas līdzekļi, kas gatavoti uz n ātrija ziepju vai 
kalcija ziepju un boraksa b āzes un paredz ēti tērauda 
stiepļu aizsardz ībai un eļļošanai stiep ļu vilkšanas oper ā­
ciju laikā; 
4. mašīnu, mehānismu un transportl īdzekļu eļļošanas līdz­
ekļi. 
3405  Apavu, m ēbeļu, grīdas, transporta iek ārtu, stikla vai 
metālu pulēšanas līdzekļi un krēmi, tīrīšanas pastas un 
pulveri un taml īdzīgi līdzekļi (arī papīra, vates, filca, 
neaustu dr ānu, porainas plastmasas vai porainas 
gumijas form ā, piesūcināti, pārklāti vai apsmidzin āti ar 
šiem līdzekļiem), izņemot vaskus, kas min ēti pozī­
cijā 3404  
3405 10 00  Apavu vai ādu pulēšanas līdzekļi, krēmi un l īdzīgi 
preparāti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 233  
Apavu kopšanas l īdzekļu ražošan ā galvenās izejvielas 
parasti ir vaski (dz īvnieku, augu, miner ālie vai m ākslīgie), 
gaistoši š ķīdinātāji (terpent īns, vaitspirts u.c.), kr āsojošas 
vielas un daž ādas citas vielas (spirts, boraks, m ākslīgās 
eļļas, emulgatori u.c.). 
Vielas ādu krāsošanai, īpaši tādu, kuras ir paredz ētas zamša 
apaviem, p ēc savas b ūtības nav l īdzīgas pulēšanas līdzek­ 
ļiem un kr ēmiem, un ietilpst 3212 90 00. apakšpoz īcijā (ja 
vien tās ir, tā kā vispārējā gadījumā, safasētas vai iepakotas 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā). Šajā apakšpoz īcijā neietilpst 
arī apavu baltin ātāji, kuri ietilpst 3210 00 90. apakšpoz īcijā. 
Apavu ziedes parasti ietilpst 3403 11 00. vai 
3403 91 00. apakšpoz īcijā. 
3405 20 00  Koka m ēbeļu, grīdas un p ārējo koka izstr ādājumu pul ē­ 
šanas līdzekļi, krēmi un līdzīgi prepar āti 
Preparātiem, kas paredz ēti koka (gr īdu, mēbeļu, koka izstr ā­
dājumu vai ēkas koka da ļu) kopšanai, ir t īrošas īpašības, un 
tie plānā kārtā tiek uzkl āti uz šo izstr ādājumu virsmas, 
padarot p ēc nožūšanas un, dažos gad ījumos, nopul ēšanas 
spilgtāku šo izstr ādājumu krāsu vai pieš ķir spīdumu. Šī 
veida prepar āti parasti ir iepakoti k ārbās (kannās), pudelēs 
vai aerosolos. Izgatavojot šos prepar ātus, papildus vaskiem, 
šķīdinātājiem, kr āsojošiem materi āliem un speci ālām 
piedevām, kas ietilpst apavu pul ēšanas līdzekļu un krēmu 
sastāvā, bieži izmanto ar ī dažus no sekojošiem produktiem: 
taukskābes, augu e ļļas (piemēram, palmu e ļļu, linsēklu eļļu) 
vai miner āleļļas, ziepes vai virsmakt īvās vielas, sve ķus 
(kopālu vai kolofoniju u.c.), silikonus, smaržvielas 
(piemēram, priežu, rozmar īna esenci), insektic īdus u.c., bet 
ne abrazīvos līdzekļus. 
3405 30 00  Transporta iek ārtu pulēšanas līdzekļi un līdzīgi prepa ­
rāti, izņemot met ālu pulēšanas līdzekļus 
Preparāti, kas paredz ēti transportl īdzekļu virsbūvju kopšanai, 
parasti sast āv no vaskveida emulsijas vai š ķīduma, kas satur 
silikonus, e ļļas, emulgatorus un, iesp ējams, maigos abra ­
zīvos līdzekļus. 
3405 40 00  T īrīšanas pastas, pulveri un cit ādi tīrīšanas līdzekļi 
Tīrīšanas pulveri vannu, izliet ņu, flīžu u.c. mazg āšanai 
sastāv no sasmalcin ātiem abraz īvajiem mais ījumiem 
(piemēram, pumeka, smilšakmens) un pulveriz ētiem tīrītā­
jiem (piem ēram, virsmakt īvajām vielām ar akt īviem anjo ­
niem, ziepju pulvera, n ātrija fosf āta, nātrija karbon āta 
bezūdens formas). Parasti tie ir iepakoti bundž ās (alvotos 
traukos) vai paci ņās. Tīrīšanas pastas ir prepar āti, kas izga ­
tavoti, sasaistot pulverus, piem ēram, vaska š ķīdumā. 
3405 90 10  Met ālu pulēšanas līdzekļi 
Metālu pulēšanas līdzekļi ir paredz ēti tam, lai, apstr ādājot 
metālu virsmu, tiktu atjaunots r ūsas saēstu, notraip ītu vai 
atmosfēras iedarb ībai pakļautu met ālu sākotnējais izskats. 
Šo rezultātu panāk abrazīvās apstrādes rezult ātā (mehāniska 
pulēšanas darb ība ar abraz īvo līdzekli) un sk ābēm vai 
sārmiem ķīmiski vai t īroši iedarbojoties uz oks īdiem, sulf ī­
diem un daž ādiem traipiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 234  
Izejvielas, ko izmanto met ālu pulēšanas līdzekļu ražošan ā, ir 
ļoti sīki sasmalcin āti abrazīvie materi āli (piemēram, pumeks, 
krīts, kizelgurs, trepelis jeb infuzoriju zeme, benton īts, 
kvarcs), sk ābes (piem ēram, skābeņskābe, oleīnskābe, fosfor ­
skābe, sērskābe), gaistošie š ķīdinātāji (piemēram, vaitspirts, 
trihloretilēns, denatur ētais spirts), s ārmi (piem ēram, amon ­
jaks, soda), virsmakt īvie līdzekļi, tādi kā sulfospirti, tauki, 
ziepes un, dažos gad ījumos, kr āsojošas vielas un sint ētiskās 
smaržvielas. 
Metālu pulēšanas līdzekļi parasti ir pulveru, daž ādu sastāvu 
(krēmu vai emulsijas), pastas, un š ķidrumu form ā. Atkarībā 
no veida tie var b ūt iepakoti pudel ēs, kārbās, metāla tūbiņās, 
bundžās (alvotos traukos), paci ņās vai nelielu gabali ņu, 
konusu, stien īšu u.c. form ā. 
3405 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā sevišķi ietilpst: 
1. stikla pul ēšanas līdzekļi, kas parasti sast āv no ūdens, 
spirta, neliela daudzuma amonjaka vai sk ābes (piem ēram, 
skābeņskābes, vīnskābes) un maiga abraz īvā līdzekļa; 
2. citu materi ālu pulēšanas, apdares un smalksl īpēšanas 
līdzekļi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 235  
35. NODA ĻA 
OLBALTUMVIELAS; MODIFIC ĒTAS CIETES; L ĪMES; FERMENTI 
3501  Kaze īns, kazein āti un cit ādi kazeīna atvasin ājumi; 
kazeīna līmes 
3501 10 10 l īdz 
3501 10 90  Kazeīns 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst kaze īna veidi, kas min ēti 
3501. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (1) apakšpunkt ā. 
Šos kazeīna veidus – neatkar īgi no nogulsn ēšanas metodes, 
kāda tika izmantota to ieg ūšanai – klasific ē šajās apakšpo ­
zīcijās, ja tie satur 15 % no masas vai maz āk ūdens; pret ējā 
gadījumā tos klasific ē 0406. poz īcijā. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst “ cagliata ” tipa produkti, k ā 
aprakstīts 0406 10 30.–0406 10 80. apakšpoz īcijas skaidro ­
jumu trešaj ā punktā. 
3501 10 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā minētos kazeīna veidus izmanto, seviš ķi, 
diētisko produktu (piem ēram, cepumu, maizes) gatavošan ā; 
tos var izmantot ar ī dzīvnieku bar ības gatavošan ā. 
3501 90 10  Kaze īna līmes 
Kazeīna līmes, pazīstamas ar ī kā aukstās līmes, ir izstr ādā­
jumi uz kaze īnu un kr īta bāzes, kam pievienots neliels 
daudzums citu vielu, t ādu kā boraks un dabiskais amonija 
hlorīds jeb salmiaks. Tie var satur ēt arī pildvielas, 
piemēram, laukšpatu. 
Kalcija kazein āts bez citu vielu piedevas, kaut ar ī to var 
izmantot k ā līmi, ietilpst 3501 90 90. apakšpoz īcijā. 
3501 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kazein āti un citādi kazeīna atva­
sinājumi, min ēti attiecīgi 3501. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (A) punkta (2) apakšpunkt ā un (A) punkta (3) apakš ­
punktā. 
Kazeināti ir balta vai gaiši dzeltena pulvera veid ā un ir 
gandrīz bez smaržas.  
3504 00  Peptoni un to atvasin ājumi; citādas olbaltumvielas un to 
atvasinājumi, kas citur nav min ēti vai iek ļauti; hrom ētās 
vai nehrom ētās ādas pulveris  
3504 00 10  Piena prote īnu koncentr āti, kas min ētas šīs nodaļas 
1. papildu piez īmē 
Piena prote īnu koncentr ātus parasti ieg ūst, atdalot laktozes 
un miner ālsāļu daļu no nokrejota piena (v ājpiena), 
piemēram, ar ultrafiltr ācijas paņēmienu. Tie galvenok ārt 
sastāv no kaze īna un sūkalu prote īniem (laktoglobul īniem, 
laktoalbum īniem, u.c.) proporcij ā apmēram 4:1. Prote īnu 
saturu tajos apr ēķina, reizinot sl āpekļa saturu ar p ārrēķina 
koeficientu 6,38.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 236  
Kad prote īnu saturs piena prote īnu koncentr ātā ir 85 % vai 
mazāk, pārrēķinot sausn ā, produkts ietilpst 0404 90. apak ­ 
špozīcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst “ cagliata ” tipa produkti, k ā 
aprakstīts 0406 10 30.–0406 10 80. apakšpoz īcijas skaidro ­
jumu trešaj ā punktā. 
▼M32  
3504 00 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst augu izcelsmes izstr ādājumi ar 
augstu prote īna saturu sausn ā vairāk nekā 85 % no svara. 
Izstrādājumus, ko nevar klasific ēt šajā pozīcijā, parasti klasi ­
ficē 2106. vai 2309. poz īcijā. 
▼B 
3506  Gatavas l īmes un p ārējās gatavas l īmvielas, kas citur nav 
minētas; preces, kas paredz ētas izmantošanai k ā līmes 
vai līmvielas, iepakotas p ārdošanai mazumtirdzniec ībā 
kā līmes vai l īmvielas, ar neto masu ne vair āk kā 1 kg  
3506 10 00  Preces, kas paredz ētas izmantošanai k ā līmes un 
līmvielas, iepakotas p ārdošanai mazumtirdzniec ībā kā 
līmes un l īmvielas, ar neto masu ne vair āk kā 1 kg  
Skat. 3506. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (A) apakšpunktu, kas attiecas uz šo produktu saga ­
tavošanu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst metilcelulozes l īme pārslu vai 
gabalu form ā, ko var izš ķīdināt ūdenī, tādējādi iegūstot 
lipīgu vielu, kas ir īpaši derīga tapešu piel īmēšanai.  
3506 99 00  Cit ādas 
Papildus 3506. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (B) da ļas (1)–(3) apakšpunktos min ētajiem produk ­
tiem šajā apakšpoz īcijā ietilpst uz ķērpju bāzes gatavotas 
līmes, klīsteris un uz agaragara b āzes gatavotas l īmes. 
3507  Fermenti; gatavie fermenti, kas citur nav min ēti 
3507 90 90  Cit ādi 
Papildus 3507. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajiem 
produktiem (iz ņemot renītu un tā koncentr ātus, lipoprote īna 
lipāzi un  Aspergillus  sārmaino prote āzi) šajā apakšpoz īcijā 
ietilpst penicilin āze, asparagin āze un kalidinogen āze (INN) 
(kalikreins).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 237  
36. NODA ĻA 
SPRĀGSTVIELAS; PIROTEHNISKIE IZSTR ĀDĀJUMI; S ĒRKOCIŅI; 
PIROFORIE SAKAUS ĒJUMI; DAŽI DEGVIELU VEIDI 
3603 00  Bikforda auklas; deton ējošās aukas; aizdedzinoš ās vai 
detonējošās kapseles; deg ļi; elektrodetonatori  
3603 00 10  Bikforda auklas; deton ējošās aukas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai 3603. poz īcijas HS skaidro ­
jumu otrā punkta (A) apakšpunkt ā minētie izstrādājumi.  
3604  Ugu ņošanas ra ķetes, sign ālraķetes, lietus ra ķetes, pretmi ­
glas sign āli un citi pirotehniskie izstr ādājumi  
3604 10 00  Ugu ņošanas ra ķetes 
Skat. 3604. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(1) apakšpunkta (a) ieda ļu. 
3604 90 00  Cit ādi 
Papildus 3604. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(1) apakšpunkta (b) ieda ļā un (2) apakšpunkt ā, kā arī otrajā 
punktā minētajiem izstr ādājumiem, šaj ā apakšpoz īcijā 
ietilpst šaujamiero ču pulvera l ādiņš, ko izmanto og ļraču 
lampās, pazīstamās arī kā ogļraču lāpu lampas, ar kuru pal ī­
dzību akmeņogļu šahtās var atkl āt raktuvju jeb spr āgstošās 
gāzes. Šie pulvera l ādiņi ir izvietoti uz šaur ām - aptuveni 
4 mm plat ām un 35 cm gar ām - auduma str ēmelēm. Uz 
katras strēmeles parasti var novietot aptuveni 30 l ādiņus, un 
parasti tās ir satītas rullī. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 238  
37. NODA ĻA 
FOTOPRECES UN KINOPRECES 
3702  Gaismjut īgās neekspon ētās fotofilmas ru ļļos, no jebkura 
materiāla, izņemot pap īru, kartonu un tekstilu; gaismju ­
tīgās neekspon ētās filmas momentfotogr āfijai ruļļos 
3702 32 10  Mikrofilmas; m ākslas fotogr āfijas filmas  
Šajā apakšpoz īcijā minētās mikrofilmas parasti neatš ķiras no 
kinofilmām, bet tās izmanto dokumentu atveidošanai “kadru 
pa kadram”. T ās izmanto ar ī datorprogrammu izdruku atvei ­
došanai, un š ādā gadījumā tās tiek apz īmētas ar burtiem 
COM. Mikrofilmas parasti ir 8 mm, 16 mm un 35 mm platas 
un aptuveni 30 m, 61 m, 122 m un 305 m garas. 
Mākslas fotogr āfijas filmas izmanto tipogr āfijās ilustrāciju un 
tekstuāla materiāla (piemēram, fotolitogr āfijas, heliograv īras, 
fotohromotipogr āfijas, fotostata reprodukcijas) fotomeh āni­
skajai atveidošanai.  
3702 96 10  Mikrofilmas; m ākslas fotogr āfijas filmas  
Skat. 3702 32 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
3702 97 10  Mikrofilmas; m ākslas fotogr āfijas filmas  
Skat. 3702 32 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
3705  Ekspon ētas un att īstītas fotoplates un fotofilmas, iz ņemot 
kinofilmas  
3705 90 10  Mikrofilmas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dokumentu (piem ēram, darījumu 
dokumentu, arh īva dokumentu, r ūpniecisko ras ējumu) repro ­
dukcijas samazin ātā formātā, iegūtas ar fotogr āfijas paņē­
mienu. 
Mikrofilma ir plakanas virsmas filma (mikrofilmas fragmenti 
- vairāku kadru nogriež ņi) vai filma ru ļļos, kas sast āv no 
mikroskopisku att ēlu sērijas. Mikrofilmas fragmentus - 
vairāku kadru nogriež ņus klasific ē šajā apakšpoz īcijā, pat ja 
tie ir samont ēti. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst ekspon ētas un att īstītas mikro ­
kopijas uz fotopap īra (mikrokaršu, gr āmatu u.c. veidos), 
kuras ietilpst 4911 91 00. apakšpoz īcijā. 
3706  Ekspon ētas un att īstītas kinofilmas ar ska ņas celiņu vai 
bez tā, vai kas sast āv tikai no ska ņas celiņa ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 239  
Šajās pozīcijās ietilpst tikai t ādas skaņu filmas, kur ām vienā 
lentē ir ierakst īti gan vizu ālie attēli, gan ska ņu celiņš. Gadī­
jumos, kad ska ņu filmas ir ierakst ītas divās lentēs, kopā vai 
atsevišķi, katru lenti klasific ē savā apakšpoz īcijā, tas ir, filmu, 
kas satur tikai ska ņu, klasific ē 3706 10 20. apakšpoz īcijā vai 
3706 90 52. apakšpoz īcijā, atkarībā no filmas platuma, 
turpretim filmas, kas satur vizu ālos attēlus, ietilpst vien ā vai 
otrā no šīm apakšpoz īcijām vai 3706 90 91. apakšpoz īcijā vai 
3706 90 99. apakšpoz īcijā (ir jāpiemēro šīs nodaļas 
1. papildpiez īme). 
3706 10 20  Kur ām ir tikai ska ņas celiņš; negatīvi; starppozit īvi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. oriģinālie filmu negat īvi; 
2. no ori ģinālajiem negat īviem druk āti filmu starpposma 
pozitīvi; melnbaltaj ā fotomeh āniskajā paņēmienā tie ir 
pazīstami kā “kopējoši pozit īvi”, “sarkanbr ūnie pozitīvi”, 
“mēļie gaišs ārti violetie pozit īvi”, “kontrolpozit īvi”, 
“kontrolkopijas”, “s īkgraudain ās kontrolkopijas”vai 
“mēļie pozitīvi”, vai “kop ēšanas pozit īvi”, turpretim 
krāsu fotomeh āniskajā paņēmienā tos sauc par “kop ējo­ 
šiem pozit īviem”, “starppozit īviem”vai “starpposma pozi ­
tīviem”; tos sagatavo uz pamatnes, kas ir viegli iekr āsota 
gaišsārti violetā vai sarkanbr ūnā krāsā, vai uz neiekr āsotas 
pamatnes; š īs filmas parasti neizmanto projic ēšanai, bet 
gan ir paredz ētas kopiju izgatavošanai no ori ģinālajiem 
negatīviem. Tom ēr tos var noskat īties, kā arī izmantot 
montāžai vai filmas ieska ņošanai pēc tās uzņemšanas un 
montāžas, bet nevar izmantot nek ā citādi. 
Kā starpposma pozit īvus klasific ē arī trīs melnbalt ās atda­
lītās daļas, ko ieg ūst no oriģinālajiem krāsu negatīviem ar 
filtru (zilā, zaļā un sarkan ā) palīdzību un kurus izmanto, 
lai ar līdzīgu filtru pal īdzību iegūtu krāsu starpnegat īvu, 
kas paredz ēts pozitīvo kopiju druk āšanai; 
3. negatīvu kopijas, kas druk ātas no starpposma pozit īvajām 
filmām un paredz ētas pozitīvo kopiju druk āšanai; tās ir 
pazīstamas kā “kopēšanas negat īvi” melnbaltaj ā fotomehā­
niskajā paņēmienā un “starpnegat īvi” krāsu fotomeh āni­
skajā paņēmienā ( 1 ); 
4. reversīvie starpnegat īvi, kurus kr āsu fotomeh āniskajā 
paņēmienā iegūst, tieši invert ējot no ori ģinālā negatīva, 
un no kuriem tiks druk ātas demonstr ēšanai paredz ētas 
kopijas; 
5. “matrices filmas” (sarkanas, za ļas, zilas), kuras kr āsu foto­
mehāniskajā paņēmienā iegūst no negat īviem, un no 
kurām tiks druk ātas kopijas. 
Gadījumos, kad t ās ir 35 mm platas vai plat ākas, visām šīm 
filmām – izņemot “matrices filmas” – parasti ir negat īviem 
raksturīgie perfor ācijas veidi (cilindra form ā). 
_____________  
( 1 ) Atbilstošie termini: - kopijas (novilkuma) negat īvs: dupe negative  (angļu valodā) - 
contretype negatif  (franču valodā) - Dup Negativ  (vācu valodā) - controtipi negativi  
(itāliešu valod ā) - duplicaat-negatief  (holandiešu valod ā); - starpposma negat īvs, starp­
negatīvs: intermediate negative , internegative (ang ļu valodā) - internegatif  (franču 
valodā) - Zwischennegativ  (vācu valodā) - internegativi  (itāliešu valod ā) - internegatief  
(holandiešu valod ā). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 240  
Tas ļauj atšķirt starpposma pozit īvās filmas ar neiekr āsotu 
oderējumu no projic ēšanai paredz ētajām pozitīvajām filmām, 
kurām ir pozit īviem rakstur īgā perforācija.
 
Tomēr jāņem vērā, ka film ām no daž ām valstīm (sevišķi, 
bijušās PSRS) ir īpašs (Dubraja-Hovela ( Dubray-Howell )) 
perforācijas veids, kurš ir ļoti līdzīgs parastajai pozit īvajai 
perforācijai un ir sastopams ar ī oriģinālajās negatīvajās 
filmās, starpposma pozit īvos un negat īvos, kā arī rādīšanai 
vai projic ēšanai paredz ētajās pozitīvajās kopijās. 
“Matrices film ām” ir pozit īviem rakstur īgā perforācija, tomēr 
tās var atpaz īt pēc to biezuma (t ās ir gandr īz divreiz 
biezākas), pēc to domin ējošās sarkanbr ūnās krāsas un v ājā 
attēlu kontrasta.  
3706 10 99  Cit ādi pozitīvi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst projic ēšanai paredz ētās filmas. 
Pozitīvās filmas ar diviem vai vair ākiem attēlu kanāliem ir 
jāklasificē un nodevas lielums attiec īgi ir jānosaka atkar ībā 
no filmas platuma un garuma p ēc sadalīšanas, tas ir, filmas 
platuma un garuma t ādā stāvoklī, kādā tā tiks projic ēta. 
Piemēram, 35 mm plata ( četras 8 mm joslas un griešanas 
pielaide) un 100 m gara filma ir j āuzskata par 400 m garu 
8 mm filmu.
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 241  
3706 90 52  Kur ām ir tikai ska ņas celiņš; negatīvi; starppozit īvi; kino­
hronikas  
Skat. 3706 10 20. apakšpoz īcijas skaidrojumus. 
Termina “kinohronikas” defin īciju skat. š īs nodaļas 
2. papildpiez īmi. 
3706 90 91 un 
3706 90 99  Citādas, ar platumu  
Skat. 3706 10 99. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 242  
38. NODA ĻA 
JAUKTI ĶĪMISKIE PRODUKTI 
3801  M ākslīgais graf īts; koloīdais vai puskolo īdais graf īts; 
produkti uz graf īta vai p ārējo oglekļu pamata pastu, 
brikešu, pl ātņu vai pārējo pusfabrik ātu formā 
3801 10 00  M ākslīgais graf īts 
Skat. 3801. poz īcijas HS skaidrojumu (1) punktu.  
3801 20 10 un 
3801 20 90  Koloīdais vai puskolo īdais graf īts 
Skat. 3801. poz īcijas HS skaidrojumu (2) punktu.  
3801 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kolo īdais grafīts ūdens suspensij ā 
vai citā neeļļas suspensij ā. 
3801 30 00  Oglek ļa pastas elektrodiem un l īdzīgas pastas kr āšņu 
oderējumam  
Skat. 3801. poz īcijas HS skaidrojumu (3) punkta (b) apak ­ 
špunktu.  
3802  Aktiv ēta ogle; aktiv ēti dabiskie miner ālprodukti; dz īv­
nieku ogle, ieskaitot izmantoto dz īvnieku ogli  
3802 10 00  Aktiv ēta ogle  
Šajā apakšpoz īcijā minētajai aktiv ētajai oglei joda skaitlis ir 
300 vai vair āk (miligrami joda, kas absorb ēti uz gramu 
oglekļa), kā noteikts ar ASTM D 4607-86 metodi.  
3802 90 00  Cit āda 
Parasti šaj ā apakšpoz īcijā minētajam aktiv ētajam, ar t ādām 
saķepināšanas viel ām kā nātrija hlorīds vai nātrija karbon āts 
kalcinētajam diatom ītam (skat. 3802. poz īcijas (A) da ļas 
trešā punkta (b) apakšpunkta (1) ieda ļu) ir šādas īpašības: 
— tas ir balts un paliek balts ar ī pēc tālākas kalcin ēšanas; 
— 10 % dolom īta suspensijas ūdenī pH ir 7,5–10,5 
robežās; 
— tā uzliesmošanas zudums pie 900 °C ir maz āki par 
0,5 %; 
— nātrija saturs taj ā, izteikts k ā Na  2 O, ir lielāks par 1,5 %.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 243  
Šī apakšpoz īcija ietver aktiv ētus benton ītus, kas atbilst akti ­
vētas augsnes aprakstam (skat. 3802. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (A) da ļas trešā paragrāfa (b) punkta (3) apakšpunktu). 
Aktivētie benton īti, kas ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, klasifikā­
cijā tiek nodal īti no 2508 10 00. apakšpoz īcijā ietvertajiem 
dabā sastopamajiem benton ītiem ar pH v ērtību, kas parasti ir 
mazāka par 6 (sk ābie benton īti) vai liel āka par 9,5 ( ūdens 
suspensijai un p ēc 1 stundu ilgas nost ādināšanas), ar n ātrija 
karbonāta saturu, liel āku par 2 %, vai kop ējo apmain āmā 
nātrija un kalcija saturu, kas p ārsniedz 80 meq/100 g (akti ­
vētie nātrija benton īti). 
Organofīlie benton īti, kurus ieg ūst, pievienojot, piem ēram, 
stearilamīnu, parasti ietilpst 3824 90 96. apakšpoz īcijā. 
Dabīgie benton īti, kas vienk ārši ir sajaukti ar nelielu n ātrija 
karbonāta daudzumu, ietilpst 3824 90 96. apakšpoz īcijā. 
3803 00  Rafin ēta vai nerafin ēta taleļļa 
3803 00 10  Neatt īrīta 
Skat. 3803. poz īcijas HS skaidrojumu pirmos divus punktus.  
3804 00 00  S ārms, kas paliek p ēc koka celulozes izgatavošanas, 
koncentr ēts vai nekoncentr ēts, atcukurots vai ķīmiski 
apstrādāts, ieskaitot lign īna sulfon ātus, bet iz ņemot 
taleļļu, kas min ēta 3803 . poz īcijā 
Šajā pozīcijā ietilpst koncentr ēts sulfītsārms. 
Koncentrēts sulfītsārms ............ ieg ūti, stipri koncentr ējot 
sārmus, kas palikuši p ēc koka celulozes izgatavošanas ar 
sulfītpaņēmienu, dažreiz p ēc ķīmiskās apstrādes, kas nepie ­
ciešama, lai tajos modific ētu skābju vai sārmu pakāpi, pelnu 
saturu, kr āsu un kolo īdās īpašības. 
3805  Sve ķu, koku vai sulf ātterpentīns un p ārējās terpent ī­
neļļas, kas ieg ūtas skujkoku koksnes destil ēšanas vai 
citādas apstr ādes rezult ātā; neattīrīts dipentēns; sulfītter­
pentīns un cit ādi neattīrīti paracim ēni; priežu skuju e ļļa, 
kas kā pamatu satur komponentu alfa-terpineolu  
3805 10 10  Sve ķu terpent īns 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai un vien īgi tie produkti, kas 
iegūti tiešas p ārtvaices rezult ātā (ar tvaika ekstrakciju) no 
augošiem skujkokiem izspiestiem oleosve ķiem. 
3805 10 30  Koku terpent īns 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3805. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (2) apakšpunkta (a) ieda ļā minētais produkts.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 244  
3805 10 90  Sulf ātterpentīns 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3805. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (2) apakšpunkta (b) ieda ļā minētais produkts.  
3805 90 10  Priežu skuju e ļļa 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3805. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (5) apakšpunkt ā minētais produkts.  
3805 90 90  P ārējās 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst terpent īns, no kura gandr īz 
pilnībā, ar frakcion ēto pārtvaici, kurai seko samais īšana ar 
citām frakcij ām, ir atdal īts beta-pin ēns. Šis produkts tirdz ­
niecībā ir pazīstams kā “atjaunotais terpent īnspirts”.  
3806  Kolofonijs un sve ķskābes, un to atvasin ājumi; kolofonija 
spirts un kolofonija e ļļas; pārkausēti sveķi 
3806 10 00  Kolofonijs un sve ķskābes 
Skat. 3806. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
3806 20 00  Kolofonija, sve ķskābju vai kolofonija vai sve ķskābju 
atvasinājumu sāļi, izņemot kolofonija aduktu (pievieno ­ 
šanas produktu) s āļus 
Skat. 3806. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. 
3806 30 00  Esteru sve ķi 
Skat. 3806. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu. 
3806 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. 3806. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas (I) punkt ā 
minētie kolofonija vai sve ķskābju atvasin ājumi, kā arī 
disproporcion ētais (dizmut ētais) kolofonijs, kur ā daļa 
sveķskābju ir dehidrogen ēta un daļa – hidrogen ēta, tehni­
skie sveķu amīni (piem ēram, dehidroabietilam īns) un 
tehniskie sve ķu nitrili; 
2. kolofonija spirts un kolofonija e ļļas, minētas 3806. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (D) da ļas (II) punkt ā; 
3. pārkausētie sveķi, minēti 3806. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (D) da ļas (III) punkt ā. 
3807 00  Koka darva; koka darvas e ļļas; koka kreozots; koka 
spirts; augu pi ķis; alus dar īšanas pi ķis un līdzīgi 
produkti uz sve ķu, sveķaino skābju vai augu pi ķa 
pamata  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 245  
3807 00 10  Koka darva  
Skat. 3807. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (A) da ļas 
(1) apakšpunktu.  
3807 00 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kas min ēti 3807. pe ču 
pozīcijas HS skaidrojumu (2) punkta (A) da ļas (2) un 
(3) apakšpunktos un (B), (C) un (D) da ļās. 
3808  Insektic īdi, rodentic īdi, fungic īdi, herbic īdi, augu pret ­
dīgšanas līdzekļi un augšanas regul ātori, dezinfic ējošie 
līdzekļi un līdzīgi produkti, iepakoti vai safas ēti pārdo­ 
šanai mazumtirdzniec ībā vai prepar ātu un izstr ādājumu 
veidā (piemēram, ar s ēru apstr ādātas lentes, daktis, 
sveces un mušpap īrs) 
3808 91 10 l īdz 
3808 91 90  Insekticīdi 
Skat. 3808. poz īcijas HS skaidrojumu (I) ieda ļu, pēc trim 
zvaigznītēm. 
3808 92 10 l īdz 
3808 92 90  Fungicīdi 
Skat. 3808. poz īcijas HS skaidrojumu (II) ieda ļu, pēc trim 
zvaigznītēm. 
3808 92 10  Prepar āti uz vara savienojumu b āzes 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. Bordo ( Bordeaux ) maisījums, izgatavots no vara sulf āta 
un dzēstiem kaļķiem, kuru izmanto lauksaimniec ībā kā 
fungicīdu; 
2. prepar āti no vara b āziskā hlorīda un vara b āziskā sulfāta, 
vara oksihlor īda, vara silik āta, vara acetoarsen īta, vara 
oksīda (oksīdiem), vara hidroks īda vai vara karbon āta, 
ko izmanto vien ā un tai paš ā nolūkā; 
3. prepar āti uz vara naften āta vai vara fosf āta pamata, ko 
izmanto koka [izstr ādājumu] un tekstilizstr ādājumu 
aizsardzībai no pel ējuma; 
4. organisko vara s āļu kelāti ar metāliskajām ziepēm. 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertie prepar āti var b ūt pulvera, 
šķīdumu vai tablešu form ā, neiepakoti vai nesafas ēti pārdo­ 
šanai mazumtirdzniec ībā, un, papildus vara savienojumiem, 
tie var papildus satur ēt aktīvās vielas, t ādas kā cinka vai 
dzīvsudraba savienojumus.  
3808 93 90  Augu augšanas regulatori  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vielas, ar kur ām apstrādā augus, 
tādējādi mainot to fiziolo ģiskos procesus v ēlamajā virzienā. 
Ar tām apstrādā visu augu, auga da ļas vai augsni.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 246  
To iedarb ība var ietekm ēt, piemēram: 
a) vispārējo augšanu; 
b) auga augstumu (k ātu un stubl āju pagarin āšanos vai sa īsi­
nāšanos); 
c) gumu un bumbu ļu lielumu vai formu; 
d) iekšējo centrālo mezgla garumu (paaugstina iztur ību pret 
slodzi) 
e) augļību un aug ļu lielumu; 
f) auga rezervju (og ļhidrātu, proteīnu, tauku) l īmeni; 
g) ziedēšanas un aug ļu nogatavošan ās laiku; 
h) augu sterilit āti jeb neaugl ību; 
ij) sievišķo ziedu skaitu. 
Augu augšanas regulatori ir ietverti četrās galvenaj ās kate­
gorijās: 
1. auksīni, kas ietekm ē sakņu veidošanos, stiebru un 
stublāju augšanu un aug ļu attīstību. Svar īgākā ir 
indol-3-ilac ētiskā skābe; 
2. giberell īni, kuri veicina seviš ķi pumpuru augšanu un 
izplaukšanu. Tie visi ir atvasin āti no giberelsk ābes; 
3. citokin īni, kuri veicina seviš ķi šūnu dalīšanos un aizkav ē 
auga novecošanos. Paz īstamākie citokin īni ir kinet īns (6- 
furfurilaminopur īns) un zeat īns; 
4. augšanas aizkav ētāji. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) mēslošanas l īdzekļi (mākslīgie mēsli); 
b) augsnes uzlabot āji (kondicion ētāji); 
c) herbic īdi, selekt īvie vai neselekt īvie (3808 93 11.– 
3808 93 27. apakšpoz īcijas); 
d) augu pretd īgšanas līdzekļi (3808 93 30. apakšpoz īcija).  
3808 94 10 l īdz 
3808 94 90  Dezinficējošie līdzekļi 
Skat. 3808. poz īcijas HS skaidrojumu (IV) ieda ļas, pēc trim 
zvaigznītēm, pirmos tr īs punktus.  
3809  Beigu apstr ādes vielas, kr āsošanas pa ātrināšanas vai 
krāsu nostiprin āšanas kr āsu nesēji un cit ādi produkti 
un prepar āti (piem ēram, apret ūras vai kodin ātāji), 
izmantojami tekstila, pap īra, ādas vai l īdzīgās rūpnie­
cībās, kas citur nav min ēti 
3809 10 10 l īdz 
3809 10 90  Uz vielu ar cietes īpašībām bāzes ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 247  
Papildus uz cieti saturošu vielu pamata izgatavotajiem 
produktiem un prepar ātiem, kas aprakst īti 3809. poz īcijas 
trešā punkta (A) da ļas (1) un (11) apakšpunktos un (B) da ļas 
(1) un (2) apakšpunktos, šaj ās apakšpoz īcijās ietilpst cietes 
maisījumi ar boraku vai karboksimetilcelulozi (ko izmanto 
audeklu cietin āšanai) un š ķīstošās cietes mais ījumi ar 
kaolīnu (izmanto pap īra rūpniecībā). 
3809 91 00 l īdz 
3809 93 00  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti un prepar āti, kas ir 
aprakstīti 3809. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punk­
ta (A), (B) un (C) da ļās, tikai ja amilu saturošas vielas 
neveido šo produktu un prepar ātu bāzi: 
1. dažādas apretūras, ko izmanto tekstilr ūpniecībā, lai pada ­
rītu audumus iztur īgus pret burz īšanos vai saraušanos. To 
skaitā ietilpst ur īnvielas formaldeh īds, melam īna formal ­
dehīds un glioksaldiur īnviela, kas ir iepriekš kondens ētas, 
ar nosacījumu, ka t ām nav ne 39. noda ļā minēto poli­
kondensācijas produktu, ne ķīmiski noteikta sast āva 
savienojumu (29. noda ļa) īpašību. Turkl āt šajās apakšpo ­
zīcijās ietilpst savienojumi ar ūdeni (tas ir, dimetilalur īn­
viela, trimetilolmelam īns), kuriem ir pievienotas aromati ­
zētājvielas, lai mask ētu produkta da ļējas sadal īšanās 
rezultātā radušos formaldeh īda smaku; 
2. apretūras, kuras ne tikai padara audumus ūdensnecaurlai ­
dīgus, bet ar ī padara tos ļoti izturīgus pret e ļļu un netī­
rumiem, taj ā pat laikā saglabājot tos gaisa caurlaid īgus; 
3. antistatisk ās apretūras, tas ir, prepar āti, kuri nov ērš stati­
skās elektrības uzkrāšanos tekstilš ķiedrās vai audumos. 
Parasti tie ir prepar āti, kas sast āv no iepriekš kondens ē­
tiem ūdenī šķīstošiem polielektrol ītiem, kuri p ēc īsas 
apstrādes mērenā temperat ūrā spēj veidot uz š ķiedras 
tīklveidīgus polikondens ātus, kas ir pietiekami neš ķīstoši, 
lai izturētu atkārtotu mazg āšanu vai sauso t īrīšanu. Šaj ā 
kategorijā ietilpst produkti no b āziska, ūdenī šķīstoša, 
lineāra poliam īda, kas izgatavots no dikarboksil- 
(piemēram, tauku-, dzintar- vai tereftal-) sk ābes ar polia ­
mīniem, kas satur vienu vai vair ākas otrējās amīnu 
nodaļas (piemēram, dietil ēn-triamīnu, trietilenetetram īnu) 
un alkilantu (kas sp ēj “satīklot” poliam īdu, tādējādi ar 
atbilstošu termisko apstr ādi padarot to neš ķīstošu), kas 
sastāv, piemēram, no īpašiem dihal īdiem (polietil ēna 
glikola dijod īdiem ar relat īvi mazu molekul āro svaru, 
epihlorohidr īnu u.c.); 
4. ugunsiztur īgas apret ūras, kuras samazina, īpaši tekstiliz ­
strādājumu un ādas, uzliesmojam ību. Parasti tie ir prepa ­
rāti, kas gatavoti uz amonija s āļu, borskābes, hlor ētu 
parafīnu, antimona oks īda, cinka oks īda, citu met ālu 
oksīdu un dažu sl āpekļa un/vai fosfora organisko savie ­
nojumu pamata.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 248  
3811  Antideton ācijas sast āvi, oksid ācijas inhibitori, sve ķainu 
izdalījumu inhibitori, biezin ātāji, pretkorozijas l īdzekļi 
un pārējās gatavās piedevas miner āleļļām (ieskaitot 
benzīnu) vai cit ādim šķidrumiem, ko izmanto t ām 
pašām vajadz ībām kā minerāleļļas 
3811 11 10  Uz tetraetilsvina pamata  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst prepar āti, kuros tetraetilsvins ir 
vienīgā antideton ācijas sastāvdaļa. 
3811 11 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst prepar āti, kuros tetrametilsvins 
vai etilmetilsvins, vai tetraetil- un tetrametilsvina mais ījums 
ir vienīgā vai galven ā antideton ācijas sastāvdaļa. 
3815  Ķīmisko reakciju iniciatori, pa ātrinātāji un katalizatori, 
kas citur nav min ēti 
3815 11 00 l īdz 
3815 19 90  Katalizatori ar nes ējiem  
Šie ir plaši izmantojami katalizatori, kurus uzkl āj uz nesēja, 
parasti ar pies ūcināšanas, līdznogulsn ēšanas vai samais ī­ 
šanas paņēmienu. Parasti tie sast āv no vienas vai vair ākām 
aktīvām vielām, kas uzkl ātas uz nes ēja, vai no mais ījumiem 
uz aktīvo vielu pamata. Akt īvās vielas parasti ir s īki sasmal ­
cināti metāli, metālu oksīdi vai citi met ālu savienojumi. 
Visbiežāk izmanto met ālus, kuri pieder periodisk ās tabulas 
VIII noda ļai (īpaši kobaltu, ni ķeli, palādiju un plat īnu), kā 
arī molibdēnu, hromu, varu un cinku. Nes ējs parasti sast āv 
no alumīnija oksīda, silīcija dioks īda gela, fosiliju miltiem, 
aktivētiem vai neaktiv ētiem, keramiskajiem materi āliem u.c. 
Tos izmanto r ūpniecībā organisko un neorganisko savieno ­
jumu ražošan ā un naftas att īrīšanā (piemēram, amonjaka 
sintēzē, tauku hidrogen ēšanā, olefīnu hidrogen ēšanā). 
Šī katalizatoru kategorija ietver ar ī sekojošus produktus: 
1. dažus izstr ādājumus, kas izgatavoti uz p ārejas met ālu 
savienojumu pamata, kuru funkcija ir atvieglot oksid āciju 
un, sekojoši, degšanas proces ā (kā boileros un deg ļos) 
likvidēt oglekļa atlikumus og ļskābās gāzes formā; 
2. “pēcoksidācijas” katalizatori, kuri ir paredz ēti ievadīšanai 
motorizēto transportl īdzekļu izplūdes sistēmās, lai, 
pārvēršot oglek ļa monoks īdu jeb tvana g āzi oglekļa diok­
sīdā jeb ogļskābajā gāzē, un, pārvēršot pārējos toksiskos 
produktus (piem ēram, heterocikliskos savienojumus), kas 
rodas benz īna sadegšanas rezult ātā, samazin ātu izplūdes 
gāzu piesārņojošo iedarb ību. 
3815 90 10 un 
3815 90 90  Citādi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 249  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst mais ījumi uz t ādu savienojumu 
pamata, kuru pamat īpašības un proporcijas ļoti mainās atka­
rībā no ķīmiskās reakcijas, kura ir j ākatalizē. Tos bieži 
izmanto plastmasas r ūpniecībā, un tie bieži vien, tiek saukti 
par iniciatoriem, p ārvietošanas viel ām, terminatoriem vai 
telomēriem, vai t īkla veidot āj- (vai ķēžu savienot āj-) vielām. 
To skaitā ietilpst sekojošas vielas: 
1. “radikālie” katalizatori  
Tie ir uz organisko vielu pamata gatavoti prepar āti, kuri 
ķīmiskās reakcijas apst ākļos lēnām sadalās un veido 
daļiņas, kuras, saskaroties ar s ākotnējiem monom ēriem, 
veicina saites veidošanos un jauno br īvo radik āļu 
rašanos, kas sp ēj atkārtot procesu un turpin āt ķēdi. 
To vidū ir tādi preparāti, kā: 
a) uz R-O-O-R ′ (peroksīdu organisko š ķīdumu, tādu kā 
acetil- un dibenzola peroks īdi) veida organisko perok ­
sīdu pamata gatavoti prepar āti. Reakcijas laik ā izvei­
dojas RO un R ′O radikāļi, kas darbojas k ā aktivatori; 
b) prepar āti, gatavoti uz azosavienojumu (t ādu kā azobi­
zizobutironitrils) pamata, kuri reakciju laik ā sadalās, 
atbrīvojot slāpekli un veidojot br īvos radik āļus; 
c) redoksprepar āti (piemēram, kālija peroks īda un dode ­
cilmerkapt āna maisījums), kuros aktiv ējošie radik āļi 
veidojas redoksreakciju rezult ātā; 
2. joniskie katalizatori  
Tie parasti ir organisko savienojumu š ķīdumi, kuri veido 
jonus, kuri sp ēj pievienoties dubultsaitei un atjaunot 
aktīvās vietas gala produktos; 
To skaitā ietilpst: 
a) cīglera tipa katalizatori poliolef īnu (piem ēram, titāna 
un trietilalum īnija mais ījuma) ražošanai; 
b) cīglera-nata-tipa katalizatori (stereokatalizatori, orien ­
tētājkatalizatori), t ādi kā titāna trihlor īda un trialkila ­
lumīnija maisījums izotaktisk ā polipropil ēna un etil ēn- 
olefīna bloka kopolim ēru izgatavošanai; 
c) katalizatori poliuret ānu (piem ēram, trietilenediam īna 
un alvas savienojumu mais ījuma) izgatavošanai; 
d) katalizatori amino-plastmasu (piem ēram, fosforsk ābes 
organiskā šķīdinātājā) izgatavošanai; 
3. polikondens ācijas  reakciju katalizatori 
Šie ir prepar āti, kas izgatavoti uz daž ādu savienojumu 
(piemēram, kalcija acet āta, antimona trioks īda, titāna 
alkoholātu u.c. mais ījuma) pamata.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 250  
3821 00 00  Gatavas barotnes mikroorganismu audz ēšanai vai uztu ­
rēšanai (ieskaitot v īrusus un taml īdzīgus organismus) vai 
no augu, cilv ēku, vai dz īvnieku šūnām 
Šajā pozīcijā neietilpst olš ūnas, apaug ļotas vai n ē, kuras, lai 
arī ir ņemtas no sertific ētiem patog ēnbrīviem gan āmpulkiem, 
nav sagatavotas mikroorganismu kult ūrām (0407. vai 
0408. poz īcija).  
3823  R ūpnieciskās monokarboksiltauksk ābes; no rafin ēšanas 
skābas eļļas; rūpnieciskie taukainie spirti  
3823 11 00  Stear īnskābe 
Šajā apakšpoz īcijā stearīnskābe nozīmē taukskābju maisī­
jumus, kuri norm ālā temperat ūrā ir cieti un kuros t īras stea­
rīnskābes saturs ir 30 % vai liel āks, bet maz āks par 90 %, 
rēķinot no sausnas masas. 
Šīs kategorijas produkti, kuros stear īnskābes saturs ir 90 % 
no masas vai vair āk, ietilpst 2915 70 50. apakšpoz īcijā. 
3823 12 00  Ole īnskābe 
Šajā apakšpoz īcijā oleīnskābe nozīmē taukskābju mais ī­
jumus, kuri norm ālā temperat ūrā ir šķidri un kuros t īras 
oleīnskābes saturs ir 70 % vai liel āks, bet maz āks par 
85 %, rēķinot no sausnas masas. 
Šī veida produkti, kuros ole īnskābes saturs ir 85 % no 
masas vai vair āk, ietilpst 2916 15 00. apakšpoz īcijā. 
3823 13 00  Tale ļļas tauksk ābes 
Skat. 3823. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas otrā punkta 
(3) apakšpunktu. 
Šī veida produkti, kuros tauksk ābju saturs ir maz āks par 
90 % no masas, ietilpst 3803 00. poz īcijā. 
3823 70 00  R ūpnieciskie taukainie spirti  
Skat. 3823. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai r ūpnieciskie taukspirti 
(aciklisko spirtu mais ījumi), kuros neviena no spirta sast āv­
daļām nesatur 90 % no masas vai vair āk sausnas. 
Šī veida produkti, kuros viena no taukspirta sast āvdaļām 
satur 90 % vai vair āk sausnas, parasti ietilpst 2905. poz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 251  
3824  Gatav ās saistvielas, kuras izmanto liešanas veid ņu un 
serdeņu ražošan ā; ķīmijas vai saskarnozaru r ūpniecības 
ķīmiskie produkti un prepar āti (ieskaitot dabisko 
produktu mais ījumus), kas citur nav min ēti; ķīmijas 
un saskarnozaru r ūpniecības atlikumu produkti, kas 
citur nav min ēti 
3824 10 00  Gatav ās saistvielas, kuras izmanto liešanas veid ņu un 
serdeņu ražošan ā 
Skat. 3824. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
3824 30 00  Neaglomer ētie metālu karbīdi, sajaukti savstarp ēji vai ar 
metāliskām saistviel ām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pulveri, kuri ir gatavi p ārvēršanai 
“cietajos met ālos” ar sa ķepināšanas paņēmienu. Tie sast āv 
no dažādu metālu karbīdu (volframa, tit āna, tantala un 
niobija karb īdu) maisījumiem ar vai bez met āliskām saist­
vielām (kobalta vai ni ķeļa pulveri), un bieži vien satur 
nelielu daudzumu paraf īna vasku (apm ēram 0,5 % no 
masas). Pat vienk āršs viena no iepriekš min ētajiem karb ī­
diem mais ījums ar met ālisku saistvielu ietilpst šaj ā apakšpo­
zīcijā, turpretī katrs no karb īdiem, ņemts atseviš ķi, ietilpst 
2849. poz īcijā. 
3824 40 00  Gatav ās piedevas cementiem, ka ļķu javām vai betoniem  
Skat. 3824. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas sestā punkta 
(3) apakšpunktu.  
3824 50 10  Liešanai gatavs betons  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst betons, kuram jau ir pievienots 
ūdens. To parasti p ārvadā smagajās betonmais ītāju mašīnās. 
3824 50 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. betons, kas v ēl nav samais īts ar ūdeni; 
2. kaļķu java.  
3824 60 11 l īdz 
3824 60 99  Sorbitols, iz ņemot 2905 44 . apakšpoz īcijā minēto 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst sorbitola (D-glucitola) “nekris ­
talizējamie” paveidi, kurus parasti ieg ūst ar hidrogen ācijas 
paņēmienu augst ā spiedienā no glikozes s īrupa, kas satur ar ī 
citus oligosahar īdus. Sorbitola (D-glucitola) saturs t ādu 
produktu sausn ā svārstās no 60 l īdz 80 %, bet p ārējās 
sastāvdaļas galvenok ārt ir daļēji hidrogen ēti polispirti un 
oligosahar īdi. Šī iemesla d ēļ sorbitola (D-glucitola) tendence 
kristalizēties ir krietni samazin āta (tādēļ arī izmantotais apz ī­
mējums ir: nekristaliz ējamais sorbitols (D-glucitols)). 
Sorbitols, kas atbilst 29. noda ļas 1. piez īmes pras ībām, 
ietilpst 2905 44 11.–2905 44 99. apakšpoz īcijās. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 252  
3824 71 00 l īdz 
3824 79 00  Maisījumi, kas satur halogen ētos metāna, etāna vai 
propāna atvasin ājumus  
Skatīt 3824 71.–3824 79. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
3824 90 10  Naftas sulfon āti, izņemot sārmu met ālu, amonija vai 
etanolam īnu naftas sulfon ātus; no bitumenminer āliem 
iegūto eļļu tiofenētas sulfonsk ābes un to s āļi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. kalcija vai b ārija naftas sulfon āti, kuros miner āleļļu saturs 
parasti ir 55–70 % no masas. Tos plaši izmanto miner ā­
leļļu piedevu ražošan ā; 
2. no bitumenminer āliem ieg ūto eļļu tiofenētās sulfon­
skābes, ko izgatavo, ar sauso destil ācijas paņēmienu pārt­
vaicējot dažus bitumenu saturošus sl ānekļus, kam seko 
apstrāde ar sērskābi. Šīs vielas ir paredz ēts izmantot 
farmācijā, un to kop ējais sēra saturs parasti ir liel āks 
nekā 9 % no masas, k ā arī to sāļi, it īpaši kalcija s āļi. 
3824 90 15  Jonu apmain ītāji 
Skat. 3824. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas sestā punkta 
(14) apakšpunktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst uz sulfon ētā oglekļa pamata izga ­
tavoti jonu apmain ītāji, kā arī daži mālu veidi, ar nosac ī­
jumu, ka tie ir izg ājuši īpašu apstr ādi, pēc kuras tie ir der īgi 
izmantošanai k ā jonu (galvenok ārt katjonu) apmain ītāji; to 
vidū ir glaukon īts, kurš pie ņem alumosilik ātu gelu formu, 
ko iegūst no jūras izcelsmes smilšain ā merģeļa. To galve ­
nokārt izmanto ūdens mīkstināšanai. Cit ādi šim nol ūkam 
izmantojamie produkti ir izgatavoti uz montmorilon īta un 
kaolinīta pamata. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sint ētiskie jonu apmain ītāji, tādi 
kā mākslīgie ceolīti un produkti, kas izgatavoti uz alum īnija 
oksīda vai sil īcija dioks īda gela pamata. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) tīrs silīcija dioks īda gels (2811 22 00. apakšpoz īcija); 
b) tīrs alumīnija oksīds, aktivēts vai neaktiv ēts (2818 20 00. 
vai 2818 30 00. apakšpoz īcija); 
c) mākslīgie ceolīti, kas nesatur saistvielas (apakšpoz ī­
cija 2842 10 00), saska ņā ar HS skaidrojuma 
piezīmes (B) apakšpunkta (14) ievilkumu par poz ī­
ciju 3824; 
d) aktivēti māli (3802 90 00. apakšpoz īcija).  
3824 90 20  Vakuumlampu geteri (p ēdējo gaisa palieku aizv ācēji) ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 253  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas paz īstami ka 
“geteri”. Tos iedala “uzliesmojuma geteros” un “lielapjoma 
geteros”. 
Pirmās kategorijas geteri izsmidzin ās lampā tās izgatavo ­ 
šanas laik ā; to skait ā ietilpst: produkti, kas sast āv no 
abiem - gan no b ārija, gan alum īnija, kā arī no magnija, 
tantala, torija u.c., vadu vai lod īšu formā; sastāvi no bārija 
un stroncija karbon ātu maisījuma, kuri tiek uzkl āti uz tantala 
vada. 
Otrās kategorijas geterus tikai neizsmidzina, un tiek veikta 
tikai kontaktabsorbcijas darb ība. Tie parasti sast āv no tīriem 
metāliem (tantala, volframa, cirkonija, niobija, torija) vadu, 
ļoti plānu plāksnīšu u.c. form ā, un tādējādi tos nevar klasi ­
ficēt šajā apakšpoz īcijā. 
3824 90 30  Naft ēnskābes, to sāļi un esteri, ūdenī nešķīstoši  
Naftēnskābes ir monokarboksilaliciklisko sk ābju maisījumi, 
kas iegūti, rafinējot dažu valstu (galvenok ārt bijušās PSRS) 
izcelsmes j ēlnaftu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī ūdenī nešķīstošie naft ēnskābju 
sāļi (piemēram, alum īnija, bārija, svina, hroma, kalcija, 
mangāna, kobalta, cinka s āļi) un šo sk ābju esteri.  
3824 90 45  Savienojumi katlakmens veidošan ās novēršanai un 
līdzīgi savienojumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, min ēti 3824. poz īcijas 
HS skaidrojumu (B) da ļas sestā punkta (15) apakšpunkt ā, 
un prepar āti, kuri šķīdina kaļķainas nogulsnes.  
3824 90 50  Elektrogalvaniz ācijas prepar āti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, piem ēram, speci ālie prepar āti 
galvanizācijas vann ām, pulēšanas vann ām un elektrogr āfijai 
paredzētie produkti.  
3824 90 55  Glicer īna mono-, di- un triesteru, tauksk ābju esteru 
maisījumi (tauku emulgatori)  
Skat. 3824. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas sestā punkta 
(11) apakšpunktu.  
3824 90 65  Pal īgprodukti lietuv ēm (izņemot 3824 10 00 . apakšpoz ī­
cijā minētos) 
Papildus 3824. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas sestā 
punkta (6) un (43) apakšpunktos min ētajiem produktiem 
šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. prepar āti lietuvju serde ņu ieliktņu pārklāšanai, izgatavoti 
uz kalcija karbon āta, vasku un kr āsvielas pamata;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 254  
2. prepar āti uz dekstr īna un nātrija karbon āta pamata, ko 
pēc emuļģēšanas ir paredz ēts izmantot k ā pārklājumu 
(gruntējumu) tērauda izstr ādājumu veidn ēm; 
3. ar plānu sintētisko sve ķu kārtu pārklātas smiltis, ko 
izmanto lietuvju serde ņu ražošanai; 
4. produkti t ērauda degaz ēšanai; 
5. lējumu atdal īšanas vielas (iz ņemot 3403. poz īcijā 
minētās). 
3824 90 70  Ugunsdroš ības, ūdensnecaurlaid īgi un līdzīgi aizsargpre ­
parāti, kurus izmanto celtniec ībā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. produkti ugunsdroš ības nodrošin āšanai (piem ēram, 
produkti uz amonija savienojumu pamata, kas karstuma 
iedarbībā uzbriest, t ādējādi veidojot izol ācijas slāni ēkas 
daļām); 
2. produkti (parasti uz silik ātu pamata) ēku ārpuses pies ū­
cināšanai, lai padar ītu tās ūdensnecaurlaid īgas; 
3. produkti, kurus pievieno betonam, lai aizsarg ātu no 
gruntsūdeņiem. 
▼M4 
3824 90 92 
un 
3824 90 93  Galvenok ārt no organiskiem savienojumiem sast āvoši 
ķīmiskie produkti vai prepar āti, kas nav min ēti vai 
iekļauti citur.  
Šajās apakšpoz īcijās iekļauto ķīmisko produktu vai prepa ­
rātu klasifik ācijai nav j āņem vērā ūdens daudzums. 
Terminu “organiski savienojumi” piem ēro visiem organi ­
skiem produktiem neatkar īgi no tā, kā tie ir klasific ēti. 
►M49  Šajās apakšpoz īcijās ietilpst oksoe ļļas un to frak ­
cijas, kam veikta da ļēja vai piln īga esterifik ācija, alkoksil ā­
cija, kondens ācija vai hidrol īze. Tie ir oksoprocesu (tostarp 
oksosintēzes) smag ās oksofrakcijas ( HOF ) blakusprodukti, 
kas ietver hidroformil ēšanas (Fišera-Tropša reakcija no alk ē­
niem uz aldeh īdiem) blakusproduktus un destil ācijas atli­
kumus no oksospirtu gatavošanas. Tie galvenok ārt satur 
aldehīdus, ēterus, hidroksi ēterus, spirtus, esterus un karbon ­
skābes ar dažiem iesp ējamiem nelieliem citu vielu daudzu ­
miem (piem ēram, olefīniem un paraf īniem). 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst oksoprocesu viegl ās okso­
frakcijas ( LOF ) blakusprodukti, kas galvenok ārt sastāv no 
olefīniem un paraf īniem (2710. poz īcija). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 255  
VII SADA ĻA 
PLASTMASAS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; KAU ČUKS UN T Ā 
IZSTRĀDĀJUMI  
39. NODA ĻA 
PLASTMASAS UN TO IZSTR ĀDĀJUMI 
6. piezīme Termins “š ķidrumi”, kuru izmanto gan šaj ā piezīmē, gan 
32. noda ļas 4. piez īmē, neattiecas uz koloidalajiem 
šķidrumiem.  
I. PRIMĀRĀS FORMAS  
Termina “prim ārās formas” defin īciju skat. š īs nodaļas 
6. piezīmē un šīs nodaļas HS visp ārīgos skaidrojumos, 
“primārās formas”.  
3901  Etil ēna polim ēri primārās formās 
3901 10 10 un 
3901 10 90  Polietilēns ar īpatnējo masu, maz āku nekā 0,94  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai etil ēna homopolim ēri, tas 
ir, polimēri, kuros etil ēns veido 95 % vai vair āk no kop ējā 
polimēru satura masas. 
Polietilēna īpatnējā masa jānosaka, izmantojot no piedev ām 
brīvu polimēru. 
Šķidrs polim ērs šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai t ādā gadī­
jumā, ja tas atbilst š īs nodaļas 3. piez īmes (a) punkt ā noteik­
tajām pras ībām. Pret ējā gadījumā to klasific ē 
2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz īcijās. 
Polietilēna vaskus klasific ē 3404. poz īcijā. 
3901 20 10 un 
3901 20 90  Polietilēns ar īpatnējo masu 0,94 vai vair āk 
Skat. 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
3901 90 30 un 
3901 90 90  Citādi 
Saskaņā ar šīs nodaļas 4. piez īmi un 1. piez īmi par apak ­ 
špozīcijām šajās apakšpoz īcijās ir ietverti: 
1. etilēna kopolim ēri un monom ēri, izņemot vinilacet ātu 
(piemēram, etilēna un propil ēna kopolim ēri) un līdzīga 
sastāva polim ēru maisījumi, kuros etil ēns ir pārsvarā 
esošais komonom ērs; 
2. ķīmiski modific ēts polietil ēns, kā noteikts š īs nodaļas 
5. piezīmē (piemēram, hlor ēts polietil ēns un hlorosulfo ­
nēts polietil ēns). 
3902  Propil ēna vai p ārējo olefīnu polim ēri primārās formās ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 256  
3902 10 00  Polipropil ēns 
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst š ķidrais propil ēns, kurš neat ­
bilst šīs nodaļas 3. piez īmes (a) punktam (piem ēram, tripro ­
pilēns vai tetrapropil ēns) (2710 12 11.–2710 19 99. apak ­ 
špozīcijas).  
3902 20 00  Poliizobutil ēns 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3902. poz īcijas HS skaidrojumu 
trešajā un ceturtaj ā punktos min ētais produkts. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst š ķidrais izobutil ēns, kurš neat ­
bilst šīs nodaļas 3. piez īmes (a) punktam (piem ēram, 
tri-izobutil ēns) (2710 12 11.–2710 19 99. apakšpoz īcijas).  
3902 30 00  Propil ēna kopolim ēri 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kopolim ērs vai daž ādu polim ēru 
maisījums, kura masa satur 45 % etil ēna, 35 % propil ēna un 
20 % izobutil ēna, pie tam propil ēns un izobutil ēns, kuru 
polimēri ietilpst 3902. poz īcijā, veido 55 % kopolim ēra 
un, kopā ņemot, tie ir p ārsvarā par etilēnu. Turkl āt tieši 
propilēns, kura kopolim ēri ir speci āli minēti šajā gadījumā, 
ir pār izobutilēnu pārsvarā esošais monom ērs (jāpiemēro šīs 
nodaļas 4. piez īme un apakšpoz īciju 1. piez īme). 
Ja dotajā piemērā propilēna un izobutil ēna procentu ālie 
sastāvi ir apgriezt ā kārtībā, minētais kopolim ērs ietilpst 
3902 90 10.–3902 90 90. apakšpoz īcijās. 
3902 90 10 l īdz 
3902 90 90  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kuri tirdzniec ībā ir 
pazīstami kā poli(alfa-olef īni), un kurus parasti ieg ūst 
dec-1-ēna vājas polimeriz ācijas rezult ātā, kam seko izvei ­
dotā produkta hidrogen ēšana un ar C  20 -, C  30 -, C  40 - un 
C 50 -ogļūdeņražiem bag āto frakciju atdal īšana pārtvaices 
ceļā. Šīs frakcijas samaisa, lai ieg ūtu dažādus komerci ālā 
poli(alfa-olef īnu) veidus. 
Tie ir šķidrumi, kam nav oblig āti jāatbilst šīs nodaļas 
3. piezīmes (c) punkt ā noteiktajiem krit ērijiem, bet kuri 
atbilst tās pašas noda ļas 3. piez īmes (a) punktam un kurus 
izmanto k ā minerāleļļu aizvietot ājus sintētisko un pussint ē­
tisko smēreļļu ražošan ā, tādējādi piešķirot šiem produktiem 
lielāku viskozit ātes indeksu, zem āku saciet ēšanas tempera ­
tūru, uzlabotu termisko stabilit āti, augst āku 
uzliesmošanas punktu un maz āku gaistam ību. 
3903  Stirola polim ēri primārās formās 
Šajā pozīcijā neietilpst stirol ētie poliesteri (3907. poz īcija).  
3903 11 00 un 
3903 19 00  Polistirols  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 257  
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
3904  Vinilhlor īda vai p ārējo halogen ēto olefīnu polim ēri 
primārās formās 
Vinilpolim ērs ir polim ērs, kura monom ēru parāda šāda 
formula:
  
kur C-X saite nav ne oglek ļa-oglekļa, ne oglek ļa-ūdeņraža 
saite.  
3904 10 00  Ar cit ām vielām nesajaukts polivinilhlor īds 
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
3904 21 00 un 
3904 22 00  Citādi polivinilhlor īdi 
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
3904 30 00  Vinilhlor īda un vinilacet āta kopolim ēri 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai: 
1. vinilhlor īda kopolim ēri, kuros vinilhlor īds ir pārsvarā 
esošais monom ērs; 
2. polivinilhlor īda un polivinilacet āta maisījumi, kuros 
vinilhlorīds ir pārsvarā esošais monom ērs. 
3904 40 00  Cit ādi vinilhlor īda kopolim ēri 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vinilhlor īda un etil ēna kopolim ēri, 
kuros vinilhlor īds ir pārsvarā esošais komonom ērs. 
3904 61 00  Politetrafluoretil ēns 
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
3904 69 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst polihlortrifluoretil ēns un 
polivinildenefluor īds. 
3906  Akrilpolim ēri primārās formās 
3906 10 00  Polimetilmetakril āts 
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
3906 90 90  Cit ādi 
►M55  Šajā apakšpoz īcijā ietilpst poli(akrilnitrils) un polia ­
krila elastom ēri (ACM ) primārās formās (nevulkaniz ēti). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 258  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) akrilpolim ēri, kuri veido jonu apmain ītājus 
(3914 00 00. poz īcija); 
b) akrilnitrila kopolim ēri, kuri atbilst 40. noda ļas 4. piez īmei 
(40. noda ļa). 
3907  Poliacet āli, citādi polim ēru ēteri un epoks īdsveķi 
primārās formās; polikarbon āti, alkīdsveķi, polialilsve ķi 
un citādi esteru polim ēri primārās formās 
Priedēkļa “poli” defin īciju šīs pozīcijas izpratn ē skat. šīs 
nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmes (a) punkta (1) apak ­ 
špunktā. 
3907 20 11 l īdz 
3907 20 99  Citādi ēteru polim ēri 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī ķīmiski modific ēti poliēteri 
(izņemot poliacet ālus) (skat. 3907. poz īcijas HS skaidro ­
jumu 2. punktu).  
3907 40 00  Polikarbon āti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kopolim ēri, kuri satur no polikar ­
bonāta iegūtu sastāvdaļu un no polietil ēna tereftal āta iegūtu 
sastāvdaļu, ja polikarbon āts ir pārsvarā (skat. šīs nodaļas 
apakšpozīciju HS visp ārīgo skaidrojumu (B) da ļas (1) punkta 
sesto apakšpunktu).  
3907 60 20 un 
3907 60 80  Polietilēntereftalāts 
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kopolim ēri, kuri satur no polikar ­
bonāta iegūtu sastāvdaļu un no polietil ēna tereftal āta iegūtu 
sastāvdaļu, ja polietil ēna tereftal āts ir pārsvarā (skat. š īs 
nodaļas apakšpoz īciju HS visp ārīgo skaidrojumu (B) da ļas 
(1) punkta sesto apakšpunktu).  
3907 60 20  Ar viskozit āti 78 ml/g vai vair āk 
Polietilēntereftalāts ar viskozit āti 78 ml/g vai vair āk parasti 
tiek izmantots pude ļu ražošan ā. 
Viskozitāte tiek apr ēķināta atbilstoši ISO standartam 1628- 
5, izmantojot dihloreti ķskābi kā šķīdinātāju. 
3908  Poliam īdi primārās formās 
3908 10 00  Poliam īds-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 vai -6,12  
Jāpiemēro 3901 10 10. un 3901 10 90. apakšpoz īciju skai­
drojumu pirmais punkts, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
3909  Am īnsveķi, fenolsve ķi un poliuret āni primārās formās 
Lai klasific ētu kopolim ērus, kuri sast āv no šaj ā pozīcijā 
minētajiem sve ķu monom ēriem, kā arī lai klasific ētu to 
maisījumus, skat. š īs nodaļas 4. piez īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 259  
3911  Naftas sve ķi, kumaronind ēnsveķi, politerp ēni, polisulf īdi, 
polisulfoni un cit ādi produkti prim ārās formās, kas 
minēti šīs nodaļas 3. piez īmē un citur nav min ēti 
3911 10 00  Naftas sve ķi, kumaronsve ķi, indēnsveķi, kumaronind ēn­
sveķi un politerp ēni 
Šajā apakšpoz īcijā minētie politerp ēni ir tikai tie polim ēri un 
polimēru maisījumi, kuros viens vai vair āki terpēna mono­
mēri veido 95 % vai vair āk no kop ējās polimēru satura 
masas.  
3911 90 11 l īdz 
3911 90 19  Kondens ācijas produkti vai produkti, kas radušies poli ­
merizācijas rezult ātā ar tai sekojošu p ārnodaļēšanos, 
ķīmiski modific ēti vai nemodific ēti 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst produkti, kuri min ēti 3911. poz ī­
cijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (2)–(5) apakšpunktos.  
3912  Celuloze un t ās ķīmiskie atvasin ājumi prim ārās formās, 
kas citur nav min ēti 
3912 11 00 un 
3912 12 00  Celulozes acet āti 
Skat. 3912. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas otrā punkta 
1. apakšpunktu.  
3912 20 11 l īdz 
3912 20 90  Celulozes nitr āti (ieskaitot kolodijus)  
Skat. 3912. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas otrā punkta 
2. apakšpunktu.  
3912 20 11  Kolodiji un celoid īns 
►C1 Kolodijs ir nitrocelulozes ar sl āpekļa saturu 12 % no 
masas šķīdums ētera un spirta mais ījumā. ◄ Šķīdumam 
iztvaikojot, paliek elast īga nitrocelulozes pl ēvīte, kuras 
elastīgumu var palielin āt, pievienojot r īcineļļu. Kolodiju 
var iegūt arī, izšķīdinot nitrocelulozi aceton ā. Kolodiju 
izmanto fotoemulsiju ražošan ā, kā arī medicīnā. 
Celoidīnu iegūst no kolodija, da ļēji iztvaicējot šķīdinātājus. 
Tā ir cieta viela.  
3912 20 19  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst neplastific ēti celulozes nitr āti 
(nitroceluloze), atš ķirīgi no kolodijiem un celoid īna, pat ja 
drošības apsvērumu dēļ tie ir samitrin āti – parasti ar etil ­
spirtu vai butilspirtu – vai tiek izsarg āti no bojajumiem ar 
citu paņēmienu.  
3912 31 00 l īdz 
3912 39 85  Celulozes ēteri 
Skat. 3912. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas otrā punkta 
(4) apakšpunktu.  
3912 31 00  Karboksimetilceluloze un t ās sāļi 
Karboksimetilcelulozi ieg ūst etiķa monohlorsk ābes un 
sārmainās celulozes reakcijas rezult ātā. To izmanto galveno ­
kārt kā biezinātāju un kā koloīdu aizsargvielu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 260  
3912 39 85  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst metilceluloze, etilceluloze, 
benzil-celuloze un hidroksietilceluloze.  
3912 90 10  Celulozes esteri  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst celulozes propion āts un celulozes 
butirāts. 
3912 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst celuloze prim ārās formās, kas 
citur nav min ēta vai specific ēta. 
Savas parast ās komerci ālās formas d ēļ reģenerētu celulozi 
parasti neklasific ē šajā apakšpoz īcijā. Plānas, caursp īdīgas 
plēves formā tā ietilpst 3920. vai 3921. poz īcijā, bet tekstil ­ 
šķiedru form ā – 54. vai 55. noda ļā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst celulozes esteru un celulozes 
ēteru mais ījumi (skat. š īs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi). 
3913  Dabiskie polim ēri (piemēram, alg īnskābe) un modific ēti 
dabiskie polim ēri (piemēram, cietin ātie proteīni, dabisk ā 
kaučuka ķīmiskie atvasin ājumi) prim ārās formās, kas 
citur nav min ēti vai specific ēti 
3913 10 00  Alg īnskābe, tās sāļi un esteri  
Skat. 3913. poz īcijas HS paskaidrojumu pirm ā punkta 
(1) apakšpunktu.  
3913 90 00  Cit ādi 
Skat. 3913. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(2)–(4) apakšpunktus.  
II. ATKRITUMI, SKAIDAS UN ATL ŪZAS; PUSFA ­
BRIKĀTI; IZSTR ĀDĀJUMI  
3915  Plastmasas atkritumi, skaidas un atl ūzas 
Termins “plastmasa” defin ēts šis noda ļas 1. piez īmē. 
Šajā pozīcijā ietilpst: 
1. primārā formā pārvērsta (jau saciet ējuša) parasta termo ­
reaktīva materi āla atkritumi, atgriezumi un atl ūzas; 
2. primārā formā pārvērstu samais ītu plastmasu (termopla ­
stiskās plastmasas, termoreakt īvās (jau saciet ējušas) plast ­
masas vai abu plastmasu) atkritumi, atgriezumi un 
atlūzas. 
3916  Plastmasas monoš ķiedra ar š ķērsgriezumu vair āk nekā 
1 mm, stie ņi, serdeņi un profili ar apstr ādātu vai neap ­
strādātu virsmu, kas nav cit ādi apstrādāti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 261  
3916 90 10  No ķīmiski modific ētiem vai nemodific ētiem kondens ā­
cijas vai polimeriz ācijas produktiem ar tai sekojošu 
pārnodaļēšanos  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst poliesteru, poliam īdu vai poliure ­
tānu monoš ķiedras, stie ņi, serdeņi vai profili.  
3916 90 50  No adit īvās polimeriz ācijas produktiem  
Termina “adit īvās polimeriz ācijas produkti” defin īciju skat. 
šīs nodaļas HS visp ārīgo skaidrojumu otr ā punkta (1) apakš ­
punktā, “Polimēri”. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst propil ēna vai stirola polim ēru, vai 
akrilpolim ēru monoš ķiedras, stie ņi, serdeņi vai profili.  
3917  Plastmasas caurules, caurul ītes, šļūtenes un to piederumi 
(piemēram, savienojumi, l īkumi, atloki)  
Termina “caurules, caurul ītes un šļūtenes” defin īciju skat. 
šīs nodaļas 8. piez īmē. 
3917 29 00  No cit ādām plastmas ām 
Šajās apakšpoz īcijās ir ietvertas no ķīmiski modific ētiem vai 
nemodific ētiem kondens ācijas vai polimeriz ācijas produk ­
tiem ar tai sekojošu p ārnodaļēšanos (piem ēram, no fenolsve ­ 
ķiem, aminosve ķiem, alkīdsveķiem un cit ādim poliesteriem, 
poliamīdiem, poliuret āniem un silikoniem) izgatavotas 
caurules, caurul ītes un šļūtenes. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst produkti, kuri ir izgatavoti no 
aditīvās polimeriz ācijas produktiem (piem ēram, no politetra ­
haloetileniem, poliizobutil ēna, stirola polim ēriem, vinilid ēna 
hlorīda, vinilacet āta vai cit ādim vinilesteriem un 
akrilpolim ēriem).  
3918  Plastmasas segumi gr īdai, līpoši vai nel īpoši, ruļļos vai 
plāksnēs; plastmasas sienu vai griestu segumi, kas min ēti 
šīs nodaļas 9. piez īmē 
Šajā pozīcijā ietilpst neperfor ētas plastmasas loksnes ru ļļos 
vai plākšņu formā, ko izmanto, piem ēram, tenisa laukumu 
un terašu segumiem.  
3919  Plastmasas l īpošās plātnes, loksnes, pl ēves, folijas, lentes 
un pārējās formās, ruļļos vai cit ā veidā 
Termina “pašl īmējošs” defin īciju skat. 3919. poz īcijas HS 
skaidrojumu pirmo punktu. Šaj ā pozīcijā nav ietvertas plast ­
masas plakan ās formas, kas l īmējas klāt tikai gludaj ām 
virsmām, tādām kā stikls. 
Šajā pozīcijā minētajām precēm bieži ir uzkl āta noņemama 
aizsargloksne vai str ēmele no pap īra vai plastmasas. Klasi ­
ficējot preces, šo aizsargloksni vai str ēmeli neņem vērā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 262  
3919 10 12 l īdz 
3919 10 80  Ruļļos ar platumu ne vair āk kā 20 cm  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai pašl īmējošas lentes ar 
cilpiņu vai vienreiz ējai lietošanai paredz ēti atdalītāji, kuri 
galvenokārt kalpo mazumtirdzniec ības organiz ēšanai un 
parasti nav izmantojamas atk ārtoti.  
3919 10 12 l īdz 
3919 10 19  Lentes ar nevulkaniz ētu dabisk ā vai mākslīgā kaučuka 
segumu  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai l īpošas lentes, piem ēram, 
lentes, kuras var atpaz īt kā paredzētas tikai vai galvenok ārt 
kā līmēšanas līdzekli. Š ādas lentes galvenok ārt izmanto 
preču iepakošanai un l īdzīgiem mērķiem. Šajās apakšpoz ī­
cijās neietilpst lentes, kuras, spriežot p ēc to izskata, ir pare ­
dzētas galvenok ārt vai tikai dekor ēšanai.  
3920  Cit ādas plastmasas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas un 
lentes, bez por ām, un kas nav stiegrotas, k ārtainas, uz 
pamatnes vai taml īdzīgi savienotas ar citiem materi āliem 
Skat. šīs nodaļas 10. piez īmi. 
Šajā pozīcijā neietilpst lentes, kuru platums ac īmredzami 
nepārsniedz 5 mm (54. noda ļa). 
►M19  Šajā pozīcijā ietilpst “akmens pap īrs”, kas sast āv no 
akmens pulvera (kalcija karbon āts aptuveni 80 % no masas) 
un plastmasas (plastmasas sve ķi aptuveni 20 % no masas), 
un pamat īpašības ražojumam pieš ķir plastmasa, jo t ā ir 
elastīga, bet akmens pulveris kalpo tikai par pildmateri ālu. 
Akmens pap īrs ir papīram līdzīgs materi āls, ko var apstr ādāt 
līdzīgi papīram (t. i., apdruk ājot, griežot, lokot un piesti ­
prinot), jo t ā blīvuma diapazons ir l īdzīgs tāda papīra 
blīvumam, kurš ražots no celulozes. To var izmantot, 
piemēram, kancelejas piederumos, som ās, iepakojuma mate ­
riālos, līmlentēs, tauku necaurlaid īgā papīrā, iesaiņojamajos 
papīros un traukos. ◄ 
3920 20 80  Biez ākas par 0,10 mm  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dekorat īvās lentes, ko izmanto 
iepakošanai, un kuras ir kr āsainas, pēc izskata z īdainas, un 
ir izgatavotas ar propil ēna polimēru ekstrūzijas paņēmienu. 
Rezultātā radušās propilēna polimēru molekulu orient ācijas 
rezultātā izstrādājums, kad to izstiepj ar roku gareniski, 
sadalās šķiedrās, radot k ļūdainu priekšstatu, ka tas ir uz 
šķiedru pamata gatavots izstr ādājums. 
Šīs lentes biezums ir aptuveni 0,13 mm, tas var b ūt apdru­
kāts un to var saskrull ēt. Parasti tas ir uzt īti uz spol ēm vai 
cilindrveida velt ņiem un to tirgo ar nosaukumu “plastmasas 
bolduki”. To izmanto tiem pašiem m ērķiem, kā 5806. poz ī­
cijā minētos boldukus. Kad šo dekorat īvo lenti izmanto 
paciņu sasiešanai, t ā parasti tiek sasieta mezgl ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 263  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst mas ā krāsotas vai nekr āsotas 
citādi lentes, kuras izmanto iepakošanai, un kuras ir izgata ­
votas ar propil ēna polimēru ekstrūzijas paņēmienu. 
Šī dekoratīvā lente, atš ķirībā no minētās, pēc izskata nav 
zīdaina, ir biez āka un ciet āka un to nevar saskrull ēt. Tās 
virsma var b ūt ar reljefu vai savilkta bedr ītēs, un var b ūt 
apdrukāta. 
Lenti nostiepj ap iepakojamo priekšmetu, un t ās galus 
termiski aizz īmogo vai savieno ar met āla vai plastmasas 
saspraudēm. 
Šajā pozīcijā neietilpst lentes, kuru platums ac īmredzami 
nepārsniedz 5 mm (5404 90 10. apakšpoz īcija).  
3920 43 10 un 
3920 43 90  Ar plastifikatoru saturu ne maz āk kā 6 % no svara  
Skat. š īs nodaļas apakšpoz īciju 2. piez īmi un 
3920 43.–3920 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
3920 49 10 un 
3920 49 90  Citādas 
Skat. 3920 43.–3920 49. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
3920 73 10  Filmas ru ļļos vai lent ēs kinematogr āfijai vai fotogr āfijai 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst loksnes, kuras ir der īgas izmanto ­ 
šanai kinematogr āfijā vai fotogr āfijā kā nesējs gaismjut īgiem 
materiāliem.  
3921  Cit ādas plastmasas pl ātnes, loksnes, pl ēves, folijas un 
lentes  
Skat. 3920. poz īcijas skaidrojumus.  
3921 90 41  Augstspiedien ā laminētas, ar dekorat īvu virsmu vien ā 
vai abās pusēs 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst k ārtainas loksnes, kuras sast āv no 
šķiedraina lokš ņu materiāla (piemēram, papīra) slāņiem (vai 
kārtām), kas pies ūcināti ar termoreakt īviem sve ķiem un 
sasaistīti kopā ar termisku apstr ādi un zem spiediena, kas 
nav mazāks par 5 Mpa; ārējai kārtai vai k ārtām ir dekora ­
tīvas krāsas vai zīmējumi (piem ēram, koka imit ācija). 
Loksnes ar dekorat īvajām kārtām abās pusēs izmanto verti ­
kāli, piemēram, kā šķērssienas vitr īnās; loksnes ar vienu 
dekoratīvo kārtu galvenok ārt izmanto k ā segumu skaidu 
plātnēm. 
3923  Plastmasas izstr ādājumi pre ču transport ēšanai un iepa ­
košanai; plastmasas aizb āžņi, vāki, vāciņi un cit ādi 
izstrādājumi aizv ākošanai  
3923 90 00  Cit ādi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 264  
Šajā apakšpoz īcijā minētie caurules veid ā ekstrudētie tīkli ir 
paredzēti iepakošanai, tos p ārdod nenoteiktos garumos, un 
pēc tam, kad tie ir sagriezti noteiktos garumos, tos parasti 
izmanto dažu aug ļu un dārzeņu, tādu kā āboli, apels īni, 
kartupeļi un s īpoli, iepakošanai paredz ētu maisu 
izgatavošanai.  
3924  Plastmasas galda un virtuves piederumi, cit ādi sadzīves 
priekšmeti un higi ēnas vai tualetes piederumi  
3924 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst form ās, izņemot taisnst ūra 
(ieskaitot kvadr ātveida) form ās, sagriezti s ūkļi no reģene­
rētas celulozes, k ā arī taisnstūra (ieskaitot kvadr ātveida) 
formās sagriezti s ūkļi ar nosl īpētām malām vai kā citādi 
apstrādāti. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) dabiskie s ūkļi (0511 99 31. un 0511 99 39. apakšpoz ī­
ciju); 
b) sūkļi, kas ir vienk ārši sagriezti taisnst ūra (ieskaitot 
kvadrāta) formās (3921. poz īcija).  
3925  Plastmasas b ūvizstrādājumi, kas citur nav min ēti un 
iekļauti 
Skat. šīs nodaļas 11. piez īmi. 
3925 20 00  Durvis, logi un to r āmji, durvju sliekš ņi 
Skat. 3925 20. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
3925 90 10  Piederumi un stiprin ājumi stacion ārai ierīkošanai 
durvīs, logos, k āpnēs, sienās vai citās ēkas daļās 
Skat. šīs nodaļas 11. piez īmes (ij) punktu.  
▼M19  
3926 40 00  Statuetes un cit ādi dekorat īvie izstrādājumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dekorat īvie izstrādājumi mājai un 
dārzam, kuri sast āv no akmens pulvera (kalcija karbon āts 
aptuveni 59 % no masas), plastmasas (nepies ātināts polies­
ters aptuveni 39 % no masas) un neliela daudzuma citu 
piedevu un kuriem pamat īpašības piešķir plastmasa. Akmens 
pulveris šaj ā gadījumā ir pildmateri āls. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 265  
40. NODA ĻA 
KAUČUKS UN T Ā IZSTRĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Šīs nodaļas 4. piez īmes (a) punkta izpratn ē termins “netermoplastisk ās 
vielas” noz īmē vielas, kuras nevar atk ārtoti mīkstināt ar termisko 
apstrādi tā, lai tām piešķirtu formu, lejot veidn ēs vai ekstrud ējot. 
4001  Dabiskais kau čuks, balata, gutaper ča, gvajula, čikls un 
līdzīgi dabiskie sve ķi primārā formā vai plātnēs, loksnēs 
vai lentēs 
4001 21 00  “Apd ūmotās loksnes” ( smoked-sheet ) 
Skat. 4001. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas (1) punkta 
pirmo apakšpunktu.  
4001 29 00  Cit ādi 
Skat. 4001. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas (1) punkta 
otro un ceturto apakšpunktus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst gaišie krepi, br ūnie krepi, rievotas 
un gaisā žāvētas loksnes, reaglomer ētas kaučuka granulas un 
brīvi peldoši dabisk ā kaučuka pulveri.  
4002  No e ļļām iegūtais sint ētiskais kau čuks un faktiss 
primārās formās vai plātnēs, loksnēs vai lent ēs; jebkuru 
4001 . poz īcijā minēto produktu mais ījumi ar jebkuru 
šīs pozīcijas produktu prim ārās formās vai pl ātnēs, 
plāksnēs vai lent ēs 
4002 99 10  Ar plastmasu pievienošanu modific ētie produkti  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst šīs nodaļas 4. piez īmes (c) punkt ā 
minētie produkti, iz ņemot depolimeriz ētu dabisko kau čuku 
(4002 99 90. apakšpoz īcija).  
4002 99 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst karboksil ētie akrilonitril-butadi ēna 
kaučuki (XNBR), akrilonitril-izopr ēna kaučuki (NIR) un 
eļļu faktisi.  
4005  Pild ītais, nevulkaniz ētais kaučuks prim ārās formās vai 
plātnēs, plāksnēs vai lent ēs 
4005 20 00  Š ķīdumi; dispersijas, iz ņemot 4005 10 . apakšpoz īcijā 
minētos 
Skat. 4005. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas pirmo ­
punktu un otr ā punkta (2) apakšpunktu.  
4005 91 00  Pl ātnes, loksnes un lentes  
Skat. 4005. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas pirmo ­
punktu un otr ā punkta (3) un (4) apakšpunktus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 266  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī nevulkaniz ēta kaučuka plātnes, 
loksnes un lentes, nesagrieztas vai vienk ārši sagrieztas taisn ­
stūra (ieskaitot kvadr āta) formās, no vienas puses p ārklātas 
ar lipīgas vielas k ārtu. Šī lipīgās vielas pievienošana tiek 
uzskatīta tikai par virsmas apstr ādi šīs nodaļas 9. piez īmes 
nozīmē. Tādus izstrādājumus, kuros lip īgās kārtas aizsar ­
dzībai ir iestr ādāts noņemams pap īra, tekstilmateri āla u.c. 
slānis, klasific ē šajā pozīcijā. 
4005 99 00  Cit ādi 
Skat. 4005. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas pirmo ­
punktu un otr ā punkta (5) apakšpunktu.  
4009  Caurules, caurul ītes un šļūtenes no vulkaniz ēta kaučuka, 
izņemot cieto kau čuku, ar vai bez to piederumiem 
(piemēram, ar cauru ļu savienojumiem, ar l īkumainu 
cauruli, ar atloku)  
4009 12 00  Ar piederumiem  
Šīs apakšpoz īcijas caurul ēm, caurul ītēm un šļūtenēm var būt 
jebkura materi āla piederumi.  
4009 22 00  Ar piederumiem  
Skat. 4009 12 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4009 32 00  Ar piederumiem  
Skat. 4009 12 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4009 42 00  Ar piederumiem  
Skat. 4009 12 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4011  Jaunas gumijas pneimatisk ās riepas  
4011 20 10  Ar slodzes r ādītāju ne vair āk kā 121  
Slodzes r ādītājs vienmēr ir norādīts uz riepas. Tas ir noteikts 
Padomes Direkt īvā 92/23/EEK (OV L 129, 14.5.1992., 
95. lpp.).  
4011 20 90  Ar slodzes r ādītāju vairāk nekā 121  
Skat. 4011 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4011 61 00 l īdz 
4011 69 00  Pārējās, ar protektora z īmējumu “skuji ņā” vai ar l īdzīgu 
apstrādi 
Skat. 4011 61.–4011 69. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
4011 62 00  Izmantošanai celtniec ības vai r ūpniecības transportl īdze­
kļos un maš īnās, kuru loka izm ērs nepārsniedz 61 cm  
Skat. 4011 62., 4011 63., 4011 93. un 4011 94. apakšpoz ī­
cijas HS skaidrojumus  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 267  
4011 63 00  Izmantošanai celtniec ības vai r ūpniecības transportl īdze­
kļos un maš īnās, kuru loka izm ērs pārsniedz 61 cm  
Skat. 4011 62., 4011 63., 4011 93. un 4011 94. apakšpoz ī­
cijas HS skaidrojumus  
4011 93 00  Izmantošanai celtniec ības vai r ūpniecības transportl īdze­
kļos un maš īnās, kuru loka izm ērs nepārsniedz 61 cm  
Skat. 4011 62., 4011 63., 4011 93. un 4011 94. apakšpoz ī­
cijas HS skaidrojumus  
4011 94 00  Izmantošanai celtniec ības vai r ūpniecības transportl īdze­
kļos un maš īnās, kuru loka izm ērs pārsniedz 61 cm  
Skat. 4011 62., 4011 63., 4011 93. un 4011 94. apakšpoz ī­
cijas HS skaidrojumus  
4015  Gumijas, iz ņemot cietgumiju, izstr ādājumi apģērba rotā­ 
šanai un ap ģērba piederumi (ieskaitot cimdus) jebkuram 
mērķim 
4015 11 00  Ķirurģiskie  
Skat. 4015 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā iekļauti ne tikai ķirurģiskie cimdi steril ā 
iepakojum ā. Šeit ietilpst ar ī EN 455-1 un EN 455-2 atbil ­
stoši cimdi vai l īdzvērtīgi. 
4015 19 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1) dūraiņi un cimdi ar atlokiem r ūpnieciskai izmantošanai; 
2) radiologu cimdi, kuri, izmantojot uz oglek ļa pamata gata ­
vota svina mais ījumu, ir padar īti rentgenstaru 
necaurlaid īgi. 
4015 90 00  Cit ādi 
Papildus 4015. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajiem 
produktiem (iz ņemot cimdus), šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst 
arī aizsargap ģērbi pret radi āciju vai atmosf ēras spiedienu, 
piemēram, hermetiz ēti uzvalki lidot ājiem, ar noteikumu, ka 
tie nav apvienoti ar elpošanas apar ātiem. Ja tie ir š ādi 
kombinēti, tie ietilpst 9020 00 00. poz īcijā. 
4016  Cit ādi gumijas izstr ādājumi, iz ņemot cietgumijas 
izstrādājumus  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 268  
4016 91 00  Cit ādi gumijas izstr ādājumi, izņemot cietgumijas izstr ā­
dājumus  
Skat. 4016. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (2) apak ­ 
špunktu.  
4016 99 52 l īdz 
4016 99 97  Citādi 
Papildus 4016. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta 
(7)–(14) apakšpunktos min ētajiem produktiem šaj ās apak­ 
špozīcijās ietilpst ar ī tādi izstrādājumi, kā pumeka bloki, 
kurus apvelk ar nomain āmu smilšpap īru un izmanto dažu 
izstrādājumu slīpēšanai ar roku.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 269  
VIII SADA ĻA 
JĒLĀDAS, ĀDAS, KAŽOK ĀDAS UN IZSTR ĀDĀJUMI NO T ĀM; 
ZIRGLIETAS UN IEJ ŪGA PIEDERUMI; CE ĻOJUMA PIEDERUMI, 
SOMAS UN L ĪDZĪGAS PRECES; IZSTR ĀDĀJUMI NO DZ ĪVNIEKU 
ZARNĀM (IZŅEMOT Z ĪDTĀRPIŅA PAVEDIENU)  
41. NODA ĻA 
JĒLĀDAS (IZ ŅEMOT KAŽOK ĀDAS) UN ĀDAS 
4101  Liellopu vai zirgu j ēlādas (svaigas vai s ālītas, kaltētas, 
sārmotas, pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne 
miecētas, pergament ētas vai t ālāk apstrādātas), atma ­
totas vai neatmatotas un š ķeltas vai neš ķeltas  
4101 20 10 l īdz 
4101 20 80  Veselas ādas, neš ķeltas, kuru svars katrai vienk ārši 
kaltētai ādai nepārsniedz 8 kg, sausi s ālītai – 10 kg un 
svaigai, slapji s ālītai vai cit ādi konserv ētai ādai – 16 kg  
Šajās apakšpoz īcijās minētās ādas uzskata par vesel ām neat­
karīgi no tā, vai ir vai nav atdal īta galva un k ājas; tomēr tās 
nedrīkst būt šķeltas, t. i., ādas sākotnējais biezums nedr īkst 
būt sadalīts divos vai vair āk slāņos. 
4101 20 10  Svaigas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ādas, kuras ir tikai atdal ītas no 
dzīvnieka. Atdzes ētas ādas arī ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. 
4101 20 30  Slapji s ālītas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ādas, kuras, aizsarg ājot pret 
pūšanu, ir iekonserv ētas, tikai pievienojot s āli. 
4101 20 50  Kalt ētas vai sausi s ālītas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sausas ādas (konserv ētas ar para ­
stas kaltēšanas paņēmienu, ar vai bez antisepti ķu piedevas) 
un saussālītas ādas. 
4101 20 80  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst s ārmotas ādas (mērcētas kaļķū­
denī vai pārklātas ar kaļķus saturošu pastu), pi ķelētas ādas 
(iemērktas vājos hidrohlora vai s ērskābes vai citu ķīmisko 
produktu š ķīdumos, kam ir pievienota s āls) un ar citiem 
paņēmieniem iekonserv ētas ādas. 
4101 50 10 l īdz 
4101 50 90  Veselas ādas, kuru svars p ārsniedz 16 kg  
Skat. 4101 20 10.–4101 20 80. apakšpoz īciju skaidrojumus, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
4101 50 10  Svaigas  
Skat. 4101 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 270  
4101 50 30  Slapji s ālītas 
Skat. 4101 20 30. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4101 50 50  Kalt ētas vai sausi s ālītas 
Skat. 4101 20 50. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4101 50 90  Cit ādas 
Skat. 4101 20 80. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4101 90 00  Cit ādas, ieskaitot mugurda ļas un vēderus  
Mugurdaļa ietver ādu, kas nosedz muguru un paka ļējo 
ceturtdaļu; tā ir biezākā, stiprākā un tāpēc arī vērtīgākā 
ādas daļa. 
Mugurdaļu puses ieg ūst, sadalot mugurda ļu divās daļās pa 
mugurkaula l īniju. 
4102  Aitu vai j ēru jēlādas (svaigas vai s ālītas, kalt ētas, 
sārmotas, pi ķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne 
miecētas, pergament ētas vai tālāk apstrādātas), ar vilnu 
vai bez t ās, šķeltas vai neš ķeltas, kuras neizsl ēdz šīs 
nodaļas 1. piez īmes c) apakšpunkts  
4102 10 10  J ēru ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ādas ar maksim ālo virsmas 
laukumu 0,75 m  2 . 
4102 10 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ādas ar virsmas laukumu, liel āku 
par 0,75 m  2 . 
4102 21 00  Pi ķelētas 
Par piķelētajām ādām skat. 4101 20 80. apakšpoz īcijas 
skaidrojumus.  
4103  Cit ādas jēlādas (svaigas vai s ālītas, kaltētas, sārmotas, 
piķelētas vai cit ādi konserv ētas, bet ne miec ētas, perga ­
mentētas vai tālāk apstrādātas), ar apmatojumu vai bez 
tā, šķeltas vai neš ķeltas, kuras neizsl ēdz šīs nodaļas 
1. piezīmes b) vai c) apakšpunkts  
4103 20 00  R āpuļu ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pitonu, ž ņaudzējčūsku, aligatoru, 
kaimanu, igu ānu, gaviālu un ķirzaku ādas. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 271  
4104  Miec ētas vai miec ētas un žāvētas liellopu (ar ī bifeļu) vai 
zirgu ādas bez apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet 
tālāk neapstr ādātas 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (A) un (B) punktu.  
4104 11 10 l īdz 
4104 19 90  Mitrā veidā (ieskaitot mitrus hroma pusfabrik ātus) 
Vienkārši miecētas ādas galvenok ārt ir atpaz īstamas pēc to 
miesas (ga ļas) puses, kur, it īpaši uz mal ām, var saskat īt 
sākotnējās zemādas šķiedras. Šī iemesla d ēļ miesas (ga ļas) 
pusei ir š ķiedraina un raupja virsma. Da ļēji miecētas 
(iepriekš miec ētas) ādas tiek klasific ētas kopā ar ādām, kas 
ir miecētas, bet tālāk neapstr ādātas. 
Darbības, ar kur ām miecēšanas process tiek pabeigts un 
kuru laik ā no ādām tiek atdal ītas miecēšanā izmantot ās 
vielas un viss atlikušais ūdens (piem ēram, mazg āšana, 
mitruma izspiešana, pres ēšana, kalt ēšana un izstiepšana), 
nemaina šo ādu klasifik āciju. Tas attiecas ar ī uz miec ētu, 
bet tālāk neapstr ādātu ādu vienkāršu šķelšanu.  
4104 11 10 l īdz 
4104 11 90  Nešķeltas; šķeltas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ādas ar ori ģinālo virsmu ar 
apmatojumu, kas bijušas pak ļautas virs ādas noņemšanai, ar 
nenoņemtu virsmu, piem ēram, ar pul ēšanu. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai ādas ar ārējo virsmu 
(apmatojuma puse).  
4104 41 11 l īdz 
4104 49 90  Kaltētā veidā (miecētas un žāvētas) 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (B) punktu un 41. noda ļas HS 
Vispārīgo skaidrojumu (II) da ļas trešo punktu.  
4104 41 11 l īdz 
4104 41 90  Nešķeltas; šķeltas  
Skat. 4104 11 10.–4104 11 90. apakšpoz īciju skaidrojumu.  
4104 41 11  Veselas Austrumindijas te ļādas, arī ar galvu un k ājām, 
kurām katras ādas tīrais svars nep ārsniedz 4,5 kg, tikai 
veģetatīvi miecētas, arī īpaši apstr ādātas, bet ac īm 
redzami neder īgas tūlītējai ādas izstrādājumu ražošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst jaunu dz īvnieku (te ļu) ādas, vien­
kārši miecētas, izmantojot augu vielas, kuras var b ūt iekon­
servētas, piem ēram, ar augu e ļļu, lai atvieglotu to p ārvadā­ 
šanu lielos at ālumos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 272  
Šīm ādām ir rakstur īga stingra un kompakta strukt ūra un 
gaišbrūna krāsa, kas radusies p ēc veģetatīvās miecēšanas. 
Ādas matain ā puse ir gluda un vienm ērīgi spīdīga, un 
miesas (ga ļas) puse parasti ir k ārtīgi noskrāpēta un not īrīta. 
Pirms šī veida ādas var izmantot ādas izstrādājumu ražo ­ 
šanai, tās ir pilnībā jāpārstrādā (būtībā, jāatmiecē) un tādē­
jādi tās var uzskat īt par iepriekš miec ētām. 
Šīs ādas (pazīstamas kā Madrasas ādas vai Austrumindijas 
(East India – EI ) ādas) ieved no Indijas vai Pakist ānas. 
Parasti tās ir iepakotas pa seš ām, presētās ķīpās, kas iet ītas 
pītos salmu pakl ājos un džutas maisos.  
4104 49 11  Veselas Austrumindijas te ļādas, arī ar galvu un k ājām, 
kurām katras ādas tīrais svars nep ārsniedz 4,5 kg, tikai 
veģetatīvi miecētas, arī īpaši apstr ādātas, bet ac īm 
redzami neder īgas tūlītējai ādas izstrādājumu ražošanai  
Skat. 4104 41 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4105  Miec ētas vai miec ētas un žāvētas aitu un j ēru ādas bez 
vilnas, šķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ādātas 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (A) un (B) punktu.  
4105 10 00  Mitr ā veidā (arī mitri hroma pusfabrik āti) 
Skat. 4104 11 10.–4104 19 90. apakšpoz īciju skaidrojumu.  
4105 30 10 un 
4105 30 90  Kaltētā veidā (miecētas un žāvētas) 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (B) punktu un 41. noda ļas HS 
Vispārīgo skaidrojumu (II) da ļas trešo punktu.  
4105 30 10  Indijas vilnas aitu ādas pēc veģetatīvas pirmmiec ēšanas, 
arī īpaši apstr ādātas, bet ac īm redzami neder īgas tūlī­
tējai ādas izstrādājumu ražošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst iepriekš ve ģetatīvi miecētas ādas, 
kurām ir nepieciešama turpm āka miecēšana pirms p ēdējās 
apdares. 
Vienkārši miecētas izmantojot augu vielas ādas, var b ūt 
iekonserv ētas, piem ēram, ar augu e ļļu, lai atvieglotu to 
pārvadāšanu lielos att ālumos. Šīm ādām ir rakstur īga stingra 
un kompakta strukt ūra un gaišbr ūna krāsa, kas radusies p ēc 
veģetatīvās miecēšanas. 
Ādas matain ā puse ir gluda un vienm ērīgi spīdīga, un 
miesas (ga ļas) puse parasti ir k ārtīgi noskrāpēta un not īrīta. 
Pirms šī veida ādas var izmantot ādas izstrādājumu ražo ­ 
šanai, tās ir pilnībā jāpārstrādā (būtībā, jāatmiecē) un tādē­
jādi tās var uzskat īt par iepriekš miec ētām. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 273  
Šīs ādas (pazīstamas kā Madrasas ādas vai Austrumindijas 
(East India – EI ) ādas) ieved no Indijas vai Pakist ānas. 
Parasti tās ir iepakotas pa seš ām, presētās ķīpās, kas iet ītas 
pītos salmu pakl ājos un džutas maisos.  
4105 30 90  Cit ādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst aitu vai j ēru ādas, kuras ir 
miecētas sāls, alauna, olas dzeltenuma un miltu mais ījumā 
(alaunā miecētas ādas). Šīs ādas izmanto galvenok ārt cimdu 
vai augstas kvalit ātes apavu ražošan ā. 
4106  Miec ētas vai miec ētas un žāvētas citu dz īvnieku ādas bez 
apmatojuma, š ķeltas vai neš ķeltas, bet t ālāk neapstr ā­
dātas 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (A) un (B) punktu.  
4106 21 00  Mitr ā veidā (arī mitri hroma pusfabrik āti) 
Skat. 4104 11 10.–4104 19 90. apakšpoz īciju skaidrojumu.  
4106 22 10 un 
4106 22 90  Kaltētā veidā (miecētas un žāvētas) 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (B) punktu un 41. noda ļas HS 
Vispārīgo skaidrojumu (II) da ļas trešo punktu.  
4106 22 10  Indijas kazu vai kazl ēnu ādas pēc veģetatīvas pirmmie ­
cēšanas, ar ī īpaši apstr ādātas, bet ac īm redzami nede ­
rīgas tūlītējai ādas izstrādājumu ražošanai  
Jāpiemēro 4105 30 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
4106 31 00  Mitr ā veidā (arī mitri hroma pusfabrik āti) 
Skat. 4104 11 10.–4104 19 90. apakšpoz īciju skaidrojumu.  
4106 32 00  Kalt ētā veidā (miecētas un žāvētas) 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (B) punktu un 41. noda ļas HS 
Vispārīgo skaidrojumu (II) da ļas trešo punktu.  
4106 40 10  P ēc pirmapstr ādes ar augu valsts miecviel ām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst iepriekš ve ģetatīvi miecētas ādas, 
kurām ir nepieciešama turpm āka miecēšana pirms p ēdējās 
apdares. 
Šīm ādām ir rakstur īga stingra un kompakta strukt ūra un 
gaišbrūna krāsa, kas radusies p ēc veģetatīvās miecēšanas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 274  
4106 91 00  Mitr ā veidā (arī mitri hroma pusfabrik āti) 
Skat. 4104 11 10.–4104 19 90. apakšpoz īciju skaidrojumu.  
4106 92 00  Kalt ētā veidā (miecētas un žāvētas) 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (B) punktu un 41. noda ļas HS 
Vispārīgo skaidrojumu (II) da ļas trešo punktu.  
4107  P ēc miecēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas tālāk 
apstrādāta liellopu (ar ī bifeļu) vai zirgu āda, ieskaitot 
pergament ētu ādu bez apmatojuma, š ķelta vai neš ķelta, 
izņemot ādu, kas iek ļauta poz īcijā 4114  
Šajās apakšpoz īcijās minētās ādas var b ūt tālāk apretētas 
(ģērētas, krāsotas, tām tiek pieš ķirta graudain ība vai tās 
tiek marķētas, apstrādātas, lai tām piešķirtu zamša izskatu, 
apdrukātas, glazētas, satinētas (kalandr ētas) utt.) vai perga ­
mentētas (skat. š īs nodaļas HS visp ārējo skaidroju ­
mu (III) ieda ļu). 
4107 11 11 l īdz 
4107 11 90  Nešķeltas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst neš ķeltas ādas (tas ir, ādas, kuru 
sākotnējais biezums nav sadal īts vairākos slāņos) neatkar īgi 
no tā, vai to biezums ir vai nav vienm ērīgi izlīdzināts, 
noskrāpējot un atdalot jebkuru negludumu vai kl ātesošās 
daļiņas miesas (ga ļas) pusē. 
4107 11 11  Hrom āda 
Hromādas ir teļādas, kas miec ētas ar hromu vai dažreiz ar 
kombinēto metodi, tad kr āsotas un pul ētas, un tās izmanto 
apavu virsmu vai dažu ādas izstrādājumu (piem ēram, rokas ­
somiņu, portfeļu) ražošanai; š īs ādas ir ļoti mīkstas.  
4107 12 11  Hrom āda 
Skat. 4107 11 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4107 91 10 un 
4107 91 90  Nešķeltas  
Skat. 4107 11 11.–4107 11 90. apakšpoz īciju skaidrojumus.  
4107 91 10  Zo ļāda 
Sakarā ar to izmantošanu, kas prasa iztur īgumu un pretes ­
tību, āda, kas paz īstama kā zoļāda, netiek impregn ēta vai 
barota. Ģērēšanas metode, ko izmanto šai ādai, ir paz īstama 
kā ģērēšana ar ūdeni pretstat ā ģērēšanai ar taukiem, ko 
izmanto izb āztām ādām. Šo ādu galven ā apstrāde ietver t īrī­ 
šanu no ādas puses, v ēdināšanu, izlīdzināšanu ar āmuru un 
presēšanu ar velm ēšanu. 
Skat. arī 4107. poz īcijas HS skaidrojumu trešo punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 275  
4112 00 00  P ēc miecēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas tālāk 
apstrādāta aitāda vai j ērāda, ieskaitot pergament ētu 
ādu bez apmatojuma, š ķelta vai neš ķelta, izņemot ādu, 
kas iekļauta poz īcijā 4114  
Jāpiemēro 4107. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
4113  P ēc miecēšanas vai miec ēšanas un izž āvēšanas tālāk 
apstrādāta citu dz īvnieku āda, ieskaitot pergament ētu 
ādu bez apmatojuma, š ķelta vai neš ķelta, izņemot ādu, 
kas iekļauta poz īcijā 4114  
Jāpiemēro 4107. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
4115  Kompoz ītā āda ar ādas vai ādas šķiedru pamatni, 
gabalos, loksn ēs vai sloksn ēs, arī ruļļos; ādas vai kompo ­
zītās ādas atgriezumi un citi atkritumi, kas neder ādas 
izstrādājumu ražošanai; ādas putek ļi, pulveris un milti  
Kompozītā āda tiek ražota uz dabisk ās ādas vai dabisk ās 
ādas šķiedru bāzes. Lai pieš ķirtu kompoz ītaji ādai speciālās 
īpašības, dažreiz tiek pievienoti t ādi filcveid īgie materi āli kā 
celulozes, sint ētiskās vai kokvilnas š ķiedras. Tom ēr produk­
tiem, kurus j āklasificē 4115. poz īcijā (plāksnes, loksnes vai 
lentes, ba ķos vai cit ādi), šo šķiedru attiec ībai jābūt krietni 
mazākai nekā 50 %. Ādas šķiedras sast āv no hroma 
skaidām, augu izcelsmes balin ātājiem, atgriezumiem vai 
citiem atkritumiem. Visbiež āk izmantojam ā līmviela ir 
dabiskā piensula. 
Kompozītās ādas izmantošanas galvenais veids ir apavu 
rūpniecība, kurā no tās izgatavo kurpju cietin ātājus, kapes, 
iekšējās un ārējās zoles. Citi pielietojuma veidi ir ādas preču 
rūpniecībā (koferu un skolas somu oder ējumi, portfe ļu un 
kabatportfe ļu dalītāji) un tehniskaj ā nozarē (atloki, izol ācijas 
materiāli utt.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 276  
42. NODA ĻA 
ĀDAS IZSTR ĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN IEJ ŪGS; CE ĻOJUMA 
PIEDERUMI, SOMAS UN TAML ĪDZĪGAS PRECES; IZSTR ĀDĀJUMI 
NO DZĪVNIEKU ZARN ĀM (IZŅEMOT Z ĪDVĒRPĒJA PAVEDIENU) 
4202  Koferi, somas, tualetes maci ņi, diplom ātportfeļi, portfeļi, 
skolassomas, bri ļļu futrāļi, binokļu somas, fotosomas, 
mūzikas instrumentu futr āļi, ieroču makstis un taml ī­
dzīgi izstrādājumi; ceļojuma somas, izol ēti pārtikas vai 
dzērienu maisi ņi, kosmētikas somas, mugursomas, rokas ­
somas, iepirkumu somas, kabatas portfe ļi, maki, karšu 
futrāļi, cigarešu etvijas, tabakmaki, r īku somas, sporta 
somas, futr āļi pudelēm, dārglietu lādītes, pūdernīcas, asu 
priekšmetu futr āļi un taml īdzīgi izstrādājumi no ādas vai 
kompozītās ādas, no plastmasas pl ēves, no tekstilmate ­
riāliem, no vulkaniz ētas šķiedras vai no kartona, vai ar ī 
pilnīgi vai liel ākoties pārklāti ar šādiem materi āliem vai 
papīru 
Termina “ ārējā virsma” defin īcijai skat. š īs nodaļas 1. papild ­
piezīmi un apakšpoz īciju 4202 11, 4202 21, 4202 31 un 
4202 91 HS skaidrojumus. 
Šajā pozīcijā ietilpst rakešu futr āļi, kuri ap ņem visu raketi, 
ar vai bez roktura vai plecu siksnas. 
Tomēr šajā pozīcijā neietilpst tenisa rakešu, badmintona 
rakešu, golfa n ūju utt. galvas da ļu futrāļi no auduma (parasti 
pārklāti ar plastmasu), ar vai bez apr īkotām kabatām 
bumbiņu ielikšanai (6307. poz īcija).  
4202 11 10 un 
4202 11 90  Ar ādas vai kompoz ītās ādas ārējo virsmu  
Termina “kompoz ītās ādas” defin īcijai skat. HS skaidrojumu 
4115. poz īcijas skaidrojumos, (I).  
4202 12 11 un 
4202 12 19  No plastmasas pl ēves 
Ja izstrādājuma ārējais materi āls ir materi ālu kombin ācija, 
kuras ārējais slānis ar neapbru ņotu aci ir saskat āms kā 
slokšņu plastmasa (piem ēram, austs audums no tekstilš ķie­
drām, kombin ēts ar slokš ņu plastmasu), klasifik ācijas nolū­
kiem nav svar īgi, vai sloksne tika izgatavota atseviš ķi, pirms 
tika radīts kombin ētais materi āls, vai arī plastmasas sl ānis ir 
izveidojies, plastmasas p ārklājumu pievienojot materi ālam 
(piemēram, austam tekstilš ķiedru audumam), ar nosac ījumu, 
ka rezultātā ar neapbru ņotu aci ir redzams, ka izveidotajam 
ārējam slānim ir tāds pats vizu ālais izskats k ā pievienotajai 
gatavajai lokš ņu plastmasas k ārtai. 
4202 22 10  Plastmasas pl ēves 
Skat. 4202 12 11. un 4202 12 19. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 277  
4202 31 00 l īdz 
4202 39 00  Kabatā vai rokassom ā nēsājami izstr ādājumi  
Skat. 4202 31., 4202 32. un 4202 39. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
►M46  Uz šo apakšpoz īciju mobilo t ālruņu maciņiem 
attiecas poz īcijas teksta pirm ā daļa, un līdz ar to tie var 
būt izgatavoti no jebkura materi āla. 
Tie var b ūt konstruēti tā, lai atbilstu konkr ētajam mobilajam 
tālrunim vai daž ādiem mobilo t ālruņu modeļiem ar vien ā­
diem izm ēriem. 
Tie var b ūt ar slēgmehānismu vai bez t ā. Maciņš sedz un 
sargā mobilā tālruņa aizmuguri, s ānu malas un virspusi. 
Tomēr vienkārši maciņi, kas sedz tikai mobil ā tālruņa 
aizmuguri un s ānu malas, ir izsl ēgti, jo tiem nav 4202. 
pozīcijas maci ņu īpašību un tos klasific ē atbilstoši mate ­
riālam, no k ā tie sastāv. 
Tomēr šajās apakšpoz īcijās neietilpst planšetdatoru, mini ­
planšetdatoru vai e-gr āmatu lasītāju maciņi, neatkar īgi no 
tā, vai tie apr īkoti ar stat īviem, jo to izm ēru dēļ tie nav 
uzskatāmi par kabat ā vai rokassom ā nēsājamiem izstr ādāju­
miem (klasifik ācija 4202 91 80. l īdz 4202 99 00. apakšpoz ī­
cijā atbilstoši materi ālam, no k ā tie sastāv). Uz šiem maci ­ 
ņiem attiecas poz īcijas teksta pirm ā daļa, un tie var sast āvēt 
no jebkura materi āla. ◄ 
4202 32 10  Plastmasas pl ēves 
Skat. 4202 12 11. un 4202 12 19. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
4202 92 11 l īdz 
4202 92 19  Plastmasas pl ēves 
Skat. 4202 12 11. un 4202 12 19. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
4203  Ap ģērba gabali un ap ģērba piederumi no ādas vai 
kompozītās ādas 
4203 10 00  Ap ģērba gabali  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ap ģērbi, ieskaitot darba ap ģērbus, 
kas izgatavoti no dabisk ās ādas vai kompoz ītās ādas, tādi kā 
mēteļi, žaketes, jakas, bikses un priekšauti. Taj ā ietilpst ar ī 
ādas un komplekti no ādām, kas veido nepiln īgus vai nepa ­
beigtus izstr ādājumus, bet kurus tom ēr var atpaz īt kā 
apģērbu. 
4203 21 00 l īdz 
4203 29 90  Cimdi (pirkstai ņi un dūraiņi) 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst cimdi un d ūraiņi, kas ir 
piegriezti p ēc formas, bet t ālāk neapstr ādāti. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 278  
Pēc formas piegrieztus un cimdu izgatavošanai paredz ētus 
ādas gabalus, kuros īkšķa un pirkstu formas v ēl nav 
piegrieztas, klasific ē 4205 00 90. apakšpoz īcijā. 
4203 21 00  Īpaši paredz ēti sportam  
Skat. 4203 21. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī paukošanas cimdi, kriketa 
cimdi, beisbola cimdi un cimdi ar izgriezt ām virspus ēm 
sacīkšu riteņbraucējiem.  
4203 29 10  Daž ādi aizsargcimdi  
Aizsargcimdi un aizsargd ūraiņi, kas ir ietverti šaj ā apakšpo­
zīcijā, parasti ir paredz ēti roku aizsardz ībai darba laik ā. Šī 
iemesla d ēļ, atšķirībā no modes cimdiem, tie daudzos gad ī­
jumos ir izgatavoti no biezas, cietas ādas, kura p ēc miecē­ 
šanas vairs nav izg ājusi nekādu tālāku apstrādi. Aizsargcim ­
diem bieži ir raupja virsma; tiem var b ūt atloki, kas aizsarg ā 
plaukstas loc ītavu un apakšdelmu. 
Aizsargcimdus, kuriem no ādas ir veidota tikai delnas da ļa 
un pirkstu priekš ējās daļas, klasific ē šajā apakšpoz īcijā. 
4203 29 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī cimdi un d ūraiņi, kuri, kaut ar ī 
tiek izmantoti sport ā, neatbilst speci āli sportam paredz ēto 
cimdu funkcion ālajām dizaina īpašībām, kas ir sniegtas 
4203 21. apakšpoz īcijas HS skaidrojumos. 
Tāda veida cimdus, kuriem delna un pirkstu priekš ējās 
daļas, un da ļas starp pirkstiem ir no ādas, bet aizmugure – 
no cita materi āla, arī klasificē šajā apakšpoz īcijā. 
4203 30 00  Jostas, siksnas un patronsomas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst naudas n ēsāšanai paredz ētās 
jostas un l īdzīgas jostas no ādas ar vienu vai vair ākām 
kabatām ar stiprin ājumu.  
4203 40 00  Cit ādi apģērba piederumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst bikšturi, piedurk ņu aproces, 
kaklasaites un bikšturi biks ēm, kuru garums ir l īdz ceļiem. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst kurpju saites, kuras netiek 
uzskatītas par ap ģērba piederumu un klasific ē 
4205 00 90. apakšpoz īcijā. Šajā apakšpoz īcijā neietilpst ar ī 
imitācijas vai bižut ērijas piedurk ņu aproces (7117. poz īcija) 
un pulkste ņu siksnas (9113. poz īcija).  
4205 00  Citi ādas vai kompoz ītās ādas izstrādājumi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 279  
4205 00 11  Transportieru lentes vai transmisijas siksnas vai dzen ­
siksnas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 4205. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (1) apakšpunkt ā minētie produkti un konveijeru 
kausi.  
4205 00 19  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 4205. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (1) apakšpunkt ā minētie produkti, konveijeru 
kausi un (2) apakšpunkt ā minētie produkti.  
4205 00 90  Cit ādi 
Skat. 4205. poz īcijas HS skaidrojumu trešo punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 280  
43. NODA ĻA 
KAŽOKĀDAS UN M ĀKSLĪGĀS KAŽOK ĀDAS; IZSTR ĀDĀJUMI NO 
TĀM 
4301  Kažokzv ēru jēlādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas un 
pārējos gabalus vai atgriezumus, kas der kažok ādu 
izstrādājumu izgatavošanai), iz ņemot kažokzv ēru 
jēlādas, kas min ētas 4101 ., 4102 . vai 4103 . poz īcijā 
Termina “kažokzv ēru jēlādas” defin īciju skat. 4301. poz īcijas 
HS skaidrojumu priekšp ēdējā punktā. 
4301 80 00  Cit ādas kažok ādas, veselas, ar ī ar galvu, asti vai ķepām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ro ņu ādas (piem ēram, Grenlandes 
roņu mazuļu baltādas vai p ūšļdeguna ro ņu mazuļu ādas), 
jūrasūdru vai n ūtriju ādas. 
Nenobriedušo ro ņu ādas ir piln īgi baltas. 
Grenlandes ro ņu ādas ir baltas ar platu zilganpel ēku joslu uz 
muguras, kas stiepjas no galvas l īdz astei. 
Kažokādu roņu ādas bieži vien k ļūdaini dēvē par “jūras ūdru 
ādām”. Kažok ādu roņiem ir smalks, z īdains, blīvs apspalvo ­
jums, kas ir melns un sp īdīgs un nokl āj zeltaino ādas apma ­
tojumu, kas uz v ēdera un kakla maina nokr āsu uz sarkan īgi 
brūnu vai oranžu. 
Jūras ūdru kažoki ir no br ūnās līdz melnās krāsā, ar nelielu 
daudzumu balta apmatojuma, savuk ārt, ādas apmatojums ir 
ļoti smalks, k ā arī ļoti stiprs. 
Tā kā krūšu dziedzeri atrodas uz muguras, gandr īz vienīgā 
nūtrijas ādas izmantojam ā daļa ir vēdera daļas āda un, šī 
iemesla d ēļ, dzīvnieka nod īrāšanas un ādas gatavošanas 
laikā griezumu izdara pa muguras l īniju. Šai ādai, kura ir 
melnganbr ūna uz vēdera un gaiš āka uz muguras un s āniem, 
ir bagātīgs ass raupjš apmatojums un smalks, biezs, vilnains 
ādas apmatojums. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst seviš ķi gepardu, jagu āru, lūšu, 
panteru (vai leopardu) un pumu ādas. 
4301 90 00  Galvas, astes, ķepas un cit ādi ādu gabali vai atgriezumi, 
kas noder kažok ādu izstrādājumu izgatavošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ne tikai neder īgās daļas (galvas, 
astes un ķepas), bet ar ī atgriezumi. Šos gabalus izmanto t ā 
saucamo “sedzi ņu” izgatavošanai, kuras p ēc tam izmanto 
zemākas kvalit ātes kažok ādu izgatavošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 281  
4302  Kažok ādas un miec ētas vai izstr ādātas ādas (ieskaitot 
galvas, astes, ķepas un p ārējos gabalus vai atgriezumus), 
saliktas vai nesaliktas (bez p ārējo materi ālu piejau ­
kuma), iz ņemot tās, kas min ētas 4303 . poz īcijā 
4302 11 00 l īdz 
4302 19 99  Veselas kažok ādas, ar galvu, asti vai ķepām vai bez t ām, 
nesaliktas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ādas (piem ēram, aitu ādas), no 
kurām nav atdal īts vairāk kā tikai galva, ķepas un aste, 
nolīdzinātas vai nenolidzin ātas malās, nesagrieztas vai cit ādi 
pēc formas nepiegrieztas; t ās var būt krāsotas un t ās var 
izmantot k ā grīdsegas.  
4302 19 41  Ro ņu baltādas un p ārējo roņu mazuļu ādas 
Skat. 4301 80 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4302 20 00  Galvas, astes, ķepas un cit ādi ādas gabali vai atgriezumi, 
nesalikti  
Šajā apakšpoz īcijā minētie “gabali vai atgriezumi” ir atgrie ­
zumi, kas radušies, piegriežot kažok ādas vai komplekt ējot 
kažokādas vai to da ļas kopā kvadrātos, taisnst ūros, trapeces 
vai krustu form ā. 
4302 30 10  “Saliktas” ādas 
Skat. 4302. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(2) apakšpunkta otro ieda ļu. 
“Saliktās” kažokādas, ko dažk ārt dēvē arī par “sav ītajām” 
kažokādām, var ieg ūt arī sekojošā veidā: 
— griežot ādas pa diagon āli šaurās strēmelēs un tad t ās 
atkal saliekot s ākotnējā secībā; 
— pakāpeniska ādu sagriešana un atkalsalikšana, lai ieg ūtu 
garāku, bet šaur āku ādu. 
4302 30 25 l īdz 
4302 30 99  Citādas 
Ar nosacījumu, ka tiem nav pievienoti nek ādi citi materi āli, 
šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. 4302 20 00. apakšpoz īcijā minētie gabali vai atgriezumi, 
vai veselas ādas, saliktas maisu, pl ākšņu, krustu vai 
līdzīgās pusfabrik ātu formās; 
2. ādas, no kur ām ir paredz ēts šūt žaketes vai m ēteļus un 
kas parasti sast āv no trim atš ķirīgiem (izteiktiem) kažo ­
kādu salikumiem, no kuriem viens ir vien ādsānu trapeces 
formā ar garu izliektu pamatl īniju, no kura tiks izgriezta 
muguras da ļa, un citādi – taisnst ūra formās, no kuriem 
tiks izgriezta priekš ējā daļa un piedurknes.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 282  
4302 30 51  Ro ņu baltādas vai p ārējo roņu mazuļu ādas 
Skat. 4301 80 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4303  Kažok ādu apģērbs, apģērba piederumi un cit ādi kažo­
kādu izstrādājumi  
4303 10 10 un 
4303 10 90  Kažokādu apģērbs un ap ģērba piederumi  
Skat. šīs nodaļas 4. piez īmi. 
4303 10 10  No ro ņu baltādām vai pārējām roņu mazuļu ādām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ap ģērbi un ap ģērba piederumi, 
kas izgatavoti no 4302 19 41. vai 4302 30 51. apakšpoz īcijās 
minētajām ādām. 
4303 90 00  Cit ādas 
Skat. 4303. poz īcijas HS skaidrojumu trešo un ceturto 
punktus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 283  
IX SADA ĻA 
KOKSNE UN KOKSNES IZSTR ĀDĀJUMI; KOKOGLES; KOR ĶIS UN 
KORĶA IZSTR ĀDĀJUMI; IZSTR ĀDĀJUMI NO SALMIEM, ESPARTO 
VAI CITIEM P ĪŠANAS MATERI ĀLIEM; GROZI UN CITI P ĪTEŅI 
44. NODA ĻA 
KOKS UN KOKA IZSTR ĀDĀJUMI; KOKOGLE 
4401  Malka apa ļkoku, paga ļu, zaru, žagaru saiš ķu vai taml ī­
dzīgā veidā; koksnes š ķeldas vai skaidas; z āģskaidas un 
koksnes atlikumi, aglomer ēti vai neaglomer ēti brikešu, 
granulu vai taml īdzīgā veidā 
4401 10 00  Malka apa ļkoku, paga ļu, zaru, žagaru saiš ķu vai taml ī­
dzīgā veidā 
Apaļkokiem un pagal ēm, kuri uzskat āmi par malku, nav 
noteikti izm ēra ierobežojumi. No 4403. poz īcijā minētās 
malkas to atš ķir koksnes st āvoklis un sagatavošanas veids 
(skat. 4401. poz īcijas HS skaidrojumu (b) iz ņēmumu). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst z āģu skaidas, koksnes atlikumi 
un atgriezumi, pat ja tos nep ārprotami ir paredz ēts izmantot 
kā malku (4401 31 00., 4401 39 20., 4401 39 30. vai 
4401 39 80. apakšpoz īcija).  
4401 21 00 un 
4401 22 00  Koka šķeldas vai skaidas  
Skat. šīs nodaļas 1. piez īmes (a) un (c) apakšpunktus un 
4401. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (B) apak ­ 
špunktu.  
4401 31 00 l īdz 
4401 39 80  Zāģskaidas un koksnes atlikumi, aglomer ēti vai neaglo ­
merēti brikešu, granulu vai taml īdzīgā veidā 
Skat. šīs nodaļas 1. piez īmes (a) un (c) apakšpunktus. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst koksnes milti, k ā definēts šīs 
nodaļas 1. papildpiez īmē (4405 00 00. poz īcija).  
4403  Neapstr ādāti kokmateri āli, arī bez mizas vai aplievas, 
vai četrskaldņu brusas  
4403 10 00  Apstr ādāti ar krāsu, kodni, kreozotu vai citiem konser ­
vantiem  
Skat. 4403 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Koksnes inžekcija un impregn ēšana ir apstr ādes veidi, lai 
labāk iekonserv ētu koksni (koksnes ilgiztur ībai) vai ar ī lai 
piešķirtu koksnei speci ālas īpašības (piem ēram, pieš ķirtu tai 
ugunsiztur ību vai pasarg ātu no nožuvuma iedarb ības). 
Inžekcija vai pies ūcināšanas apstr āde kalpo tam, lai nodro ­ 
šinātu, piemēram, skujkoku k āršu ilgstošu konserv āciju. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 284  
Šī apstrāde ietver vai nu ilglaic īgu mērcēšanu vaļējās karsta 
šķidruma tvertn ēs, stabus atst ājot šķidrumā līdz tā atdzi­ 
šanai, vai ar ī apstrādi autoklāvā ar vakuuma vai spiediena 
metodi. 
Izmantoto produktu vid ū ir organiskas vielas, t ādas kā kreo­
zots, dinitrofenoli un dinitrokrezoli. 
Krāsotas vai lakotas skujkoku stabi ietilpst šaj ā apak­ 
špozīcijā. 
4403 20 11  Apa ļkoki zāģēšanai  
Apaļkoki zāģēšanai atšķiras ar tādām fiziskām īpatnībām, 
kā: 
— cilindriska forma bez j ūtama izliekuma; 
— diametrs ir ne maz āks par 15 cm. 
Parasti tos z āģē (vai sacīrt) garum ā, lai iegūtu zāģmateriālus 
dzelzceļa sliežu gulš ņu ražošanai vai finiera lokš ņu izgata­
vošanai (galvenok ārt ar lobīšanu vai dr āšanu).  
4403 20 31  Apa ļkoki zāģēšanai  
Skat. 4403 20 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4403 20 91  Apa ļkoki zāģēšanai  
Skat. 4403 20 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4403 41 00 l īdz 
4403 49 95  Citādi, no tropu kokiem, kas uzskait īti šīs nodaļas 
2. piezīmē par apakšpoz īcijām 
Skat. arī šīs nodaļas vispārīgos HS skaidrojumus apakšpo ­
zīcijām, kur ir min ēti vairāki tropisko koku nosaukumi. 
Skat. arī šīs nodaļas HS skaidrojumu pielikumu.  
4403 49 35  Okoume un sipo  
Okumè ieg ūst gandrīz tikai no Gabonas mežiem. Š ī koksne 
ir mīksta, lašsārtā krāsā, ar šķiedrainu tekst ūru un neregul āru 
šķiedru, kas mazliet atg ādina sarkankoku, bet ir daudz 
gaišākā krāsā. No koka ieg ūst labi izveidotus cilindriskus 
apaļkokus, kas labi padodas dr āšanai un lob īšanai un galve ­
nokārt tiek izmantoti finiera lokš ņu izgatavošanai.  
4403 91 10  Apa ļkoki zāģēšanai  
Skat. 4403 20 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4403 92 10  Apa ļkoki zāģēšanai  
Skat. 4403 20 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 285  
4403 99 10  Papeles  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas  Populus  ģints koku sugas. 
Papeles koksne ir b ālā gaišā krāsā, viegla un ļoti mīksta. To 
izmanto galdniec ībā (mēbeļu iekšējai apdarei, iesai ņojuma 
kastēm) un sapl ākšņu ražošanai. Uzreiz p ēc skujkokiem 
papeles koksne ir galvenais celulozes avots pap īra masas 
ieguvei.  
4403 99 51  Apa ļkoki zāģēšanai  
Skat. 4403 20 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4404  St īpu klūgas; šķeltas kārtis; pāļi, mieti un stabi, nosmai ­
lināti, bet gareniski nez āģēti; rupji apstr ādāti, bet 
neliekti un cit ādi neapdarin āti koka spie ķi pastaigu 
spieķu, lietussargu, instrumentu rokturu un taml īdzīgu 
izstrādājumu izgatavošanai; koka skaidas un taml īdzīgi 
materiāli 
Koksnes skaidu pl ātnes un l īdzīgi izstrādājumi atšķiras no 
4408. poz īcijā minētajām finierloksn ēm galvenok ārt ar savu 
salīdzinoši maz āko izmēru un izmantot ā koka veidu – 
parasti vienk āršās (mīkstākas) skuju koku koksnes.  
4404 20 00  Lapu koku  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst koksnes skaidas, kuras atg ādina 
ritulī satītas koksnes skaidu pl ātnes (parasti dižsk ābarža vai 
parastās lazdas) un ko izmanto eti ķa ražošan ā vai citu 
šķidrumu dzidrin āšanai.  
4405 00 00  Koka vilna; koksnes milti  
Termina “koksnes milti” defin īciju skat. š īs nodaļas 
1. papildpiez īmē. 
4406  Dzelzce ļa vai tramvaja sliežu gulš ņi no koka  
4406 10 00  Neimpregn ēti 
Skat. 4406 10. un 4406 90. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
4406 90 00  Cit ādi 
Skat. 4406 10. un 4406 90. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
4407  Garum ā sazāģēti vai šķeldoti kokmateri āli, drāzti vai 
lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai nesl īpēti, saaudz ēti 
vai nesaaudz ēti garum ā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm  
Terminu “dr āzti” un “lob īti” definīcijas skat. 4408. poz īcijas 
HS skaidrojumu otraj ā un trešaj ā punktos.  
4407 10 31 l īdz 
4407 10 38  Ēvelēti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 286  
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) “neprec īzi” ēvelēts zāģmateriāls, tas ir, kokmateri āls, 
kurš ir no ēvelēts, lai no t ā atdalītu uzaugumus un 
dažas no raupjaj ām zāģēšanas paz īmēm 
(4407 10 91.–4407 10 98. apakšpoz īcijas); 
b) gareniski saz āģēts kokmateri āls, uz kura, ņemot vērā 
minētā kokmateri āla īpatnības un šī kokmateri āla veida 
apstrādes tehnolo ģijas attīstības stāvokli, nav z āģēšanas 
pazīmju ar nosac ījumu, ka š ādu pazīmju neesam ība ir 
tāda procesa rezult āts, kas ir nejaušs un saist īts ar zāģē­  
šanu, un ir nepieciešams t īri tehnisku iemeslu d ēļ, bet 
nav paredz ēts koksnes t ālākas izmantošanas atvieglo ­ 
šanai, noņemot šīs pēdas (4407 10 91.–4407 10 98. apak ­ 
špozīcijas).  
4407 10 91 l īdz 
4407 10 98  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst pilni d ēļu komplekti no saz ā­ 
ģētas, drāztas vai lob ītas koksnes, ar biezumu, liel āku par 
6 mm, ko ir paredz ēts izmantot iesai ņojuma kastu vai pap īra 
saiņošanas rež ģu izgatavošanai. Š ādi dēļu komplekti ietilpst 
4415. poz īcijā ar vai bez pievienotiem papildus piederu ­
miem, tādiem kā stūru vai pamatnes stiegrojumi. Skat. ar ī 
4415. poz īcijas skaidrojumus.  
4407 21 10 l īdz 
4407 29 95  No tropu kokiem, kas uzskait īti šīs nodaļas 2. piez īmē 
par apakšpoz īcijām 
Skat. arī šīs nodaļas vispārīgos HS skaidrojumus apakšpo ­
zīcijām, kur ir min ēti vairāki tropisko koku nosaukumi. 
Skat. arī šīs nodaļas HS skaidrojumu pielikumu.  
4407 99 96  Tropu koku  
Šajā apakšpoz īcijā jēdziens “tropiskajie koki” noz īmē tikai 
tos, kuri nav specific ēti šīs nodaļas apakšpoz īciju 
2. piezīmē. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošie tropisko koku veidi:  
aiélé , andoung , bilinga , bomanga , bubunga , ebéne , ebiara , 
faro, kapokier , limbali , longhi , movingui , mutenye , naga , 
niové , tali, tchitola , wengé  un zingana . 
4408  Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas ieg ūtas, sadalot 
koka sakl ātņus) un taml īdzīgiem lamin ētas koksnes 
materiāliem un citi garum ā sazāģēti kokmateri āli, lobīti 
vai mizoti, ar ī ēvelēti, slīpēti, savienoti vai saaudz ēti 
garumā, ne biez āki par 6 mm  
4408 31 11 l īdz 
4408 39 95  No tropu kokiem, kas uzskait īti šīs nodaļas 2. piez īmē 
par apakšpoz īcijām 
Skat. arī šīs nodaļas HS skaidrojumus, kur ir min ēti vairāki 
tropisko koku nosaukumi. Skat. ar ī šīs nodaļas HS skaidro ­
jumu pielikumu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 287  
4409  Kokmateri āli (ieskaitot nesamont ētus parketa d ēlīšus un 
joslas,) ar nep ārtrauktu profilu (ar ierievjiem, grop ēm, 
izciļņiem, ierob ēm, fāzēm, noapa ļojumu) k ādā no malām 
vai virsm ām, ēvelēti vai ne ēvelēti, slīpēti vai nesl īpēti, 
saaudzēti vai nesaaudz ēti garum ā 
4409 10 11  Profill īstes gleznu, fotogr āfiju, spogu ļu vai taml īdzīgu 
priekšmetu ietvariem  
Skat. 4409. poz īcijas HS skaidrojumu piekt ā punkta 
(4) apakšpunktu. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst profil ēti kokmateri āli, kas izga ­
tavoti, uzliekot d ēļus ar rievu virs ū uz citiem profil ētiem vai 
neprofilētiem kokmateri āliem (4418. vai 4421. poz īcija).  
4409 10 18  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. stiepti un noapa ļoti kokmateri āli koka tapu izgatavošanai, 
kā aprakstīts 4409. poz īcijas HS skaidrojumu piekt ā 
punkta (5) apakšpunkt ā; 
2. parketa d ēlīši un apmales gr īdas klāšanai, ar nep ārtrauktu 
profilu. 
Dēlīši un apmales, kas ir ēvelēti, slīpēti vai savienoti 
galos, piem ēram, ar tap ām, bet t ālāk nav apstr ādāti, 
ietilpst 4407. vai 4408. poz īcijā. Saplākšņi vai finier ēti 
dēlīši un apmales ietilpst 4412. poz īcijā. 
4409 29 10  Profill īstes gleznu, fotogr āfiju, spogu ļu vai taml īdzīgu 
priekšmetu ietvariem  
Skat. 4409 10 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4409 29 91 un 
4409 29 99  Citādi 
Skat. 4409 10 18. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4410  Kokskaidu pl ātnes, orient ētās kokskaidu pl ātnes (OSB) 
un taml īdzīgas plātnes (piem ēram, vafe ļplātnes) no 
koksnes vai citiem koksnveida materi āliem, aglomer ē­
tiem vai neaglomer ētiem ar sve ķiem vai cit ām organi ­
skām saistviel ām 
4410 11 50  Kas kl ātas ar dekorat īviem lamin ātiem no plastmasas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kokskaidu pl ātnes, kuras p ārklātas 
ar 3921 90 41. apakšpoz īcijā minētajiem augstspiediena 
laminātiem.  
4410 11 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kokskaidu pl ātnes, kuras p ārklātas 
ar plastmasu, kr āsu, papīru, tekstilmateri āliem vai met āliem, 
izņemot 4410 11 30. un 4410 11 50. apakšpoz īcijās minētos. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 288  
4410 90 00  Cit ādas 
Šīs apakšpoz īcijas pārkoksnējušo materi ālu, kuri nav 
koksne, piem ēri ir cukurniedru izspaidas, bambuss, grau ­
daugu salmi un linu vai ka ņepāju spaļi. 
4411  Kokš ķiedru vai citu koksnveida materi ālu plātnes, kam 
ir vai nav pievienoti sve ķi vai citas organiskas vielas  
4411 12 10 l īdz 
4411 14 90  Kokšķiedru plātnes ar vid ēju blīvumu (MDF)  
Skat. 4411 poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas (A) punkt ā 
pirmajā iedaļā. 
4411 12 10  Meh āniski neapstr ādātas vai nep ārklātu virsmu  
Klasifikācijai šajā apakšpoz īcijā slīpēšanu neuzskata par 
mehānisku apstr ādi. 
4411 13 10  Meh āniski neapstr ādātas vai nep ārklātu virsmu  
Skat. 4411 12 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4411 14 10  Meh āniski neapstr ādātas vai nep ārklātu virsmu  
Skat. 4411 12 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4411 92 10 un 
4411 92 90  Ar blīvumu vair āk nekā 0,8 g/cm  3 
Skat. 4411 poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas (B) punkta 
(1) apakšpunkt ā. 
4411 92 10  Meh āniski neapstr ādātas vai nep ārklātu virsmu  
Skat. 4411 12 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4411 93 10 un 
4411 93 90  Ar blīvumu vair āk nekā 0,5 g/cm  3 , bet ne vair āk kā 
0,8 g/cm  3 
Skat. 4411 poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas (B) punkta 
(2) apakšpunkt ā. 
4411 93 10  Meh āniski neapstr ādātas vai nep ārklātu virsmu  
Skat. 4411 12 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4411 94 10 un 
4411 94 90  Ar blīvumu ne vair āk kā 0,5 g/cm  3 
Skat. 4411 poz īcijas HS skaidrojumu otr ās daļas (B) punkta 
(2) un (3) apakšpunktus.  
4411 94 10  Meh āniski neapstr ādātas vai nep ārklātu virsmu  
Skat. 4411 12 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 289  
4412  Sapl āksnis, finier ētas plātnes un taml īdzīgi lamin ēti 
koksnes materi āli 
Saplākšņi no skujkoku koksnes bieži vien ir ar defektiem 
(piemēram, ar dobumiem) uz ārējā slāņa, ko ražošanas 
procesā izlabo ar t ādiem materi āliem kā koka inkrust ācija, 
saliktas plastmasas pildvielas utt. 
Tādus materi ālus neuzskata par papildviel ām (pievienot ām 
vielām) un nepieš ķir saplāksnim cit ās pozīcijās minēto 
izstrādājumu īpašības. 
Šajā pozīcijā minētais saplāksnis var b ūt neslīpēts vai arī 
tālāk apstrādāts slīpējot. Termins “nesl īpēts” ietver noz īmi 
“viegli apsl īpēts”; ārējā slāņa vieglās apslīpēšanas nol ūks ir 
tikai nolīdzināt negludumus, kas radušies finiera iel āpu vai 
starpliku likšanas rezult ātā. 
Skat. arī 4412 10., 4412 31., 4412 32. un 4412 39. apakšpo ­
zīciju HS skaidrojumus. 
Saplāksnis, finier ētas plātnes un taml īdzīgi laminēti koksnes 
materiāli, ko izmanto k ā grīdas plātnes (jo īpaši skatīt HS 
skaidrojumu ceturto rindkopu attiec ībā uz šo poz īciju), 
ietver tikai t ādas plātnes ar koksnes virsk ārtas biezumu ne 
vairāk kā 2,5 mm (pl āns finieris). 
Tipiska tr īskārtaina ražojuma piem ērs:
 
Ja plātnes koksnes virsk ārtas biezums ir 2,5 mm vai liel āks, 
to neiekļauj šajā pozīcijā (apakšpoz īcija 4418 71 00. vai 
4418 72 00.).  
4412 94 10 un 
4412 94 90  Galdniekpl ātnes, sakl ātņu plātnes un pl ātnes ar vudus ­
daļu no līmētām līstēm 
Terminu “galdniekpl ātnes, sakl ātņu plātnes un pl ātnes ar 
vudusdaļu no līmētām līstēm” skaidrojumu skat. 4412. poz ī­
cijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (3) apakšpunkta pirmaj ā 
iedaļā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 290  
4413 00 00  Bl īvināti kokmateri āli kluču, plātņu, līstu vai profil ētu 
izstrādājumu veid ā 
Koku sugas, kuras bl īvina visbiež āk, ir dižsk ābardis, 
skābardis, rob īnija un apse vai papele.  
4415  Koka l ādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdzīga 
tara; koka kabe ļu spoles; palikt ņi, kastu palikt ņi un 
citas kravu pl ātnes no koka; palikt ņu apmales no koka  
4415 10 10  L ādes, kastes, rede ļkastes, spoles un taml īdzīga tara  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pilni – nesalikti – koka d ēļu 
komplekti, saz āģēti, drāzti vai lob īti, paredz ēti iesaiņojuma 
kastu, rede ļkastu utt. izgatavošanai, ko ieved vien ā nosūtī­ 
šanas reiz ē, neatkarīgi no tā, vai to dibeni, malas, v āki un 
stiprinājumi ir sak ārtoti sērijveidā vai nē. 
Nepilnus komplektus klasific ē sekojoši: 
1. kastu da ļas, tādas kā kopā sanagloti vai cit ādi savienoti 
(salikti) dibeni, v āki u.c., kas izgatavoti no koka d ēļiem, 
sazāģētiem, dr āztiem vai lob ītiem, ietilpst 
4421 90 97. apakšpoz īcijā; 
2. nesavienotus (nesaliktus) d ēļus klasific ē atbilstoši to 
īpašībām (4407. vai 4408. poz īcijā). 
Skat. arī 4415. poz īcijas HS skaidrojumu (I) punktu.  
4415 10 90  Kabe ļu spoles  
Skat. 4415. poz īcijas HS skaidrojumu (II) punktu.  
4415 20 20 un 
4415 20 90  Paliktņi, kastu palikt ņi un citas kravu pl ātnes; palikt ņu 
apmales  
Skat. 4415. poz īcijas HS skaidrojumu (III) un (IV) punktus.  
4416 00 00  Mucas, muci ņas, kubli, toveri un cit ādi mucinieku dari ­
nājumi un to da ļas no koka, ieskaitot mucu d ēlīšus 
Mucu un muci ņu korpusiem ir izliekums uz āru vidusda ļā 
un divi sl ēgti gali. Kubliem un toveriem parasti tikai viens 
gals ir slēgts, un tiem var b ūt noņemams vāciņš. 
Visbiežāk izmantot ās koku sugas ir kasta ņa un ozols. 
Daļās ietilpst mucu d ēlīši un mucas dibena d ēlīši muciņām 
un citādim mucinieku izstr ādājumiem. 
Mucu dēlīši ir ēvelēti dēļi, vairāk vai maz āk izliekti, ap ēve­
lēti vai noš ķelti vismaz vien ā galā, ar “gropi” savienošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 291  
Mucas dibena d ēlīši ir sagriezti apa ļā formā ar nepieciešamo 
perimetru un abos galos sl īpi nogriezti, lai tos var ētu ievietot 
“gropēs”. 
4417 00 00  Koka darbar īki, to korpusi un rokturi, slotu un suku 
koka daļas un rokturi; koka kurpju liestes un izstiep ēji 
Skat. šīs nodaļas 5. piez īmi. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst otu kr āsošanai un b ārdas ieziep ē­
jamo otu rokturi.  
4418  Namdaru un b ūvgaldnieku darin ājumi, ieskaitot 
šūnveida koka pane ļus, salikti gr īdas dēļi, jumstiņus un 
lubas  
4418 20 10 l īdz 
4418 20 80  Durvis, to aplodas un sliekš ņi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst cieti lamin ēti koka pane ļi ar 
biezu vidusk ārtu (serdeni), ar noteikumu, ka tie ir t ālāk 
apstrādāti līdz tādai pakāpei, kas ļauj tos nep ārprotami 
atpazīt kā durvju izgatavošanai paredz ētus pane ļus 
(piemēram, tiem ir izgriezti dobumi rokturiem, sl ēdzenēm 
vai eņģēm). 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst neapstr ādāti paneļi, kas 
dažreiz ir paz īstami kā “durvju pane ļi ar masīvu serdeni”, 
pat ja to malas ir finier ētas (4412. poz īcija).  
4418 40 00  Beton ēšanas veid ņi 
Šajā apakšpoz īcijā minētie veidņi ir komplekts, ko izmanto 
visiem betona darbiem celtniec ībā (piemēram, pamatiem, 
sienām, grīdām, kolonn ām, stabiem, balstiem, tune ļu (eju) 
daļām utt.). 
Parasti beton ēšanas veid ņi tiek izgatavoti no sve ķainas 
koksnes (d ēļiem, baļķiem utt.). Tom ēr saplākšņu paneļi, 
ko izmanto k ā veidņus (lai ieg ūtu gludas virsmas), šaj ā 
apakšpozīcijā neietilpst, pat ja tie no vienas vai ab ām 
pusēm ir pārklāti un to izmantošana betona veid ņu statusā 
nav pārprotama (4412. poz īcija).  
4418 50 00  Jumsti ņi un lubas  
Skat. 4418. poz īcijas HS skaidrojumu sept īto un astoto 
punktus.  
4418 71 00 l īdz 
4418 79 00  Salikti gr īdas dēļi 
Skat. 4418. poz īcijas HS skaidrojumu sesto punktu.  
4418 71 00  Moza īkas grīdām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst gr īdas plātnes sastāv no slāņa, kas 
pazīstams kā “izturīgais slānis” un ir izgatavotas no 
blokiem, atgriezumiem, apmal ēm u.c., kas salikti uz piem ē­
rotas koka, skaidu pl ātnes, pap īra, plastmasas, kor ķa u.c. 
pamatnes.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 292  
Skat. arī pozīcijas 4412 HS skaidrojumus. 
Skat. arī apakšpoz īcijas 4418 71 HS skaidrojumus.  
4418 72 00  Cit ādi, salikti no vair ākām koksnes k ārtām 
Skat. 4418 71 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
▼M36  
4418 99 10  L īmēti laminēti kokmateri āli 
Sk. 4418. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto punktu.  
4418 99 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst šūnainie koka pane ļi, kas ir aprak ­
stīti 4418. poz īcijas HS skaidrojumu piektaj ā punktā. 
▼B 
4420  Koka intarsijas un inkrust ācijas; lādītes un k ārbiņas 
juvelierizstr ādājumiem vai galda piederumiem un taml ī­
dzīgiem priekšmetiem; koka statuetes un citi dekorat īvi 
izstrādājumi; koka m ēbeles, kas nav min ētas 94. noda ļā 
4420 90 10  Koka inkrust ācijas un intarsijas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst koka pane ļi ar inkrust āciju vai 
intarsiju. 
Intarsija parasti sast āv no plāniem koka vai cita materi āla 
(parastā metāla, gliemežv āku, ziloņkaula u.c.) gabali ņiem, 
kas pielīmēti pie koka pamatnes dekorat īviem mērķiem. 
4421  Citi koka izstr ādājumi  
4421 90 97  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. dēļu komplekti, kas sast āv no koka iesai ņojuma kastu 
daļām (vākiem u.c.); 
2. koka bag āžas plaukti, salikti vai nesalikti, ar noteikumu, 
ka tiem nav m ēbeļu īpašību; 
3. dārza nožogojums utt. izgatavots no s ētas latām, kas ir 
krusteniski sanaglotas un tad izstieptas (akordeona veid ā 
jeb gofrētas); 
4. dažāda veida iesmi un noasin āti kociņi, ko izmanto 
dažādu ēdienu (rolmopšu u.c.) sagatavošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 293  
45. NODA ĻA 
KORĶIS UN KOR ĶA IZSTR ĀDĀJUMI 
4501  Dabiskais kor ķis, neapstr ādāts vai vienk ārši apstr ādātā 
veidā; korķa atkritumi; sasmalcin āts, granul ēts vai malts 
korķis 
4501 10 00  Dabiskais kor ķis, neapstr ādāts vai vienk ārši apstr ādātā 
veidā 
Skat. 4501. poz īcijas HS skaidrojumu (1) da ļu. 
4501 90 00  Cit āds 
Skat. 4501. poz īcijas HS skaidrojumu (2) un (3) punktu.  
4502 00 00  Dabiskais kor ķis, mizots taisnst ūra vai kvadr ātisku 
bloku, plašu, lokš ņu vai slokš ņu veidā (ieskaitot saga ­
taves kor ķu izgatavošanai ar nenoapa ļotām malām) 
Šajā pozīcijā ietilpst sienas p ārklājums ruļļos, kas sast āv no 
plāna dabisk ā korķa uz papīra pamatnes.  
4503  Dabisk ā korķa izstrādājumi  
4503 10 10 un 
4503 10 90  Korķi un aizb āžņi 
Skat. 4503 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
4504  Aglomer ēts korķis (ar saistvielu vai bez t ās) un tā 
izstrādājumi  
4504 10 11  Dzirkstošajam v īnam, ieskaitot ar ī ar dabisk ā korķa 
ripiņām apgādātos 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cilindriskie kor ķi un aizb āžņi 
dzirkstošā vīna pudelēm. Šo kor ķu un aizb āžņu diametrs ir 
acīm redzami liel āks nekā pudeles kakls, t āpēc, kad šos 
korķus ievieto pudel ē, tie tiek cieši saspiesti. Kad tie ir 
vienreiz izmantoti (tas ir, kad pudele ir atkor ķēta), tie 
pieņem 2204 21 06.–2204 21 09. apakšpoz īcijas skaidro ­
jumos nor ādīto formu. 
Šo korķu un aizb āžņu augšējā daļa bieži vien sast āv no 
aglomerēta korķa, bet apakš ējā daļa (tas ir, da ļa, kas 
nonāk kontakt ā ar dzirkstošo v īnu) – no dabisk ā korķa:
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 294  
4504 10 19  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst cilindriskie kor ķi un aizb āžņi no 
aglomerēta korķa pudelēm, atšķirīgām no dzirkstošajam 
vīnam paredz ētajām pudelēm. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst pl ānās korķa ripiņas, ko 
izmanto k ā izolāciju vainagkor ķos (4504 10 91. un 
4504 10 99. apakšpoz īcijas).  
4504 10 91 un 
4504 10 99  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī aglomer ētās korķa ripiņas 
vainagkor ķiem. 
4504 90 20  Kor ķi un aizb āžņi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst necilindriskas formas aglomer ēti 
korķi un aizb āžņi. Tādi korķi un aizb āžņi ir, piem ēram, 
konusveid īgi un var b ūt ar caurumu vid ū:
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 295  
46. NODA ĻA 
IZSTRĀDĀJUMI NO SALMIEM, ESPARTO VAI CITIEM P ĪŠANAS 
MATERI ĀLIEM; GROZI UN P ĪTI IZSTR ĀDĀJUMI 
4601  P īteņi un taml īdzīgi izstrādājumi no p īšanas materi ā­
liem, savienoti vai nesavienoti sloksn ēs; pīšanas mate ­
riāli, pīnes un l īdzīgi izstrādājumi no p īšanas materi ā­
liem, kas sasieti kop ā paralēlos saišķos vai saausti lokš ņu 
veidā gan kā gatavi izstr ādājumi, gan k ā pusfabrik āti 
(piemēram, pakl āji, mašas, aizsliet ņi) 
4601 21 10 l īdz 
4601 29 90  Paklāji, mašas un aizsliet ņi no augu materi āliem 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. no salmiem p īti rupji salmu pakl āji, kas ir austi vai 
sasieti kop ā paralēlos saišķos, vai uzausti lokš ņu formā, 
tādi kā aizsargpakl āji, ko izmanto d ārzkopībā; 
2. ķīniešu mašas un t āda pašā veidā izgatavotas un t ādiem 
pašiem nol ūkiem paredz ētas mašas. 
Par ķīniešu maš ām un pakl ājiem uzskata t ās mašas un 
paklājus, kas ir tieši izgatavoti no  Cyperacae  dzimtas 
(Lepironia mucronata ) augu stubl ājiem un sloksn ēm; 
tos ieved dabisk ā stāvoklī vai arī krāsotus (parasti 
sarkanā krāsā). Šīs mašas un pakl āji ir austi; meti, kas 
savieno kop ā augu materi āla stublājus vai sloksnes, 
sastāv no auklas vai pavediena, kas izk ārtots ar plaš ām 
atstarpēm. Mašas parasti tiek izgatavotas individu āli, un 
tām var būt malas apdare no tekstilmateri āla sloksnes; no 
izcelsmes valsts t ās bieži ieved ru ļļos, kas sast āv no 
vairākām, galos kop ā sašūtām mašām; 
3. rupji pakl āji, tādi kā tie, ko izmanto aizsardz ībai dārzko­
pībā; 
4. aizsliet ņi (piemēram, no salmiem vai no meldriem), ko 
izmanto t ādā pašā nolūkā kā iepriekš min ētās rupjās 
mašas, bet kas ir der īgi izmantošanai ar ī žogu un uzb ērtu 
ceļu celtniec ībai. 
4602  Grozi, p īti izstrādājumi un citi izstr ādājumi, kas ir tieši 
izgatavoti p ēc formas no 4601 . poz īcijā minētajiem 
pīšanas materi āliem vai prec ēm; izstrādājumi no lufas  
4602 11 00  No bambusa  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 4602. poz īcijas HS skaidrojumu 
pirmā punkta (i) un (ii) apakšpunktus min ētie izstrādājumi, 
piemēram, no augu materi āliem izgatavotas gr īdsegas, kas 
izveidotas no maziem, kop ā savienotiem pakl ājiņiem vai 
mašām, kas min ētas 4601 21. apakšpoz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 296  
4602 19 10  Salmu appinums pudel ēm 
Skat. 4602. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (8) apak ­ 
špunktu.  
4602 19 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. 4602. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (ii) apakš ­
punktā minētie izstrādājumi, piem ēram, no augu materi ā­
liem izgatavotas gr īdsegas, kas izveidotas no maziem, 
kopā savienotiem pakl ājiņiem vai maš ām, kas min ētas 
4601 29. apakšpoz īcijā; 
2. izstrādājumi no lufas. Lufu, kas ir paz īstama arī kā augu 
sūklis, klasific ē 1404 90 00. apakšpoz īcijā, un tā sastāv 
no pudeļveida ķirbja ( gourd ) varietātes (Luffa cylindrica ) 
šūnu audiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 297  
X SADAĻA 
PULPA NO KOKSNES VAI P ĀRĒJĀ CELULOZES 
ŠĶIEDRMATERI ĀLA; P ĀRSTRĀDĀTS (ATKRITUMI UN 
MAKULAT ŪRA) PAP ĪRS VAI KARTONS; PAP ĪRS, KARTONS UN 
IZSTRĀDĀJUMI NO TIEM  
47. NODA ĻA 
PULPA NO KOKSNES VAI P ĀRĒJĀ CELULOZES 
ŠĶIEDRMATERI ĀLA; P ĀRSTRĀDĀTS (ATKRITUMI UN 
MAKULAT ŪRA) PAP ĪRS VAI KARTONS  
Vispārīgie skaidrojumi  
Terminu “pusbalin āts” un “balin āts” definīcijas skat. š īs nodaļas HS 
vispārīgo skaidrojumu ceturtaj ā punktā. 
Pulpu uzskata par pusbalin ātu vai balin ātu, ja pēc izgatavošanas t ā ir 
bijusi pak ļauta dažādas intensit ātes apstrādei, kuras m ērķis ir bijis palie ­
lināt tās baltuma (spilgtuma) pak āpi ar kādu no metod ēm, it īpaši, 
dažādās pakāpēs atdalot vai modific ējot krāsvielas pulp ā, vai arī vien­
kārši pievienojot fluoresc ējošas vielas.  
4701 00  Meh āniskā koksnes pulpa  
4701 00 10  Termomeh āniskā koksnes pulpa  
Skat. 4701. poz īcijas HS skaidrojumu ceturta punkta p ēdējo 
apakšpunktu.  
4701 00 90  Cit āda 
Skat. 4701. poz īcijas HS skaidrojumu ceturta punkta pirmos 
trīs apakšpunktus.  
4703  Ķīmiskā koksnes pulpa, natronpulpa vai sulf ātpulpa, 
izņemot šķīstošās šķirnes  
Skat. šīs nodaļas 1. piez īmi. 
4703 11 00  No skuju kokiem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst it īpaši no priedes, baltegles un 
egles koksnes izgatavot ā pulpa.  
4703 19 00  No lapu kokiem  
Šajā apakšpoz īcijā ietvertā pulpa parasti ir izgatavota no 
papeles un parast ās apses, k ā arī no tādiem lapu kokiem 
kā dižskābardis, kasta ņa, eikalipts un daudzi tropisko sugu 
koki. Šķiedras parasti ir īsākas nekā skujkoku pulp ā. 
4703 21 00  No skuju kokiem  
Skat. 4703 11 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4703 29 00  No lapu kokiem  
Skat. 4703 19 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 298  
4704  Ķīmiskā koksnes pulpa, sulf ītpulpa, iz ņemot šķīstošas 
šķirnes  
Šai pozīcijai jāpiemēro 4703. poz īcijas un t ās apakšpoz īciju 
skaidrojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
4706  Pulpa no š ķiedrām, kas ieg ūtas no pārstrādāta (atkritu ­
miem un makulat ūras) papīra, kartona vai p ārējā celu­
lozes šķiedrmateri āla 
Skat. šīs nodaļas vispārīgo HS skaidrojumu trešo punktu.  
4706 10 00  Kokvilnas lintera pulpa  
Kokvilnas lintera pulpu, kur ā parasti ir augsts alfa-celulozes 
saturs (98-99 % no masas) un ļoti zems pelnu saturs (aptu ­
veni 0,05 % no masas), var atš ķirt no kokvilnas lintera, kas 
ir tikai sapres ēts loksnēs vai pl ātnēs un ir ietverts 
1404 20 00. apakšpoz īcijā, pēc tā, ka tā šķiedras, kuras 
vairākas stundas zem spiediena ir termiski apstr ādātas 
kodīgā nātrija šķīdumā, ir vairāk vai maz āk izšķīdušas, bet 
1404 20 00. apakšpoz īcijā minētā kokvilnas lintera š ķiedras, 
kas nav bijušas pak ļautas šādam procesam, parasti saglab ā 
savu sākotnējo struktūru un garumu.  
4707  P ārstrādāts (atkritumi un makulat ūra) pap īrs vai 
kartons  
Šajā pozīcijā neietilpst pap īra ruļļi, kuru ārējie slāņi ir daļēji 
izmērcēti ūdenī vai kā citādi sabojāti (48. noda ļa). 
4707 10 00  Nebalin āts saiņpapīrs, kartons, gofr ēts papīrs vai 
kartons  
Skat. 4707 10., 4707 20. un 4707 30. apakšpoz īcijas HS 
skaidrojumus.  
4707 20 00  Cit āds papīrs vai kartons, kas izgatavots galvenok ārt no 
balinātas celulozes, mas ā nekrāsotas  
Skat. 4707 10., 4707 20. un 4707 30. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst atkritumi (piem ēram, atgriezumi), 
kas radušies pap īra ražošanas vai apstr ādes, vai druk āšanas 
procesā, un no perfokart ēm un perfolent ēm. Šī pārstrādei 
paredzētā papīra kategorija parasti sast āv gandrīz tikai no 
neapdrukāta papīra. 
4707 30 10 un 
4707 30 90  Papīrs vai kartons, kas izgatavots galvenok ārt no meh ā­
niskās papīra masas (piem ēram, av īzes, žurn āli un 
līdzīga iespiedprodukcija)  
Skat. 4707 10., 4707 20. un 4707 30. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 299  
48. NODA ĻA 
PAPĪRS UN KARTONS; PAP ĪRA MASAS, PAP ĪRA VAI KARTONA 
IZSTRĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Papīra ruļļus, kuru ārējie slāņi ir daļēji samērcēti ūdenī vai kā citādi 
bojāti, klasific ē atbilstošaj ās 4801.–4811. poz īcijas apakšpoz īcijās. 
4801 00 00  Av īžpapīrs ruļļos vai loksn ēs 
Skat. šīs nodaļas 3. piez īmi un 4801. poz īcijas HS skaidro ­
jumus un š īs nodaļas 1. papildpiez īmi un tās skaidrojumus.  
4802  Nekr ītots pap īrs un kartons, izmantojams rakst īšanai, 
apdrukai vai citiem grafiskiem darbiem, neperfor ētas 
perfokartes un perforatora lentes pap īrs ruļļos vai 
jebkura izm ēra taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātu) 
loksnēs, izņemot poz īcijā 4801 vai 4803 min ēto papīru; 
rokas lējuma pap īrs un kartons  
Skat. šīs nodaļas 4. piez īmi. 
4802 10 00  Rokas l ējuma pap īrs un kartons  
Skat. šīs nodaļas Vispārīgo HS skaidrojumu (B) paragr āfu 
un 4802. poz īcijas HS skaidrojumu otro un trešo punktu.  
4802 40 10 un 
4802 40 90  Tapešu pamatne  
Tapešu pamatne var b ūt izgatavots no balta vai kr āsaina 
papīra, smitēts, ar maš īnu apstrādāts, ar biezu, bet elast īgu 
struktūru un raupju virsmu. Šo pap īru var izmantot k ā sienas 
apšuvumu un/vai no vienas puses apdruk āt, bet otra puse ir 
paredzēta klīsterim vai citai l īmējošai vielai. Pamata pap īram 
ir jāiztur tapešu ražošanas un l īmēšanas procesi.  
4803 00  Tualetes pap īra vai sejas salvešu, dvie ļu vai galdautu 
materiāli un taml īdzīgs mājturības vai higi ēnas vaja ­
dzībām izmantojams pap īrs, celulozes vate un audumi 
no celulozes š ķiedrām, krep ēti, ciļņoti, perfor ēti, ar 
virsmas kr āsojumu, dekor ējumu vai iespiedumu vai 
bez šādas apstr ādes, ruļļos vai loksn ēs 
4803 00 10  Celulozes vate  
Skat. 4803. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(2) apakšpunkta otro ieda ļu. 
Kad uz pap īra audumu skat ās pret gaismu, t ā atvērtā struk­
tūra atklāj mazus caurumi ņus. 
4803 00 31 un 
4803 00 39  Kreppap īrs un audumi no celulozes š ķiedrām, kuru 
katra kārta sver  
Termina “kreppap īrs” defin īciju skat. 4808. poz īcijas HS 
skaidrojumu pirm ā punkta (2) apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 300  
Auduma sl ēgtā struktūra nozīmē, ka tam ir kompakt āka un 
viendabīgāka struktūra nekā celulozes vatei.  
4804  Nekr ītots kraftpap īrs un kartons ru ļļos vai loksn ēs, 
izņemot poz īcijā 4802 vai 4803 min ēto 
Termina “kraftpap īrs un kartons” defin īciju skat. š īs nodaļas 
5. piezīmē. 
Kraftpapīram un kraftkartonam ir liela meh āniskā izturība. 
Parasti tie nesatur pildvielas un ir smit ēti līdz diezgan lielai 
pakāpei, tie gandr īz vienmēr ir caursp īdīgi, vairum ā gadī­
jumu ar maš īnu glazēti (tas ir, tikai ar vienu kalandr ētu 
virsmu) un parasti uz tiem ir redzamas ūdens līnijas. 
Kraftpapīrs un kraftkartons ir lieliski iesai ņojamie un ieti ­
namie pap īri. Tos izmanto ar ī elektrisko vadu iesai ņošanai 
papīrā, kā plakano virsmas loksni gofr ētam kartonam, pap īra 
šķiedru izgatavošanai un ar darvu, bitumenu vai asfaltu 
apstrādāta papīra vai kartona ražošanai.  
4804 11 11 l īdz 
4804 19 90  Kraftpap īrs 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi un atbilstošos HS 
apakšpozīciju skaidrojumus.  
4804 21 10 l īdz 
4804 29 90  Maisu kraftpap īrs 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 2. piez īmi un atbilstošos HS 
apakšpozīciju skaidrojumus.  
4804 31 51  Elektrotehniskais izol ācijas kraftpap īrs 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kondensatorpap īrs un kabe ļpapīrs. 
Kondensatorpap īrs ir plāns papīrs, ko izmanto elektrisko 
kondensatoru dielektri ķī. Šķiedras, ko izmanto š ī papīra 
ražošanā, iziet pamat īgu attīrīšanas procesu, lai l īdz mini­
mumam samazin ātu loksnes porain ību, un no t ām rūpīgi 
tiek atdal īti visi sveš ķermeņi (sevišķi metāls). 
Kabeļpapīrs ir paredz ēts elektrisko kabe ļu, ko izmanto izol ā­
cijai transformatoru spol ēs vai arī kā izolēšanas materi ālu 
citiem elektrotehniskiem nol ūkiem. Tam ir j ābūt ar ļoti 
labām izolācijas īpašībām un attiec īgi jābūt brīvam no 
jebkurām metāliskām vai skābām daļiņām, vai cit ādim elekt ­
rību vadītspējīgiem piemais ījumiem.  
4804 41 91  Uzs ūcošs kraftpap īrs 
Šī veida pap īrs un kartons sast āv galvenok ārt no koka š ķie­
drām, sver vair āk par 185 g, bet maz āk par 225 g kvadr āt­
metrā, un parasti to ieved ru ļļos ar platumu, liel āku par 
125 cm, bet maz āku par 165 cm. T ā porainības indekss, 
mērīts ar Gērlija ( Gurley ) porozimetru saska ņā ar Celulozes 
un papīra rūpniecības tehnisk ās asociācijas ( TAPPI ) noteik­
tajiem standartiem, ir maz āks par 13 sekund ēm uz 100 cm  3 
gaisa un 40 sekund ēm uz 300 cm  3 gaisa.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 301  
Uzsūcošs kraftpap īrs darbojas t āpat kā dzēšpapīrs – var ar 
pirkstu novilkt pa tikko uzz īmētu līniju, neizsm ērējot tinti. 
Uzsūcošs kraftpap īrs ir speci āli paredzēts piesūcināšanai ar 
sintētiskajiem sve ķiem lamin ēto lokšņu ražošanai augst ā 
spiedienā. 
4805  Cit āds nekrītots papīrs un kartons ru ļļos vai loksn ēs, kas 
nav apstr ādāts tālāk, kā norādīts šīs nodaļas 3. piez īmē 
4805 11 00  Pus ķīmisko šķiedru gofr ētais papīrs 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 3. piez īmi. 
4805 12 00  Gofr ētais salmu š ķiedru pap īrs 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 4. piez īmi. 
4805 19 10  Vi ļņotais kartons  
Skat. 4805 19. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
4805 24 00 un 
4805 25 00  Testlainers (p ārstrādāts papirs gofr ētā kartona 
virsmām) 
Skat. šīs nodaļas 5. apakšpoz īciju piezīmi 
4805 30 00  Sulf ītcelulozes ietinamais pap īrs 
Skat. šīs nodaļas 6. apakšpoz īciju piezīmi. 
4805 40 00  Filtrpap īrs un filtr ēšanas kartons  
Skat. 4805 40. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
4805 50 00  Pape un kartons  
Skat. 4805 50. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
▼M36  
__________  
▼B 
4806  Pergamentpap īrs, taukvielas necaurlaid īgs pap īrs, 
pauspapīrs, pergam īns un cit ādi kalandr ēti caurredzami 
vai caursp īdīgi papīri ruļļos vai loksn ēs 
4806 10 00  Pergamentpap īrs 
Skat. 4806. poz īcijas HS skaidrojumu pirmos četrus 
punktus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 302  
4806 20 00  Taukvielas necaurlaid īgi papīri 
Skat. 4806. poz īcijas HS skaidrojumu piekto l īdz astoto 
punktu.  
4806 30 00  Pauspap īri 
Skat. 4806. poz īcijas HS skaidrojumu dev īto punktu.  
4806 40 10 un 
4806 40 90  Pergamīni un cit ādi kalandr ētie caurredzamie vai caur ­
spīdīgie papīri 
Skat. 4806. poz īcijas HS skaidrojumu desmito un vienpad ­
smito punktu.  
4808  Gofr ēts papīrs un kartons (apl īmēts vai neapl īmēts ar 
gludām ārējām loksnēm), krep ēts, ciļņots vai perfor ēts, 
ruļļos vai loksn ēs, kas nav poz īcijā 4803 min ētais 
4808 10 00  Gofr ēts papīrs un kartons, perfor ēts vai neperfor ēts 
Skat. 4808. poz īcijas HS skaidrojumu (1) punktu.  
4808 40 00  Kraftpap īrs, krepēts vai krokots, ar ī ciļņots vai perfor ēts 
Skat. 4808. poz īcijas HS skaidrojumu (2), (3) un 
(4) punktu.  
4808 90 00  Cit āds 
Skat. 4808. poz īcijas HS skaidrojumu (2), (3) un 
(4) punktu.  
4809  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši vai 
attēlu pārnesoši pap īri (ieskaitot kr ītotu vai pies ūcinātu 
papīru trafaretspied ēm vai ofseta plat ēm), apdruk āts vai 
neapdruk āts, ruļļos vai loksn ēs 
4809 20 00  Paškop ējošais pap īrs 
Skat. 4816. poz īcijas HS skaidrojumu (A) punkta (2) apakš ­
punktu. Tom ēr šajā apakšpoz īcijā minētajiem pap īriem ir 
jāatbilst šīs nodaļas 8. piez īmes (B) punkt ā uzskaitītajiem 
kritērijiem.  
4809 90 00  Cit āds 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi 4816. poz īcijas HS 
skaidrojumu (A) punkta (1) apakšpunktu, un cit ādi kopē­
jamie vai novelkamie pap īri, tādi kā termiski novelkamie 
papīri un pārklātie vai pies ūcinātie papīri kopējamo apar ātu 
trafaretiem vai ofseta drukas plat ēm. Tomēr šajā apakšpoz ī­
cijā minētajiem pap īriem ir j āatbilst šīs nodaļas 8. piez ī­
mes (B) punkt ā uzskaitītajiem krit ērijiem.  
4810  Pap īrs un kartons, kas no vienas vai ab ām pusēm 
pārklāts ar kaol īnu vai cit ām neorganisk ām vielām, 
lietojot saistvielas vai bez t ām, bez citiem p ārklājumiem, 
ar virsmas kr āsojumu vai bez t ā, ar dekorat īvu virsmu 
vai iespiedatt ēliem vai bez tiem, jebkura lieluma ru ļļos 
vai taisnst ūrveida (ar ī kvadrātveida) loksn ēs ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 303  
4810 13 00 l īdz 
4810 19 00  Papīrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem grafi ­
skiem darbiem, kas nesatur meh āniskā vai ķīmiski 
mehāniskā procesā iegūtas šķiedras vai satur š ādas šķie­
dras ne vair āk kā 10 % no kop ējā šķiedru daudzuma  
Skat. 4810 13., 4810 14., 4810 19., 4810 22. un 
4810 29. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
4810 22 00 l īdz 
4810 29 80  Papīrs un kartons rakst īšanai, apdrukai vai citiem grafi ­
skiem darbiem, kur ā vairāk par 10 % no kop ējā šķiedru 
satura ir meh āniskā vai ķīmiski meh āniskā procesā 
iegūtas šķiedras  
Skat. 4810 13., 4810 14., 4810 19., 4810 22. un 
4810 29. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
4810 22 00  Porains kr ītpapīrs 
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 7. piez īmi. 
4810 92 10 l īdz 
4810 92 90  Daudzslāņainais  
Skat. 4805. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (2) apak ­ 
špunktu.  
4811  Pap īrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes 
šķiedrām, krītots, pies ūcināts, ar pārklājumu, ar kr āsotu 
vai dekorat īvu virsmu vai apdruk āts, jebkura izm ēra 
ruļļos vai taisnst ūrveida (ieskaitot kvadr ātu) loksn ēs, 
izņemot poz īcijā 4803, 4809 vai 4810 min ēto 
Šajā pozīcijā ietilpst atseviš ķi papīra vai kartona gr īdas 
segumi, kas nav piem ēroti sienas segumiem. 
Šajā pozīcijā neietilpst izstr ādājumi, kas piem ēroti izmanto ­ 
šanai grīdas un sienu segumiem (poz īcija 4823).  
4811 10 00  Ar gudronu, bitumu vai asfaltu apstr ādāts papīrs un 
kartons  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst mitrumu necaurlaid īgas loksnes, 
kas sastāv no div ām ar asfaltu pies ūcināta krepēta papīra 
loksnēm, starp kur ām ir ieklāta plāna alumīnija folija loksne. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst jumtu p ārklājums, kas sast āv no 
kartona pamata, kas iet īts vai arī no abām pusēm pārklāts ar 
asfalta vai l īdzīga materi āla kārtu (6807. poz īcija).  
4811 51 00 un 
4811 59 00  Papīrs un kartons, kr ītots, pies ūcināts vai pārklāts ar 
plastmas ām (izņemot līmes)  
Ar plastmas ām laminēts papīrs un kartons ietilpst šaj ās 
apakšpozīcijās tikai taj ā gadījumā, ja plastmasas biezums 
nav lielāks par pusi no kop ējā biezuma (skat. š īs nodaļas 
2. piezīmes (g) punktu).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 304  
4811 60 00  Pap īrs un kartons, kr ītots, pies ūcināts vai pārklāts ar 
vasku, paraf īnu, stear īnu, eļļu vai glicer īnu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar paraf īnu apstrādāts papīrs un 
kartons, kas paredz ēts piena paku vai sulas paku, vai ska ņu­
plašu apv āku utt. izgatavošanai, un kuram vien ā pusē ir tā 
izstrādājuma uzdruk āts vai ilustr ēts attēls, kurš taj ā tiks 
ievietots.  
4811 90 00  Cit āds papīrs, kartons, celulozes vate un audums no 
celulozes š ķiedrām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nesagrieztas formas. Š īs formas 
sastāv no loksn ēm, parasti saloc ītām vai ruļļos un kas perfo ­
rētas transvers āli (šķērsgriezum ā) regulāros imtervalos, 
veidojot sec īgas formas, kuras perfor ācijas vietās var atdal īt. 
Uz tām atrodas iespiedmateri āls, kuru j āpapildina. Šiem 
izstrādājumiem var b ūt arī sānu perfor ācija, kas ļauj tos 
izmantot ātrās drukas iek ārtās vai grāmatvedības mašīnās. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst nesagrieztas lietved ības veid­
lapas (4820 40 00. apakšpoz īcija).  
4816  Koppap īrs, paškop ējošais pap īrs un citi kop ējoši vai 
attēlu pārnesoši pap īri (izņemot pap īru pozīcijā 4809), 
papīrs trafaretspied ēm un ofsetplat ēm, iepakots kast ēs 
vai bez kast ēm 
4816 20 00  Paškop ējošais pap īrs 
Skat. 4816. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (2) punktu. 
Šajā apakšpoz īcijā minētie izstrādājumi nevar b ūt ar izmē­
riem, kas min ēti šīs nodaļas 8. piez īmes (B) punkt ā 
(4809. poz īcija).  
4816 90 00  Cit āds 
Skat. 4816. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (1) un 
(3) punktu un (B) da ļas (1) punkta. Šaj ā apakšpoz īcijā 
minētie izstrādājumi nevar b ūt ar izmēriem, kas min ēti šīs 
nodaļas 8. piez īmē (4809. poz īcija). 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī ofseta drukas plates (skat. 
4816. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas (2) punkta otro 
teikumu). Uz šiem izstr ādājumiem neattiecas nek ādi izmēru 
nosacījumi.  
4818  Tualetes pap īrs un taml īdzīgs papīrs, celulozes vate vai 
celulozes š ķiedru pap īrs, ko izmanto m ājsaimniec ībā vai 
sanitāriem un higi ēnas nolūkiem, ru ļļos, kuru platums 
nepārsniedz 36 cm, vai sagriezts p ēc izmēra vai formas; 
kabatlakati ņi, kosmētikas salvetes, dvie ļi, galdauti, galda 
salvetes, palagi un taml īdzīgi mājsaimniec ības, sanit ā­
rijas vai slimn īcu piederumi, ap ģērba gabali un ap ģērba 
piederumi no pap īra masas, pap īra, celulozes vates vai 
celulozes š ķiedras audumiem  
4818 90 10 un 
4818 90 90  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietverti slimnieku gultas paladzi ņi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 305  
4819  Kastes, k ārbas, kast ītes, somas un cit āda tara no pap īra, 
kartona, celulozes vates vai celulozes š ķiedru auduma; 
mapes, v ēstuļu saturētāji un taml īdzīgi izstrādājumi no 
papīra vai kartona izmantošanai iest ādēs, veikalos utt.  
4819 20 00  Salokamas kastes un k ārbas no negofr ēta papīra vai 
kartona  
Skat. 4819. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas otro 
punktu.  
4819 60 00  Mapes, v ēstuļu saturētāji, dokumentu glab āšanas kastes 
un taml īdzīgi izstr ādājumi izmantošanai iest ādēs, 
veikalos utt.  
Skat. 4819. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. 
4820  Re ģistrācijas žurn āli, grāmatvedības grāmatas, piez īmju 
grāmatiņas, veidlapu, orderu un kv īšu grāmatas, vēstuļu 
un pierakstu bloki, dienasgr āmatas un l īdzīgi izstrādā­
jumi, burtn īcas, piez īmju grāmatas, apv ākojumi, ātršu­
vēji, lietu v āki, kopējamie komplekti, paškop ējošās liet­
vedības veidlapas un formul āri, pa lap ām salikti kop ē­
jamie komplekti un cit ādi papīra vai kartona kancelejas 
piederumi; kolekciju vai paraugu albumi, pap īra vai 
kartona gr āmatu apv āki 
4820 40 00  Paškop ējošas lietved ības veidlapas un formul āri, pa 
lapām salikti kop ējamie komplekti  
Skat. 4820. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (4) un 
(5) apakšpunktus. 
Skat. arī 4811 90 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
4823  Cit āds papīrs, kartons, celulozes vate un audums no 
celulozes š ķiedrām, sagriezts p ēc izmēra vai formas; 
citādi izstrādājumi no pap īra masas, pap īra, kartona, 
celulozes vates vai celulozes š ķiedru auduma  
4823 20 00  Filtrpap īrs un filtr ēšanas kartons  
Skat. 4823. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1) apak ­ 
špunktu.  
4823 90 85  Cit āds 
Skat. 4823. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (3) un (6) 
līdz (17) apakšpunktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas piem ēroti 
izmantošanai gr īdas un sienu segumiem. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī kondensatorpap īrs, kas ir elek ­
triskās izolācijas pap īrs, kuru izmanto kondensatoros k ā 
dielektriķi. Tas ir ārkārtīgi plāns (parasti no 0,006 l īdz 
0,02 mm), ļoti vienm ērīga biezuma un piln ībā bez porām. 
Parasti tas ir izgatavots no n ātrija vai sulf āta pulpas, un 
dažreiz no lupatu pulpas. Kondensatorpap īrs ir ķīmiski 
neitrāls, tajā nav pat ne vismaz āko metāla daļiņu piemais ī­
juma, un šim pap īram ir liela meh āniskā un dielektrisk ā 
izturība (nav dielektrisko zudumu).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 306  
49. NODA ĻA 
IESPIESTAS GR ĀMATAS, AV ĪZES, REPRODUKCIJAS UN P ĀRĒJĀ 
POLIGR ĀFIJAS R ŪPNIECĪBAS PRODUKCIJA; ROKRAKSTI, 
MAŠĪNRAKSTI UN KARTES 
4901  Iespiestas gr āmatas, broš ūras, lapiņas un līdzīgi iespiesti 
izdevumi, broš ēti vai atseviš ķu lapu veid ā 
4901 99 00  Cit ādi 
Skat. šīs nodaļas 3. piez īmi. 
4905  Kartes, ģeogrāfiskās, hidrogr āfiskās, jūras vai visu veidu 
līdzīgas kartes, ieskaitot atlantus, sienas kartes, topogr ā­
fiskus plānus un globusus, iespiest ās 
4905 10 00  Globusi  
Skat. 4905. poz īcijas HS skaidrojumu p ēdējo punktu pirms 
izņēmumiem un (f) iz ņēmumu.  
4905 91 00 un 
4905 99 00  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst topogr āfiski prec īzas kartes, kas 
publicētas reklāmas mērķiem, ar vai bez rekl āmas materi āla 
(piemēram, ceļu kartes, ko izdevušas riepu vai automaš īnu 
ražotājfirmas, naftas komp ānijas utt.).  
4907 00  K ārtējā vai jaun ā izlaiduma nedz ēstas pastmarkas, 
zīmogmarkas vai l īdzīgas markas valst ī, kam t ās ir 
domātas; ģerboņa papīrs; banknotes, čeku grāmatiņas; 
akcijas, oblig ācijas un l īdzīgas vērtspapīru formas  
4907 00 10  Pastmarkas, z īmogmarkas un l īdzīgas markas  
Skat. 4907. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
4908  Novelkam ās bildītes (dekalkom ānijas)  
4908 10 00  Novelkam ās bildītes (dekalkom ānijas) ar caursp īdīgu 
virskārtu 
Skat. 4908. poz īcijas HS skaidrojumu trešo punktu.  
4911  P ārējā iespiedprodukcija, ieskaitot iespiest ās reproduk ­
cijas un fotogr āfijas 
4911 10 10 un 
4911 10 90  Tirdzniec ības rekl āmas materi āli, preču katalogi un 
līdzīga produkcija  
Skat. 4911. poz īcijas HS skaidrojumu piekt ā punkta 
(1) apakšpunktu.  
4911 10 10  Pre ču katalogi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izdevumi, kas apraksta vai att ēlo 
preces un nor āda to cenu un pas ūtījuma numuru.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 307  
4911 91 00  Att ēli, zīmējumi un fotogr āfijas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3703. poz īcijā minētie izstrādā­
jumi, kuri ir ekspon ēti un attīstīti. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī mākslinieciskie iespiedumi 
(zīdspiedes tehnik ā), pat ja m ākslinieks ir tos parakst ījis 
un sanumur ējis. 
4911 99 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst iespiestie materi āli, tādi kā 
ceļojuma biļetes vai ku ģa uzturzīmes, kurās ietvertas viena 
vai vair ākas magn ētiskās svītras (8523 21 00. apak ­ 
špozīcijas).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 308  
XI SADA ĻA 
TEKSTILS UN TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Kā norādīts HS skaidrojumos (skat. š īs sadaļas vispārīgo skaidrojumu 
ievada pēdējo punktu), XI sada ļa ir sadal īta divās daļās: 
a) pirmaj ā daļā (50.–55. noda ļa) tekstilizstr ādājumi ir sanoda ļēti 
atkarībā no tekstilmateri āla, no kā tie ir izgatavoti, bet izstr ādā­
jumus, kas sast āv no tekstilmateri ālu maisījumiem, klasific ē 
saskaņā ar šīs sadaļas 2. piez īmi; 
b) otrajā daļā (56.–63. noda ļās), kopā ar 5809 00 00. poz īcijas un 
5902. poz īcijas izņēmumiem, izstr ādājumi preču nodaļas vai poz ī­
cijas līmenī netiek klasific ēti atkarībā no tekstilmateri āliem, no 
kuriem tie ir izgatavoti. Tom ēr Kombin ētās nomenklat ūras 
56.–63. noda ļā daudzas poz īcijas ir sadal ītas tālāk apakšpoz īcijās, 
pamatojoties uz tekstilmateri ālu sastāvu. Šajos gad ījumos klasifi ­
kācija šajās apakšpoz īcijās ir jāveic saska ņā ar šīs sadaļas 2. apak ­ 
špozīciju piezīmes noteikumiem.  
2. Šīs sadaļas 2. apakšpoz īciju piezīmē ir minēti noteikumi, p ēc kuriem 
nosaka tādu izstrādājumu klasifik āciju 56.–63. noda ļā, kuri satur 
divus vai vair āk tekstilmateri ālus. Šie izstr ādājumi ir jāklasificē tajā 
apakšpozīcijā, kurā klasificē izstrādājumus no t ā tekstilmateri āla, kurš 
šajā izstrādājumā ir pārsvarā, ņemot vērā, kur nepieciešams, š īs 
sadaļas 2. (B) piez īmes noteikumus.  
Tomēr, piemērojot šos noteikumus, ir j āņem vērā šīs sadaļas apak­ 
špozīciju 2. (B) piez īmes (a)–(c) punkti.  
3. Šīs sadaļas 2. piez īmes interpret ācijas vadl īnijas var atrast HS paskai ­
drojumos (skat., piem ēram, šīs sadaļas vispārīgo skaidro ­
jumu (I) (A) da ļu). 
Piemērojot 2. piez īmi, nav j āņem vērā: 
a) dzijas, ko satur audumu e ģes (neirstoš ās malas), ar noteikumu, ka 
šīs eģes nav gatav ā produkta b ūtiska sast āvdaļa, kā, piemēram, 
dažu audumu e ģes, ko izmanto lietussargu vai lakatu ražošan ā; 
b) atdaloša dzija, kas ievad īta audum ā, lai norādītu griezuma vietu;  
c) dzijas (“paties ības” dzijas), kas atrodas auduma galos, ja š īs dzijas 
ir no cita tekstilmateri āla, nevis t ā, no kura ir izgatavots pats 
audums.  
4. Terminu “nebalin āta”, “balin āta” un “kr āsota” noz īmi, kad runa ir par 
dziju, un terminu “nebalin āts”, “balin āts”, “krāsots”, “no daž ādu 
krāsu dzijām” un apdruk āts nozīmi, kad runa ir par austiem audu ­
miem, skat. š īs sadaļas apakšpoz īciju 1. (a)–1. (h) piez īmes. 
5. Dažādu audumu fakt ūru aprakstus skat. š īs nodaļas HS visp ārīgo 
skaidrojumu apakšpoz īciju (I)(C) skaidrojumos.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 309  
50. NODA ĻA 
ZĪDS 
5004 00  Z īda dzija (iz ņemot dziju no z īda atlikām), neiepakota 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā 
5004 00 10  Nebalin āta, mazg āta vai balin āta 
Nebalināta zīda dzija sast āv no viena vai vair ākiem savītiem 
pelēkbēšas krāsas pavedieniem; tie v ēl nav atbr īvoti no lip ī­
gajām vielām. Nebalin ātā zīda dzija var satur ēt līdz 30 % 
sericīna, un visbiež āk tā vēl ir savā dabiskajā, gaiši dzelten ā 
krāsā. Nebalin ātu zīda dziju parasti t ālāk apstrādā, taču to 
var arī uzreiz pārstrādāt audumā. 
Nebalinātas zīda dzijas mazg āšana atbr īvo to no lip īgajām 
vielām, jo atseviš ķie pavedieni tiek atbr īvoti no seric īna, kas 
tos apņem. Mazg āšanu parasti veic karst ā ziepjūdenī vai 
izšķīdinātā potaša sārmā. 
Tās dabiskās krāsvielas, kas v ēl ir saglab ājušās, tiek izn īci­
nātas balinot.  
5005 00  Dzija no z īda atlik ām, neiepakota p ārdošanai 
mazumtirdzniec ībā 
5005 00 10  Nebalin āta, mazg āta vai balin āta 
Jāpiemēro 5004 00 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
5007  Audumi no dabisk ā zīda vai zīda atlikām 
5007 20 11 l īdz 
5007 20 71  Pārējie audumi ar 85 % vai vair āk dabiskā zīda vai zīda 
atliku, iz ņemot ķemmēšanas atlikas  
Skat. 5007 20. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
5007 20 11 un 
5007 20 19  Krepi  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst parasti viegli audumi ar nel ī­
dzenu vai krokainu izskatu (kad tie ir gatavi), jo tie ir izga ­
tavoti no krepdzijas, tas ir, stipri sav ītas dzijas (parasti 
2 000-3 600 apgriezienu uz metru), un tiem ir dabiska 
tieksme veidot cilpas. 
Šīs dzijas var izmantot metos vai audos, vai abos, atseviš ķi 
vai kombin ējot ar vāji savītu dziju. Pret ējā savijuma dzijas 
bieži ir pam īšus, tas ir, dzijai ar “S” savijumu seko dzija ar 
“Z” savijumu, lai orient ētu pretējā virzienā blakusesošo 
dziju vīšanās tendenci, t ādējādi nodrošinot cilpošanas l īdz­
svaru. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst īstie krepi, tas ir, tie, kuros 
vismaz vai nu meti vai audi ir galvenok ārt no krepdzijas. 
Pazīstamākie ir krepdeš īns, marokens, žoržets, sat īna kreps, 
šarmēza kreps un šifona kreps.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 310  
Audumus, kuriem ir krep ēta tikai viena puse vai ar ī tikai 
daļa to virsmas (lentes, sv ītraini audumi vai audumi ar 
rakstu (zīmējumu), ar ī klasificē šajās apakšpoz īcijās. 
Šajās subozīcijās neietilpst tie audumi, kuros krepa efekts ir 
panākts ar citiem pa ņēmieniem, nevis izmantojot krepa 
diegus – piem ēram, tie, kuros krep ētais izskats ir pan ākts, 
kombinēti izmantojot speci ālas auduma fakt ūras (piem ēram, 
“sabuļādu”) un daž āda izmēra un savijuma dzijas.  
5007 20 21 l īdz 
5007 20 39  Eponžs, habutajs, hon āns un l īdzīgi Tālo Austrumu 
dabiskā zīda audumi (ne mais ījumā ar atsuk ām vai 
pārējām zīda atlikām vai pārējiem tekstilmateri āliem)  
Šajās apakšpoz īcijās minētajiem audumiem ir daž ādas indi­
viduālas atšķirības to īpašībās, faktūrā un izskat ā. 
Visbiežāk šie audumi ir austi uz viet ējā ražojuma rokas 
stellēm vienkāršā (gludā, rievotā, atlasa) fakt ūrā no jēlzīda 
(nešķeterēta zīda) pavedieniem, kas savienoti bez savijuma. 
To eģes parasti ir boj ātas (nepiln īgas). Tie ir saloc īti kabatas 
portfeļa formā: divas auduma gabala malas tiek saliktas 
kopā vienā gabalā, kurš pēc tam tiek saloc īts tiem apk ārt. 
Dažiem audumu veidiem (it īpaši no Ķīnas) tiek izmantots 
cits locīšanas paņēmiens; viens gals apakš ā, otrs gals augš ā, 
un auduma gabals tiek saloc īts atpakaļ uz paša auduma ar 
četriem loc ījumiem uz jardu (0,91 m). 
Tomēr tie var b ūt sagatavoti ar ī citādi, piemēram, saritin āti. 
Šo audumu skait ā ir sekojoši: 
1. Habutajs; Jap ānas audums ar gludu vai rievotu (sarža) 
faktūru, austs no vienk ārtas dzijas bez savijuma. Ar 
terminu “habutajs” parasti apz īmē gludi austu audumu, 
un ar terminu “rievots (sarža) habutajs” – rievoti austu. 
Nebalinātā stāvoklī šie audumi ir raupji p ēc taustes un ir 
pelēkbaltā krāsā vai ar pel ēkbaltu vai dzeltenbaltu 
nokrāsu. Kad tos att īra (piemēram, izbalina), tas ir, kad 
tiek atdal īta lipīgā viela (zīda sveķi), šie audumi ir balti 
vai ar pel ēkbaltu (vai dzeltenbaltu) nokr āsu, un tos bez 
tālākas apstr ādes var izmantot izstr ādājumu izgatavo ­ 
šanai. 
Šo audumu balin āšanu parasti pabeidz, tos smit ējot vai 
pildot, kas tiem piedod bl īvāku konsistenci, spož āku 
izskatu un liel āku masu; 
2. Čičunča; Ķīnas audums, ko sauc par šantungu, hon ānu, 
asanu, antungu, ningaju, atkar ībā no auduma izcelsmes 
provinces. Šie audumi ir sal īdzinoši biezi un smag āki par 
iepriekš min ētajiem Jap ānas audumiem; nebalin ātā 
stāvoklī tiem ir dzelten īga vai sarkan īga nokrāsa, un 
pēc mazgāšanas to kr āsa ir līdzīga nebalin ātu vai tikai 
parasti mazg ātu linu vai batista kr āsai. Šie audumi var 
būt rievoti vai nerievoti, un rievojuma efektu pan āk ar 
rievotu fakt ūru, izmantojot daž ādu biezumu dzijas;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 311  
3. Tusa (jeb tusora); audums, c ēlies no k āda Zieme ļaus­
trumu Indijas apgabala un austs no z īda, kas ieg ūts no 
savvaļas zīdtārpiņa pavediena. Termina noz īme ir papla ­ 
šināta, un to attiecina ar ī uz Ķīnas audumiem. Tagad šis 
termins ietver ar ī līdzīgus (līdzīgas kvalit ātes) audumus, 
ko ražo vair ākās Tālo Austrumu valst īs no zīda, ko vērpj 
savvaļas zīdtārpiņš, kurš barojas ar ozola lap ām; 
4. Indijas z īds (korahs); šo z īdu ražo Kalkut ā un tas ļoti 
atgādina Japānas habutaju, ar t ādu atšķirību, kas tas ir 
neregulārāks un ir izgatavots no biez ākas dzijas. Viena 
no šī auduma rakstur īgām īpašībām ir tā, ka caur e ģi iet 
lente.  
5007 20 41  Až ūraudumi (až ūrpinumi)  
Ažūraudumi (až ūrpinuma audumi) ir tie, kuriem att ālums 
gan starp atseviš ķiem metu pavedieniem, gan starp atsevi ­ 
šķiem audu pavedieniem ir vismaz tik liels, cik izmantot ās 
dzijas diametrs.  
5007 20 61  Ar platumu vair āk nekā 57 cm, bet ne vair āk kā 75 cm  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst seviš ķi audumi ar platumu, kas 
piemēroti kaklasaišu izgatavošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 312  
51. NODA ĻA 
VILNA, SMALKIE VAI RUPJIE DZ ĪVNIEKU MATI; ZIRGU ASTRU 
DZIJA UN AUSTS AUDUMS 
5102  Smalkie vai rupjie dz īvnieku mati, nek ārsti vai 
neķemmēti 
5102 11 00  Kašmiras kazu  
Skat. 5102 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
5103  Vilnas vai smalko vai rupjo dz īvnieku matu atkritumi, 
ieskaitot v ērpšanas atkritumus, bet iz ņemot plucin ātas 
izejvielas  
5103 10 10  Nekarboniz ētās 
Termina “nekarboniz ētās” skaidrojumu skat. 5101. poz īcijas 
HS skaidrojumu treš ā punkta (B) apakšpunkt ā. 
5103 10 90  Karboniz ētās 
Termina “karboniz ētās” skaidrojumu skat. 5101. poz īcijas 
HS skaidrojumu treš ā punkta (C) apakšpunkt ā. 
5105  Vilna un smalkie vai rupjie dz īvnieku mati, k ārsti vai 
ķemmēti (ieskaitot ķemmētu vilnu atgriezumos)  
5105 21 00  Ķemmēta vilna atgriezumos  
Termina “ ķemmēta vilna atgriezumos” defin īciju skat. 
5101. poz īcijas HS skaidrojumu sept ītajā punktā. 
5105 31 00  Kašmiras kazu  
Skat. 5102 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
5106  Vilnas apar ātdzija, nesagatavota mazumtirdzniec ībā 
5106 10 10  Nebalin āta 
Nebalināta vilnas dzija ir dzija, kas izgatavota no vilnas, kas 
vairākos procesos ir r ūpīgi attīrīta. Tā nav balin āta, krāsota 
vai apdruk āta, un līdz ar to saglab ā vilnas dabisko kr āso­
jumu. 
Skat. arī šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmes (b) punktu.  
5106 20 10  Ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no 
masas vai vair āk ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 313  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai t ā dzija, kura satur 85 % 
no masas vai vair āk vilnas un smalko dz īvnieku matu mais ī­
jumu, kur ā vilna pēc masas ir p ārsvarā pār smalkajiem dz īv­
nieku matiem; pret ējā gadījumā dziju klasific ē 
5108. poz īcijā. 
5106 20 91  Nebalin āta 
Jāpiemēro 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
5107  Vilnas ķemmdzija, nesagatavota mazumtirdzniec ībā 
5107 10 10  Nebalin āta 
Skat. 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
5107 20 10 un 
5107 20 30  Ar vilnas vai smalko dz īvnieku matu saturu 85 % no 
masas vai vair āk 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai t ā dzija, kura satur 85 % 
no masas vai vair āk vilnas un smalko dz īvnieku matu mais ī­
jumu, kur ā vilna pēc masas ir p ārsvarā pār smalkajiem dz īv­
nieku matiem; pret ējā gadījumā dziju klasific ē 
5108. poz īcijā. 
5107 20 10  Nebalin āta 
Jāpiemēro 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
5107 20 51  Nebalin āta 
Jāpiemēro 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
5107 20 91  Nebalin āta 
Jāpiemēro 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
5108  Dzija no smalkiem dz īvnieku matiem (apar ātdzija vai 
ķemmdzija), nesagatavota mazumtirdzniec ībā 
5108 10 10  Nebalin āta 
Jāpiemēro 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
5108 20 10  Nebalin āta 
Jāpiemēro 5106 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 314  
52. NODA ĻA 
KOKVILNA 
5201 00  Kokvilnas š ķiedras, nek ārstas vai ne ķemmētas 
5201 00 10  Higroskopisk ās vai balin ātās 
Higroskopisk ās kokvilnas š ķiedras var uzs ūkt relatīvi lielu 
daudzumu mitruma. 
Balinātas kokvilnas š ķiedras ir kokvilnas š ķiedras, no kur ām 
krāsainie sveš ķermeņi, kurus nevar atdal īt ne ar vienu citu 
paņēmienu, ir atdal īti ar oksid āciju vai redukciju, izmantojot 
dažādas ķimikālijas.  
5208  Kokvilnas audumi, ar kokvilnas saturu 85 % vai vair āk, 
ar virsmas bl īvumu ne vair āk kā 200 g/m  2 
5208 11 10  Audumi band āžas, pārsienamo materi ālu un medic īnas 
marles izgatavošanai  
Šie ir pl āni, marlei l īdzīgi audumi ar vienk āršu faktūru, 
parasti slīdīgi. Tie ir izgatavoti no atseviš ķiem pavedieniem, 
un to blīvums ir maz āks par 28 diegiem uz cm  2 . 
5208 21 10  Audumi band āžas, pārsienamo materi ālu un medic īnas 
marles izgatavošanai  
Skat 5208 11 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
5209  Kokvilnas audumi ar kokvilnas saturu 85 % vai vair āk, 
ar virsmas bl īvumu vair āk nekā 200 g/m  2 
5209 42 00  Den īma audumi  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi un šīs nodaļas HS 
vispārīgo skaidrojumu (I) da ļas (C) punkta apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
5211  Kokvilnas audumi ar kokvilnas saturu maz āk nekā 
85 %, pievienojot galvenok ārt vai tikai ķīmiskās šķie­
dras, ar virsmas bl īvumu vair āk nekā 200 g/m  2 
5211 42 00  Den īma audumi  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi un šīs nodaļas HS 
vispārīgo skaidrojumu (I) da ļas (C) punkta apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
5211 49 10  Žakardaudumi  
Žakardaudumi ir audumi ar tekst ūrzīmējumu, ko veido 
izcelti individu ālie metu pavedieni. Š ādā veidā uz tumša 
vai krāsaina pamata ar neman āmiem dūrieniem tiek izš ūti 
ļoti dažādi zīmējumi. Žakardaudumus izmanto galvenok ārt 
kā tapsējuma materi ālu, matraču pārklājumiem un k ā mate­
riālu aizkariem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 315  
53. NODA ĻA 
CITĀDAS AUGU TEKSTILŠ ĶIEDRAS; PAP ĪRA PAVEDIENI UN 
AUDUMI NO PAP ĪRA PAVEDIENIEM 
5308  Dzija no cit ādām augu tekstilš ķiedrām; papīra pavedieni  
5308 10 00  Kokosš ķiedras dzija  
Šajā apakšpoz īcijā klasificē tikai tādu kokosš ķiedru dziju, 
kas sastāv no viena vai diviem vijumiem. Kokosš ķiedru 
dzija, kas sast āv no trim vai vair āk vijumiem, ietilpst 
5607. poz īcijā saskaņā ar šīs nodaļas 3. piez īmes (A) punkta 
(d) apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 316  
54. NODA ĻA 
ĶĪMISKIE PAVEDIENI; DEKORAT ĪVĀS LENTES UN TAML ĪDZĪGI 
ĶĪMISKIE TEKSTILMATERI ĀLI 
Vispārīgie skaidrojumi  
Termina “augstas stipr ības dzija” defin īciju skat. š īs sadaļas 6. piez īmē. 
Elastīgā dzija ir defin ēta šīs nodaļas 13. piez īmi. 
5401  Šujamie diegi no ķīmiskajiem pavedieniem, sagatavoti 
vai nesagatavoti mazumtirdzniec ībā 
5401 10 12 un 
5401 10 14  Dzija ar serdes pavedienu (stiegrota)  
Šajās apakšpoz īcijās minētā dzija ar serdes pavedienu ir 
šujamā dzija, kas sast āv no vair ākiem kop ā savītiem 
diegiem; katrs diegs sast āv no sint ētiska pavediena, kas 
pārklāts ar p ārtrauktām dabisk ām, sintētiskām vai 
mākslīgām tekstilš ķiedrām. 
Ņemot vērā to izmantošanu, š īs dzijas ir “dzijas ar ieaustu 
stingro serdes pavedienu” – tas ir, t ās ir dzijas ar neelast īgu 
serdi. 
Tā kā šīs dzijas ir mais ītās dzijas, t ās var klasific ēt šajā 
apakšpozīcijā tikai tajā gadījumā, ja “pavediena” sast āvdaļa 
pēc masas ir p ārsvarā (skat. šīs nodaļas 2. piez īmi). Tā 
parasti ir gad ījumā ar dzijām ar serdes pavedienu. 
No citas puses, šaj ās apakšpoz īcijās neietilpst “dzijas ar 
mīksto serdes pavedienu”, kur ās serde ir no elast īgas dzijas, 
kuru masas saturs parasti nep ārsniedz 20 % (klasifik ācija 
atbilstoši š īs nodaļas 2. piez īmei). 
Papildus šaj ās apakšpoz īcijās neietilpst izstr ādājumi, kas 
sastāv no elast īgas dzijas serdes, ap kuru spir ālveidā ir aptīta 
gatava dzija (5606 00 91. apakšpoz īcija).  
5401 10 16  Tekstur ēta dzija  
Skat. 5402 31.-5402 39. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
5402  Sint ētisko pavedienu dzija (iz ņemot šujamos diegus), 
nesagatavota mazumtirdzniec ībā, arī sintētiskie monopa ­
vedieni ar line āro blīvumu maz āku par 67 deciteksiem  
5402 31 00 l īdz 
5402 39 00  Teksturēta dzija  
Skat. 5402 31.-5402 39. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
5402 46 00  Cit āda, no da ļēji orientētiem poliesteriem  
Skat. 5402 46. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 317  
5404  Sint ētiskie monopavedieni ar line āro blīvumu 67 deciteksi 
vai lielāku un šķērsgriezumu jebkur ā vietā ne lielāku kā 
1 mm; lentes un taml īdzīgas formas (piem ēram, 
mākslīgie salmi ņi) no sint ētiskiem tekstilmateri āliem, ar 
platumu ne vair āk par 5 mm  
Monopavedienu un p ārējo šīs nodaļas produktu aprakstam 
skat. 5404. poz īcijas HS skaidrojumus.  
5404 11 00 l īdz 
5404 19 00  Monopavedieni  
Sintētiskos monopavedienus, kas ir sagriezti piem ērotos 
garumos, ar š ķeltiem galiem, un ir paredz ēti otu izgatavo ­ 
šanai, klasific ē šajās apakšpoz īcijās. 
Daudzkārtīgo jeb “kabe ļdziju”, kas izgatavota, savienojot un 
kopā savijot šaj ā apakšpoz īcijā minētos monopavedienus, 
neklasific ē šajā apakšpoz īcijā – to klasific ē attiecīgi 5401., 
5402., 5406. vai 5407. poz īcijā. Tomēr neatkarīgi no šķērs­
griezuma izm ēra šajā apakšpoz īcijā minētos monopave ­
dienus nekad neuzskata par 5607. poz īcijā minētajām 
“auklām, virvēm, tauvām un tros ēm”. 
Tālāk ir uzzīmēta tabula, kur ā ir apkopota sint ētisko mono ­
pavedienu, lenšu un l īdzīgu izstrādājumu klasifik ācija atka­
rībā no to izm ēra šķērsgriezum ā (vai platuma): 
Sintētiskie moopavedieni, 
kuriem liel ākais izm ērs 
šķērsgriezum ā — ir ne liel āks par 
1 mm un ar line āro 
blīvumu  — maz āk par 
67 deciteksiem  5402. poz īcija 
— ne maz āk par 
67 deciteksiem  5404 11 00., 
5404 12 00. vai 
5404 19 00. apak ­ 
špozīcija 
— pārsniedz 1 mm, 
izņemot t ālāk 
minētos plakanos 
izstrādājumus  3916. poz īcija 
Sintētiskā lente un l īdzīgas 
formas (ieskaitot divk ārši 
salocītu lenti un saplaci ­
nātas caurules) ar ac īmre­
dzamu platumu (saloc ītā 
vai plakan ā stāvoklī) — nepārsniedz 5 mm  5404 90 10. vai 
5404 90 90. apak ­ 
špozīcija 
— pārsniedz 5 mm  parasti 
3920. poz īcija 
Sintētiskā lente ar re ālo 
platumu, liel āku par 
5 mm, bet viegli sav īta un 
tad saspiesta, lai pieš ķirtu 
lentei saredzamu (š ķietamu) 
platumu, maz āku par 5 mm  5404 90 10. vai 
5404 90 90. apak ­ 
špozīcija ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 318  
5404 90 10  No polipropil ēna 
Jāpiemēro 3920 20 80. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos groz ījumus; ta ču šajā apakšpoz īcijā minētās 
dekoratīvās lentes saredzamais platums nep ārsniedz 5 mm.  
5405 00 00  M ākslīgie monopavedieni ar line āro blīvumu 67 deciteksi 
vai lielāku un šķērsgriezumu jebkur ā vietā ne lielāku kā 
1 mm; lentes un taml īdzīgas formas (piem ēram, 
mākslīgie salmi ņi) no mākslīgiem tekstilmateri āliem, ar 
platumu ne vair āk par 5 mm  
Jāpiemēro 5404. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
5408  Audumi no m ākslīgo pavedienu dzijas, ar ī audumi no 
materiāliem, kas min ēti pozīcijā 5405  
5408 22 10  Ar platumu vair āk nekā 135 cm, bet ne vair āk kā 
155 cm, audekla pinuma, sarža pinuma, atgriezenisk ā 
sarža pinuma vai atlasa pinuma  
Terminu “audekla pinuma”, “sarža pinuma” un “atgriezenisk ā 
sarža pinuma” aprakstu skat. š īs nodaļas vispārējo HS skai ­
drojumu apakšpoz īciju skaidrojumu (I) da ļas (C) punkt ā. 
Atlasa pinum ā krustpunkti ir izkais īti tā, ka tie cits ar citu 
nesaskaras. Rezult ātā veidojas gluda, sp īdīga virsma. Atlasam 
ir jābūt vismaz piecu diegu pinumam. 
Šī pinuma paraugs ir nor ādīts sekojoš ā diagramm ā:
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 319  
55. NODA ĻA 
ĶĪMISKĀS ŠTĀPEĻŠĶIEDRAS 
5516  Audumi no m ākslīgām štāpeļšķiedrām 
5516 23 10  Žakardaudumi ar platumu 140 cm vai vair āk (tiks 
matračiem)  
Jāpiemēro 5211 49 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 320  
56. NODA ĻA 
VATE, T ŪBA UN FILCS UN NEAUSTIE MATERI ĀLI; SPECI ĀLA 
DZIJA; AUKLAS, TAUVAS, VIRVES UN TROSES UN 
IZSTRĀDĀJUMI NO TIEM  
Vispārīgie skaidrojumi  
Izstrādājumu, kas sast āv no diviem vai vair āk tekstilmateri āliem, klasi ­
fikācijai pozīcijas ietvaros skat. š īs sadaļas Vispārīgos skaidrojumus.  
5601  Vate no tekstilmateri āliem un izstr ādājumi no t ās; 
tekstilšķiedras, ne gar ākas par 5 mm (p ūkas), tekstilpu ­
tekļi un mezgli ņi 
5601 21 10 l īdz 
5601 29 00  Vate no tekstilmateri āliem un izstr ādājumi no t ās 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst “kokvilnas t īrīšanas uzgal īši” – 
koka, plastmasas vai sarull ēta papīra stienīši, kuriem vien ā 
vai abos galos ir vates uzgal īši, ko izmanto ausu, nagu utt. 
tīrīšanai, antiseptisko vielu vai ādas losjonu uzlikšanai un 
kosmētikā. 
5601 21 10  Higroskopisk ās 
Jāpiemēro 5201 00 10. apakšpoz īcijā minētā termina “higro ­
skopisks” skaidrojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
5601 30 00  Tekstila p ūkas un putek ļi, mezgliņi 
Skat. 5601. poz īcijas HS skaidrojumu (B) un (C) da ļas. 
5602  T ūba un filcs, impregn ēts vai neimpregn ēts, ar pārklā­
jumu vai bez t ā, laminēts vai nelamin ēts 
5602 10 11 un 
5602 10 19  Adatota t ūba un filcs  
Skat. 5602. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto punktu.  
5602 10 31 un 
5602 10 38  Cauršūtas neaustas dr ānas 
Skat. 5602. poz īcijas HS skaidrojumu sept īto punktu.  
5606 00  Pozamenta pavedieni, lentes un taml īdzīgi izstrādājumi, 
kas iekļauti pozīcijā 5404 vai 5405, dekorat īvie pavedieni 
(izņemot poz īcijā 5605 min ētos un dekorat īvos pave ­
dienus no zirgu astriem); šenilpavedieni (ar ī šenilpave ­
dieni no p ūkām); cilpainie pavedieni  
5606 00 91  Pozamenta dzija  
Pozamenta dzijas serde var sast āvēt arī no elast īgas dzijas 
(skat. šīs sadaļas 13. piez īmi). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 321  
57. NODA ĻA 
PAKLĀJI UN CIT ĀDAS TEKSTILMATER ĀLU GRĪDSEGAS  
Vispārīgie skaidrojumi  
Izstrādājumu, kas sast āv no diviem vai vair āk tekstilmateri āliem, klasi ­
fikācijai pozīciju ietvaros skat. š īs sadaļas Vispārīgos skaidrojumus.  
5701  Pakl āji un cit ādas tekstilmater ālu grīdsegas ar sietiem 
mezgliem, apdarin ātas vai neapdarin ātas 
Paklāju, grīdsegu un gr īdceliņu ar sietiem mezgliem sagata ­
vošanas un beidzamais posms, k ā aprakstīts 5701. poz īcijas 
HS skaidrojumos, ir dažu audu pavedienu vienk ārša savī­ 
šana ar metu pavedieniem t ā, lai nostiprin ātu paklāja 
“galus”. Šos austos galus dažreiz var ieg ūt, pievienojot 
apmales. 
Kad ir sasniegts pakl āja izgatavošanas p ēdējais posms, meti 
tiek nogriezti zin āmā attālumā no “galiem”. T ādējādi iegūst 
bārkstis, kas sast āv no metu br īvajiem galiem. Labas kvali ­
tātes paklājos bārkstis dažreiz ir sadal ītas vairākās grupās, 
kuras ir sasietas mezgl ā, atbīdot mezglu atpaka ļ cik vien 
tuvu iesp ējams austajai da ļai, lai audu pavedieni nesl īdētu 
ārā no bārkstīm. Ir arī tādi paklāji, kuriem b ārkstis ir pievie ­
notas, respekt īvi, tās nav izveidotas no paša pakl āja metu 
pavedieniem. 
Vairumā paklāju raksts ļauj atšķirt pamatu no apmales. 
Apmale īstenībā veido ietvaru pamatam un savieno to ar 
paklāja eģēm un galiem. 
Ar roku veidotiem taisnst ūrveida pakl ājiem reti kad ir 
precīzi paralēlas eģes. Tāpēc, ja ir jāpiemēro saliktais tarifs, 
paklājs ir jāmēra no vidusl īnijām, konkr ēti, taisnaj ām 
līnijām, kas iet caur pret ējo malu vidu. 
Aprēķinot katra pakl āja laukumu, kvadr ātdecimetru 
daļskaitļi nav jāņem vērā. 
5702  Pakl āji un cit ādas tekstilmateri ālu grīdsegas, austas, 
neadatotas vai neflok ētas, apdarin ātas vai neapdari ­
nātas, ieskaitot “ Kelem ”, “ Schumacks ”, “ Karamanie ” 
un tamlīdzīgus roku darba pakl ājus: 
5702 10 00  “ Kelem ”, “Schumacks ”, “Karamanie ” un taml īdzīgi roku 
darba pakl āji 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst smagi roku darba audumi. Parasti 
tie ir daudzkr āsaini, ar gludu virsmu, bez cilp ām vai 
plūksnām. Dažiem audumiem garenvirzien ā starp metiem 
ir padziļinājumi (robi ņi), tādējādi nošķirot dažādu krāsu 
audu pavedienus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 322  
Tos var izmantot k ā grīdsegas vai d īvānu pārklājus, sienas 
drapērijas vai portjeras (durvju priekškarus). 
Tie ir eksotiski audumi, kurus izgatavo galvenok ārt Tuvo 
Austrumu valst īs, un tie var b ūt vienā gabalā, vai, biež āk, 
lietošanai gatavu izstr ādājumu veid ā, ar bārkstīm vai 
apšūtām apmalēm, vai cit ādi apdarin āti. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 323  
58. NODA ĻA 
SPECIĀLIE AUDUMI; AUDUMI AR Š ŪTĀM PLŪKSNĀM; MEŽ ĢĪNES; 
GOBELĒNI; APDARES MATERI ĀLI; IZŠUVUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Izstrādājumu, kas sast āv no diviem vai vair āk tekstilmateri āliem, klasi ­
fikācijai pozīciju ietvaros skat. š īs sadaļas Vispārīgos skaidrojumus.  
5801  Pl ūksnotie un šenila audumi, iz ņemot poz īcijā 5802 vai 
5806 min ētos audumus  
Atstājot spēkā šīs nodaļas noteikumus par t ādu izstrādājumu 
klasifikāciju, kas sast āv no diviem vai vair ākiem tekstilma ­
teriāliem, ir j āatzīmē, ka gad ījumā ar šenilaudumiem ir 
jāņem vērā tikai tie tekstilmateri āli, kas veido šenildzijas 
plūksnas. 
Uz adāmmašīnām izgatavot ās velveta (samta) vai pl īša 
imitācijas ietilpst 5907 00 00. poz īcijā vai 60. grup ā atkarībā 
no konkr ēta gadījuma.  
5801 21 00 l īdz 
5801 27 00  No kokvilnas  
Skat. 5801 22. un 5801 32. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
5804  Tills un citas t īkla drānas, izņemot austas un trikot āžas 
drānas; mež ģīnes vien ā gabalā, lentēs vai atseviš ķos 
ornamentos, iz ņemot poz īcijās 6002–6006 min ētās 
drānas 
5804 10 10 un 
5804 10 90  Tills un citas t īkla drānas 
Skat. 5804. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļu. 
Uz adāmmašīnām (piemēram, Rašela ( Raschel ) mašīnas) 
izgatavotie tilla atdarin ājumi ietilpst 60. grup ā. 
5804 10 10  Gludas  
Šajās apakšpoz īcijās gludie tilli un citas t īkla drānas ir tās 
drānas, kurām pa visu virsmu ir viena vien āda izmēra un 
formas regul āru tīkla cilpu s ērija, bez z īmējuma vai pild ī­
juma. Piem ērojot šo defin īciju, nav j āņem vērā nekādi 
mazāki vaļēji laukumi ņi, kas ir rakstur īgi cilpu veidošan ās 
procesā. 
5804 21 10 l īdz 
5804 29 90  Mašīnpinuma mež ģīnes 
Skat. 5804. poz īcijas HS skaidrojumu (II) da ļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 324  
Lai noteiktu atš ķirību starp rokas pinuma mež ģīnēm un 
mašīnpinuma mež ģīnēm, skat. 5804 21., 5804 29. un 
5804 30. apakšpoz īciju HS skaidrojumus. 
Uzmanība ir jāpievērš tam, lai 5804. poz īcijā netiktu klasi ­
ficēts adīts audums, kurš ir ļoti līdzīgs mežģīnēm un īstenībā 
arī tiek tirgots k ā mežģīnes. Šādu audumu izgatavo uz 
Rašela ( Raschel ) mašīnas un to var atpaz īt pēc tā, ka 
ažūru veido metu ad ījumam l īdzīgu cilpu krustošan ās, 
nevis metu pavedieni (taisn ās līnijas) un audu pavedieni 
(slīpās līnijas). 
Lai aizpild ītu raksta necaursp īdīgās vietas, diegu izvelk caur 
cilpām, kas veido až ūra nelielo sešst ūru malas, kur to fiks ē 
ķēdes dūriens (valdzi ņš). Tādējādi ažūrs nebeidzas tur, kur 
sākas raksts; gluži pret ēji – tas veido raksta pamatni (kas ne 
vienmēr ir tā mašīnpinuma mež ģīnēs). 
Norādījumi, dotie 5804 21., 5804 29. un 5804 30. apakšpo ­
zīciju HS skaidrojumos, p ēc kuriem var atš ķirt mašīnpinuma 
mežģīnes, attiecas ar ī uz Rašela “mež ģīnēm”: cilpas vai 
cilpu daļas paliek p ēc sagriešanas lent ēs, to var noteikt 
pēc kontūrdiegu un raksta diegu pl ūduma, un jebkuru 
defektu meh āniskās regularit ātes, utt. 
Tomēr klasifik ācijas mērķiem audumu, kas izgatavots uz 
Rašela maš īnas, uzskata par ad ītu, un tāpēc to klasific ē 
60. grupā. 
Audumu, kas imit ē “adatmež ģīnes” un kuru izgatavo t āpat 
kā ķīmiskos izšuvumus, neklasific ē kā mašīnpinuma 
mežģīnes, un tas ir ietverts 5810. poz īcijā. 
5806  Šauri austi audumi, iz ņemot poz īcijā 5807 min ētos; 
šauras neaustas dr ānas no paral ēliem līmētiem šķēru 
pavedieniem bez audiem  
5806 20 00  Cit ādi audumi, kas satur 5 % no masas vai vair āk 
elastomēra (elastīgo) vai gumijas pavedienu  
Termina “elast īgais pavediens” defin īciju skat. š īs sadaļas 
13. piezīmi. 
5806 32 10  Ar īsto eģi 
Šaurie audumi ar īstajām eģēm ir tādi, kuri sast āv no 
šķēriem un audiem un kuru divas garenisk ās malas ir 
veidotas, (pa)griežot audu pavedienu. T ā kā pavediens 
virzās uz priekšu bez p ārtraukuma, tiek nov ērsta 
atšķetināšanās. 
5806 40 00  Neaust ās drānas no paral ēliem līmētiem šķēru pavedie ­
niem bez audiem  
Skat. 5806. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 325  
5810  Izšuvumi gabalos, lent ēs vai atseviš ķu izšuvumu veid ā 
5810 10 10 un 
5810 10 90  Izšuvumi bez redzamas pamatnes  
Skat. 5810 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 326  
59. NODA ĻA 
TEKSTILMATERI ĀLI, IMPREGN ĒTI, PĀRKLĀTI VAI LAMIN ĒTI; 
RŪPNIECISK ĀM VAJADZ ĪBĀM IZMANTOJAMIE 
TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Izstrādājumu, kas sast āv no diviem vai vair āk tekstilmateri āliem, klasi ­
fikācijai pozīciju ietvaros skat. š īs sadaļas Vispārīgos skaidrojumus.  
▼M22  
Neuzskata, ka uz tekstilmateri āliem, kas da ļēji pārklāti ar plastmasas 
punktiem regul ārā rakstā, kuri audumam pieš ķir pretslīdes īpašības, “ir 
.. zīmējumi” 59. noda ļas 2. piez īmes a) punkta 4) apakšpunkta noz īmē. 
Uzskata, ka dr āna ir tikai apvilkta vai p ārklāta, ja izstr ādājuma objek ­
tīvās pazīmes neliecina, ka izstr ādājums nav ne p ārklāts, ne apvilkts, bet 
apstrādāts citādi (piemēram, apdruk āts).
 
▼B 
5911  Tekstilizstr ādājumi tehnisk ām vajadz ībām, kas min ētas 
šīs nodaļas 7. piez īmē 
Šajā pozīcijā ietilpst tekstilmateri āli, kā noteikts š īs pozīcijas 
HS skaidrojumos, vien ā gabalā vai sagriezti, k ā detalizēti 
noteikts š īs nodaļas 7. piez īmes (a) punkt ā, kā arī pēc 
formas, iz ņemot taisnst ūra, sagriezti, salikti vai cit ādi apda­
rināti tekstilizstr ādājumi (iz ņemot 5908 00 00.- 
5910 00 00. poz īcijās minētos) tehnisk ām vajadzībām, iegūti 
no iepriekš min ētajiem materi āliem vien ā gabalā vai no 
citiem tekstilmateri āliem. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 327  
Terminu “tekstilaudumi” skat. š īs nodaļas 1. piez īmē. 
5911 10 00  Tekstilaudumi, filcs, t ūba un audumi ar t ūbas oderi, kas 
pārklāti vai lamin ēti ar gumiju, ādu vai pārējiem mate ­
riāliem un lietojami adatotu lenšu vai l īdzīgu izstrādā­
jumu izgatavošanai cit ām tehnisk ām vajadz ībām, 
ieskaitot šauros samta audumus, kas pies ūcināti ar 
gumiju, aušanas velt ņu pārklāšanai  
Šajā apakšpoz īcijā minētajiem izstr ādājumiem ir j ābūt vienā 
gabalā vai arī vienkārši sagrieztiem garum ā vai taisnst ūra 
formās; jebkurā citā formā tie tiek ietverti 5911 90 10. vai 
5911 90 90. apakšpoz īcijā. 
Jēdziens “līdzīgi izstrādājumi citām tehnisk ām vajadz ībām” 
ietver tikai tekstilaudumus, kas kombin ēti ar citiem materi ā­
liem (piem ēram, gumiju, ādu), kā noteikts apakšpoz īcijas 
virsrakstā. Tādu audumu skait ā ietilpst ar gumiju kombin ēt 
apdrukāts audekls, ko izmanto rot ējošo cilindru p ārklāšanai, 
ar virsmas bl īvumu 1 500 g/m  2 vai mazāku (neatkar īgi no 
tekstilmateri āla un gumijas attiec īgajām proporcij ām) vai ar ī 
ar virsmas bl īvumu, liel āku par 1 500 g/m  2 , ja vairāk par 
50 % no to masas veido tekstilmateri āli. Pārklājumi ar 
virsmas bl īvumu, liel āku par 1 500 g/m  2 , un ar gumijas 
saturu, liel āku par 50 % no masas, ietilpst 4008. poz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī transmisijas vai konveijera 
dzensiksnas, kas sast āv no vienas vai vair ākām no pīšanas 
materiāla loksnē saaustām lentēm, kas ir iekl ātas vai 
iespiestas starp div ām poliam īda materi āla lentēm, kur 
pīšanas materi āla lentes kalpo tikai k ā stiprinājuma 
elements; visas lentes tiek termiski sal īmētas, ar biezumu, 
mazāku par 3 mm, t ās ir nenoteikta garuma vai ar ī 
sagrieztas garum ā. Šī veida siksnas ar biezumu 3 mm vai 
vairāk, bezgal īgas vai apr īkotas ar stiprin ājumiem, ietilpst 
5910 00 00. poz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst atseviš ķi metu un audu teksti ­
laudumi, p ārklāti ar plastmasu (5903. poz īcija) vai ar gumiju 
(4008. vai 5906. poz īcija).  
5911 20 00  Sietaudumi, gatav ā vai negatav ā veidā 
Skat. 5911. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas (2) punktu. 
Šie audumi var b ūt vienā gabalā vai sagatavoti atbilstoši to 
paredzētajam izmantošanas veidam (piem ēram, sagriezti p ēc 
formas, izrot āti ar lentēm, aprīkoti ar met āla actiņām). 
Ja šie audumi tiek uzr ādīti kā neapdarin āts sijāšanas audums 
vienā gabalā, tie ir neizdz ēšami jāiezīmē tā, lai neapšaub āmi 
identificētu šīs preces k ā paredzētas sijāšanai vai citiem 
rūpnieciskiem nol ūkiem:  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 328  
— Zīme, kas sast āv no taisnst ūra un tā diagonālēm, ir jāat­
tēlo regulāros interv ālos gar ab ām izstrādājuma mal ām – 
neaizskarot e ģes – tādā veidā, lai attālums starp div ām 
secīgām taisnst ūru zīmēm, mērīts starp blakusesošiem 
galiem, neb ūtu lielāks par 1 m, un lai vien ā malā 
zīmes būtu izvietotas zigzagveid ā un pa vidu attiec ībā 
pret pret ējās malas z īmēm (katras z īmes centram ir 
jāatrodas vien ādā attālumā no divu tuv āko zīmju 
centriem pret ējā malā). 
— Taisnst ūra malas veidojošo l īniju biezumam ir j ābūt 
5 mm, bet diagon āļu biezumam - 7 mm. Taisnst ūrim, 
mērītam no līniju ārmalas, ir j ābūt vismaz 8 cm garam 
un 5 cm platam. 
— Zīmēm ir jābūt drukātām vienā krāsā, kas kontrast ē ar 
auduma kr āsu, un tām ir jābūt neizdzēšamām. 
Katrai zīmei ir jābūt novietotai t ā, lai taisnst ūra garās malas 
atrastos paral ēli auduma metiem (skat. t ālāk uzzīmēto skici).
  
Muitas instit ūcijas var pie ņemt citus apz īmējumus, ja šie 
apzīmējumi preces neapšaub āmi identific ē kā paredzētas 
rūpnieciskiem nol ūkiem, piem ēram, sijāšanai, filtr ēšanai 
utt., bet ne dr ēbēm vai līdzīgiem nolūkiem. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst r āmji drukai z īdspiedes tehnik ā, 
sastāvoši no auduma, nostiprin āta uz pamatnes (5911 90 90. 
apakšpozīcija), rokas sieti un rokas krat īkļi 
(9604 00 00. poz īcija).  
5911 90 10 un 
5911 90 90  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tekstilmateri āli, uzskait īti 
5911. poz īcijas HS skaidrojumu A. da ļā, izņemot 
5911 10 00., 5911 20 00. un 5911 40 00. apakšpoz īcijās 
detalizēti aprakst ītos tekstilaudumus kop ā ar 5911. poz īcijas 
HS skaidrojumu B. da ļā uzskaitītajiem priekšmetiem, 
izņemot gatavos sietaudumus, kas ietilpst 5911 20 00. apak ­ 
špozīcijā un izstr ādājumus, kas ietilpst 5911 31 11.- 
5911 32 90. apakšpoz īcijās. 
Skat. 5911 90. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus, lai klasifi ­
cētu izstrādājumus, kas izgatavoti no monopavedienu savie ­
notajām spirālēm, ko izmanto l īdzīgi kā tekstilaudumus, un 
filcu (tūbu), ko izmanto pap īra ražošanas vai l īdzīgās 
mašīnās. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 329  
60. NODA ĻA 
ADĪTAS VAI TAMBOR ĒTAS DR ĀNAS 
Vispārīgie skaidrojumi  
Izstrādājumu, kas sast āv no diviem vai vair āk tekstilmateri āliem, klasi ­
ficēšanai poz īciju ietvaros skat. š īs sadaļas Vispārīgos skaidrojumus.  
6002  Trikot āžas drānas, ne plat ākas par 30 cm, kur ās ir 5 % 
no svara vai vair āk elastīgo pavedienu vai gumijas pave ­
dienu, iz ņemot poz īcijā 6001 min ētās 
Termina “elast īgā dzija” defin īciju skat. š īs nodaļas 
13. piezīmi. 
6003  Trikot āžas drānas, ne plat ākas par 30 cm, iz ņemot poz ī­
cijā 6001 vai 6002 min ētās 
6003 30 10  Raše ļmežģīnes 
Rašeļmežģīnes ir mež ģīnēm līdzīgs adīts rakstains audums, 
kas izgatavots uz žakarda Rašela ( Raschel ) mašīnas. 
Rakstainiem z īmējumiem un pamatam var b ūt atšķirīgs 
auduma bl īvums. Auduma bl īvuma grad ācija var pieš ķirt 
ēnu efektu un form ēt struktūru zīmējuma veidošanai.  
6004  Trikot āžas drānas, platākas par 30 cm, kur ās ir 5 % no 
svara vai vair āk elastīgo pavedienu vai gumijas pave ­
dienu, iz ņemot poz īcijā 6001 min ētās 
Termina “elast īgā dzija” defin īciju skat. š īs nodaļas 
13. piezīmi. 
6005  Dr ānas šķēradījumā (arī ar trešu ad īšanas maš īnām 
izgatavotie), iz ņemot poz īcijās 6001–6004 min ētos 
Pamatnes ad ījuma audumi ir audumi, kas izgatavoti uz 
pamatnes ad ījuma maš īnām, Rašela ( Raschel ) mašīnām vai 
tamborētājmašīnām trešu izgatavošanai. Atš ķirībā no audu 
adījumiem tie tiek izgatavoti, savstarp ēji savijot š ķēru pave­
dienus ar cilp ām. Šķēru adījumi sastāv no viena vai vair āku 
pavedienu sist ēmām, kuras iet auduma garum ā. Blakus 
pavedieni k ļūst par savijotiem un taj ā pašā laikā veido cilpas 
(daudzpavedienu tehnolo ģija) (skat. ar ī šis nodaļas HS skai ­
drojumu Visp ārīgo noteikumu (A) da ļas (II) punktu.). 
Tamborētājmašīna trešu izgatavošanai pieder pie pamatnes 
adījuma maš īnu nodaļas. Tā darbojas ar š ķēru pavedienu 
sistēmu, kura iet garum ā, un ar horizont āliem audu pavedie ­
niem. Tambor ētājmašīnas trešu izgatavošanai bieži tiek 
izmantotas ap ģērbu adīto lenšu izgatavošanai (elast īgas 
apmales lentes jostas vietai vai k ājām, nosaukumu lentes, 
plecu lent ītes, apšuvumi, galvas lentes, r āvējslēdzēju 
lentes) un rot ājumu lenšu aizkariem un spilveniem 
izgatavošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 330  
6005 31 50  Rašelmež ģīnes, izņemot aizkaru dr ānas un aizkaru 
drānas tīkla pinum ā 
Skat. 6003 30 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6005 32 50  Rašelmež ģīnes, izņemot aizkaru dr ānas un aizkaru 
drānas tīkla pinum ā 
Skat. 6003 30 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6005 33 50  Rašelmež ģīnes, izņemot aizkaru dr ānas un aizkaru 
drānas tīkla pinum ā 
Skat. 6003 30 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6005 34 50  Rašelmež ģīnes, izņemot aizkaru dr ānas un aizkaru 
drānas tīkla pinum ā 
Skat. 6003 30 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 331  
61. NODA ĻA 
ADĪTI VAI TAMBOR ĒTI APĢĒRBI UN AP ĢĒRBA PIEDERUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Lai poz īciju ietvaros klasific ētu izstrādājumus, kas sast āv no diviem 
vai vair āk tekstilmateri āliem, skat. š īs nodaļas vispārīgos 
skaidrojumus.  
2. Lai klasific ētu apģērbus, kas salikti komplektos p ārdošanai mazum ­
tirdzniecībā, skat. šīs nodaļas 14. piez īmi. 
3. Kad 6103. vai 6104. poz īcijā minētajiem uzvalkiem vai ansamb ļiem 
ir pievienoti rot ājumi vai ornamenti, kuru nav uz otras sast āvdaļas 
vai pārējām sastāvdaļām, visus šos ap ģērba gabalus klasific ē kā 
uzvalkus vai ansamb ļus ar nosac ījumu, ka šie rot ājumi vai ornamenti 
ir nenozīmīgi un ir pielikti ap ģērba gabalam ne vair āk kā vienā vai 
divās vietās (piemēram, uz apkakles un uz piedurk ņu galiem vai uz 
atlokiem un kabat ām) 
Tomēr, ja šie rot ājumi ir izgatavoti ap ģērba gabala ad īšanas laik ā, šo 
apģērbu vairs neklasific ē kā uzvalku vai ansambli, iz ņemot gad ī­
jumus, kad ornaments ir logo vai k āds cits līdzīgs simbols.  
4. Apģērbi, kuri paredz ēti ķermeņa augšdaļai atšķirībā no apģērbiem, 
kuri paredz ēti ķermeņa lejasda ļai, un ap ģērbiem, kas nosedz visu 
ķermeni (piem., m ēteļi, kleitas), ir ap ģērbi, kuri:  
— ņemot vērā to pamat īpašības (stilu, piegriezumu u.c.) ir nep ārpro­
tami paredz ēti valkāšanai kā, piem., anoraki (v ējjakas), uzvalku 
(kostīmu) žaketes un ap ģērbu ansamb ļu augšējās daļas, krekli un 
blūzes, pidžamu augšda ļas, puloveri, kardiganjakas un vestes, 
slēpošanas kost īmu augšda ļas u.c. ( Ja cit ādi nav noteikts, šiem 
apģērbiem nav piln īgi jānosedz ķermeņa augšdaļa.), un  
— tie nav gar āki par augšstilbu vidusda ļu. Tomēr modes apsv ērumu 
dēļ minēto apģērbu dažas da ļas var sniegties zem āk par augš ­
stilbu vidusda ļu (piem., smalkas modernas apmales, ar ī tradicio­
nālās fraku aizmugures da ļas) un to garums ir mazsvar īgs, ciktāl 
tas nemaina min ēto apģērbu funkciju, t.i. segt ķermeņa augšdaļu. 
6101  V īriešu vai z ēnu mēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī slēpotāju), vējjakas un taml īdzīgi 
trikotāžas izstrādājumi, izņemot poz īcijā 6103 min ētos 
Jāpiemēro 6201 91 00.–6201 99 00. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 332  
6101 20 10  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Šo “mēteļu un līdzīgo izstrādājumu” viena no īpašībām ir tā, 
ka, tos nēsājot, tiem j ānosedz ķermenis vismaz l īdz agšstilbu 
pusei. 
Parasti v īriešu apģērba (izņemot zēnu apģērbu) standarta 
izmēra (normāla izmēra) gadījumā šis minim ālais garums, 
kas izmērīts no apģērba gabala apkakles šuves zem pakauša 
(septītais skriemelis) l īdz apakšējai malai gu ļus novietotam 
un iztaisnotam ap ģērbam atbilst m ērījumiem centimetros 
zemāk uzrādītajā tabulā (skat. skici zem āk).
 
Tabulā uzrādītie izmēri pārstāv vidējos aritm ētiskos, kas 
iegūti no standarta izm ēra (normāla izmēra) vīriešu (izņemot 
zēnu) apģērba virknes – S ( small , mazie izm ēri), M – 
(medium , vidējie izmēri) un L ( large , lielie izm ēri). 
Garums centimetros, kas izm ērīts no ap ģērba gabala 
mugurpuses apkakles šuves l īdz apakš ējai malai – 
vīriešu (izņemot zēnu) standarta izm ēri
 
Apģērba gabalus, kuri nav pietiekami gari, lai tiktu klasifi ­
cēti kā mēteļi vai līdzīgi izstrādājumi, izņemot pusm ēteļus 
(pusmēteļu un līdzīgu izstrādājumu defin īciju skat. zem āk), 
kuri arī ietilpst šeit, j āklasificē 6101 20 90., 6101 30 90. vai 
6101 90 80. apakšpoz īcijā. 
Pusmēteļi (car-coats ) 
Pusmēteļi ir brīva piegriezuma virsdr ēbes ar gar ām 
piedurknēm, kurus valk ā virs visiem citiem ap ģērbiem, lai 
aizsargātos no laika apst ākļiem. Parasti tie tiek izgatavoti no 
smagiem audumiem, iz ņemot 5903., 5906. vai 
5907 00 00. poz īcijā minētos. Pusm ēteļu garums main ās 
no zem k ājstarpes l īdz augšstilbu pusei. Tie var b ūt vien­
rindas vai divrindu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 333  
Pusmēteļiem parasti piem īt šādas pazīmes: 
— pilns atv ērums priekšpus ē, ko sastiprina ar pog ām, bet 
dažreiz ar r āvējslēdzēju vai spiedpog ām, 
— odere, kura var b ūt atdalāma (kura var b ūt no dūnām un/ 
vai vatēta), 
— centrāls muguras š ķēlums vai s ānu šķēlumi. 
Neobligātas pazīmes: 
— kabatas, 
— apkakle. 
Pusmēteļiem nepiem īt šādas pazīmes: 
— kapuce, 
— savelkamas auklas vai citi savilkšanas l īdzekļi apģērba 
vidusdaļā un/vai apakšda ļā. Tomēr tiem var b ūt josta. 
Jēdziens “un l īdzīgie izstrādājumi”, kā arī pusmēteļi, ietver 
arī apģērba gabalus, kuriem ir t ādas pašas īpašības kā 
pusmēteļiem, bet kuriem ir kapuce.  
6101 30 10  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Skat. 6101 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6101 90 20  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Skat. 6101 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6102  Sieviešu vai meite ņu mēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi 
ar kapuci, anoraki (ar ī slēpotāju), vējjakas un taml īdzīgi 
izstrādājumi, trikot āžas, izņemot poz īcijā 6104 min ētos 
Jāpiemēro 6201 91 00.–6201 99 00. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
6102 10 10  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Jāpiemēro 6101 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos groz ījumus, sakar ā ar ko sieviešu (iz ņemot 
meiteņu) apģērbu attiec īgie mērījumi ir šādi: 
Garums centimetros, kas izm ērīts no ap ģērba gabala 
mugurpuses apkakles šuves l īdz apakš ējai malai – 
sieviešu (iz ņemot meite ņu) standarta izm ēri
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 334  
6102 20 10  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Skat. 6102 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6102 30 10  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Skat. 6102 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6102 90 10  M ēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar kapuci un taml ī­
dzīgi izstrādājumi  
Skat. 6102 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6104  Sieviešu vai meite ņu kostīmi, ansamb ļi, žaketes, bleizeri, 
kleitas, sv ārki, bikšusv ārki, garās bikses, kombinezoni ar 
krūšdaļu un lenc ēm (dungri ņi), pusgar ās bikses un īsās 
bikses (iz ņemot peldkost īmus) no trikot āžas 
6104 41 00 l īdz 
6104 49 00  Kleitas  
Termins “kleitas” noz īmē apģērba gabalus, ar ko paredz ēts 
apsegt augumu, parasti s ākot no pleciem un, iesp ējams, līdz 
potītēm vai zem āk, ar vai bez piedurkn ēm. To ir j ābūt iespē­
jamam valk āt bez nepieciešam ības tajā pat laikā valkāt vēl 
kādu apģērba gabalu. Šis termins ietver ar ī caurspīdīgas 
kleitas. Valk āšana kā apakšveļa neizslēdz šo apģērba gabalu 
klasificēšanu kā “kleitas”. Kad š ādu apģērba gabalu augš ējā 
daļa sastāv no krūšdaļas kopā ar lencēm priekšpus ē vai 
priekšpus ē un mugurpus ē, tos uzskata par kleit ām tikai 
tad, ja iepriekš min ētās augšdaļas izmēri, griezums un atra ­ 
šanās vieta ļauj šo ap ģērba gabalu valk āt tā, kā iepriekš 
minēts. Pretējā gadījumā šos apģērba gabalus klasific ē kā 
svārkus 6104 51 00.–6104 59 00. apakšpoz īcijās. 
6104 51 00 l īdz 
6104 59 00  Svārki un bikšusv ārki 
Termins “sv ārki” nozīmē apģērba gabalus, ar ko paredz ēts 
apsegt auguma apakš ējo daļu, parasti s ākot no jostasvietas 
un, iespējams, līdz potītēm vai zem āk. Svārki ir apģērba 
gabali, kuri ir j āvalkā kopā ar vēl vismaz vienu ap ģērba 
gabalu, tādu kā T-krekls, krekls, bl ūze, kreklbl ūze, pulovers 
vai jebkurš l īdzīgs apģērba gabals, ar kuru ir paredz ēts 
nosegt auguma augš ējo daļu. Kad šādiem apģērba gabaliem 
ir lences, tie sav ā būtībā tomēr nepārstāj būt par svārkiem. 
Kad papildus lenc ēm tiem ir v ēl augšējās daļas priekšā un/ 
vai aizmugur ē, šādus apģērba gabalus klasific ē kā svārkus 
šajās apakšpoz īcijās ar nosac ījumu, ka ar min ēto augšda ļu 
izmēriem, griezumu un atrašan ās vietu nav pietiekami, lai 
šos apģērba gabalus var ētu valkāt bez kāda no iepriekš 
minēto veidu ap ģērba gabaliem. Bikšu sv ārki ir ap ģērba 
gabali ar iepriekš min ētajām īpašībām, bet kuri katru k āju 
nosedz atseviš ķi. To griezums un platums ļauj atšķirt tos no 
īsajām un garaj ām biksēm. 
6106  Sieviešu vai meite ņu blūzes, krekli un kreklbl ūzes, 
trikotāžas ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 335  
Blūzes 
Blūzes sieviet ēm vai meiten ēm ir viegli, smalka griezuma 
un parasti br īvi krītoši (pieguloši) ap ģērba gabali, ar kuriem 
ir paredzēts nosegt auguma augš ējo daļu, ar apkakli vai bez 
tās, ar vai bez piedurkn ēm, ar jebkura veida kakla l īniju vai 
vismaz plecu lenc ēm, ar pog ām vai citiem stiprin ājumiem 
– pie tam pogas vai stiprin ājumi var neb ūt tikai ap ģērba 
gabaliem ar dzi ļu kakla izgriezumu – ar vai bez dekorat ī­
viem rotājumiem, t ādiem kā lentes, žabo, kravates, mež ģīnes 
vai izšuvumi.  
Krekli un kreklbl ūzes 
Krekli un kreklbl ūzes sieviet ēm vai meiten ēm ir apģērba 
gabali, ar kuriem ir paredz ēts nosegt auguma augš ējo daļu, 
ar pilnu vai da ļēju atvērumu no kakla l īnijas, ar piedurkn ēm, 
parasti ar apkakli, ar vai bez kabat ām, bet iz ņemot kabatas 
zem vidusl īnijas. Šo ap ģērba gabalu piegriezums ir t āds pats 
kā vīriešu vai z ēnu kreklu piegriezums, un t āpēc atvērums 
parasti atrodas priekšpus ē. Aizverot, atv ēruma lab ā mala 
pārklājas kreisajai. 
Piemērojot šīs nodaļas 9. piez īmi, šajā pozīcijā minētajiem 
krekliem un kreklbl ūzēm var b ūt atvērums, kura malas 
nepārklājas. 
Šajā pozīcijā minētie apģērba gabalu garums ir zem āks par 
vidukļa līniju, un bl ūzes parasti ir īsākas, nek ā citādi 
iepriekš min ētie apģērba gabali. 
Šajā pozīcijā neietilpst ap ģērba gabali, kurus, ņemot vērā to 
garumu, var identific ēt kā valkājamus kā kleitas.  
6107  V īriešu vai z ēnu garās un īsās apakšbikses, naktskrekli, 
pidžamas, peldm ēteļi, rītasvārki un taml īdzīgi izstrādā­
jumi, trikot āžas 
6107 21 00 l īdz 
6107 29 00  Naktskrekli un pidžamas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst v īriešu vai z ēnu pidžamas, 
adītas vai tambor ētas, kuras p ēc to visp ārējā izskata un 
auduma pamat īpašībām var identific ēt kā valkājamas tikai 
vai galvenok ārt kā naktsveļu. 
Pidžamas sast āv no diviem ap ģērba gabaliem, proti: 
— apģērba gabala, ar ko ir paredz ēts apklāt auguma 
augšējo daļu, parasti jakas veida ap ģērba gabala; 
— apģērba gabala, kas sast āv no vienk ārša griezuma 
garajām vai īsajām biksēm, bez atv ēruma vai ar atv ē­
rumu priekšpus ē. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 336  
Šo pidžamu sast āvdaļām jābūt ar atbilstošu vai savietojamu 
izmēru un saskan īgu piegriezumu, izejvielas audumu, kr āsu, 
rotājumiem un apdares pak āpi, kas skaidri nor ādītu, ka tos ir 
paredzēts valkāt kopā vienam cilv ēkam. 
Pidžamām ir jābūt identific ējamām kā valkāšanai ērta nakt­
sveļa pēc to: 
— auduma pamat īpašībām; 
— parasti br īvā piegriezuma, un 
— neērtu īpašību, tādu kā lielu vai mas īvu pogu un p ārmē­
rīgu rotājumu, neesam ības. 
Viengabala naktsve ļu, kas atbilst iepriekš min ētajām 
īpašībām un nosedz gan auguma augš ējo, gan apakš ējo 
daļu un ietver katru k āju atseviš ķi, klasific ē 6107 91 00vai 
6107 99 00. apakšpoz īcijās. 
6108  Sieviešu vai meite ņu kombin ē, apakšsv ārki, biks ītes, 
stilbbikses, naktskrekli, pidžamas, pe ņuāri, peldm ēteļi, 
rītasvārki un taml īdzīgi izstrādājumi no trikot āžas 
6108 31 00 l īdz 
6108 39 00  Naktskrekli un pidžamas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst sieviešu vai meite ņu pidžamas, 
adītas vai tambor ētas, kuras p ēc to visp ārējā izskata un 
auduma pamat īpašībām var identific ēt kā valkājamas tikai 
vai galvenok ārt kā naktsveļu. 
Pidžamas sast āv no diviem ap ģērba gabaliem, proti: 
— apģērba gabala, ar ko ir paredz ēts apklāt auguma 
augšējo daļu, parasti jakas veida, pulovera veida vai 
līdzīga apģērba gabala; 
— apģērba gabala, kas sast āv no vienk ārša griezuma 
garajām vai īsajām biksēm, ar vai bez atv ēruma. 
Šo pidžamu sast āvdaļām jābūt ar atbilstošu vai savietojamu 
izmēru un saskan īgu piegriezumu, izejvielas auduma, kr āsu, 
rotājumiem un apdares pak āpi, kas skaidri nor ādītu, ka tos ir 
paredzēts valkāt kopā vienam cilv ēkam. 
Pidžamām ir jābūt identific ējamām kā valkāšanai ērta nakt­
sveļa pēc to: 
— auduma pamat īpašībām; 
— parasti br īvā piegriezuma, un 
— neērtu īpašību, tādu kā lielu vai mas īvu pogu un p ārmē­
rīgu rotājumu, neesam ības. 
Apģērba gabalu komplektus, kas paz īstami kā “lellītes”, kuri 
sastāv no ļoti īsa naktskrekla un pieska ņotām īsām biksēm, 
arī uzskata par pidžam ām. 
Viengabala naktsve ļu, kas atbilst iepriekš min ētajām 
īpašībām un nosedz gan auguma augš ējo, gan apakš ējo 
daļu un ietver katru k āju atseviš ķi, klasific ē 6108 91 00.- 
6107 99 00. apakšpoz īcijās. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 337  
6109  T krekli, U krekli ņi un citi apakškrekli, trikot āžas 
Šīs nodaļas 2. papildpiez īmē minētie apģērba gabali, kuriem 
ir daļējs atvērums zem kakla l īnijas priekš ējā pusē, ai aizdari 
vai pārklājumu bez aizdares, šaj ā pozīcijā neietilpst. Tie 
parasti ir ietverti attiec īgi 6105. vai 6106. poz īcijā saskaņā 
ar šīs nodaļas 4. un 9. piez īmes noteikumiem, vai ar ī tos 
klasificē pie vīriešu vai z ēnu apģērba gabaliem bez 
piedurknēm, 6114. poz īcijā saskaņā ar šīs nodaļas 
4. piezīmes otrā teikuma noteikumiem.  
6110  Sv īteri, puloveri, kardiganjakas, vestes un taml īdzīgi 
izstrādājumi, trikot āžas 
Šajā pozīcijā ietilpst ap ģērba gabali, ar kuriem ir paredz ēts 
apsegt auguma augš ējo daļu, ar vai bez piedurkn ēm, ar 
jebkura veida kakla l īniju, ar apkakli vai bez t ās, ar vai 
bez kabat ām. 
Šiem ap ģērba gabaliem apakš ējā daļā, ap atv ērumu, 
piedurkņu galiem vai rokas izgriezumiem parasti ir noš ūtas 
malas vai rievotas apmales. 
Tie var b ūt izgatavoti no jebkuras tekstilš ķiedras, jebkura 
veida adīta vai tambor ēta materiāla, ieskaitot smalkad ījuma 
audumus. 
Tiem var b ūt jebkura rot ājuma forma, ieskaitot mež ģīnes un 
izšuvumu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, piem ēram, šādi izstrādājumi: 
1. svīteri un puloveri, ieskaitot sporta kreklus (ar V-veida 
kakla izgriezumu, ar taisnu kakla l īniju, kas stiepjas no 
pleca līdz plecam, ar apa ļu vai laivi ņveida kakla izgrie ­
zumu, vai ar ru ļļveida, polo vai augstu uzrull ētu kakla 
izgriezumu), kurus ap ģērbj, pārvelkot p āri galvai, un 
parasti tiem nav ne atv ēruma kakla l īnijā, ne stiprin ājumu 
sistēmas; 
2. iepriekš ējā apakšpunkt ā minētajiem ap ģērba gabaliem 
līdzīgi izstrādājumi ar apkakli vai bez t ās, bet ar da ļēju 
atvērumu kakla l īnijā, piemēram, priekšpus ē vai uz pleca, 
ko aizver ar pog ām vai citiem stiprin ājumiem; 
3. vestes un jakas, kam priekšpus ē visā garumā ir atvērums, 
ar vai bez pog ām vai citiem stiprin ājumiem, ar apkakli 
vai bez tās; 
4. apģērba gabalu komplekti, paz īstami kā “dubultkom ­
plekti” (“ twin-set ”), kas sast āv no pulovera ar vai bez 
piedurknēm un jakas ar gar ām vai īsām piedurkn ēm. 
Šiem apģērba gabaliem ir j ābūt ar vien ādu izmēru un 
no viena un t ā paša materi āla un krāsas. Ja ir ar ī kādi 
zīmējumi vai rot ājumi, tiem ir j ābūt vienādiem uz abiem 
apģērba gabaliem; 
5. apģērba gabali, kas aprakst īti kādā no iepriekš ējiem 
apakšpunktiem, izgatavoti no viegla materi āla, kādu 
izmanto T-krekliem vai l īdzīgiem izstr ādājumiem, ar 
savelkam ām auklām, rievotu jostu vai citiem stiprin ājuma 
līdzekļiem apakš ējā daļā. 
Šajā pozīcijā neietilpst: 
a) sieviešu vai meite ņu blūzes (6106. poz īcija); ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 338  
b) vējjakas un l īdzīgi izstrādājumi (6101. vai 6102. poz īcija, 
atbilstoši gad ījumam); 
c) T-krekli, sporta krekli un cit ādi apakškrekli 
(6109. poz īcija).  
6110 12 10 un 
6110 12 90  No Kašmiras kazu vilnas  
Skat. 5102 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
6110 20 10  Vieglie smalkad ījuma džemperi un puloveri ar ru ļļveida, 
polo vai augstu uzrull ētu apkakli  
Par viegliem smalkad ījuma džemperiem un puloveriem ar 
ruļļveida, polo vai augstu uzrull ētu apkakli uzskata seko ­
jošus apģērba gabalus: vieglus piegulošus smalkad ījuma 
apģērba gabalus, kas nosedz auguma augš ējo daļu un kas 
ir vienā vai vairākās krāsās, ar vai bez piedurkn ēm, un ir ar 
ruļļveida, polo vai augstu uzrull ētu apkakli bez atv ēruma. 
Termins “smalkad ījuma” noz īmē smalku ad ījumu, kas ietver 
vismaz 12 valdzi ņus uz cm gan horizont āli, gan vertik āli, 
skaitot vien ā 10 cm × 10 cm izm ēra parauga pus ē. 
Vieglos džemperus vai puloverus ar ru ļļveida, polo vai 
augstu uzrull ētu apkakli parasti ada no vienk ārtas džersija 
(gludajā adījumā), rievotaj ā adījumā (1 × 1) vai krustiskaj ā 
adījumā. 
Vienkārtas džersijs (labiskais jeb gludais ad ījums) ir audu 
adījuma vienk āršākā forma (1. att ēls), valdzi ņi labajā pusē 
izskatās kā mazi V-burti ņi vai kā apgriezti V-burti (2. att ēls), 
bet kreisaj ā – kā savstarpēji savienotas cilpas (3. att ēls).
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 339  
Rievainā – 1 labiskais valdzi ņš × 1 kreiliskais valdzi ņš – veida 
smalkadījums (4. att ēls) ietver p ārmaiņus vienu labisko (jeb 
tiešo) valdzi ņu un vienu kreilisko (jeb apgriezto) valdzi ņu 
(5. attēls); tādējādi garenvirzien ā auduma vien ā pusē ir valnīši, 
kuri atbilst iedob ēm auduma otr ā pusē. Abām adītā auduma 
virsmām ir vien āds izskats (6. un 7. att ēli).
 
Krustotais ad ījums ir dubultrievains ad ījums, kurš p ēc izskata 
ir identisks ab ās pusēs. Šo efektu pan āk, savienojot valdzi ņus 
no diviem 1 × 1 valn īšiem (8. att ēls) tā, lai uz auduma katras 
puses valdzi ņš no viena valn īša mainītos ar valdzi ņu no 
atbilstošā valnīša auduma otr ā pusē (9. attēls). Tādējādi 
valnīšiem vien ā auduma pus ē atbilst valn īši auduma otr ā pusē 
(10. un 11. att ēli). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 340
  
6110 30 10  Vieglie smalkad ījuma džemperi un puloveri ar ru ļļveida, 
polo vai augstu uzrull ētu apkakli  
Skat. 6110 20 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6111  Mazu b ērnu apģērbi un ap ģērba piederumi, trikot āžas 
Skat. šīs nodaļas 6. piez īmes (a) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 341  
Šajā pozīcijā ietilpst ap ģērbu sērija, kuri ir paredz ēti valkā­ 
šanai maziem b ērniem, kuru augums nep ārsniedz 86 cm 
(parasti mazi b ērni līdz aptuveni 18 m ēnešu vecumam). 
Šo apģērbu skait ā ir: mēteļi, apmetņi ar kapuci, step ētas 
segas, “elfu” kost īmiņi, rītasvārki, divda ļīgi kostīmi, kombi ­
nezoni, gar ās bikses, bikses, ko p ārvelk pāri garajām 
biksēm, golfa bikses, sp ēļu tērpi, vestes, v ējjakas, kleitas, 
svārki, bolero jakas, žaketes , anoraki, apmet ņi, tunikas, 
blūzes, kreklbl ūzes, īsās bikses jeb šorti u.c. 
Daži no šiem ap ģērba gabaliem ir z īdaiņa pūriņa piederumi. 
Starp šiem z īdaiņa pūriņa piederumiem ir daži, kuru izm ēru 
nevar noteikt, bet tie klasific ējami šajā pozīcijā, ja ir skaidri 
nosakāms, ka tie ir z īdaiņu apģērba gabali. 
Tādējādi šajā pozīcijā ietilpst: 
1. kristīšanas uzsv ārči un kleitas; 
2. “burnusi” – mazi apmet ņi bez piedurkn ēm, bet ar kapuci; 
3. “elfu” kost īmiņi: apģērba gabali ar kapuc ēm un 
piedurknēm, kas veido gan m ēteli, gan somu (piln īgi 
slēgtu apakš ējā daļā); 
4. zīdaiņu kombinezonsomas, kuras var ētu būt arī polste­
rētas, ar piedurkn ēm vai roku izgriezumiem. Turpm āk 
ievietotais att ēls sniedz piem ēru.
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 342  
6112  Treni ņtērpi, slēpošanas kost īmi un peldkost īmi, 
trikotāžas 
6112 11 00 l īdz 
6112 19 00  Treniņtērpi 
Skat. 6112. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
6112 31 10 l īdz 
6112 39 90  Vīriešu vai z ēnu peldap ģērbs (peldkost īmi un peldbikses)  
Skatīt HS skaidrojumus poz īcijai Nr. 6112 (C), kur nor ādīts, 
ka 6112. pre ču pozīcijā, cita starp ā, ir iekļautas peldbikses, 
elastīgas vai neelast īgas. 
Peldbikses ir ap ģērba gabali, kuri to ārējā izskata, piegrie ­
zuma un auduma īpašību dēļ ir valkājami vien īgi vai galve ­
nokārt kā peldbikses atš ķirībā no pozīcijā Nr. 6103 vai 6104 
minētajām “īsajām biksēm”. Parasti tie piln īgi vai galveno ­
kārt izgatavoti no ķīmiskām šķiedrām. 
Peldbiksēm jābūt visām šādām rakstur īgām pazīmēm: 
— iekšējām apakšbiks ēm, piešūtām pie apģērba gabala, vai 
vismaz jābūt oderei priekšpuses vai k ājstarpes da ļā; 
— jābūt pieguļošām jostasviet ā (piem., ar savilkuma auklu 
vai pilnīgi elastīgu jostu). 
Peldbiksēm var būt kabatas, ja: 
— ārējām kabatām ir piegu ļoša aizdares sist ēma (piem., t ām 
jābūt ar rāvējslēdzēju vai velcro lentes aizdari, lai 
pilnībā noslēgtu kabatu, tas ir, aizdarei j ābūt nostipri ­
nāmai bez interv āliem); 
— iekškabat ām ir tāda pati piegu ļoša aizdares sist ēma, kā 
iepriekš min ētajām ārējām kabatām. Tomēr pie josta ­
svietas piestiprin ātas iekškabatas var b ūt ar pārliekamu 
noslēgšanas sist ēmu tikai ar nosac ījumu, ka t ā pilnībā 
nodrošina kabatas atv ēruma nosl ēgšanu. 
Peldbiksēm nevar b ūt neviena no š ādām pazīmēm: 
— atvērums priekšpus ē pat tad, ja tas nosegts ar nosl ēg­ 
šanas sist ēmu; 
— atvērums jostasviet ā pat tad, ja tas nosegts ar nosl ēg­ 
šanas sist ēmu. 
6112 41 10 l īdz 
6112 49 90  Sieviešu vai meite ņu peldap ģērbs (peldkost īmi un peld ­
bikses)  
Izdarot vajadz īgos groz ījumus, 6112 31 10.–6112 39 90. 
apakšpozīciju skaidrojumi attiecas ar ī uz šīs preču pozīcijas 
izstrādājumiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 343  
6115  Trikot āžas zeķubikses, gar ās zeķes, īsās zeķes un citādas 
zeķes, arī elastīgās zeķes (piemēram, zeķes slimniekiem 
ar paplašin ātām vēnām) un apavi bez pazol ēm 
6115 10 10 un 
6115 10 90  Elastīgās zeķes (piemēram, zeķes slimniekiem ar papla ­ 
šinātām vēnām) 
Skat. 6115 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
6117  Cit ādi gatavie trikot āžas apģērba piederumi; ap ģērba 
gabalu vai ap ģērba piederumu trikot āžas daļas 
6117 80 10 un 
6117 80 80  Citādi apģērba piederumi  
Skat. 6117. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta 
12. punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ad ītas saites, ko sportisti un 
sportistes liek ap galvu un plaukstas loc ītavām sviedru 
uzsūkšanai, un ad īti ausu sild ītāji, savienoti vai nesavienoti.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 344  
62. NODA ĻA 
APĢĒRBA GABALI UN AP ĢĒRBA PIEDERUMI, KAS NAV AD ĪTI VAI 
TAMBOR ĒTI 
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Lai poz īciju ietvaros klasific ētu izstrādājumus, kas sast āv no diviem 
vai vair āk tekstilmateri āliem, skat. š īs nodaļas vispārīgos 
skaidrojumus.  
2. Lai klasific ētu apģērbus, kas salikti komplektos p ārdošanai mazum ­
tirdzniecībā, skat. šīs nodaļas 14. piez īmi. 
3. Kad 6103. vai 6104. poz īcijā minētajiem uzvalkiem vai ansamb ļiem 
ir pievienoti rot ājumi vai ornamenti, kuru nav uz otras sast āvdaļas 
vai pārējām sastāvdaļām, visus šos ap ģērba gabalus klasific ē kā 
uzvalkus vai ansamb ļus ar nosac ījumu, kā šie rotājumi vai ornamenti 
ir nenozīmīgi un ir pielikti ap ģērba gabalam ne vair āk kā vienā vai 
divās vietās (piemēram, uz apkakles un uz piedurk ņu galiem vai uz 
atlokiem un kabat ām) 
Tomēr ja šie rot ājumi ir izveidoti ap ģērba gabala izgatavošanas laik ā, 
šo apģērbu vairs neklasific ē kā uzvalku vai ansambli, iz ņemot gad ī­
jumus, kad ornaments ir logo vai k āds cits līdzīgs simbols.  
4. Šajā nodaļā ietilpst r ūpnieciskie un profesion ālie (aroda) ap ģērbi, 
minēti kombin ētās nomenklat ūras apakšpoz īcijās, un kuri visp ārējā 
izskata (vienk āršs vai speci āls piegriezums vai modelis, saist īts ar 
apģērba funkciju) un auduma, kas parasti ir iztur īgs un ner ūk, pama­
tīpašību dēļ ir skaidrs, ka tie ir paredz ēti valkāšanai tikai vai galve ­
nokārt citu ap ģērbu un/vai personu (fizisk ās vai vesel ības) aizsar ­
dzības nolūkos rūpnieciskās, profesion ālās vai m ājsaimniec ības 
darbības laikā. 
Parasti šāda veida ap ģērbam nav rot ājumu. Šaj ā apakšpoz īcijā aprak­
stus un simbolus, kas attiecas uz veicamo darb ību, neuzskata par 
rotājumu.  
Šī veida ap ģērbi ir izgatavoti no kokvilnas, sint ētiskajām vai mākslī­
gajām šķiedrām, vai no šo tekstilmateri ālu maisījuma.  
Lai palielin ātu šo ap ģērbu stiprību, divi šo ap ģērbu izgatavošan ā 
visbiežāk izmantotie d ūrienu veidi ir “droš ības” šuves un dubult ­ 
šuves.  
Rūpnieciskos un profesion ālos apģērbus visbiež āk sastiprina ar r āvēj­
slēdzējiem, spiedpog ām, liplent ēm vai krustveida vai mezglveida 
aizsienamajiem, izmantojot auklas vai l īdzīgus priekšmetus.  
Šī veida ap ģērbiem var b ūt kabatas, kuras parasti ir uzš ūtas virsū. 
Iešūtās kabatas parasti ir izgatavoti no t ā paša materi āla, no kura 
apģērbs, bet t ām ir cita veida odere, nek ā pašam ap ģērbam.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 345  
Var atseviš ķi minēt rūpniecisko un profesion ālo apģērbu, ko izmanto 
mehāniķi, rūpnīcu strādnieki, m ūrnieki, fermeri u.c., un kas parasti ir 
divdaļīgi apģērba gabali, virsvalki (uzsv ārči), kombinezoni ar kr ūšu 
daļu un lenc ēm un gar ās bikses. Cit ām darbībām tie var b ūt priek­ 
šauti, putek ļu mēteļi utt. (ārstiem, medic īnas māsām, apkop ējām, 
frizieriem, maizniekiem, miesniekiem utt.).  
Par rūpnieciskajiem un profesion ālajiem ap ģērbiem uzskata tikai tos 
apģērbus, kuru tirdzniec ības lielums ir 158 (auguma garums = 
158 cm) vai liel āks. 
Formas tērpus un citus l īdzīgus oficiālos apģērba gabalus (piem ēram, 
tiesnešu mantijas, gar īdznieku tal ārus vai amata t ērpus) neuzskata par 
rūpniecisko vai profesion ālo apģērbu. 
5. Jāpiemēro 61. noda ļas vispārīgo skaidrojumu 4. punkta skaidrojumi, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
6201  V īriešu vai z ēnu mēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi ar 
kapuci, anoraki (ar ī slēpotāju), vējjakas un taml īdzīgi 
izstrādājumi, izņemot poz īcijā 6203 min ētos 
6201 11 00 l īdz 
6201 19 00  Mēteļi, lietusm ēteļi, pusmēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci un taml īdzīgi izstrādājumi  
Šo “mēteļu un taml īdzīgo izstrādājumu” viena no īpašībām 
ir tā, ka, tos n ēsājot, tiem j ānosedz ķermenis vismaz l īdz 
agšstilbu pusei. 
Parasti v īriešu apģērba (izņemot zēnu apģērbu) standarta 
izmēra (normāla izmēra) gadījumā šis minim ālais garums, 
kas izmērīts no apģērba gabala apkakles šuves zem pakauša 
(septītais skriemelis) l īdz apakšējai malai gu ļus novietotam 
un iztaisnotam ap ģērbam atbilst m ērījumiem centimetros 
zemāk uzrādītajā tabulā (skat. skici zem āk).
 
Tabulā uzrādītie izmēri pārstāv vidējos aritmētiskos, kas ieg ūti 
no standarta izm ēra (normāla izmēra) vīriešu (izņemot zēnu) 
apģērba virknes – S ( small , mazie izm ēri), – M ( medium , 
vidējie izmēri) un L ( large , lielie izm ēri). 
Garums centimetros, kas izm ērīts no ap ģērba gabala 
mugurpuses apkakles šuves l īdz apakš ējai malai – v īriešu 
(izņemot zēnu) standarta izm ēri ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 346
  
Apģērba gabalus, kuri nav pietiekami gari, lai tiktu klasific ēti 
kā mēteļi vai līdzīgi izstrādājumi, izņemot pusm ēteļus 
(pusmēteļu un līdzīgu izstrādājumu defin īciju skat. zem āk), 
kuri arī ietilpst šeit, j āklasificē 6201 91 00.–6201 99 00. apak- 
špozīcijā. 
Pusmēteļi (car-coats ) 
Pusmēteļi ir brīva piegriezuma virsdr ēbes ar gar ām piedur- 
knēm, kurus valk ā virs visiem citiem ap ģērbiem, lai aizsarg ā- 
tos no laika apst ākļiem. Parasti tie tiek izgatavoti no smagiem 
audumiem (piem ēram, tvīda), izņemot 5602., 5603., 5903., 
5906. vai 5907 00 00. poz īcijā minētos. Pusm ēteļu garums 
mainās no zem k ājstarpes l īdz augšstilbu pusei. Tie var b ūt 
vienrindas vai divrindu. 
Pusmēteļiem parasti piem īt šādas pazīmes: 
— pilns atv ērums priekšpus ē, ko sastiprina ar pog ām, bet 
dažreiz ar r āvējslēdzēju vai spiedpog ām, 
— odere, kura var b ūt atdalāma (kura var b ūt no dūnām un/vai 
vatēta), 
— centrāls muguras š ķēlums vai s ānu šķēlumi. 
Neobligātas pazīmes: 
— kabatas, 
— apkakle. 
Pusmēteļiem nepiem īt šādas pazīmes: 
— kapuce, 
— savelkamas auklas vai citi savilkšanas l īdzekļi apģērba 
vidusdaļā un/vai apakšda ļā. Tomēr tiem var b ūt josta. 
Jēdziens “un l īdzīgie izstrādājumi”, kā arī pusmēteļi, ietver ar ī 
apģērba gabalus, kuriem ir t ādas pašas īpašības kā pusmēte- 
ļiem, bet kuriem ir kapuce. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ap ģērba gabali, kas paz īstami kā 
“parkas” un kas ir noteikt ā stilā modelēti apģērbi, kas pasarg ā 
no aukstuma, v ēja un lietus. Tie ir br īva piegriezuma ārā 
valkājami apģērbi ar gar ām piedurkn ēm. Šajās apakšpoz īcijās 
minētās parkas ir izgatavotas no smagiem, bl īvi austiem 
audumiem, iz ņemot 5903., 5906. vai 5907 00 00. poz īcijā 
minētos. Parkas garums var b ūt dažāds, sākot no pusaugšstilba 
līdz celim.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 347  
Parkām ir jābūt ar visām sekojoš ām īpašībām: 
— kapuci; 
— pilnu atv ērumu priekšpus ē, ko sastiprina ar r āvējslēdzēju, 
spiedpogām vai līplentēm, un kas bieži ir nosegts ar 
aizsargpārloku; 
— oderi, kas parasti ir vat ēta vai no ne īstas kažok ādas 
auduma; 
— savelkam ām auklām vai citu savilkšanas l īdzekli vidusda ļā, 
izņemot jostu; 
— ārējām kabatām. 
6201 91 00 l īdz 
6201 99 00  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst silt ās virsjakas (anoraki), 
vējjakas un l īdzīgi izstrādājumi saska ņā ar sekojošo 
aprakstu: 
1. Anoraki (ieskaitot sl ēpošanas v ējjakas) un l īdzīgi izstrā­
dājumi 
Anoraki ir ap ģērba gabali, veidoti t ā, lai tie sp ētu 
pasargāt no vēja, aukstuma un lietus. Tiem var b ūt 
daudzas ar park ām kopīgas īpašības, bet, papildus 
citām īpašībām, tie atš ķiras pēc garuma. Garums var 
būt, sākot ar kādu gabalu zem jostasvietas un l īdz augš­
stilba vidum, bet ne zem āk. 
Šajās apakšpoz īcijās minētie anoraki ir izgatavoti no cieši 
austiem audumiem (atš ķirīgiem no 5903., 5906. vai 
5907 00 00. poz īcijā minētajiem). 
Anorakiem piem īt ar šādas īpašības: 
— kapuce (dažreiz apsl ēpta apģērba gabala apkakl ē); 
— pilnīgs atvērums priekšpus ē, ko aizver ar r āvējslē­
dzēju, spiedpog ām vai liplent ēm, un kas bieži ir 
nosegts ar aizsargp ārloku; 
— odere (kas var b ūt vatēta vai polster ēta); 
— garas piedurknes. 
Papildus anorakiem piem īt vismaz viena no š ādām 
īpašībām: 
— savelkam ās auklas vai cits savilkšanas l īdzeklis 
vidusdaļā un/vai ap ģērba gabala apakšda ļā; 
— cieši pieguloši, elast īgi vai k ā citādi savilkti 
piedurkņu gali; 
— apkakle; 
— kabatas. 
Saistībā ar anorakiem termins “un l īdzīgi izstrādājumi” 
ietver: 
a) apģērba gabalus, kam ir anoraku īpašības, izņemot vai 
nu: ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 348  
— kapuci, vai 
— oderi. 
Te ir ietverti ar ī apģērba gabali, kuri iepriekš ir aprak ­
stīti kā anoraki, kuriem ir tikai da ļējs atvērums un 
stiprinājumu sist ēma priekšpus ē. Te nav ietverti 
apģērba gabali, kuriem nav ne kapuces, ne oderes. 
b) apģērba gabalus bez oderes, kuriem ir garas 
piedurknes un kuru garums var b ūt zem gurniem, 
bet ne zem āk par augšstilba vidusda ļu. Tie ir izgata ­
voti no bl īvi austa tekstilauduma (iz ņemot 5903., 
5906. vai 5907 00 00. poz īcijā minētos) un ir apstr ā­
dāti un padar īti necaurlaid īgi, lai tie var ētu pasarg āt 
galvenokārt no lietus. 
Tiem ir kapuce, bet tie priekšpus ē parasti neatveras 
visa apģērba gabala garum ā. Gadījumos, kad atv ē­
rums ir tikai da ļējs, stiprin ājuma sist ēmas var ar ī 
nebūt, bet tādā gadījumā atvērumā ir jābūt iestrādātam 
aizsarguzst ūrim (ķīļveida ielaidumam). Piedurk ņu 
galos un ap ģērba gabala apakš ā tiem parasti ir elast īgs 
vai savelkošs materi āls. 
Apģērba gabali, kurus var ētu attiecin āt pie “anorakiem 
(ieskaitot sl ēpošanas v ējjakas) un l īdzīgiem izstr ādāju­
miem”, kuriem nav ne kapuces, ne oderes, tom ēr var 
tikt klasific ēti, kā “un līdzīgi izstrādājumi”, kad to attie ­
cina uz v ējjakām. 
2. Vējjakas un l īdzīgi izstrādājumi 
a) Vējjakas ir ap ģērba gabali, izstr ādāti tā, lai kaut k ā 
aizsargātu pret laika apst ākļiem. To garums var b ūt 
līdz gurniem vai mazliet zem āk. Tie ir izgatavoti no 
blīva austa auduma. Parasti tie ir ūdens necaurlaid īgi, 
bet, atšķirībā no anorakiem, tiem nav kapuces. 
Vējjakām ir šādas īpašības: 
— garas piedurknes; 
— priekšpus ē ir pilnīgs atvērums, ko aizver ar r āvēj­
slēdzēju; 
— odere, kas nav ne vat ēta, ne polster ēta; 
— apkakle; 
— līdzeklis, ar ko savilkt ap ģērba gabala apakš ējo 
daļu (parasti pašu apakšu). 
Turklāt to piedurk ņu gali var b ūt cieši pieguloši, 
elastīgi vai savelkami ar k ādu citu materi ālu. 
b) Vējjakas (parasti sauktas par “bluzoniem”) ir ārā 
valkājami apģērba gabali, kas nosedz auguma augš ējo 
daļu. Parasti tiem ir piln īgi brīvs piegriezums, kas 
piešķir apģērba gabalam bl ūzes izskatu, un to garums 
ir līdz jostasvietai vai mazliet zem āk. Tiem ir garas 
piedurknes, kuras ir gar ākas par ap ģērba gabala apak ­ 
šējo malu. Tekstilaudumiem, no kuriem bluzoni tiek 
izgatavoti, nav j ābūt aizsargājošiem pret atmosf ēras 
iedarbību. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 349  
Vējjakām ir sekojošas īpašības: 
— cieši pieguloša kakla l īnija, ar apkakli vai bez t ās; 
— pilnīgs vai da ļējs atvērums priekšpus ē, ar jebkuru 
aizvēršanas līdzekli; 
— piedurk ņu gali, parasti cieši pieguloši, elast īgi vai 
savilkti ar k ādu citu līdzekli; 
— elastīgā saite vai k āds cits savilkšanas l īdzeklis 
apģērba gabala apakš ā. 
Papildus v ējjakām var būt: 
— ārējās kabatas; un/vai 
— odere; un/vai 
— kapuce. 
Saistībā ar vējjakām termins “un l īdzīgi izstrādājumi” 
ietver ap ģērba gabalus, kuriem ir visas (b) punkt ā 
minētās īpašības, izņemot vienu no sekojoš ām: 
— nav cieši piegulošas kakla l īnijas; vai 
— nav atv ēruma ar cieši piegulošu vai citu kakla l īniju 
priekšpus ē; vai 
— atvērums priekšpus ē, bez aizv ēršanas līdzekļiem. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) mēteļi, lietusm ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, mantijas 
un līdzīgi izstr ādājumi, min ēti 6201 11 00.– 
6201 19 00. apakšpoz īcijās; 
b) mēteļi, lietusm ēteļi, pusm ēteļi, apmet ņi, mantijas 
un līdzīgi izstr ādājumi, min ēti 6202 11 00.– 
6202 19 00. apakšpoz īcijās; 
c) jakas un bleizeri, min ēti 6203 31 00.–6203 39 90. vai 
6204 31 00.–6204 39 90 apakšpoz īcijās; 
d) anoraki, v ējjakas, matrožu jakas un l īdzīgi izstrādājumi 
no 5903., 5906. vai 5907 00 00. poz īcijā minētajiem 
tekstilaudumiem vai ar ī no 5603. poz īcijā minētajiem 
neaustajiem audumiem, kas ietilpst 6210. poz īcijā. 
6202  Sieviešu vai meite ņu mēteļi, pusmēteļi, apmetņi, apmetņi 
ar kapuci, anoraki (ar ī slēpotāju), vējjakas un taml īdzīgi 
izstrādājumi, izņemot poz īcijā 6204 min ētos 
6202 11 00 l īdz 
6202 19 00  Mēteļi, lietusm ēteļi, pusmēteļi, apmet ņi, apmet ņi ar 
kapuci un taml īdzīgi izstrādājumi  
Jāpiemēro 6201 11 00.–6201 19 00. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus, sakar ā ar ko sieviešu 
(izņemot meite ņu) apģērbu attiec īgie mērījumi ir šādi: ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 350  
Garums centimetros, kas izm ērīts no ap ģērba gabala 
mugurpuses apkakles šuves l īdz apakš ējai malai – 
sieviešu (iz ņemot meite ņu) standarta izm ēri
 
6202 91 00 l īdz 
6202 99 00  Citādi 
Jāpiemēro 6201 91 00.–6201 99 00. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
6204  Sieviešu vai meite ņu kostīmi, ansamb ļi, žaketes, bleizeri, 
kleitas, sv ārki, bikšusv ārki, garās bikses, kombinezoni ar 
krūšdaļu un lenc ēm (dungri ņi), pusgar ās bikses un īsās 
bikses (iz ņemot peldkost īmus)  
6204 41 00 l īdz 
6204 49 90  Kleitas  
Jāpiemēro 6104 41 00.–6104 49 00. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
6204 51 00 l īdz 
6204 59 90  Svārki un bikšusv ārki 
Jāpiemēro 6104 51 00.–6104 59 00. apakšpoz īciju skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
6206  Sieviešu vai meite ņu blūzes, krekli un kreklbl ūzes 
Blūzes 
Blūzes sieviet ēm vai meiten ēm ir viegli, smalka un parasti 
brīva piegriezuma ap ģērba gabali, ar kuriem ir paredz ēts 
nosegt auguma augš ējo daļu, ar apkakli vai bez t ās, ar vai 
bez piedurkn ēm, ar jebkura veida kakla l īniju vai vismaz 
plecu lenc ēm, ar atv ērumu vai bez t ā. Tām var būt arī 
dekoratīvie rotājumi, tādi kā lentes, žabo, kravates, 
mežģīnes vai izšuvumi.  
Krekli un kreklbl ūzes 
Izdarot vajadz īgos groz ījumus, šaj ā pozīcijā minētajiem 
krekliem un kreklbl ūzēm ir jāpiemēro 6106. poz īcijas skai ­
drojumu noteikumi, kas attiecas uz ad ītiem vai tambor ētiem 
sieviešu vai meite ņu krekliem un kreklbl ūzēm. 
Šajā pozīcijā minēto apģērba gabalu garums ir zem āks par 
vidukļa līniju, un bl ūzes parasti ir īsākas nekā citādi iepriekš 
minētie apģērba gabali. 
Šajā pozīcijā neietilpst ap ģērba gabali, kurus, ņemot vērā to 
garumu, var identific ēt kā valkājamus kā kleitas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 351  
6207  V īriešu vai z ēnu U krekli ņi un citādi apakškrekli, īsās 
un garās apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldm ēteļi, 
rītasvārki un taml īdzīgi izstrādājumi  
6207 21 00 l īdz 
6207 29 00  Naktskrekli un pidžamas [v īriešiem]  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst v īriešu vai z ēnu pidžamas, 
izņemot adītās vai tambor ētās, kuras p ēc to vispārējā izskata 
un auduma pamat īpašībām var identific ēt kā valkājamas 
tikai vai galvenok ārt kā naktsveļu. 
Pidžamas sast āv no diviem ap ģērba gabaliem, proti: 
— apģērba gabala, ar ko ir paredz ēts apklāt auguma 
augšējo daļu, parasti jakas veida ap ģērba gabala; 
— apģērba gabala, kas sast āv no vienk ārša griezuma 
garajām vai īsajām biksēm, bez atv ēruma vai ar atv ē­
rumu priekšpus ē. 
Šo pidžamu sast āvdaļām jābūt ar atbilstošu vai savietojamu 
izmēru un saskan īgu griezumu, izejvielas audumu, kr āsu, 
rotājumiem un apdares pak āpi, kas skaidri nor ādītu, ka tos 
ir paredzēts valkāt kopā vienam cilv ēkam. 
Pidžamām ir jābūt identific ējamām kā valkāšanai ērtai nakt­
sveļai pēc to: 
— auduma pamat īpašībām; 
— parasti br īvā piegriezuma, un 
— neērtu īpašību, tādu kā lielu vai mas īvu pogu un p ārmē­
rīgu rotājumu, neesam ības. 
Viengabala naktsve ļu, kas atbilst iepriekš min ētajām 
īpašībām un nosedz gan auguma augš ējo, gan apakš ējo 
daļu un ietver katru k āju atseviš ķi, klasific ē 
6207 91 00.–6207 99 90. apakšpoz īcijās. 
6208  Sieviešu vai meite ņu U krekli ņi un citādi apakškrekli, 
kombinē, apakšsv ārki, biks ītes, stilbbikses, naktskrekli, 
pidžamas, pe ņuāri, peldm ēteļi, rītakleitas un taml īdzīgi 
izstrādājumi  
6208 21 00 l īdz 
6208 29 00  Naktskrekli un pidžamas [sieviet ēm] 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst sieviešu vai meite ņu pidžamas, 
izņemot adītās vai tambor ētās, kuras p ēc to vispārējā izskata 
un auduma pamat īpašībām var identific ēt kā valkājamas 
tikai vai galvenok ārt kā naktsveļu. 
Pidžamas sast āv no diviem ap ģērba gabaliem, proti: 
— apģērba gabala, ar ko ir paredz ēts apklāt auguma 
augšējo daļu, parasti jakas veida, pulovera veida vai 
līdzīga apģērba gabala; 
— apģērba gabala, kas sast āv no vienk ārša griezuma 
garajām vai īsajām biksēm, ar atv ērumu vai bez t ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 352  
Šo pidžamu sast āvdaļām jābūt ar atbilstošu vai savietojamu 
izmēru un saskan īgu griezumu, izejvielas audumu, kr āsu, 
rotājumiem un apdares pak āpi, kas skaidri nor ādītu, ka tos 
ir paredzēts valkāt kopā vienam cilv ēkam. 
Pidžamām ir jābūt identific ējamām kā valkāšanai ērta nakt­
sveļai pēc to: 
— auduma pamat īpašībām; 
— parasti br īvu piegriezumu, un 
— neērtu īpašību, tādu kā lielu vai mas īvu pogu un p ārmē­
rīgu rotājumu, neesam ības. 
Apģērba gabalu komplektus, paz īstamus k ā “lellītes”, kuri 
sastāv no ļoti īsa naktskrekla un pieska ņotām īsām biksēm, 
arī uzskata par pidžam ām. 
Viengabala naktsve ļu, kas atbilst iepriekš min ētajām 
īpašībām un nosedz gan auguma augš ējo, gan apakš ējo 
daļu un ietver katru k āju atseviš ķi, klasific ē 
6208 91 00.–6208 99 00. apakšpoz īcijās. 
6209  Mazu b ērnu apģērbi un ap ģērba piederumi  
Jāpiemēro 6111. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
6210  Ap ģērba gabali, kas izgatavoti no poz īcijā 5602, 5603, 
5903, 5906 vai 5907 00 00 min ētajiem materi āliem 
Jāpiemēro 6201 11 00.–6201 19 00. apakšpoz īcijas un 
6202 11 00.–6202 19 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
6210 10 92  Vienreizlietojami virsvalki, kurus pacienti vai ķirurgi 
izmanto ķirurģisko proced ūru laikā 
Pacientu un ķirurgu virsvalki ir parasti mugurpus ē aiztai­
sāms vienreizlietojams izstr ādājums, kuru lieto vesel ības 
aprūpes iestādēs. Virsvalkus izmanto, lai nov ērstu potenci ālu 
(sausu, mitru vai gais ā esošu) infekcijas ierosin ātāju pārnesi 
tieša kontakta veid ā no ķirurģiskā personāla uz pacientu un 
otrādi. Virsvalki parasti ir izgatavoti no vair ākos slāņos 
klātiem neaustiem audumiem, tie var b ūt daļēji laminēti ar 
plastikāta plēvi lielākai stiprībai un lab ākai aizsardz ībai 
vietās, kuras var ētu nonākt saskarē ar ķermeņa šķidrumiem 
(piem., apakšdelmu un v ēdera daļā). Lai pastiprin ātu mate­
riāla repelent ās īpašības, ķirurģiskie virsvalki var b ūt piesū­
cināti ar perfluor ētajiem og ļūdeņražiem vai silikoniem.
  
6211  Treni ņtērpi, slēpošanas kost īmi un peldkost īmi; citādi 
apģērba gabali  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 353  
6211 11 00 un 
6211 12 00  Peldkostīmi un peldbikses  
Skatīt HS skaidrojumu 6211. poz īcijas pirmo rindkopu. 
Izdarot vajadz īgos groz ījumus, 6112 31 10.–6112 39 90. 
apakšpozīciju skaidrojumi attiecas ar ī uz šīs preču pozīcijas 
izstrādājumiem.  
6211 32 31  Ar virspusi no viena vien āda auduma  
Lai piemērotu šo apakšpoz īciju, sporta kost īma sastāvdaļām 
ir jābūt veidotām no vienas un t ās pašas konstrukcijas, stila, 
krāsas un sast āva auduma, t ām ir jābūt arī atbilstoša vai 
savietojama lieluma. 
Kad šāda sporta kost īma sastāvdaļai ir pievienots rot ājums 
vai dekor ējums, kas nav atrodams uz p ārējām sastāvdaļām, 
šie apģērba gabali tiek klasific ēti šajā apakšpoz īcijā tik ilgi, 
kamēr minētie rotājumi vai dekor ējumi ir maznoz īmīgi un 
atrodas tikai vien ā vai div ās apģērba gabala viet ās 
(piemēram, uz apkakles un piedurk ņu galiem). 
Tomēr, ja šie rot ājumi vai dekor ējumi ir izgatavoti ap ģērba 
gabala aušanas laik ā, izstrādājumi netiek klasific ēti šajā 
apakšpozīcijā, izņemot gad ījumus, kad dekor ējums ir logo 
vai cits līdzīgs simbols.  
6211 32 41 un 
6211 32 42  Citādi 
Lai tiktu klasific ēti šajās apakšpoz īcijās, sporta kost īma 
augšējai un apakš ējai sastāvdaļām ir jābūt saliktām kopā 
pārdošanai mazumtirdzniec ībā. 
6211 33 31  Ar virspusi no viena vien āda auduma  
Skat. 6211 32 31. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6211 33 41 un 
6211 33 42  Citādi 
Skat. 6211 32 41. un 6211 32 42. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
6211 42 31  Ar virspusi no viena vien āda auduma  
Skat. 6211 32 31. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6211 42 41 un 
6211 42 42  Citādi 
Skat. 6211 32 41. un 6211 32 42. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
6211 43 31  Ar virspusi no viena vien āda auduma  
Skat. 6211 32 31. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6211 43 41 un 
6211 43 42  Citādi 
Skat. 6211 32 41. un 6211 32 42. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 354  
6212  Kr ūšturi, zeķturi, korsetes, bikšturi, priev ītes un taml ī­
dzīgi izstrādājumi un to da ļas, arī no trikot āžas 
6212 20 00  Ze ķturi un ze ķturbikses  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ze ķturbikses, trikot āžas vai netri ­
kotāžas, izgrieztas īsu apakšbikšu form ā, ar vai bez star ām, 
vai apakšbikšu ar augstu vidukli form ā, ar vai bez star ām. 
Tām jābūt ar šādām īpašībām: 
a) cieši j āaptver viduklis un gurni un j ābūt sānu daļai 8 cm 
vai augstāk (mērīta no kājas līdz augšmalai), 
b) piemīt vertikāla elastība un ierobežota horizont āla 
elastība. Pastiprin ājumi vai v ēdera starplikas, pat ja tiek 
lietotas mež ģīnes, lentes, rot ājumi un līdzīgi izstrādājumi, 
ir pieļaujami, ja elast ība tiek saglab āta vertikāla, 
c) jāsastāv no šādiem tekstilmateri āliem: 
— no kokvilnas mais ījuma, kas satur vismaz 15 % 
elastīgas dzijas, vai 
— no m ākslīgo šķiedru mais ījuma, kas satur vismaz 
10 % elast īgas dzijas, vai 
— no kokvilnas (ne vair āk kā 50 %) un m ākslīgo 
šķiedru augst ā proporcij ā maisījuma, kas satur 
vismaz 10 % elast īgas dzijas.  
6217  Cit ādi gatavie ap ģērba piederumi; ap ģērba gabalu vai 
apģērba piederumu da ļas, izņemot tās, kas iek ļautas 
pozīcijā 6212  
6217 10 00  Piederumi  
Jāpiemēro 6117 80 10. un 6117 80 80. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 355  
63. NODA ĻA 
CITĀDI GATAVIE TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI; KOMPLEKTI; 
VALKĀTI AP ĢĒRBI UN LIETOTI TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI; 
LUPATAS  
Vispārīgie skaidrojumi  
Lai pozīciju ietvaros klasific ētu izstrādājumus, kas sast āv no diviem vai 
vairāk tekstilmateri āliem, skat. š īs sadaļas vispārīgos skaidrojumus.  
I. CITĀDI GATAVIE TEKSTILIZSTR ĀDĀJUMI  
6305  Iepakošanas maisi un paketes  
Dažus maisus un paketes, kas izgatavotas no tekstilmateri ā­
liem, klasific ē, piemēram, 4202. un 6307. poz īcijās. No pa­
pīra izgatavotos 4819. poz īcijā ietvertos maisus un paketes 
klasificē šajā pozīcijā, kad tās ir izgatavotas no austa pap īra 
pavediena. 
No tekstilmateri āla izgatavotus un ar pap īru oderētus maisus 
parasti klasific ē šajā pozīcijā, bet no pap īra izgatavotus un 
ar tekstilmateri ālu oderētus – 4819 40 00. apakšpoz īcijā. 
6305 10 10  Lietoti  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst priekšmeti, kuri vismaz vienu 
reizi ir izmantoti pre ču transport ēšanai un kuri ir saglab ājuši 
skaidras š ādas izmantošanas p ēdas, piem ēram, atlikumus no 
produktiem, kuri tajos ir atradušies, net īrumus, plankumus, 
caurumus, pl īsumus, labošanas p ēdas, izstieptas šuves, 
savienošanas vai š ūšanas pēdas, kas saglab ājušas no 
atvēršanas.  
6307  Cit ādi gatavie izstr ādājumi, ieskaitot ap ģērbu 
piegrieztnes  
6307 90 92  Vienreizlietojami p ārklāji, kas izgatavoti no poz īcijā 5603 
minētajiem materi āliem un kurus izmanto ķirurģisko 
procedūru laikā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vienreizlietojami gatavi ķirurģi­
skie pārklāji, kas īpaši paredz ēti izmantošanai ķirurģisko 
operāciju laikā, lai nov ērstu potenci ālu (sausu, mitru vai 
gaisā esošu) infekcijas ierosin ātāju pārnesi tieša kontakta 
veidā no ķirurģiskā personāla uz pacientu un otr ādi. Ķirur­ 
ģiskie pārklāji parasti izgavatoti no vair ākos slāņos klātiem 
neaustiem audumiem un ir apv īlēti. 
Ķirurģiskos pārklājus lieto, lai nodrošin ātu, ka pacients 
atrodas mikrobiolo ģiski tīrā darba vid ē. Lai pastiprin ātu 
materiāla repelent ās īpašības, ķirurģiskie pārklāji var būt 
piesūcināti ar perfluor ētajiem og ļūdeņražiem vai silikoniem. 
Tie var b ūt arī daļēji laminēti ar plastik āta plēvi lielākai 
stiprībai un lab ākai aizsardz ībai zonās, kuras var ētu nonākt 
saskarē ar ķermeņa šķidrumiem. Turkl āt tie var b ūt klāti ar 
salvešpap īra kārtu, kas saskar ē ar pacienta ādu palielina 
komforta saj ūtu. Lai atvieglotu piek ļuvi, pārklāji, ar kuriem 
pārsedz pacientu, var b ūt ar atvērumiem vai lodzi ņiem. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 356  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
— pārklāji, kas pies ūcināti vai pārklāti ar farmaceitisk ām 
vielām un safas ēti vai iepakoti mazumtirdzniec ībai un 
paredzēti medicīnas, ķirurģijas, stomatolo ģijas vai vete ­
rinārijas vajadz ībām (3005. poz īcija), un 
— izstrādājumi, kas nep ārprotami ir tualetes ve ļa (piem., 
roku vai sejas dvie ļi, sejas dr ānas) vai t āda tipa virtuves 
veļa kā tējas dvieļi vai glāžu drānas (6302. poz īcija).  
6307 90 98  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. tenisa rakešu, badmintona rakešu, golfa n ūju u.tml. galvu 
pārklāji, izgatavoti no tekstilmateri āla (parasti p ārklāti ar 
plastmasu), apr īkoti vai neapr īkoti ar kabat ām bumbi ņu 
ievietošanai. Tom ēr šeit neietilpst p ārklāji, kas ietver visu 
raketi piln ībā, aprīkoti vai neapr īkoti ar rokturi vai plecu 
siksnu (4202. poz īcija); 
2. turbāni, kas sast āv no 4-5 m gara un aptuveni 50 cm 
plata ornament āla (smalka) austa auduma gabala (parasti 
kokvilnas vai kokvilnas un z īda maisījuma). Tie parasti ir 
no visām pusēm apvīlēti; dažreiz tie ir ar b ārkstainiem 
galiem, un parasti tos ieved saloc ītus un iepakotus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 357  
XII SADA ĻA 
APAVI, GALVASSEGAS, LIETUSSARGI, SAULESSARGI, SPIE ĶI, 
SPIEĶI-SĒDEKĻI, PĀTAGAS, J ĀTNIEKU P ĀTAGU K ĀTI (PLETNES) 
UN TO DA ĻAS; APSTR ĀDĀTAS SPALVAS UN NO T ĀM 
IZGATAVOTI PRIEKŠMETI; M ĀKSLĪGIE ZIEDI; IZSTR ĀDĀJUMI 
NO CILV ĒKU MATIEM  
64. NODA ĻA 
APAVI, GETRAS UN L ĪDZĪGI IZSTR ĀDĀJUMI; Š ĀDU 
IZSTRĀDĀJUMU DA ĻAS 
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Terminu “ ārējās zoles” un “virsas” defin īciju skat. š īs nodaļas HS 
vispārīgo skaidrojumu (C) un (D) da ļās. 
Turklāt attiecībā uz “virsu”, kas izgatavota no diviem vai vair ākiem 
materiāliem (64. noda ļas 4. (a) piez īme un 1. papildu piez īme), 
piemēro turpmāko: 
a) “Virsa” ir apavu da ļa, kas nosedz p ēdas sānus un virs ējo daļu un 
var nosegt ar ī kājas daļu. Tā sniedzas lejup l īdz zolei un ir ar to 
savienota. T ā var būt pat ielaista zol ē. 
Materiāli, no kā izgatavota virsa, ir materi āli, kuru virsma da ļēji 
vai pilnīgi ir redzama apavu ārpusē. Tādējādi odere nav virsa. 
Virsas materi āli ir sastiprin āti viens ar otru.  
Pēc aksesuāru un pastiprin ājuma deta ļu noņemšanas virsas mate ­
riālu kopējā virsmas laukuma apr ēķinos netiek ņemti vērā 
laukumi, kas atrodas zem elementiem, kas tos p ārklāj, kur mate ­
riāli ir sastiprin āti viens ar otru.
  
Tā, piemēram, ādas (A) un tekstilmateri āla (B) gad ījumā 
laukums (C) ir tekstilmateri āla (B) daļa, kas atrodas zem ādas (A), 
kas to pārklāj. Aprēķinot virsmas laukumu virsas materi āliem, 
tekstilmateri āla daļa (C) netiek ņemta vērā. 
Vērā netiek ņemtas arī dažādas aizdares, piem ēram, kurpju saites,  
velcro  saišu aizdare utt. (skat. HS skaidrojumus attiec ībā uz šo 
nodaļu, vispārīgo skaidrojumu D da ļas pēdējo rindkopu).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 358  
b) “Odere” var b ūt no jebkura materi āla. Tā var sastāvēt no viena 
vai vairākiem materi āliem. Odere tieši saskaras ar p ēdu un pilda 
amortizatora funkciju un aizsargfunkciju, vai ir tikai k ā dekoratīvs 
elements. Odere apavu ārpusē nav redzama, iz ņemot polster ējuma 
daļas, piemēram, ap stulmu.  
c) “Aksesu āri” un “pastiprin ājuma deta ļas” ir defin ētas 64. noda ļas 
4. piezīmes (a) punkt ā un 64. noda ļas 1. papildu piez īmē, kā arī 
HS skaidrojumos attiec ībā uz šo noda ļu, vispārīgo skaidrojumu 
D daļas pēdējā rindkopā. 
Aksesuāriem parasti ir dekorat īva funkcija, un pastiprin ājuma 
detaļām ir nostiprin ājuma vai aizsargfunkcija. T ā kā pastiprin ā­
jumi ir virsai piestiprin ātas detaļas, lai to dar ītu stingrāku, tie ir 
savienoti ar virsas ārējo virsmu un nevis tikai ar oderi. Tom ēr 
daļa no oderes zem pastiprin ājuma var b ūt redzama, ja tas nema ­
zina pastiprin ājuma funkciju. Pastiprin ājuma deta ļas vai aksesu āri 
var būt piestiprin āti ne tikai virsai, bet ar ī zolei vai ielaistas taj ā. 
Materiāls nav uzskat āms par aksesu āru vai pastiprin ājuma deta ļu, 
bet par virsas da ļu, ja tā un apakš ējā materiālu montāžas metode 
nav iztur īga (šūšanas vīles ir iztur īgas mont āžas metodes 
piemērs). 
4. (a) piez īmes nozīmē “pastiprin ājuma deta ļas” var b ūt arī, 
piemēram, logotipi vai purngala aizsargi.  
“Virsas” materi āla noteikšanai nav j āņem vērā mēli, kura ir da ļēji vai 
pilnībā nosegta (iekš ējā mēle). 
Skat. diagrammu zem āk, kur lauzta l īnija apzīmē iekšējo mēli.
 
Turpmākās diagrammas un teksts ir piem ērs tam, kā noteikt “virsas” 
materiālu: ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 359
  
Apavs iepriekš redzamaj ās diagramm ās ir izgatavots ādas un tekstil ­
materiāla kombin ācijas. Lai noteiktu “virsas” materi ālu 64. noda ļas 
nozīmē, un lai no t ā nodalītu “aksesu ārus” un “pastiprin ājuma 
detaļas”, ir jāveic šādi apsvērumi:  
1 un 2. No ņemot ādas purngalu (1) un purngala iel āpu (2), zem tiem 
atklājas tekstilmateri āls (kas nav oderes materi āls). Tā kā šie 
ādas elementi (1 un 2) pilda aizsargfunkciju, tos uzskata par 
pastiprinājuma deta ļām. Tā kā tekstilmateri āls, kas atrodas 
zem šiem ādas elementiem (1 un 2), no ārpuses ir da ļēji 
redzams, t ādēļ šo tekstilmateri ālu uzskata par virsas da ļu. 
3. No ņemot ādas elementu (3), atkl ājas tekstilmateri āla daļa 
(diagramm ā atzīmēta ar A) un oderes materi āla daļa, kas 
atrodas zem 3. elementa. T ā kā tekstilmateri āls nenokl āj 
visu to da ļu, kas atrodas zem 3. elementa, un t ā kā odere 
netiek uzskat īta par virsu un t ā kā zem ādas atrodas galve ­
nokārt oderes materi āls, ādas elements nepastiprina virsas 
materiālu un tādējādi tas jāuzskata par virsas da ļu. 
4. Šis ādas elements (4) ir uzš ūts uz tekstilmateri āla un 
pārklāj (A) arī 3. ādas elementu. T ā kā šeit ir da ļēji redzams 
tekstilmateri āls zem elementa (4) un da ļēji redzams ādas 
elements (3) zem p ārklāšanās vietas (A), un t ā kā ādas 
elements (4) dod papildus stipr ību virsas malai, elementu 
(4) uzskata par pastiprin ājuma deta ļu. Tādējādi ādas 
elements (3) un tekstilmateri āls zem elementa (4), iz ņemot 
tekstilmateri āla daļu zem elementa (3), ir j āuzskata par 
virsas daļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 360  
5. No ņemot ādas elementu (5), zem t ā atklājas daļēji redzamais 
tekstilmateri āls. Tā kā ādas elements (5) nostiprina kapes 
augšējo daļu un tā kā zem tā atrodas da ļēji redzamais tekstil ­
materiāls, ādu uzskata par pastiprin ājuma deta ļu. 
6. No ņemot ādas kapi (6), atkl ājas oderes laukums un da ļēji 
redzamais tekstilmateri āls. Tā kā tekstilmateri āls nenokl āj 
visu to da ļu, kas atrodas zem ādas, ādas kapei (6) nav 
stiprinājuma funkcijas attiec ībā uz virsas materi ālu un tādē­
jādi kapi uzskata par virsas da ļu (un neuzskata par pastipri ­
nājuma deta ļu). 
7. No ņemot ādas elementu (7), zem t ā atklājas daļēji daļēji 
redzamais tekstilmateri āls. Ādas elements (7) virsas malu 
dara stingr āku, tādēļ šo ādas daļu uzskata par pastiprin ājuma 
detaļu. 
8. P ēc tam, kad ir no ņemts ādas logotips (8), zem t ā atklājas 
daļēji redzamais tekstilmateri āls. Līdz ar to un ņemot vērā, 
ka logotips ir “taml īdzīgs piestiprin āšanas elements” 
64. nodaļas 4. (a) piez īmes nozīmē, tas nav uzskat īts par 
virsas daļu. 
Aprēķinot ādas elementu un tekstilmateri āla laukumu, ko 
uzskata par virsas da ļu, procentu ālo attiecību, tekstilmate ­
riāls ir pārsvarā (70 % tekstilmateri āls). Tādēļ šo apavu 
klasificē kā apavus ar tekstilmateri āla virsu.  
2. Termins “gumija” ir defin ēts 40. noda ļas 1. piez īmē visas nomenkla ­
tūras mērķiem; šīs nodaļas 3. piez īmes (a) punkts paplašina noz īmi 
šīs nodaļas mērķiem. 
3. Termins “plastmasa” ir defin ēts 39. noda ļas 1. piez īmē visas nomen ­
klatūras mērķiem; šīs nodaļas 3. piez īmes (a) punkts paplašina 
nozīmi šīs nodaļas mērķiem. 
4. Šajā nodaļā lietotais termins “ āda” ir defin ēts 64. noda ļas 3. piez īmes 
(b) punkt ā. 
5. Termins “tekstilmateri āli” ir defin ēts HS skaidrojumos attiec ībā uz šo 
nodaļu, vispārīgo skaidrojumu (E) un (F) da ļā. Tādējādi šķiedras 
(piemēram, tekstila p ūkas jeb floks), dzija, audumi, filcs, neausti 
materiāli, auklas, tauvas, virves, troses utt., kuras defin ētas 
50.–60. noda ļā, ir “tekstilmateri āli” 64. noda ļas nozīmē. Attiecībā 
uz 59. noda ļā minētajiem materi āliem piem ēro 59. noda ļas piezīmes, 
uz kurām attiecas 64. noda ļas 3. piez īmes (a) punkta noteikumi.  
6402  Cit ādi apavi ar gumijas vai plastmasas ārējo zoli un 
virsu  
6402 12 10 l īdz 
6402 19 00  Sporta apavi  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 361  
6402 12 10 un 
6402 12 90  Slēpošanas z ābaki, krosa sl ēpošanas apavi un snovborda 
zābaki  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst z ābaki un apavi, ko izmanto 
visu veidu sl ēpošanā. 
6402 19 00  Cit ādi 
Šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. (a) piez īme ietver tikai t ādus 
apavus, kuri ir projekt ēti specifisk ām sporta aktivit ātēm un 
kuriem piestiprin ātie vai no ņemamie stiprin ājumi, kā minēts 
apakšpozīciju piezīmē, nepadara tos p ārāk sarežģīti izman­
tojamus citiem nol ūkiem, īpaši staig āšanai pa asfalta ce ļiem, 
stiprinājumu augstuma, st īvuma vai slidenuma d ēļ. 
6402 20 00  Apavi, kuru virsa ir no sloksn ēm, kas piestiprin ātas pie 
zoles ar met āla tapām 
Piemērojot šo apakšpoz īciju nav nepieciešams, lai tapas b ūtu 
redzamas ārējā zolē, kura ir kontakt ā ar zemi; t ās var arī būt 
piestiprin ātas pie iekš ējās zoles un/vai pie vid ējās zoles. 
Sānu daļas, kuras iet no zoles uz augšu, nav j āuzskata par 
zoles daļu. 
6402 99 31 un 
6402 99 39  Apavi, kuru priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vairākiem izgrieztiem gabaliem  
Apava priekša noz īmē to virsas da ļu, kas nosedz p ēdas 
priekšdaļu. 
6402 99 31  Ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  
Attiecībā uz šo apakšpoz īciju nav b ūtiski, vai pap ēdi var 
atšķirt no zoles, vai ar ī papēdis ir neatš ķirama da ļa no 
zoles (piem., pilnpap ēžu kurpes, plakanzole). 
Turpmāk ievietotie att ēli sniedz piem ēru tam, k ā jāveic 
mērījums: 
A virsas s ākumpunkts 
B > 3 cm.
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 362
  
6403  Apavi ar gumijas, plastmasas, dabisk ās vai kompoz ītās 
ādas ārējo zoli un ādas virsu  
“Āda” nozīmē tikai 4107. un 4112.–4114. poz īcijās minētās 
ādas (skat. š īs nodaļas 3. piez īmes (b) punktu). T ādējādi, 
piemēram, apavi ar kažok ādas virsām vai kompoz ītās ādas 
virsām no š īs pozīcijas tiek izsl ēgti un ir ietverti 
6405. poz īcijā. 
6403 12 00 un 
6403 19 00  Sporta apavi  
Skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmi. 
6403 12 00  Sl ēpošanas z ābaki, krosa sl ēpošanas apavi un snovborda 
zābaki  
Skat. 6402 12 10. un 6402 12 90. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
6403 19 00  Cit ādi 
Skat. 6402 19 00. apakšpoz īcijas skaidrojumu.  
6403 59 11 l īdz 
6403 59 39  Apavi, kuru priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vairākiem izgrieztiem gabaliem  
Skat. 6402 99 31. un 6402 99 39. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
6403 59 11  Ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  
Jāpiemēro 6402 99 31. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
6403 99 11 l īdz 
6403 99 38  Apavi, kuru priekša veidota no sloksn ēm vai viena vai 
vairākiem izgrieztiem gabaliem  
Skat. 6402 99 31. un 6402 99 39. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 363  
6403 99 11  Ar vienlaidu zoli un pap ēdi, augst āku par 3 cm  
Jāpiemēro 6402 99 31. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
6404  Apavi ar gumijas, plastmasas, dabisk ās vai kompoz ītās 
ādas ārējo zoli un tekstilmateri āla virsu  
6404 11 00  Sporta apavi; tenisa, basketbola, vingrošanas, treni ņa 
apavi un l īdzīgi apavi  
Šajā apakšpoz īcijā termins “sporta apavi” noz īmē visus 
apavus, kuri atbilst š īs nodaļas apakšpoz īciju 1. piez īmē 
izklāstītajiem noteikumiem. 
Šīs nodaļas apakšpoz īciju 1. (a) piez īme ietver tikai t ādus 
apavus, kuri ir projekt ēti specifisk ām sporta aktivit ātēm un 
kuriem piestiprin ātie vai no ņemamie stiprin ājumi, kā minēts 
apakšpozīciju piezīmē, nepadara tos p ārāk sarežģīti izman­
tojamus citiem nol ūkiem, īpaši staig āšanai pa asfalta ce ļiem, 
stiprinājumu augstuma, st īvuma vai slidenuma d ēļ. 
Šajā apakšpoz īcijā minētais jēdziens “tenisa, basketbola, 
vingrošanas, treni ņa apavi un l īdzīgi apavi” noz īmē apavus, 
pēc kuru formas, griezuma un izskata ir redzams, ka tie ir 
paredzēti sporta nodarb ībām, piemēram, burāšanai, skvošam, 
galda tenisam, volejbolam. Ta ču tas neattiecas uz apaviem, 
kurus valk ā galvenok ārt vai tikai, piem ēram, smai ļošanai, 
soļošanai, pārgājieniem, t ūrismam un kalnos k āpšanai. 
Visiem šiem apaviem ir nesl īdoša ārējā zole un apavu 
aizdare, kas pieš ķir pēdai apavā stabilitāti (piemēram, kurpju 
saites, pašlim ējošas aizdares). 
Maznozīmīgākas sastāvdaļas, piemēram, dekorat īvās loksnes 
vai šuves, uzl īmes (pat ja t ās ir uzšūtas), izšuvumi, apdru ­
kātas vai kr āsotas aukla, neietekm ē šo apavu klasifik āciju 
šajā apakšpoz īcijā. 
Uz apaviem, kuri p ēc to izmēriem ir paredz ēti valkāšanai 
bērniem un jauniešiem, ar ī var attiekties š ī apakšpoz īcija. 
6406  Apavu da ļas (ieskaitot apavu virsu, piestiprin ātu vai 
nepiestiprin ātu saistzolei, iz ņemot ārējo zoli); ieliekam ās 
saistzoles, pap ēžu spilventi ņi un līdzīgi izstrādājumi; 
getras, stulpi ņi un līdzīgi izstrādājumi un to da ļas 
Vairums šaj ā pozīcijā ietverto apavu da ļu ir min ētas 
6406. poz īcijas HS skaidrojumos. Šaj ā pozīcijā ietilpst 
sandaļu (“ārstniecisko sanda ļu” un citu) koka zoles, bez 
virsām un bez lenc ēm, saitēm vai siksn ām. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 364  
Šīs nodaļas 2. piez īmē skat. to izstr ādājumu sarakstu, kurus 
neuzskata par apavu da ļām šajā pozīcijā. 
Apavu da ļas var būt no jebkura materi āla, izņemot azbestu, 
un var ietvert met ālu. 
6406 90 30  Apavu virsu deta ļu kopojums, kas piestiprin āti saistzolei 
vai citām zoles sast āvdaļām, bet bez ārējām zolēm 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas v ēl neveido 
apavus, un kas sast āv no apavu virs ām un vienas vai 
vairākām zoles sast āvdaļām (it īpaši saistzoles), bet kam 
vēl nav ārējās (otrās) zoles.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 365  
65. NODA ĻA 
GALVASSEGAS UN TO DA ĻAS 
6504 00 00  Cepures un citas galvassegas, p ītas vai izgatavotas, savie ­
nojot jebkura materi āla sloksnes, ar oderi vai bez t ās, ar 
apdari vai bez t ās 
Termins “cepures un p ārējās galvassegas, ar oderi un 
apdari” noz īmē tos izstr ādājumus, kas ir piln īgi vai da ļēji 
oderēti, neatkar īgi no tā, vai šīs oderes vai apdare ir vai nav 
no tā paša materi āla, no kura ir galvassega. 
Par apdari uzskata, piem ēram, sekojošo: oderes, ap galvu 
sienamas saites (no ādas vai no jebkura cita materi āla), 
lentes ap cepures malu, cepures lentes, p ītas lentes (treses), 
sprādzes, pogas, kabošoni, noz īmītes (embl ēmas), spalvas, 
dekoratīvie izšuvumi (d ūrieni), mākslīgie ziedi, mež ģīnes, 
no austa auduma vai lentes sasieti puš ķi u.c.  
6505 00  Cepures un p ārējās galvassegas, ad ītas vai tambor ētas, 
vai izgatavotas no mež ģīnēm, filca vai cita tekstilmate ­
riāla, kas izgatavotas no viena gabala (bet ne no 
sloksnēm), ar oderi vai bez t ās, ar apdari vai bez t ās; 
jebkura materi āla matu t īkliņi, ar oderi vai bez t ās, ar 
apdari vai bez t ās 
Turbānu klasifik ācijai skat. 6307 90 98. apakšpoz īcijas 
skaidrojumus.  
6505 00 10  No kažok ādas filca vai vilnas un kažok ādas filca, no 
cepuru veid ņiem, kapuc ēm vai plakan ām sagatav ēm, 
kas iekļautas poz īcijā 6501 00 00  
“Kažokādu filcs” noz īmē filcu, kas izgatavots no truša, 
zaķa, ondatras, n ūtrijas, bebra, ūdra vai cit ām līdzīgām 
īsspalvu kažok ādām. 
“Vilnas un kažok ādu filcs” var b ūt izgatavots no vilnas un 
kažokādas blīva maisījuma jebkur ā proporcij ā, vai no šo 
divu sast āvdaļu cita veida kombin ācijas (piem ēram, vilnas 
filcs, kas p ārklāts ar kažok ādas kārtu). 
Kažokādas filcs un vilnas un kažok ādas filcs var satur ēt arī 
citas šķiedras (piem ēram, sint ētiskās vai re ģenerētās 
tekstilšķiedras).  
6505 00 30 un 
6505 00 90  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst vilnas filca izstr ādājumi ar vai 
bez citām pievienot ām šķiedrām (piemēram, sint ētiskajām 
vai reģenerētajām tekstilš ķiedrām), un, t ātad izstrādājumi 
no vilnas un kažok ādu filca ietilpst 6505 00 10. apakšpoz ī­
cijā. 
“Vilnas filcs” noz īmē filcu, kas izgatavots no vilnas vai 
kažokādas, kam ir zin āma līdzība ar vilnu (piem ēram, 
vikunjas, kamie ļa, teļa, govs u.tml. matiem).  
6506  Cit ādas galvassegas, oder ētas vai neoder ētas, ar apdari 
vai bez apdares  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 366  
6506 99 10  No kažok ādas filca vai vilnas un kažok ādas filca, no 
cepuru veid ņiem, kapuc ēm vai plakan ām sagatav ēm, 
kas iekļautas poz īcijā 6501 00 00  
Jāpiemēro 6505 00 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
6506 99 90  Cit ādas 
Skat. 6505 00 30. un 6505 00 90. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
6507 00 00  Ap galvu sienamas saites, galvassegu oderes, p ārvalki, 
cepuru pamatnes, cepuru karkasi, nagi un zoda siksnas  
Šajā pozīcijā neietilpst ad ītas ap galvu sienamas saites, ko 
valkā sportisti un sportistes sviedru uzs ūkšanai (6117 80 10. 
un 6117 80 80. apakšpoz īcijas).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 367  
66. NODA ĻA 
LIETUSSARGI, SAULESSARGI, PASTAIGU SPIE ĶI, SPIEĶI-SĒDEKĻI, 
PLETNES, P ĀTAGAS UN TO DA ĻAS 
1. (c) piez īme Rota ļu lietussargus un saulessargus parasti var atš ķirt no 
šajā nodaļā minētajiem lietussargiem un saulessargiem p ēc 
materiāla, no kura tie ir izgatavoti, p ēc apdares, kas parasti 
ir rupjāka, to nelielajiem izm ēriem un t ā fakta, ka tos nevar 
efektīgi izmantot aizsardz ībai pret lietu vai sauli (skat. ar ī 
9503. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas pēdējo rindkopu). 
Atstājot spēkā šos kritērijus, rota ļlietussargu un rota ļsaules­
sargu kātu garums reti kad p ārsniedz 25 cm.  
6601  Lietussargi un saulessargi (ieskaitot lietussargus-spie ķus, 
dārza saulessargus un l īdzīgus izstrādājumus)  
Visu, kas saist īts ar atšķirībām starp šaj ā pozīcijā minētajiem 
izstrādājumiem un rota ļu izstrādājumiem, skat. š īs nodaļas 
1. piezīmes (c) punkta skaidrojumus. 
Šajā pozīcijā ietilpst ar ī: 
1. neliela izm ēra saulessargi un izstr ādājumi, kas patieš ām 
ir paredzēti tam, lai aizsarg ātu bērnus no saules vai no 
lietus; 
2. nelieli saulessargi, ko piestiprina pie b ērnu ratiņiem 
aizsardzībai no saules. 
Lietussargi un saulessargi, kurus, ņemot vērā to izgatavo ­ 
šanā izmantoto materi ālu, var izmantot tikai k ā karnevāla 
piederumus, šaj ā pozīcijā neietilpst un tos klasific ē 
9505. poz īcijā. 
6601 10 00  D ārza un līdzīgi saulessargi  
Skat. 6601 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
6603  6601 . vai 6602 . poz īcijās minēto izstrādājumu da ļas, 
rotājumi un piederumi  
6603 20 00  Lietussargu karkasi, ieskaitot karkasus, kas uzmont ēti 
uz kātiem (stie ņiem)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. uz kātiem (vai stie ņiem) uzmont ēti karkasi, tas ir, lietus ­
sargu, saulessargu u.c. karkasi ar vai bez piederumiem 
vai rotājumiem (vai piederumiem); 
2. salikti karkasi bez k ātiem (vai stie ņiem), ar vai bez 
piederumiem vai rot ājumiem (vai piederumiem), tas ir, 
pilna ribveida spraiš ļu un spie ķu sistēma, kas sl īd gar 
kātiem un ļauj atvērt vai aizv ērt lietussargu, saulessargu 
utt., vienlaic īgi kalpojot par p ārklājuma izstiep ēju un 
pamatni.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 368  
Tomēr vienkāršie ribveida spraiš ļu spieķi un karkasi, kas 
neveido pilnu spraiš ļu un spie ķu sistēmu šajā apakšpoz īcijā 
neietilpst un tos klasific ē 6603 90 90. apakšpoz īcijā. 
6603 90 10  K āti un rokturi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lietussargu vai saulessargu k ātu, 
pastaigas spie ķu, spieķu-sēdekļu, pletņu, pātagu un l īdzīgu 
priekšmetu rokturi (ieskaitot rokturu sagataves, kuras var 
identificēt kā tādas) un rokturi, piestiprin āmi tajā stieņa 
galā, kuru tur rok ā. 
6603 90 90  Cit ādi 
Papildus 6603 20 00. apakšpoz īcijas skaidrojumos min ēta­
jiem karkasiem šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst nesalikti ribveida 
spraišļi un spie ķi, kā arī 6603. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (3)–(5) apakšpunktos min ētie izstrādājumi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 369  
67. NODA ĻA 
APSTRĀDĀTAS SPALVAS UN D ŪNAS UN IZSTR ĀDĀJUMI NO 
SPALVĀM UN D ŪNĀM; MĀKSLĪGIE ZIEDI; IZSTR ĀDĀJUMI NO 
CILVĒKU MATIEM 
6702  M ākslīgie ziedi, lapas un aug ļi un to da ļas; izstrādājumi 
no mākslīgajiem ziediem, lap ām vai aug ļiem 
Skat. šīs nodaļas 3. piez īmi. Materi ālu salikšana termiskas 
apstrādes ceļā, lai padar ītu tos pašlim ējošus, vai ar ī izman­
tojot slīdošas ierīces, kas berzes rezult ātā pielīp pie stubl āja, 
tiek uzskat īta par “līdzīgu metodi” š īs nodaļas 3. piez īmes 
izpratnē. 
6703 00 00  Cilv ēka mati, sak ārtoti, tievin āti, balin āti vai cit ādi 
apstrādāti; vilna vai citi dz īvnieku mati vai citi tekstil ­
materiāli, kas sagatavoti par ūku vai l īdzīgu izstrādā­
jumu ražošanai  
Neapstrādātu cilvēka matu dabisk ās cirtas (p īnes), kuras ir 
vai nav mazg ātas vai tīrītas, kas ir tikai nogrieztas, bet nav 
izgājušas nek ādu citu apstr ādi, šajā preču pozīcijā neietilpst 
(0501 00 00. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 370  
XIII SADA ĻA 
AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, VIZLAS VAI L ĪDZĪGU 
MATERI ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI; KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI; 
STIKLS UN STIKLA IZSTR ĀDĀJUMI  
68. NODA ĻA 
AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, VIZLAS VAI L ĪDZĪGU 
MATERI ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Šajā nodaļā ietilpst ne tikai gatavi izstr ādājumi, bet ar ī dažās pozīcijās 
klasificētie pusfabrik āti, kuriem var b ūt nepieciešama t ālāka apstrāde 
pirms to izmantošanas paredz ētajam nol ūkam (piem ēram, 6812. poz īcijā 
minētie maisījumi uz azbesta pamata vai uz azbesta un magnija karbo ­
nāta pamata).  
6802  Apstr ādāts akmens (iz ņemot slānekli) pieminek ļiem un 
būvniecībai un t ā izstrādājumi, izņemot preces, kas 
minētās pozīcijā 6801; moza īkas kluc īši un taml īdzīgi 
izstrādājumi no dabisk ā akmens (ieskaitot sl ānekli) uz 
pamatnes vai bez t ās; dabisk ā akmens (ieskaitot sl ānekli) 
mākslīgi krāsotas granulas, drupatas un pulveris  
Termina “apstr ādāts akmens pieminek ļiem vai b ūvniecībai” 
definīciju skat. š īs nodaļas 2. piez īmi. 
6802 10 00  Pl āksnītes, kluc īši un līdzīgi izstrādājumi taisnst ūra 
(ieskaitot kvadr āta) vai netaisnst ūra formā, kuru liel āko 
virsmas plat ību var iek ļaut kvadr ātā, kura mala ir 
mazāka par 7 cm; m ākslīgi krāsotas granulas, drupatas 
un pulveris  
Šajā apakšpoz īcijā minēto priekšmetu deta ļas skat. 
6802. poz īcijas HS skaidrojumu sept ītajā punktā. 
6802 21 00 l īdz 
6802 29 00  Citādi vienkārši tēstie vai z āģētie pieminek ļu vai būvnie­
cības akme ņi un to izstr ādājumi ar plakanu vai l īdzenu 
virsmu  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst akme ņi un akmens izstr ādājumi 
(ieskaitot nepabeigtus izstr ādājumus), vienk ārši tēsti vai 
zāģēti, kam ir viena vai vair ākas plakanas vai l īdzenas 
virsmas. P ēdējie var b ūt apstrādāti ar kaltu, c ērti vai 
mūrnieka āmuru.  
6802 93 10  Pul ēts, dekor ēts vai citādi apstrādāts, izņemot griezto, ar 
neto svaru 10 kg vai vair āk 
Papildus izstr ādājumiem no akmens, kura visa virsma vai 
daļa virsmas ir pul ēta, šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. izstrādājumi no akmens, kura visa virsma vai da ļa 
virsmas ir pul ēta, tīrīta ar smilt īm vai slīpēta; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 371  
2. izstrādājumi no dekor ēta akmens. Tie ir akmens izstr ādā­
jumi, pārklāti ar rakstiem un ornamentiem, kr āsoti, lakoti 
vai ar citādā veidā apstrādātu virsmu, piem ēram, ar zīmē­
jumiem, kas veidoti, apstr ādājot pulētu virsmu ar kaltu; 
3. izstrādājumi no inkrust ēta akmens, ar moza īku, metāla 
ornamentiem vai vienk ārši kaltiem uzrakstiem; 
4. izstrādājumi no akmens ar ci ļņiem vai riev ām, piemēram, 
ar līnijveida ornamentiem, t ādiem kā apmales, plintusi, 
slīpgriezumi jeb noš ķēlumi, ciļņi un krelles; 
5. izstrādājumi no aptesta akmens, t ādi kā frontoni, balus ­
trādes un līdzīgi izstrādājumi.  
6802 93 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kalta gran īta izstrādājumi, pārklāti 
ar ornament āliem mot īviem, tādiem kā lapas, v ītnes un 
himeras, izstr ādātiem rūpīgāk nekā iepriekšējās apakšpoz ī­
cijās minētie ornamenti. 
Statujas, augstcil ņus un bareljefus (iz ņemot skulptoru ori ģi­
nāldarbus) ar ī klasificē šajā apakšpoz īcijā. 
6802 99 10  Pul ēti, dekorēti vai citādi apstrādāti, izņemot griezto, ar 
neto svaru 10 kg vai vair āk 
Skat. 6802 93 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6802 99 90  Cit ādi 
Jāpiemēro 6802 93 90. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
6803 00  Apstr ādāts slāneklis un izstr ādājumi no sl ānekļa vai no 
aglomerēta slānekļa 
6803 00 10  Jumta un sienu š īferis  
Šajā apakšpoz īcijā minētie materi āli var b ūt taisnstūra 
(ieskaitot kvadr āta), daudzst ūra, apļa vai jebkur ā citā 
formā. Tiem ir vienm ērīgs biezums, kas parasti nep ārsniedz 
6 mm.  
6804  Dzirnakme ņi, galodas, sl īpripas un taml īdzīgi izstrādā­
jumi, bez ietvara, paredz ēti slīpēšanai, asin āšanai, pul ē­ 
šanai, piel āgošanai vai griešanai, akme ņi asināšanai vai 
pulēšanai ar roku, to da ļas no dabisk ā akmens, aglome ­
rētiem, dabiskiem vai m ākslīgiem abraz īviem vai no 
keramikas, komplekt ā ar detaļām no citiem materi āliem 
vai bez š īm detaļām 
No dabiskajiem vai aglomer ētajiem m ākslīgajiem abraz ī­
viem izgatavoto rokas pul ējamo akme ņu, tecīlu, galodu, 
strīķu, dzirnakme ņu, slīpripu un l īdzīgu izstrādājumu atli ­
kumi un gabali ņi šajā subpoz īcijā neietilpst 
(2530 90 00. apakšpoz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 372  
6804 10 00  Dzirnakme ņi un galodas (tec īlas) slīpēšanai, asin āšanai 
un drupin āšanai  
Skat. 6804 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
6804 21 00 l īdz 
6804 23 00  Citādi dzirnakme ņi, galodas (tec īlas), slīpripas un l īdzīgi 
izstrādājumi  
Skat. 6804. subpoz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (2) 
un (3) apakšpunktu.  
6804 21 00  No aglomer ētiem sint ētiskiem vai dabiskiem dimantiem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi no sint ētiskā vai 
dabiskā dimanta, kas kaut k ādā veidā ir aglomer ēts. Šajā 
procesā var tikt pielietotas miner ālās aglomer ēšanas vielas, 
kuras veido cietas (piem ēram, cements) vai maz āk cietas 
(piemēram, gumija vai plastmasa) saistvielas, vai tiek pielie ­
tota keramikas apdedzin āšana.  
6804 22 12 l īdz 
6804 22 90  No citiem aglomer ētajiem abraz īviem vai no keramikas  
Jāpiemēro 6804 21 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
6804 22 12 l īdz 
6804 22 50  No mākslīgajiem abraz īviem, ar saistvielu  
Mākslīgo abraz īvu piem ēri ir korunds, sil īcija karb īds 
(karborunds) un bora karb īds. 
6804 30 00  Akme ņi asināšanai vai pul ēšanai ar roku  
Skat. 6804. subpoz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(4) apakšpunktu.  
6806  S ārņu vate, akmens vate un taml īdzīga miner ālvate; 
uzpūsts vermikul īts, uzpūsti māli, putoti izdedži un 
tamlīdzīgi uzpūsti miner ālu materi āli; siltumizol ējošu, 
skaņu izolējošu un ska ņu absorb ējošu miner ālu mate­
riālu maisījumi un izstr ādājumi, kas nav min ēti pozīcijā 
6811 vai 6812 vai 69. noda ļā 
6806 10 00  S ārņu vate, kalnu iežu miner ālvate un l īdzīgas miner āl­
vates (ieskaitot savstarp ēji sajauktas), blokos, ru ļļos vai 
loksnēs 
Skat. 6806. subpoz īcijas HS skaidrojumu pirmos tr īs 
punktus. 
“Līdzīgas miner ālvates” ietver t ās, kas ieg ūtas no kalnu iežu 
vai sārņu maisījumiem, kas ir izg ājuši 6806. subpoz īcijas 
HS skaidrojumu pirmaj ā punktā minētos procesus.  
6806 20 10  Uzp ūsti māli 
Skat. 6806. subpoz īcijas HS skaidrojumu sesto punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 373  
6806 20 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. uzpūsts vermikul īts un līdzīgi uzpūsti miner ālprodukti, 
izņemot mālus (uzpūsts hlorīts, perlīts un obsidi āns 
(vulkāniskais stikls)). Skat. 6806. subpoz īcijas HS skai ­
drojumu ceturto un piekto punktus. 
Tomēr uzpūsts hlorīts un perl īts tiek ietverts šaj ā apak­ 
špozīcijā tikai tad, ja uzp ūšanas process ir p ārtraukts 
brīdī, kad tiek ieg ūtas tukšās granulas, tas ir, pirms 
granulas p ārplīst un izveido ieliektas pl āksnītes. Šo 
plākšņaino produktu parasti izmanto k ā filtrēšanas vielu 
un nevis k ā siltuma vai ska ņas izolatoru; t ādējādi tas 
ietilpst 3802 90 00. apakšpoz īcijā (skat. 3802. subpoz ī­
cijas HS skaidrojumus); 
2. sārņu vai kalnu iežu “putas”, kad t ās ir bloku, pl ātņu un 
tamlīdzīgās formās, ir līdzīgas 7016. subpoz īcijā minē­
tajam daudzš ūnu stiklam. T ādos gadījumos to var atš ķirt 
no daudzš ūnu stikla, izmantojot krit ērijus, pēc kuriem 
6806 10 00. apakšpoz īcijā minētās vates atš ķir no 
7019. subpoz īcijās minētajām vatēm; 
3. granul ēti domnu s ārņi, kas ir iev ērojami uzp ūsti uzputo ­ 
šanas proces ā un kuriem redzamais bl īvums saus ā formā 
nav lielāks par 300 kg/m  3 . 
6806 90 00  Cit ādi 
Skat. 6806. subpoz īcijas HS skaidrojumos tekstu, kas seko 
pēc zvaigzn ītēm. 
6807  Asfalta vai taml īdzīga materi āla izstr ādājumi 
(piemēram, no naftas bituma vai akme ņogļu piķa) 
6807 10 00  Ru ļļos 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertie jumtu kl āšanas un sienu apdares 
izstrādājumi sastāv no vismaz trim sl āņiem: vidussl ānis – no 
papīra, kartona vai citiem materi āliem, piem ēram, stikla 
vates, džutas auduma, alum īnija folijas, filca, neaustiem 
audumiem – ir iespiests starp div ām asfalta vai l īdzīgu 
materiālu kārtām. Šie p ārseguma sl āņi paši var satur ēt 
citus materi ālus vai ar ī būt pārklāti ar citiem materi āliem 
(piemēram, smilt īm). 
6809  Izstr ādājumi no ģipša vai no mais ījumiem, kas gatavoti 
uz ģipša pamata  
6809 11 00 un 
6809 19 00  Dēļi, plāksnes, pl ātnes, kārniņi un līdzīgi izstrādājumi, 
bez ornamenta  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visu veidu plakani izstr ādājumi, 
ko izmanto galvenok ārt šķērssienām un griestiem. 
Izstrādājumus, kas ir vienk ārši perfor ēti vai vien ā vai abās 
pusēs pārklāti ar plānu papīra vai cita materi āla slāni, neuz­
skata par dekor ētiem. Tiem var b ūt arī vienkāršs krāsas vai 
lakas pārklājums. Jebkurš dekor ējums, kurš sast āv, 
piemēram, no iegrebtiem vai izceltiem (reljefa) mot īviem 
vai no virsmas ornamenta vai ornamenta mas ā, padara 
šādu dēļus, plātnes utt. klasific ējamus 6809 90 00. apak ­ 
špozīcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 374  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī kvadrātveida pl ātnes, kas 
sastāv no perfor ēta ģipša kvadr āta uz plātnes ārējā slāņa, 
ar diviem taisnst ūra dobumiem vis ā ģipša biezum ā, kas 
pildīti ar miner ālvates sloksn ēm un pie iekš ējās virsmas 
piestiprin āti ar alum īnija folijā ietītu papīru; šīs plātnes ir 
paredzētas sienu un griestu nokl āšanai, lai nodrošin ātu tām 
siltuma un ska ņas izolāciju. 
6810  Cementa, betona vai m ākslīgā akmens izstr ādājumi, stie ­
groti vai nestiegroti  
Betonu izgatavo no cementa, pildvielu (smiltis, grants) un 
ūdens mais ījuma, kas sabiez ējot kļūst ļoti ciets. 
Stiegrotā betonā ir arī metāla (stiegrojuma) stie ņi vai tērauda 
tīkli. 
Izmantojot viegl ākas pildvielas (piem ēram, uzp ūsti māli, 
sasmalcin āts pumeks, vermikul īts, granul ēti sārņi), iegūst 
“vieglo betonu”.  
6810 11 10  No viegl ā betona (uz sasmalcin āta pumeka, granul ētu 
sārņu utt. pamata)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst celtniec ības bloki un ķieģeļi no 
poraina betona ar bl īvumu ciet ā formā, ne liel āku par 
1,7 kg/dm  3 . Vieglais betons ir labs siltuma izolators, bet 
tas nav tik stiprs k ā betons ar liel āku blīvumu.  
▼M19  
6810 99 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
1) “akmens pap īrs” (skatīt skaidrojumus par poz īciju 3920); 
2) dekorat īvie izstrādājumi mājai un dārzam, kuri sast āv no 
akmens pulvera un plastmasas un kuriem pamat īpašības 
piešķir plastmasa (skat īt skaidrojumus par apakšpoz īciju 
3926 40 00).  
▼B 
6812  Apstr ādāta azbesta š ķiedra; mais ījumi uz azbesta b āzes 
vai azbesta un magnija karbon āta bāzes; izstr ādājumi 
no šādiem mais ījumiem vai no azbesta (piem ēram, 
diegi, audumi, ap ģērbs, galvassegas, apavi, starplikas), 
stiegroti vai nestiegroti, iz ņemot poz īcijas 6811 vai 
6813 preces  
6812 80 10 un 
6812 80 90  No krosidol īta 
Skat. 2524. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta.  
6812 80 10  Izstr ādājumi no š ķiedrām; maisījumi uz azbesta b āzes 
vai azbesta un magnija karbon āta bāzes 
Termina “izstr ādājumi no š ķiedrām” definīciju skatīt pozī­
cijas 6812 HS skaidrojumos, pirm ā daļa. Tomēr krosidol īta 
izstrādājumu atlikumus klasific ē 2524 10 00. subpoz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 375  
Šajā apakšpoz īcijā minētie mais ījumi ir aprakst īti 
6812. subpoz īcijas HS skaidrojumu otraj ā punktā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī atlikumi fragmentu vai putek ļu 
formā no izstr ādājumiem, kuri gatavoti uz azbesta vai 
azbesta un magnija karbon āta pamata.  
6812 80 90  Cit ādi 
Šajā pozīcijā ietilpst pap īrs, kartons un pape, kas ražoti no 
krosidolīta šķiedras, pap īra masas un, iesp ējams, arī pild­
vielas, ja krosidol īta masas saturs ir 35 % vai vair āk. Pretējā 
gadījumā tos klasific ē 48. noda ļā. 
Skat. arī 6812. subpoz īcijas HS skaidrojumu.  
6812 92 00  Pap īrs, kartons un filcs  
Papīrs, kartons un filcs, kas izgatavots no azbesta š ķiedras, 
papīra masas un, iesp ējams, arī pildvielas, ietilpst šaj ā apak­ 
špozīcijā, ja tie satur 35 % no masas vai vair āk azbesta. 
Pretējā gadījumā tos klasific ē 48. noda ļā. 
Skat. arī 6812. subpoz īcijas HS skaidrojumu.  
6812 99 10  Apstr ādāta azbesta š ķiedras; mais ījumi uz azbesta vai 
azbesta un magnija karbon āta pamat a 
Termina “apstr ādāts azbests” defin īciju skat. 6812. subpoz ī­
cijas HS skaidrojumu pirmaj ā punktā. Tomēr azbesta izstr ā­
dājumu atlikumus klasific ē 2524 90 00. subpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā minētie mais ījumi ir aprakst īti 
6812. subpoz īcijas HS skaidrojumu otraj ā punktā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī atlikumi fragmentu vai putek ļu 
formā no izstr ādājumiem, kuri gatavoti uz azbesta vai 
azbesta un magnija karbon āta pamata.  
6814  Apstr ādāta vizla un izstr ādājumi no vizlas, ieskaitot 
aglomerēto vai re ģenerēto vizlu, uz pap īra, kartona vai 
citu materi ālu pamata vai bez t ā 
6814 10 00  Pl āksnes, loksnes un sloksnes no aglomer ētas vai re ģene­
rētas vizlas, uz pamatnes vai bez t ās 
Šajā apakšpoz īcijā minētās plāksnes, loksnes un lentes ir 
satītas nenoteikta garuma ru ļļos vai arī vienkārši sagrieztas 
kvadrātos vai taisnst ūros. Jebkur ā citā formā sagrieztus 
izstrādājumus klasific ē 6814 90 00. apakšpoz īcijā. 
6814 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vizlas loksnes vai drumslas, kas 
sagrieztas form ās speciālām vajadz ībām. Tās atšķiras no 
loksnēm un drumsl ām, kas ietvertas 2525. subpoz īcijā 
saskaņā ar 2525. subpoz īcijas HS skaidrojumos uzskait ī­
tajām dažādajām īpašībām. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī vizlas loksnes un drumslas, pat 
ja tās nav sagrieztas iepriekš min ētajās formās, kuras ir 
bijušas pak ļautas kādam no procesiem, piem ēram, pulēšanai 
vai piesaist īšanai pamatnei, kuri t ās izslēdz no 
2525. subpoz īcijas. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 376  
69. NODA ĻA 
KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI  
I. IZSTR ĀDĀJUMI NO KRAMZEMES AKMENS 
MILTIEM VAI TAML ĪDZĪGIEM KRAMZEMES 
IEŽIEM, UGUNSIZTUR ĪGIE IZSTR ĀDĀJUMI  
6901 00 00  Ķieģeļi, bloki, pl āksnītes un keramikas izstr ādājumi no 
kramzemes akmens miltiem (piem ēram, no k īzelgūra, 
tripolīta vai diatom īta) vai taml īdzīgiem kramzemes 
iežiem  
Skat. šīs nodaļas HS skaidrojumu I apakšnoda ļas Vispārīgo 
skaidrojumu (A) punktu. 
Šajā pozīcijā ietilpst izol ācijas ķieģeļi, kas ieg ūti, veidojot 
un apdedzinot  moler  zemi.  
6902  Ugunsiztur īgi ķieģeļi, bloki, pl āksnītes un taml īdzīgi 
ugunsiztur īgie keramikas b ūvmateriāli, izņemot izstr ādā­
jumus no kramzemes akmens miltiem vai no taml īdzī­
giem kramzemes iežiem  
Šajā pozīcijā ietverto ugunsiztur īgo izstrādājumu divas 
galvenās īpašības ir tās, ka to pirometra konusam ir j ābūt 
vienādam ar vismaz 1 500 °C (noteiktam saska ņā ar ISO 
ieteikumu R 528-1966 un R 1146-1969), un tiem ir j ābūt 
paredzētiem izmantošanai tur, kur ir nepieciešama konkr ētā 
ugunsiztur ības pakāpe. 
Skat. arī šīs nodaļas HS skaidrojumu I apakšnoda ļas Vispā­
rīgo skaidrojumu (B) punktu.  
6902 10 00  kas satur vair āk nekā 50 % no svara Mg, Ca vai Cr 
elementus atseviš ķi vai kop ā magnezīta (MgO), karb īda 
(CaO) un hrom īta (Cr  2 O 3 ) veidā 
Skat. 6902 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
6903  Cit ādi ugunsiztur īgie keramikas izstr ādājumi 
(piemēram, retortes, t īģeļi, mufeļi, uzgaļi, noslēgi, balsti, 
izmēģinājuma trauci ņi, caurules, caurul ītes, apvalki, 
stieņi, serdeņi), izņemot izstr ādājumus no kramzemes 
akmens miltiem vai no taml īdzīgiem kramzemes iežiem  
Šai pozīcijai ir piln ībā piemērojams 6902. poz īcijas skaidro ­
jumu pirmais punkts. Attiec īgi šajā pozīcijā nav ietvertas 
saķepinātas, no alum īnija oksīda izgatavotas pavedienus 
virzošās detaļas stellēm, darbar īki un darbar īku rokturi no 
tā paša vai cita ugunsiztur īga materi āla, ugunsiztur īgā alumī­
nijsilikāta “krelles”, ko izmanto k ā atbalstlīdzekli ķimikā­
lijām, kuras izmanto k ā katalizatoru daž ādos ražošanas 
procesos utt.  
II. CITĀDI KERAMIKAS IZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Terminu “porcel āns”, “parast ā māla trauki”, “smalkkera ­
mikas (fajansa) trauki” un “akmens keramikas trauki” defi ­
nīcijas šīs apakšnoda ļas pozīciju un apakšpoz īciju izpratn ē 
skat. šīs nodaļas HS skaidrojumu II apakšnoda ļas Vispā­
rīgos skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 377  
6904  Celtniec ības ķieģeļi, grīdas bloki, nesoš ās vai apdares 
plāksnes un taml īdzīgi keramikas izstr ādājumi  
Kritēriji, pēc kuriem var noteikt atš ķirību starp celtniec ības 
ķieģeļiem un bru ģēšanai (ielas segumam) vai apš ūšanai 
paredzētajām keramikas pl āksnēm un flīzēm, ir izkl āstīti 
6907. poz īcijas HS skaidrojumos.  
6905  K ārniņi, deflektori, d ūmvadu aizsargi, d ūmvadu da ļas, 
arhitektūras rot ājumi un cit ādas būvdetaļas no 
keramikas  
6905 10 00  K ārniņi 
Skat. 6905. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1) apakš ­
punktu. 
Jumta kārniņus var atš ķirt no bru ģēšanas un apš ūšanas 
plāksnēm pēc tā, ka tiem parasti ir radzes (tapas), kronšteini 
vai citas deta ļas, ar kur ām tos vienu ar otro savieno.  
6905 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 6905. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (2), (3) un (4) apakšpunktos min ētie 
izstrādājumi.  
6907  Neglaz ētas keramikas pl ātnes bruģēšanai un ce ļa noklā­ 
šanai; kam īna un sienas fl īzes; neglaz ēti keramikas 
mozaīkas kluc īši un taml īdzīgi izstr ādājumi, uz 
pamatnes vai bez t ās 
6907 90 20  Akmensmasas  
Skat. 6912 00 30. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6908  Glaz ētas keramikas pl ātnes bru ģēšanai un ce ļa noklā­ 
šanai; kam īna un sienas fl īzes; glaz ēti keramikas 
mozaīkas kluc īši un taml īdzīgi izstr ādājumi, uz 
pamatnes vai bez t ās 
6908 90 11 un 
6908 90 20  No parast ā māla 
Skat. 6912 00 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6908 90 11  Dubultpl āksnītes, Spaltplatten  tipa  
Lai izgatavotu  Spaltplatten  tipa plāksnītes, izmanto štanc ē­ 
šanas spiedni, lai no gatav ās plastmasas mais ījuma izveidotu 
dubultplāksnes, kuras tiek sagrieztas noteiktos garumos, 
izžāvctas un apdedzin ātas. 
Pēc apdedzin āšanas dubultpl āksnes sadala atseviš ķās 
plāksnēs. Izciļņi plākšņu aizmugur ē ir rakstur īgas Spalt­
platten  tipa plāksnēm. 
Izgatavošanas apst ākļu dēļ Spaltplatten  tipa dubultpl āksnēm 
uz abām garākajām malām ir pakāpienveidīga mala. Izgata ­
vošanas laik ā šī mala pasarg ā plāksnes priekš ējo malu no 
bojājumiem. Att ālums starp iekš ējo malu un pak āpienvei­
dīgo ārējo aizsargmalu nav liel āks par 2 mm.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 378  
Spaltplatten  tipa dubultpl āksnītes izgatavo daž ādās krāsās, 
formās un izm ēros. To virsma var b ūt plakana, profil ēta, 
viļņaina vai k ā citādi tekstur ēta. 
Spaltplatten  tipa dubultpl āksnītēm tipisks ir š āds izskats:
  
6908 90 31  Dubultpl āksnītes, Spaltplatten  tipa  
Skat. 6908 90 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6908 90 91  Akmensmasas  
Skat. 6912 00 30. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6908 90 93  Fajansa vai smalkkeramikas  
Skat. 6912 00 50. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6909  Keramikas trauki un izstr ādājumi laboratorij ām, 
ķīmijas vai cit ām tehnisk ām vajadz ībām; keramikas 
teknes, toveri un taml īdzīgi trauki, ko izmanto lauksaim ­
niecībā; keramikas podi, kr ūkas un taml īdzīgi izstrādā­
jumi, ko izmanto pre ču pārvadāšanai vai iepakošanai  
6909 11 00 l īdz 
6909 19 00  Keramikas trauki un izstr ādājumi laboratorijas, ķīmijas 
vai citādām tehnisk ām vajadz ībām 
Skat. 6909. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (1) un 
(2) apakšpunktus.  
6909 12 00  Izstr ādājumi, kuru ciet ības ekvivalents ir 9 vai vair āk 
pēc Mosa ciet ības skalas  
Skat. 6909 12. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
6909 90 00  Cit ādi 
Skat. 6909. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (3) un 
(4) apakšpunktus.  
6912 00  Keramikas trauki, virtuves un cit ādi saimniec ības un 
tualetes piederumi, iz ņemot porcel ānu ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 379  
Lai izstrādājumus klasific ētu dažādās šīs pozīcijas apakšpo ­
zīcijās, skat. ar ī šīs nodaļas HS skaidrojumus un, it īpaši, 
II apakšnoda ļas “Citādi keramikas izstr ādājumi” visp ārīgos 
skaidrojumus. 
Lai klasific ētu galda traukus, virtuves traukus un p ārējos 
mājsaimniec ības piederumus, kam ir dekorat īvs raksturs, 
un, it īpaši, tos, kuriem ir dekorat īvs reljefveida rot ājums 
vai līdzīgs, skat. 6913. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļu. 
1. Alus kr ūzes parasti klasific ē šajā pozīcijā; tomēr tās 
klasificē 6913. poz īcijā, ja: 
— to malas ir t ādas formas vai t ā apstrādātas, ko no t ām 
dzert būtu neērti; 
— to formas d ēļ tās ir grūti turēt un pielikt pie mutes; 
— reljefa rot ājumi ir tāda veida vai tik liel ā skaitā, ka tās 
ir grūti tīrīt; 
— tām ir neparasta forma (piem ēram, galvaskausa vai 
sievietes kr ūšu forma); 
— tās ir dekor ētas ar nenotur īgām krāsām. 
2. Izstrādājumi alus kr ūžu formā, kam ir dekorat īvi reljef­
veida vai l īdzīgi rotājumi, bet ar tilpumu, maz āku par 
0,2 litriem, parasti ietilpst 6913. poz īcijā. 
6912 00 10  Parast ā māla 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas ieg ūti no dzelzi 
un kaļķi saturošiem m āliem (ķieģeļu zemes), kuriem l ūzuma 
vietā ir rupja, mat ēta un krāsaina (parasti br ūna, sarkana vai 
dzeltena) virsma. 
To lauskas ir neviendab īgas; nevienveid īgo elementu, kas 
veido visp ārējās masas strukt ūru, diametram ir j ābūt 
lielākam par 0,15 mm. T ādējādi šie elementi ir saredzami 
ar neapbru ņotu aci. 
Turklāt porainības koeficients ( ūdens uzs ūkšanas koefi ­
cients) nav maz āks par 5 % no masas. Porain ības koefi ­
cientu mēra ar sekojošo metodi:  
Porainības koeficienta noteikšana  
M ē r ķ i u n d e f i n ī c i j a 
Pārbaudes m ērķis ir noteikt keramikas materi āla porainības 
koeficientu. Šis koeficients ir procentu ālā attiecība, kas apr ē­ 
ķināta attiecībā pret keramikas materi āla sākotnējo svaru. 
P ā r b a u d e s p a r a u g u s a g a t a v o š a n a u n 
p ā r b a u d e s v e i k š a n a 
Ir jābūt vismaz trim p ārbaudes paraugiem no katra p ārbau­
dāmā izstrādājuma. Tiem ir j ābūt ņemtiem no viena un t ā 
paša izstr ādājuma emalj ētajām (glazētajām) daļām un tiem 
nedrīkst būt vairāk par vienu emalj ētu (glazētu) virsmu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 380  
Pārbaudes parauga virsmas laukumam ir j ābūt aptuveni 
30 cm  2 , un maksim ālajam biezumam – apm ēram 8 mm, 
ieskaitot emalju. 
Izžāvējiet pārbaudes paraugus cepl ī temperat ūrā 105 °C 
3 stundas un tad, p ēc to atdzes ēšanas žāvējamajā aparātā, 
nosakiet to svaru (Wd) ar precizit āti līdz 0,05 gramiem. Tad 
nekavējoties iem ērciet pārbaudes paraugus destil ētā ūdenī tā, 
lai tie nepieskartos trauka dibenam. 
Vāriet tos ūdenī 2 stundas, un tad atst ājiet pārbaudes 
paraugus ūdenī uz 20 stund ām. Tad iz ņemiet tos no ūdens 
un ar tīru, nedaudz mitru lupati ņu noslaukiet ūdeni no 
paraugu virsmas. Nosusiniet visus dobumus un caurumus 
ar nedaudz mitru tievu oti ņu. Nosakiet “slapjo” masu Ww. 
Pārbaudes paraugu porain ības koeficientu ieg ūst, reizinot 
masas pieaugumu ar 100 un izdalot ar sausu masu:
  
R e z u l t ā t u i z v ē r t ē j u m s 
Dažādo pārbaudes paraugu porain ības koeficientu vid ējais 
lielums, izteikts procentos, ir konkr ētā keramikas materi āla 
porainības koeficients.  
6912 00 30  Akmensmasas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas ieg ūti no parasti 
masā krāsota māla; tos raksturo bl īvs, necaursp īdīgs frag­
ments, kurš ir dedzin āts pietiekami augst ā temperat ūrā, lai 
notiktu p ārvēršanās stiklveida viel ā. Causpīdīgumu nosaka 
pēc vismaz 3 mm bieza fragmenta, to p ārbaudot sekojoš ā 
veidā: 
Caurspīdīguma pārbaude  
D e f i n ī c i j a 
Priekšmeta apris ēm ir jābūt saskatāmām caur 2 un 4 mm 
bieziem p ārbaudes paraugiem, kas novietoti tumš ā telpā 
50 cm att ālumā no jaunas, kast ē ieliktas lampas, kas izstaro 
1 350-1 500 lumenu stipru gaismas staru k ūli. Lampa ir 
jāmaina pēc 50 stundu izmantošanas. 
P ā r b a u d e s a p a r a t ū r a (skat. sekojošo skici) 
Aparatūra sastāv no kastes, kuras iekš ējā virsma ir izkr āsota 
ar baltu mat ētu krāsu. Viena gal ā novieto lampu (A). Otr ā 
galā izveido caurumu t ā, lai caur p ārbaudes paraugu (C) 
varētu saskatīt priekšmeta (B) aprises. 
Kastei ir š ādi izmēri: 
— garums: lampas garums plus 50 cm; 
— platums un augstums: aptuveni 20 cm; 
Cauruma diametrs ir apm ēram 10 cm.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 381
  
Turklāt porainības koeficients ( ūdens uzs ūkšanas koefi ­
cients) ir 3 % vai maz āk no masas. Porain ības koeficientu 
mēra pēc metodes, kas izkl āstīta 6912 00 10. apakšpoz īcijas 
skaidrojumos.  
6912 00 50  Fajansa vai smalkkeramikas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas izgatavoti, apde ­
dzinot izmekl ētu mālu šķirņu maisījumu (“smalkkeramiku”), 
kas dažreiz ir samais īts ar laukšpatu un main īgu krīta 
daudzumu (ciet ā keramika, jaukt ā keramika, m īkstā kera­
mika). 
Māla izstrādājumus raksturo baltas vai gaišas kr āsas 
(nedaudz pel ēcīgas, krēmkrāsas vai zilo ņkaula krāsas) frag­
ments, bet smalkkeramikas izstr ādājumus – kr āsains frag ­
ments, kura kr āsa mainās no dzeltenas l īdz brūnai vai sarka ­
nīgi brūnai. To fragments ir s īkgraudains, vienveid īgs; 
nevienveid īgo elementu (dali ņas, ietvērumi, poras), kas 
veido visp ārējās masas strukt ūru, diametram ir j ābūt 
mazākam par 0,15 mm; t ādējādi šie elementi nav saredzami 
ar neapbru ņotu aci. 
Turklāt porainības koeficients ( ūdens uzs ūkšanas koefi ­
cients) ir 5 % vai vair āk no masas. Porain ības koeficientu 
mēra pēc metodes, kas izkl āstīta 6912 00 10. apakšpoz īcijas 
skaidrojumos.  
6912 00 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kuri neatbilst ne 
tiem kritērijiem, kas attiecas uz š īs pozīcijas pārējās apak­ 
špozīcijās minētajiem izstr ādājumiem, ne tiem, kas attiecas 
uz porcel ānu (6911. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 382  
6913  Keramikas statuetes un rot ājumi  
Šajā pozīcijā ietilpst dekorat īvie šķīvji. 
Šķīvi uzskata par dekorat īvu, kad vienlaic īgi: 
1. tam uz ārējās virsmas ir dekorat īvs zīmējums (ziedi, augi, 
ainavas, dz īvnieki, cilv ēki, mitolo ģijas figūras, mākslas 
darbu vai reli ģisku darbu simboli vai atveidojumi u.c.), 
kas, ņemot vērā aizņemto laukumu, ir ac īmredzami 
piemērots dekor ēšanai; un 
2. tas nav da ļa no galda serv īzes; un 
3. tas atbilst vienam vai vair ākiem no sekojošiem nosac īju­
miem: 
a) ārējā malā tam ir izurbts viens vai vair āki caurumi, 
kas paredz ēti piestiprin ājuma iev ēršanai piekarin ā­ 
šanai; 
b) to ieved kop ā ar stendu, kurš ir piem ērots tā izlikšanai 
un ko nevar izmantot atseviš ķi; 
c) tam ir t āda forma, izm ēri vai svars, kas to padara 
nepiemērotu jebkādai raktiskai izmantošanai; 
d) tā izgatavošan ā vai rotāšanā izmantotais materi āls (it 
īpaši krāsa un met āls) padara to neder īgu izmanto ­ 
šanai kulin ārijā vai ēdināšanā; 
e) tā derīgā virsma nav gluda (t ādējādi apgrūtinot 
tīrīšanu).  
6913 90 10  No parast ā māla 
Skat. 6912 00 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6913 90 93  Fajansa vai smalkkeramikas  
Skat. 6912 00 50. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
6913 90 98  Cit ādi 
Skat. 6912 00 30 un 6912 00 90. apakšpoz īcijas 
skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 383  
70. NODA ĻA 
STIKLS UN STIKLA IZSTR ĀDĀJUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
Termins “optiskais stikls” ietver daž ādus speci ālā stikla veidus, ko 
izmanto optisko instrumentu izgatavošan ā, it īpaši tādu stiklu, ko 
izmanto, piem ēram, fotogr āfijā, astronomij ā, mikroskopij ā, navigācijā, 
ieroču sistēmās (teleskopiskam t ēmēklim u.c.), laboratorijas ier īcēs, kā 
arī, izgatavojot daž ādu veidu oftalmolo ģijas lēcas redzes boj ājumu labo ­ 
šanai. Optiskais stikls m ēdz būt ļoti dažādu veidu, bet to kop īgā iezīme 
parasti ir ārkārtējs caursp īdīgums un dzidrums, kaut ar ī dažreiz tie ir 
krāsoti, lai tie neliel ā daudzum ā absorbē noteiktas gaismas frekvences. 
Tie ir piln īgi vienveid īgi, tas ir, bez burbu ļiem vai nel īdzenumiem, un 
tiem ir citiem stikla veidiem nerakstur īgi staru laušanas indeksi un 
izkliedēšanas īpašības. 
Kad stikla pl ātnes ir ieliktas koka, met āla u.c. rāmjos, tiek uzskat īts, ka 
tās ir zaudējušas stikla b ūtiskās īpašības, un tās klasificē dažādās pozī­
cijās, piemēram: 
1. pie ietvara glezn ām (4414 00., 8306. u.c. poz īcijas);  
2. pie iek ārtām vai maš īnām (XVI. vai XVII. sada ļa); 
3. pie ēku durvīm, logiem utt. (4418., 7610. u.c. poz īcijas).  
7001 00  Stikla lauskas un cit ādi atkritumi un s īkās lauskas; stikla 
masa  
7001 00 10  Stikla lauskas un cit ādi atkritumi un s īkās lauskas  
Skat. 7001. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (A) da ļu. 
Termins “lauskas” noz īmē saplēstu stiklu, ko atk ārtoti 
izmantos stikla ražošan ā. 
7001 00 91 un 
7001 00 99  Stikla masa  
Skat. 7001. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta (B) da ļu, 
un otro un trešo punktus.  
7002  Stikls lod īšu formā (izņemot 7018 . poz īcijā minētās 
mikrosfēras), nūjiņu vai caurul īšu formā, neapstr ādāts 
Šajā pozīcijā ietilpst tikai pusfabrik āti neapstr ādātā formā, 
tas ir, neapstr ādāti pēc liešanas form ā, izstiepšanas vai izp ū­ 
šanas, izņemot sagriešanu n ūjiņu vai caurul īšu formā, vai arī 
galu sakaus ēšanu, lai padar ītu tos gludus vai l īdzenus un ar 
izstrādājumiem b ūtu mazāk bīstami rīkoties, neatkar īgi no 
tā, vai šādi sagatavotus izstr ādājumus var lietot bez t ālākas 
apstrādes vai nevar.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 384  
7002 10 00  Lod ītes 
Skat. 7002. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(1) apakšpunktu un priekšp ēdējo punktu.  
7002 32 00  No cit āda stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients ne ­
pārsniedz 5 × 10  –6 vienā kelvina, temperat ūras interv ālā 
no 0 °C l īdz 300 °C  
Šī stikla galven ās īpašības ir tās, ka tajā nav svina, ir ārkār­
tīgi zems k ālija un sārmzemju oks īdu saturs un diezgan liels 
daudzums bora oks īda. Tādam stiklam ir augsta siltumvad īt­
spēja un apbr īnojams elast īgums, kas to padara iztur īgu pret 
pēkšņām temperat ūras izmai ņām; rezult ātā tas ir seviš ķi 
piemērots virtuves piederumu, galda piederumu, laborato ­
rijas stikla trauku, stikla gaismas ķermeņu utt. izgatavošanai.  
7003  Lietais un velm ētais stikls, loksn ēs vai profil ēts, ar absor ­
bējoša, atstarojoša vai neatstarojoša sl āņa uzklājumu vai 
bez tā, bet neapstr ādāts ar citu pa ņēmienu  
Šajā pozīcijā neietilpst termiski pul ēts stikls (7005. poz ī­
cija). 
Termina “apstr ādāts” definīciju skat. š īs nodaļas 2. piez īmes 
(a) punkt ā. 
7003 12 10 l īdz 
7003 19 90  Nestiegrotas loksnes  
Termina “stiegrots” defin īciju skat. 7003. poz īcijas priekšp ē­
dējā punktā pirms iz ņēmumiem.  
7003 12 10 l īdz 
7003 12 99  Krāsotas (ton ētas) mas ā, matētas, sakaus ētas ar ton ētu 
slāni vai ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatstarojošu 
slāni 
Termina “absorb ējošs vai atstarojošs sl ānis” defin īciju skat. 
šīs nodaļas 2. piez īmes (c) punkt ā. Termina “mat ēts” defi­
nīciju skat. 7003. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā 
punkta (B) da ļā. 
“Ar tonētu slāni sakaus ēts stikls” ir caursp īdīgs stikls, 
parasti izgatavots no balta opal īna (pienstikla) sl āņa un 
tonēta slāņa; abus sl āņus saspiež kop ā, kad tie v ēl ir mīksti, 
un tie sak ūst. 
7003 20 00  Stiegrotas loksnes  
Skat. 7003 12 10.–7003 19 90. apakšpoz īciju skaidrojumus.  
7003 30 00  Profili  
Stikla profilus izgatavo nep ārtrauktā procesā, kura laik ā 
stikls tiek veidots uzreiz p ēc izņemšanas no kr āsns līdz 
nepārtrauktā procesa beig ām. Pēc tam stiklu sagriež vajadz ī­
gajā garumā, bet pēc izgatavošanas tas vairs nav t ālāk 
apstrādāts. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 385  
7004  Stieptais vai p ūstais stikls, loksn ēs ar absorb ējošu, atsta ­
rojošu vai neatstarojošu sl āņi vai bez t ā, bet neapstr ā­
dāts ar citu pa ņēmienu  
Termina “apstr ādāts” definīciju skat. š īs nodaļas 2. piez īmes 
(a) punkt ā. 
7004 20 10 l īdz 
7004 20 99  Masā krāsots (ton ēts), blāvots stikls, atlaidin āts vai ar 
absorbējošu, atstarojošu vai neatstarojošu sl āni 
Skat. 7003 12 10.–7003 12 99. apakšpoz īciju skaidrojumus.  
7005  Termiski pul ēts stikls un stikls ar sl īpētu vai pul ēto 
virsmu, loksn ēs, ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatsta ­
rojošu sl āni vai bez t ā, bet neapstr ādāts ar citu pa ņē­
mienu  
Termina “apstr ādāts” definīciju skat. š īs nodaļas 2. piez īmes 
(a) punkt ā. 
7005 10 05 l īdz 
7005 10 80  Nestiegrots stikls ar absorb ējošu, atstarojošu vai neatsta ­
rojošu sl āni 
Skat. 7003 12 10.–7003 19 90. apakšpoz īciju skaidrojumus 
un 7003 12 10.–7003 12 99. apakšpoz īciju skaidrojumu 
pirmā punkta pirmo teikumu.  
7005 21 25 l īdz 
7005 21 80  Masā krāsots (ton ēts), blāvots, atlaidin āts vai tikai ar 
līdzenu virsmu  
Termina “mat ēts” definīciju skat. 7003. poz īcijas HS skai ­
drojumu otr ā punkta (B) da ļā. 
7010  Baloni, pudeles, flakoni, burkas, kr ūzes, stikla pudel ītes 
zālēm, ampulas un citi stikla trauki pre ču transport ē­ 
šanai vai iepakošanai; stikla burkas konserv ēšanai; 
stikla aizb āžņi, vāki un citi aizv ākošanas izstr ādājumi  
7010 90 21  Izgatavoti no stikla caurul ītēm 
Šīm tilpnēm ir apa ļš šķērsgriezums un past āvīgs, vienāds 
sienu biezums, kurš parasti ir maz āks par 2 mm. Uz t ām 
nav reljefas z īmes, tādas kā skaitļi, logo, līnijas vai nel īdze­
numi. Vizu āla apskate gandr īz neveido stikla optisku defor ­
māciju. 
Šo tilpņu ietilpība parasti sv ārstās no 1 līdz 100 mililitriem. 
Tās parasti tiek izmantotas farmaceitisko un diagnostisko 
preparātu iepakošanai.  
7013  Stikla galda un virtuves trauki, tualetes piederumi, 
kancelejas piederumi, izstr ādājumi mājas iekārtojuman 
vai tamlīdzīgi izstrādājumi (izņemot izstr ādājumus, kas 
minēti pozīcijā 7010 vai 7018)  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 386  
7013 10 00  No stikla keramikas  
Termina “stikla keramika” defin īciju skat. š īs nodaļas vispā­
rējo HS skaidrojumu p ēdējā punkta (2) apakšpunktu.  
7013 22 10 un 
7013 22 90  No svina krist āla 
Termina “svina krist āls” definīciju skat. š īs nodaļas apak­ 
špozīciju 1. piez īmē. 
7013 33 11 l īdz 
7013 33 99  No svina krist āla 
Termina “svina krist āls” definīciju skat. š īs nodaļas apak­ 
špozīciju 1. piez īmē. 
7013 41 10 un 
7013 41 90  No svina krist āla 
Termina “svina krist āls” definīciju skat. š īs nodaļas apak­ 
špozīciju 1. piez īmē. 
7013 42 00  No stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients nep ār­
sniedz 5 × 10  –6 vienā kelvina, temperat ūras interv ālā 
no 0 °C l īdz 300 °C  
Skat. 7002 32 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7013 91 10 un 
7013 91 90  No svina krist āla 
Termina “svina krist āls” definīciju skat. š īs nodaļas apak­ 
špozīciju 1. piez īmē. 
7015  Pulkste ņu stikli un taml īdzīgi stikli, redzi kori ģējošu vai 
nekoriģējošu briļļu stikli, izliekti, ieliekti, dobi un taml ī­
dzīgi, optiski neapstr ādāti; dobas stikla lodes un to 
segmenti š ādu stiklu ražošanai  
7015 10 00  Redzi kori ģējošie briļļu stikli  
Skat. 7015. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu. 
7015 90 00  Cit ādi 
Skat. 7015. poz īcijas HS skaidrojumu (A) un (B) da ļas. 
7016  Bloki bru ģēšanai, pl ātnes, ķieģeļi, plāksnītes un taml ī­
dzīgi izstrādājumi no pres ēta vai lieta stikla, stiegroti 
vai nestiegroti, izmantojami b ūvdarbos vai celtniec ībā; 
stikla kluc īši un cit ādi stikla izstr ādājumi moza īkas un 
tamlīdzīgiem dekorat īviem darbiem uz pamatnes vai bez 
tās; vitrāžu stikli un taml īdzīgi stikli; daudzš ūnu stikls 
vai putustikls bloku, pane ļu, plāksņu, apvalku vai taml ī­
dzīgās formās 
Velmēta stikla kvadr āti (taisnst ūri) (piemēram, pienstikls vai 
marmoram l īdzīgs stikls) šaj ā pozīcijā neietilpst, un tos 
klasificē attiecīgi 7003. vai 7005. poz īcijā. 
7017  Stikla trauki laboratoriju, higi ēnas vai farm ācijas vaja ­
dzībām, gradu ēti vai negradu ēti, kalibr ēti vai nekalibr ēti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 387  
7017 10 00  No kaus ēta kvarca vai p ārējās kausētās kramzemes  
Šajā apakšpoz īcijā ietvertajos produktos kramzemes saturs ir 
vismaz 99 % no masas. Ļoti tīras kvarca smiltis, kalnu 
kristālus vai gaistoš ā silīcija savienojumus izmanto k ā izej­
materiālu šī veida izstr ādājumiem. No kvarca smilt īm izga­
tavotie stikla trauki ir mat ēti vai arī, labākajā gadījumā, 
caurspīdīgi. Tomēr no kalnu krist āla vai gaistoš ā silīcija 
izgatavotie stikla trauki ir ļoti dzidri un caursp īdīgi. 
7017 20 00  No cit āda stikla, kura line ārās izplešan ās koeficients ne ­
pārsniedz 5 × 10  –6 vienā kelvina, temperat ūras interv ālā 
no 0 °C l īdz 300 °C  
Skat. 7002 32 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7018  Stikla krelles, p ērļu imitācijas, dārgakmeņu un pusd ār­
gakmeņu imitācijas un taml īdzīgi stikla izstr ādājumi, kā 
arī izstrādājumi no tiem, iz ņemot bižut ēriju; stikla acis, 
izņemot prot ēzes; statuetes un citadi dekor ējumi no 
stikla, kas apstr ādāts ar lodlampu, iz ņemot bižut ēriju; 
stikla mikrolod ītes, kuru diametrs nep ārsniedz 1 mm  
7018 10 11 un 
7018 10 19  Stikla krelles  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. 7018. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (A) da ļā 
aprakstītie izstrādājumi; 
2. līdzīgi izstrādājumi, tirdzniec ībā pazīstami kā “stikla 
krelles”, kas sast āv no liel āka izmēra stikla krell ēm 
(apmēram līdz valrieksta lielumam). Šie izstr ādājumi, 
paredzēti galvenok ārt kaklarotu un rokasspr ādžu (apro ču) 
izgatavošanai, var b ūt izveidoti visdaž ādākajās formās 
(piemēram, lod īšu, puslod īšu, asaru pilienu, sp ēļu 
kauliņu, cilindru, mazu caurul īšu, konusu vai čiekuru, 
daudzskald ņu formā) un tiem visiem cauri iet urbums. 
Nelielas caurul ītes šajās apakšpoz īcijās uzskata par stikla 
krellēm, ja to ārējais diametrs un garums nep ārsniedz attie ­
cīgi 4 mm un 24 mm. T ās nedrīkst jaukt ar speci ālām 
standartiz ētām kristāla caurul ēm, ko izmanto kv ēlspuldžu 
un volframa lampu ražošan ā; šī veida caurul ītes parasti ir 
bezkrāsainas un ir ietvertas 7002. poz īcijā. 
Šajās apakšpoz īcijās ietvertie izstr ādājumi parasti ir iepakoti 
lielā apjomā, maisos (som ās), kastēs utt. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī vienāda lieluma un kr āsas 
stikla krelles, kas transport ēšanas un iepakošanas ērtībai ir 
savērtas kopā bez atdalošiem mezgliem un bez sastiprin āju­
miem,. Šādas virtenes parasti ar br īvajiem galiem ir sasietas 
saišķos un tādējādi tās nav izmantošanai gatavi komplekti.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 388  
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst sekojošais: 
a) kreļļu virtenes (sasietas vai nesasietas saiš ķos), kuros 
dažādu izmēru vai kr āsu krelles ir sak ārtotas noteikt ā 
kārtībā (piemēram, regul āri mainot kr āsas vai izm ērus, 
vai arī saverot krelles virten ē pēc to izmēriem), vai ar ī 
kurās krelles ir atdal ītas ar mezgliem (7117. poz īcija); 
b) kreļļu virtenes (pat ja t ās satur tikai vien āda izmēra, 
krāsas vai apdares krelles), kur ām ir stiprin ājumi vai 
līdzīgas ierīces, vai kuras ir īsa garuma, piem ērotas nēsā­ 
šanai kā kaklarotas (7117. poz īcija).  
7018 10 11  Grieztas un meh āniski pul ētas 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertās grieztās un meh āniski pul ētās 
krelles atš ķiras no 7018 10 19. apakšpoz īcijā minētajām 
“termiski pul ētajām” krellēm ar sav ām pilnīgi gludaj ām 
šķautnēm un asaj ām šķautnēm. Turkl āt, caurumu malas 
bieži vien ir sl īpētas (dažreiz ar ī pulētas), un tiem ir asas 
šķautnes, kuras sakr īt ar blakusesošaj ām šķautnēm, turpret ī 
“termiski pul ētajās” krellēs caurumi bieži vien ir apa ļi un tie 
neveido šaurus le ņķus ar blakusesošaj ām šķautnēm. 
Visbiežāk griezti un meh āniski pulēti tiek galvenok ārt izstrā­
dājumi, kas min ēti 7018 10 11. un 7018 10 19. apakšpoz īciju 
skaidrojumu pirm ā punkta 2. pant ā. 
7018 10 30  P ērļu imitācijas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 7018. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (B) da ļā aprakstītie izstrādājumi. 
Attiecībā uz pērļu imitāciju virten ēm ir j āpiemēro 
7018 10 11. un 7018 10 19. apakšpoz īciju skaidrojumi, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7018 10 51 un 
7018 10 59  Dārgakmeņu vai pusd ārgakmeņu imitācijas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 7018. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (C) da ļā aprakstītie izstrādājumi.  
7018 10 51  Griezti un meh āniski pul ēti 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertie grieztie un meh āniski pul ētie 
mākslīgie dārgakmeņi un pusd ārgakmeņi atšķiras no 
7018 10 59. apakšpoz īcijā minētajiem līdzīgajiem “termiski 
pulētajiem” izstr ādājumiem ar sav ām pilnīgi gludaj ām 
virsmām un asaj ām šķautnēm. 
7018 10 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kora ļļu imitācijas, krelles un 
kabošoni (iz ņemot pērļu imitācijas un d ārgakmeņu un 
pusdārgakmeņu imitācijas) cepuru adat ām, klipšu (jeb 
auskaru ar aizspied ņiem) “lāsītēm” un maz ām stikla cauru ­
lītēm, ko ir paredz ēts sagriezt b ārkstīs. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 389  
Lai noteiktu atš ķirību starp šaj ā apakšpoz īcijā minētajām 
mazajām stikla caurul ītēm un par stikla krell ēm uzskat ā­
majām 7018 10 11. un 7018 10 19. apakšpoz īcijās minē­
tajām caurul ītēm, skat. šo apakšpoz īciju skaidrojumu otro 
punktu.  
7018 20 00  Stikla mikrosf ēras ar diametru ne liel āku par 1 mm  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 7018. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (H) da ļā minētie izstrādājumi.  
7018 90 10  Stikla acis; nelieli stikla izstr ādājumi  
Skat. 7018. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (E) 
un (F) da ļas. 
7018 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 7018. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (G) da ļā minētie izstrādājumi. 
▼M5 
7019  Stikla š ķiedras (ieskaitot stikla vati) un to izstr ādājumi 
(piemēram, dzija, austi audumi)  
Stikla šķiedras ietver divas galven ās kategorijas: 
a) tekstilstikla š ķiedras (stikla filamenti), kas izgatavotas no 
tekstilstikla, tas ir, stikla izstr ādājumi, kuros pavedieni 
izvietoti galvenok ārt paralēli cits citam; tekstilstikla š ķie­
dras galvenok ārt izmanto citu materi ālu, piem ēram, 
kompozītmateriālu, plastmasas, stiegrošanai; 
b) stikla vates š ķiedras; stikla vates š ķiedras (nejauši orien ­
tētas šķiedras), kas ieg ūtas rotācijvērpšanas proces ā un 
galvenokārt izmantotas izol ācijai. 
Ir divi tekstilstikla š ķiedras veidi: 
a) (nepārtraukta) pavedienu stikla š ķiedra, kas sast āv no 
liela skaita nep ārtrauktu paral ēlu pavedienu, parasti ar 
diametru no 3 l īdz 34 μm (mikroniem); p ēc izgatavo ­ 
šanas šie nep ārtrauktie pavedieni tiek satur ēti saišķos 
pēc izmēra (t. s. “š ķirošana p ēc izmēra”), lai atvieglotu 
nākamos ražošanas posmus (ciršana, spol ēšana, šķeterē­ 
šana, sav īšana u. tml.); starpproduktus tad izmanto 
konkrētu stikla š ķiedras rūpniecības izstrādājumu ražo ­ 
šanā (cirstās šķiedras, gr īstes, dzijas u. tml.); 
b) pārtrauktu pavedienu stikla š ķiedra (stikla št āpeļšķiedra), 
kas sastāv no pavedieniem, kuri ražošanas proces ā 
sagriezti vai sadal īti īsākos gabalos un apvienoti va ļīgi 
apvienotu š ķiedru nep ārtrauktā pavedien ā; to parasti 
izmanto austos audumos, piem ēram, sienu aizkl āšanai 
būvniecības nozar ē. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 390  
Tekstilstikla š ķiedras var p ārstrādāt tālāk šādos šīs pašas 
pozīcijas izstr ādājumos: 
— mašas un rež ģi ar ķīmiski sasaist ītām šķiedrām, t. i., 
cirstās šķiedras mašas, nep ārtraukta pavediena mašas 
un parasti neaustie izstr ādājumi, piem ēram, smalkie 
“audumi” (pl īvuri), iestr ādātie režģi u. tml., 
— audumi ar meh āniski sasaist ītām šķiedrām, t. i., austi 
audumi, multiaksi āli audumi, trikot āža, caurdurti, adatoti 
audumi, piem ēram, audumi no gr īstēm, sieta audumi, 
audekli.  
▼B 
7019 11 00  Kap āti diegi, ar garumu ne liel āku par 50 mm  
Skat. 7019 11. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
7019 12 00  Priekšdzija  
Skat. 7019 12. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
7019 19 90  No št āpeļšķiedras  
Skat. 7019 19. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst no št āpeļšķiedrām izgatavota 
dzija.  
7019 31 00  Pakl āji 
Skat. 7019 31. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
7019 32 00  Smalkie audumi (pl īvuri)  
Skat. 7019 32. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
7019 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst nesafas ētas šķiedras ir atseviš ķu 
dažāda garuma un kop ā samaisītu pavedienu masa (stikla 
vate), ko izmanto siltuma vai ska ņas izolācijai un ko parasti 
ieved ķīpās vai pap īra maisos.  
7020 00  Cit ādi stikla izstr ādājumi  
7020 00 07 un 
7020 00 08  Stikla iekš ējās kolbas vakuumpudel ēm un cit ādiem 
vakuumtraukiem  
Skat. 7020 poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (4) apak ­ 
špunktu.  
7020 00 08  Gatavas  
Termins “gatavas” attiecas tikai uz stikla kolb ām, kas ir 
gatavas plak ēšanai ar met ālu vai cita veida apš ūšanai.  ▼M5
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 391  
XIV SADA ĻA 
DABISK ĀS VAI KULTIV ĒTĀS PĒRLES, D ĀRGAKME ŅI VAI 
PUSDĀRGAKME ŅI, D ĀRGMET ĀLI, MET ĀLI, KAS 
PĀRKLĀTI AR D ĀRGMET ĀLU, UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
JUVELIERIZSTR ĀDĀJUMU IMIT ĀCIJAS; MON ĒTAS  
71. NODA ĻA 
DABISK ĀS VAI KULTIV ĒTĀS PĒRLES, D ĀRGAKME ŅI VAI 
PUSDĀRGAKME ŅI, D ĀRGMET ĀLI, MET ĀLI, KAS 
PĀRKLĀTI AR D ĀRGMET ĀLU, UN TO IZSTR ĀDĀJUMI; 
JUVELIERIZSTR ĀDĀJUMU IMIT ĀCIJAS; MON ĒTAS  
I. DABISK ĀS VAI KULTIV ĒTĀS PĒRLES UN 
DĀRGAKME ŅI VAI PUSD ĀRGAKME ŅI 
7101  Dabisk ās vai kultiv ētās pērles, apstr ādātas vai neapstr ā­
dātas, šķirotas vai neš ķirotas, bet nesav ērtas, neiestr ā­
dātas un neiestiprin ātas; dabisk ās vai kultiv ētās pērles, 
nešķirotas, uz laiku sav ērtas ērtākai transport ēšanai  
7101 10 00  Dabisk ās pērles 
Skat. 7101. poz īcijas HS skaidrojumu pirmos četrus 
punktus.  
7101 21 00 un 
7101 22 00  Kultivētās pērles 
Skat. 7101. poz īcijas HS skaidrojumu piekto punktu.  
7101 21 00  Neapstr ādātas 
Skat. 7101. poz īcijas HS skaidrojumu sesto punktu.  
7101 22 00  Apstr ādātas 
Skat. 7101. poz īcijas HS skaidrojumu sesto punktu.  
7102  Apstr ādāti vai neapstr ādāti dimanti, bet neiedarin āti un 
nenostiprin āti 
7102 10 00  Neš ķiroti 
Skat. 7102 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus.  
7102 21 00 un 
7102 29 00  Rūpnieciskie  
Skat. 7102 21. un 7102 29. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
7102 21 00  Neapstr ādāti vai vienk ārši sazāģēti, saskald īti vai 
pakļauti rupjai apstr ādei 
Skat. 7102 21. un 7102 29. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
trešo punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 392  
Rupja apstr āde ir process, kura laik ā neapstrādāts dimants 
tiek slīpēts pret citu dimantu, lai to samazin ātu līdz vēla­
majam lielumam.  
7102 31 00 un 
7102 39 00  Nerūpnieciskie  
Skat. 7102 31. un 7102 39. apakšpoz īciju HS skaidrojumus.  
7102 31 00  Neapstr ādāti vai vienk ārši sazāģēti, saskald īti vai 
pakļauti rupjai apstr ādei 
Skat. 7102 31. un 7102 39. apakšpoz īciju HS skaidrojumu 
otro punktu. 
Rupja apstr āde ir process, kura laik ā neapstrādāts dimants 
tiek slīpēts pret citu dimantu, lai to samazin ātu līdz vēla­
majam lielumam.  
7103  D ārgakmeņi (izņemot dimantus) un pusd ārgakmeņi, 
apstrādāti vai neapstr ādāti, šķiroti vai neš ķiroti, bet 
nesavērti, neiedarin āti un nenostiprin āti; nešķiroti 
dārgakmeņi (izņemot dimantus) un pusd ārgakmeņi, uz 
laiku sav ērti ērtāka transport ēšanai  
7103 10 00  Neapstr ādāti vai vienk ārši sazāģēti, saskald īti vai 
pakļauti rupjai apstr ādei 
Skat. 7103 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst akme ņi, kas ir sagatavoti k ā 
dupleti vai tripleti (7103 91 00. vai 7103 99 00. apak ­ 
špozīcija).  
7103 91 00 un 
7103 99 00  Apstrādāti ar citiem pa ņēmieniem  
Skat. 7103 91. un 7103 99. apakšpoz īciju HS skaidrojumus. 
Par akme ņiem, kas sagatavoti k ā dupleti vai tripleti, uzskata 
akmenus, kas ieg ūti, uzklājot vienu akmeni (dupleta vai 
tripleta augš ējo daļu) un vienu vai divus citus akme ņus 
(parasti zem ākas kvalit ātes) uz citas vielas (piem ēram, atjau ­
nota akmens vai stikla). 
Attiecībā uz akme ņiem, kas šaj ās apakšpoz īcijās netiek 
uzskatīti par citādi apstrādātiem, un ar ī attiecībā uz akme ­ 
ņiem, kuri, kaut ar ī nenostiprin āti vai neietvaroti, ietilpst 90. 
vai 91. noda ļā, skat. 7103. poz īcijas HS skaidrojumu trešo 
un piekto punktus. 
Neapstrādāti akmeņi (parasti saukti par “sagatav ēm”) ietilpst 
7103 10 00. apakšpoz īcijā. 
7103 91 00  Rub īni, safīri un smaragdi  
Rubīni ir korunda paveids, kuru sarkano kr āsu nosaka 
hroma sāļu klātbūtne. 
Safīri arī ir korunda paveids, kuru tumši zilo kr āsu nosaka 
kobalta sāļu klātbūtne. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 393  
Smaragds ir berila paveids. Parasti tas sastopams prizmas 
formā, un tā zaļā krāsa rodas no hroma oks īda klātbūtnes. 
Tas ir mazliet ciet āks nekā kvarcs, bet m īkstāks nekā 
korunds un dimants. Smaragds ir ļoti vērtīgs savas kr āsas 
un caursp īdīguma dēļ. Visbiežāk smaragds ir sagriezts taisn ­
stūra vai kvadr ātveida form ās. 
7104  Sint ētiskie vai re ģenerētie dārgakmeņi un pusd ārgak­
meņi, apstrādāti vai neapstr ādāti, šķiroti vai neš ķiroti, 
bet nesav ērti, neiedarin āti un nenostiprin āti; nešķiroti 
sintētiskie vai re ģenerētie dārgakmeņi un pusd ārgak­
meņi, uz laiku sav ērti ērtāka transport ēšanai  
7104 10 00  Pjezoelektriskais kvarcs  
Skat. 7104 10. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) pjezoelektriskie krist āli, kas izgatavoti no t ādiem ķīmi­
skajiem savienojumiem k ā Seignetes ( Seignette ) vai 
Rošela ( Rochelle ) sāls (kālija un n ātrija tetrahidr āta 
vīnskābes dubults āls (dubulttartr āts)), bārija titan āts, 
amonija ortomonofosf āts vai rub īdija ortomonofosf āts 
(3824 90 96. apakšpoz īcija); 
b) pjezoelektriskie krist āli, kas izgatavoti no dabiskajiem 
akmeņiem (piem ēram, kvarca, turmal īna) (7103. poz ī­
cija); 
c) pjezoelektriskie krist āli, kas izgatavoti no m ākslīgajiem 
akmeņiem, iz ņemot kvarcu (7104 20 00. vai 
7104 90 00. apakšpoz īcijas); 
d) ietvaroti pjezoelektriskie krist āli (8541 60 00. apak ­ 
špozīcija).  
7104 20 00  Cit ādi, neapstr ādāti vai vienk ārši sazāģēti vai pak ļauti 
rupjai apstr ādei 
Jāpiemēro 7103 10 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
7104 90 00  Cit ādi 
Jāpiemēro 7103 91. un 7103 99. apakšpoz īciju HS skaidro ­
jumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7105  Dabisko vai sint ētisko dārgakmeņu vai pusd ārgakmeņu 
putekļi un pulveris  
7105 10 00  No dimantiem  
Skat. 7105. poz īcijas HS skaidrojumu otro, trešo un ceturto 
punktus.  
7105 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst putek ļi un pulveris, kas ieg ūti no 
granāta tipa dārgakmeņiem. 
II. DĀRGMET ĀLI UN MET ĀLI, KAS P ĀRKLĀTI AR 
DĀRGMET ĀLIEM  
7106  Sudrabs (ieskaitot ar zeltu vai plat īnu pārklātu 
sudrabu), neapstr ādāts, daļēji apstrādāts vai pulverveid ā ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 394  
7106 10 00  Pulveris  
Termina “pulveris” defin īciju skat. š īs nodaļas apakšpoz īciju 
1. piezīmē. 
Pulverveida produkti, kuri neatbilst š īs nodaļas apakšpoz ī­
ciju 1. piez īmē izklāstītajam graudu lielumam, tiek uzskat īti 
par 7106 91 00. apakšpoz īcijā ietvertajām granulām. 
Atlikumus no sudraba vai sudraba sakaus ējumu apstr ādes, 
tādus kā skaidas, saslaukas un putek ļi, kas ir der īgi tikai 
metālu reģenerācijai vai ar ī ķimikāliju ražošanai, neuzskata 
par pulveri. Šos atlikumus klasific ē 7112. poz īcijā. 
Tomēr skaidas, kuras ir atdal īti no sveš ķermeņiem un saga ­
tavotas viendab īgā veidā graudu lielum ā (piemēram, sijājot), 
šajā apakšpoz īcijā uzskata par pulveri ar nosac ījumu, ka tas 
atbilst iepriekš min ētajiem nosac ījumiem.  
7106 91 00  Neapstr ādātā veidā 
Šajā apakšpoz īcijā ir ietverti 7106. poz īcijas HS skaidro ­
jumu ceturt ā punkta (II) da ļā aprakstītie produkti. 
Stieņus, kuriem tirdzniec ības nolūkos ir gluda virsma un 
raudze, klasific ē šajā apakšpoz īcijā. 
Sudraba un sudraba sakaus ējumu graudus klasific ē šajā 
apakšpozīcijā ar noteikumu, ka tie neatbilst š īs nodaļas 
apakšpozīciju 1. piez īmē izklāstītajiem nosac ījumiem. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst stie ņi, kuri ir ieg ūti ar stiepšanu 
vai velmēšanu (7106 92 00. apakšpoz īcija).  
7108  Zelts (ieskaitot platin ētu zeltu), neapstr ādāts, daļēji 
apstrādāts vai pulverveid ā 
7108 11 00  Pulveris  
Jāpiemēro 7106 10 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
7108 12 00  Cit ādas neapstr ādātās formas  
Jāpiemēro 7106 91 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
7108 20 00  Monet ārais 
Skat. 7108 20. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7110  Plat īns, neapstr ādāts daļēji apstrādāts vai pulverveid ā 
Lai klasific ētu sakaus ējumus šīs pozīcijas apakšpoz īcijās, 
skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 3. piez īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 395  
7110 11 00 l īdz 
7110 19 80  Platīns 
Termina “plat īns” definīciju šo apakšpoz īciju kontekst ā skat. 
šīs nodaļas apakšpoz īciju 2. piez īmē. 
7110 11 00  Neapstr ādāts vai pulverveid ā 
Jāpiemēro 7106 10 00. un 7106 91 00. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7110 21 00  Neapstr ādāts vai pulvera veid ā 
Jāpiemēro 7106 10 00. un 7106 91 00. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7110 31 00  Neapstr ādāts vai pulvera veid ā 
Jāpiemēro 7106 10 00. un 7106 91 00. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7110 41 00  Neapstr ādāts vai pulvera veid ā 
Jāpiemēro 7106 10 00. un 7106 91 00. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7112  D ārgmetālu vai ar d ārgmetālu plaķētu metālu lūžņi un 
atlūzas; citādi atkritumi un l ūžņi, kas satur d ārgmetālus 
vai dārgmetālu savienojumus un kurus izmanto galveno ­
kārt dārgmetālu reģenerēšanai  
Dārgmetālu vai ar d ārgmetālu pārklātu metālu atkritumus un 
atlikumus, kas ir sakaus ēti un izlieti stie ņu, bloku vai 
līdzīgās formās, klasific ē kā neapstrādātu metālu, un nevis 
šajā pozīcijā. 
III. JUVELIERIZSTR ĀDĀJUMI, ZELTKA ĻU UN 
SUDRABKA ĻU IZSTR ĀDĀJUMI UN CIT ĀDI 
IZSTRĀDĀJUMI  
7113  Juvelierizstr ādājumi un to da ļas no dārgmetāla vai ar 
dārgmetālu plaķēta metāla 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (A) punktu un 9. piez īmi. 
7114  Zeltka ļu un sudrabka ļu darinājumi un to da ļas no dārg­
metāliem vai met āliem, kas pla ķēti ar dārgmetāliem 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (A) punktu un 10. piez īmi. 
7116  Izstr ādājumi no dabiskaj ām vai kultiv ētajām pērlēm, 
dabiskiem, sint ētiskiem vai re ģenerētiem dārgakmeņiem 
vai pusdārgakmeņiem 
Skat. šīs nodaļas 2. piez īmes (B) punktu.  
7117  Bižut ērija 
Skat. šīs nodaļas 11. piez īmi. 
7117 11 00 un 
7117 19 00  No parast ā metāla, kas ir vai nav plak ēts ar dārgmetālu ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 396  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. parastā metāla ķēdīte, sagriezta garumos, no kuriem katru 
var apstr ādāt izmantošanai k ā atsevišķu mākslīgo vai 
bižutērijas juvelierizstr ādājumu, piestiprinot, piem ēram, 
aizdari. T ādi garumi parasti nep ārsniedz divus metrus; 
2. dekorat īvie motīvi no parast ā metāla, kas min ēti 
7117. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (b) apakš ­
punktā un kuru paraugi ir redzami t ālāk:
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 397  
XV SADA ĻA 
PARASTIE MET ĀLI UN IZSTR ĀDĀJUMI NO PARASTIEM 
METĀLIEM  
Vispārīgie skaidrojumi  
Krāsaino met ālu atgriezumus un l ūžņus, kas ir p ārkausēti un lieti 
lietņos, stieņos, bluķos vai cit ās līdzīgās formās, klasific ē kā neapstrā­
dātu metālu un nevis k ā atgriezumus vai l ūžņus. Sekojoši, tos j āklasi­
ficē, piemēram, 7601. (alum īniju), 7801. (svinu), 7901. (cinku) poz īcijās 
vai 8104 11 00. vai 8104 19 00. apakšpoz īcijā (magniju).  
Termins “met āls” ietver ar ī metālus ar amorfu (nekrist ālisku) strukt ūru, 
tādus kā metāliskie spogu ļi un pulvermetalur ģijas izstrādājumi.  
72. NODA ĻA 
DZELZS UN T ĒRAUDS  
Vispārīgie skaidrojumi  
A. Ir vair āki veidi, k ā atšķirt kaltus izstr ādājumus no velm ētiem gadī­
jumos, kad j ānosaka š āda atšķirība (7207., 7214., 7216., 7218., 
7224. un 7228. poz īcijā). 
Ja ir pieejama visa deta ļa, vispirms ir j āpārbauda atš ķirības šķērs­
griezumā: 
— ja izmai ņas šķērsgriezuma neatk ārtojas regul āri, izstrādājums ir 
kalts;  
— ja, no citas puses, izmai ņas šķērsgriezuma regul āri atkārtojas, vai 
ja šķērsgriezums ir bez izmai ņām, izstrādājums var b ūt vai nu 
kalts, vai velm ēts. Šajā gadījumā jāpārbauda sekojoši krit ēriji: 
1. šķērsgriezuma izm ēri 
Ja tas ir liels (š ķērsgriezums, kura plat ība ir liel āka par 
150 000 mm  2 ), iespējams, ka izstr ādājums ir kalts. Ja tas ir 
mazs (minim ālais izmērs mazāks par 15 mm), iesp ējams, ka 
izstrādājums ir velm ēts; 
2. šķērsgriezuma forma  
Ja tā ir vienk ārša (piem ēram, kvadr āts, taisnst ūris, aplis, 
sešstūris, utt.), izstr ādājums var b ūt gan velm ēts, gan kalts, 
pie tam sarež ģītākas formas izstr ādājumu gandr īz vienmēr var 
iegūt velmējot; 
3. garums  
Ja izstrādājums ir gar āks par 5 m, tas gandr īz noteikti ir 
velmēts; ja tas ir īsāks, tas var b ūt gan, velm ēts, gan kalts;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 398  
4. izmēra pielaides  
Velmētos izstrādājumos šķērsgriezuma izm ēru pielaides ir 
mazākas nekā kaltos izstr ādājumos;  
5. metalogr āfiskais aspekts  
Tā kā parasti redukcijas l īmenis velm ētos izstrādājumos ir 
ievērojami liel āks nekā kaltos, tos gandr īz vienmēr ir iespē­
jams atšķirt, pētot mikroskop ā. 
Galvenok ārt jāpārbauda iesl ēgumi un strukt ūra: 
a) ieslēgumi velm ētos izstrādājumos ir tievi, iegareni un 
orientēti gandrīz pilnīgi paralēli velmēšanas virzienam; 
no citas puses, kaltos izstr ādājumos tie nav tik iegareni 
(gandrīz elipses form ā) un nav tik piln īgi paralēli; 
b) pārbaudot velm ētu izstrādājumu strukt ūru pēc atdzesē­ 
šanas, ja izstr ādājums ticis nor ūdīts un atlaidin āts, tam ir 
taisnvirziena robežz īmes – gandr īz pilnīgi paralēlas velmē­ 
šanas virzienam. No citas puses, kaltos izstr ādājumos šāda 
parādība ir sastopama ret āk, un dažreiz visp ār neeksist ē; 
6. daudzums  
Kaltus izstr ādājumus parasti pieg ādā nelielos daudzumos.  
Velmēšana var b ūt karsta vai auksta. Atkar ībā no velm ējamā 
gabala formas un no val ču formas un izvietojuma procesu var 
izmantot, lai ražotu plakanus izstr ādājumus, tādus kā loksnes, 
plāksnes un sloksnes vai stie ņus un latas ar apa ļu vai daudz ­
stūrainu šķērsgriezumu, vai daž ādu šķērsgriezumu stieples, 
vadus, caurules utt.  
B. Lai defin ētu noteiktus plastisk ās deform ēšanas veidus (t ādus kā 
velmēšana, kalšana, štanc ēšana), skat. 72. noda ļas HS Visp ārīgo 
skaidrojumu (IV) sada ļas (A) un (B) da ļas. 
C. Lai atš ķirtu karsti velm ētus vai karsti stieptus izstr ādājumus un tos, 
kas iegūti vai apstr ādāti aukstā veidā, skat. 72. noda ļas HS Visp ārīgo 
skaidrojumu (IV) sada ļas (B) da ļas pēdējo punktu.  
Dažas no iepriekš min ētajām atšķirībām starp karsti velm ētiem un 
auksti velm ētiem izstr ādājumiem var ētu likvidēt vai samazin āt, rūdot 
auksti velm ētos izstrādājumus; tāpat, gadījumā, kad karsti velm ētie 
izstrādājumi ir nedaudz apstr ādāti aukstā veidā, atšķiras tikai virsmas 
cietība un izskats.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 399  
Karsti velm ētie vai karsti stieptie stie ņi, lietņi, formas, le ņķi un 
speciālie profili var b ūt apstrādāti aukstā veidā, velkot vai ar citu 
paņēmienu – rektifik āciju vai kalibr ēšanu – ieg ūstot labāku kvalitāti. 
Šī operācija ļauj tos klasific ēt kā “auksti veidotus vai apstr ādātus 
aukstā veidā”. 
Tomēr aukstu izl īdzināšanu un raupju pl āvas noņemšanu neuzskata 
par rektifik ācijas vai kalibr ēšanas procesiem, un t āpēc tie neietekm ē 
tādu stieņu, lietņu, leņķu, formu un speci ālo profilu klasifik āciju, kas 
pēc karstas velm ēšanas vai pres ēšanas tālāk nav apstr ādāti. Līdzīgi 
šādus stieņus un liet ņus, savītus kopā, neuzskata par auksti apstr ā­
dātiem.  
D. Pārklājumu defin īciju skat. š īs noda ļas HS Visp ārīgo 
skaidrojumu (IV) sada ļas (C) da ļas (2) punkta (e) apakšpunkt ā. 
Parastie met āli, pārklāti ar dārgmetālu, neatkar īgi no pārklājuma 
biezuma ietilpst 71. noda ļā (skat. 71. noda ļas HS Visp ārīgos skai­
drojumus).  
E. Koment ārus par virsmas apstr ādes veidiem skat. 72. noda ļas HS 
Vispārīgo skaidrojumu (IV) sada ļas (C) da ļas (2) punkta (d) apakš ­
punktā. 
F. Nepabeigti kalumi, kuriem vairs nav 7207., 7218. vai 7224. poz īcijās 
minēto neapstr ādāto rupji veidoto gabalu formas, j āklasificē pozī­
cijās, kurās ietilpst pabeigti izstr ādājumi – parasti 82., 84., 85. un 
87. noda ļās. Dzelzs vai t ērauda kalumi izmantošanai klo ķvārpstu 
rūpniecībā atbilst 8483. poz īcijai.  
I. PIRMĒJIE PRODUKTI; GRANUL ĒTIE VAI 
PULVERVEID ĪGIE PRODUKTI  
7201  P ārstrādes čuguns un spogu ļčuguns liet ņos, bluķos un 
citās pirmform ās 
Pārstrādes čuguns un spogu ļčuguns ir defin ēti šīs nodaļas 
piezīmēs 1.(a) un 1.(b). 
Pārstrādes čuguns, k ā definēts šīs nodaļas 1. piez īmes 
(a) punkt ā, ar mang āna masas saturu vair āk nekā 6 %, bet 
mazāk par 30 %, j āklasificē kā spoguļčuguns (7201 50 90. 
apakšpozīcija). Ja sakaus ējums ar š ādu mang āna procentu 
satur citu elementu liel ākā proporcij ā nekā noteikts 1. 
piezīmes (a) punkt ā, piemēram, ar sil īcija masas saturu, 
lielāku nekā 8 %, tas ir j āklasificē kā ferosakaus ējums; 
šajā piemērā tas būtu jāklasificē 7202 21 00.-7202 29 90. 
apakšpozīcijā (ferosilīcijs). (Ja mang āna masas saturs p ār­
sniedz 30 % un sil īcija masas saturs – 8 %, tas j āuzskata 
par ferosilikomang ānu, kas ietilpst 7202 30 00. apakšpoz ī­
cijā, un, ja tas satur papildus sakaus ējuma elementus propor ­
cijās, kādas aprakst ītas 1. piez īmes (c) punkt ā, tas jāklasificē 
7202 99 80. apakšpoz īcijā). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 400  
Pārstrādes čuguns, kā tas ir defin ēts šīs nodaļas 1. piez īmes 
(a) punkt ā, ar mang āna masas saturu 6 % vai maz āk, nav 
spoguļčuguns, un t āpēc ir jāklasificē 7201 10 11.- 
7201 50 90. apakšpoz īcijās. Šī veida neapstr ādāts čuguns 
tiek iedal īts neleģētā pārstrādes čugunā (7201 10 11.- 
7201 20 00. apakšpoz īcijas) un le ģētajā pārstrādes čugunā 
(7201 50 10. vai 7201 50 90. apakšpoz īcija) atkar ībā no 
sakausējuma elementa sast āva. 
Leģētais pārstrādes čuguns ir defin ēts šīs nodaļas apakšpo ­
zīciju 1. piez īmes (a) punkt ā; neleģētā pārstrādes čuguna 
masa nedr īkst saturēt, atsevišķi vai kopum ā, vairāk nekā: 
— 0,2 % hroma, 
— 0,3 % vara, 
— 0,3 % ni ķeļa, 
— 0,1 % sekojošus elementus: alum īniju, molibd ēnu, 
titānu, volframu, van ādiju. 
7201 50 10  Le ģētais pārstrādes čuguns ar tit āna masas saturu ne 
mazāku par 0,3 %, bet ne liel āku par 1 %, un van ādija 
masas saturu, ne maz āku par 0, 5 %, bet ne liel āku par 
1 %  
Šīs apakšpoz īcijas izstr ādājumi galvenok ārt tiek izmantoti 
tādu sastāvdaļu ražošan ā, kur tām nepieciešama īpaša nodi ­
lumizturība, tādos kā kloķvārpsta, bremžu cilindri, s ūkņa 
virzuļi, velmēšanas cilindri, v ītņojamā plate, cauru ļvadu 
līkumi, stie ņu šabloni.  
7201 50 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ir ietverti sekojoši p ārstrādes čuguna 
veidi: 
1. niķeli saturošie (no 0,5 l īdz 3,5 %) spiedieniztur īgu 
izstrādājumu ražošanai; 
2. “Ni-Hard ” (satur ni ķeli no 3,3 l īdz 5 % un hromu no 1,4 
līdz 2,6 %) nodilumiztur īgu izstrādājumu ražošanai; 
3. ar augstu ni ķeļa, hroma, sil īcija vai vara saturu ner ūsē­
jošu izstr ādājumu ražošanai; 
4. niķeli vai hromu saturošie karstumiztur īgu izstrādājumu 
ražošanai; 
5. varu saturoši.  
7202  Ferosakaus ējumi  
Šīs nodaļas 1. piez īmes (c) punkt ā ir definēti ferosakaus ē­
jumi, īpaši nosakot kr āsaino met ālu sakaus ējuma elementu 
un elementa “dzelzs” satura robežas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 401  
Lai ferosakaus ējumus klasific ētu 7202. poz īcijas apakšpoz ī­
cijās, skat. šīs nodaļas apakšpoz īciju 2. piez īmi. 
Piemēram, ferosakaus ējums, kas satur vair āk nekā 30 % 
mangāna un 8 % vai maz āk silīcija, tiek klasific ēts 
7202 11 20.-7202 19 00. apakšpoz īcijās; tomēr, ja tas satur 
vairāk nekā 30 % mang āna un vair āk nekā 8 % silīcija, tas 
jāklasificē 7202 30 00. apakšpoz īcijā. Līdzīgi, ferosiliko ­
mangānalumīnija sakaus ējumam jāsatur vair āk nekā 8 % 
silīcija, vairāk nekā 30 % mang āna un vair āk nekā 10 % 
alumīnija, lai to klasific ētu 7202 99 80. apakšpoz īcijā. 
Ja binārs, trīskāršs vai četrkāršs ferosakaus ējums nav 
speciāli nosaukts, tas ir j āklasificē 7202 99 80. apakšpoz ī­
cijā. 
Dzelzs un t ērauda rūpniecības atkritumu produktus, kuri ir 
pārkausēti un pārstrādāti stieņu formā (lietie atkritumi) un 
kuriem ir ferosakaus ējumu sast āvs, un kuri tiek izmantoti k ā 
papildus produkti īpašu tēraudu ražošan ā, klasific ē 
7202. poz īcijas apakšpoz īcijās atbilstoši sast āvam. 
Šī pozīcija neietver kr āsainā metāla sakaus ējumu atlikumus, 
kurus sēra vai fosfora vai citu piejaukumu d ēļ nevar 
izmantot k ā ferosakaus ējumus (parasti 2620. poz īcija).  
7202 11 20 l īdz 
7202 19 00  Feromang āns 
Feromang ānam ir nel īdzenu gabalu forma ar spilgtu baltu 
fraktūru. Tas ir trausls un ļoti ciets. To izmanto t ērauda 
deoksidācijā, desulfur ēšanā un rekarboniz ācijā, kā arī – 
pievienojot mang ānu – kā sakausējuma elementu.  
7202 11 20 un 
7202 11 80  Ar oglek ļa masas saturu vair āk nekā 2 %  
Šī apakšpoz īcija ietver feromang āna veidus, kas ir paz īstami 
kā “High carbon ” (feromang āns ar augstu oglek ļa saturu). 
Visbiežāk izmantojamais sast āvs satur 6 l īdz 7 % oglek ļa 
masas; mang āna saturam j ābūt lielākam nekā 30 %, bet 
parasti tas ir starp 70 un 80 %.  
7202 19 00  Cit ādi 
Šī apakšpoz īcija ietver feromang ānus ar vid ēju (1,25 l īdz 
1,5 %) vai zemu (maz āk nekā 0,75 %) oglek ļa saturu; 
mangāna saturs var sv ārstīties no 80 l īdz 90 %. 
Šādus izstrādājumus izmanto mang āna sakaus ējumu tērauda 
ar zemu oglek ļa saturu ražošan ā. 
7202 21 00 l īdz 
7202 29 90  Ferosilīcijs 
Ferosilīcijam ir spoža, pel ēka fraktūra, un tas ir trausls. 
Tirdzniec ībā ir sastopami veidi, kas satur no 10 % l īdz 
gandrīz 96 % sil īcija, ar zemu oglek ļa saturu (0,1 l īdz 
0,2 %).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 402  
To izmanto vai nu rafin ēta tērauda kvalit ātes uzlabošanai vai 
tādu tēraudu ražošanai, kuri satur sil īciju (īpaši elektro ­
lokšņu un plākšņu) vai (sil īcija, kas ir d ārgāks, vietā) kā 
reducētāju (silīcijtermisk ā procesā) citos metalur ģiskos 
procesos, piem ēram, magnija metalur ģijā. 
7202 30 00  Ferosilikomang āns 
Ferosilikomang ānu, kas paz īstams arī vienkārši kā siliko­
mangāns, izmanto daž ādās formās, kuras satur vair āk nekā 
8 % līdz 35 % sil īcija, vair āk nekā 30 % l īdz 75 % 
mangāna un līdz 3 % oglek ļa. 
Tā izmantošana ir l īdzīga ferosil īcija izmantošanai, bet sil ī­
cija un magnija kombin ētais efekts samazina nemet ālisko 
vielu iesl ēgumus un t ā rezultātā samazinās skābekļa masas 
saturs.  
7202 41 10 l īdz 
7202 49 90  Ferohroms  
Ferohromam ir ļoti cietas krist āliskas masas forma, dažreiz 
kristāli ir ļoti attīstīti. 
Parasti tā sastāvā ir no 60 l īdz 75 % hroma; oglek ļa masas 
saturs ir no 4 l īdz 10 % parast ā ferohrom ā, un var b ūt arī 
ļoti mazs – l īdz 0,01 %, atbilstoši samazinoties trauslumam. 
To izmanto hroma t ēraudu ražošan ā. 
7202 50 00  Ferosilikohroms  
Ferosilikohroms parasti satur 30 % sil īcija un 50 % hroma, 
un oglek ļa masas saturs var b ūt augsts vai ļoti zems, k ā 
gadījumā ar ferohromu. 
To izmanto tiem pašiem nol ūkiem kā ferohromu; sil īcija 
klātbūtne veicina t ērauda deoksid āciju. 
7202 60 00  Feroni ķelis 
Feroniķelis, kas ir ietverts šaj ā apakšpoz īcijā, satur maz āk 
nekā 0,5 % s ēra, un parasti to izmanto k ā sakausējuma 
elementu ni ķeļtērauda ražošan ā. 
Feroniķeli ar sēra masas saturu 0,5 % vai vair āk šādā veidā 
nevar izmantot ni ķeļa tēraudu ražošan ā; to uzskata par 
niķeļa metalur ģijas starpproduktu un t āpēc klasific ē 
7501. poz īcijā. 
Tomēr atsevišķus sakaus ējumus, kas tirdzniec ībā ir pazīs­
tami kā lietais ni ķelis un ko izmanto noteiktu korozijiztur īgu 
vai karstumiztur īgu izstrādājumu liešan ā, klasificē šajā apak­ 
špozīcijā. Tā ir, piemēram, gadījumā ar noteiktiem austen īta 
čuguna veidiem, kas tirdzniec ībā pazīstami ar daž ādiem 
reģistrētiem tirdzniec ības nosaukumiem un satur l īdz 36 % 
niķeļa, 6 % hroma, 6 % sil īcija, vairāk nekā 2 % oglek ļa un 
dažreiz nelielu daudzumu citu elementu (alum īniju, 
mangānu, varu, utt.). Tarifu klasifik ācijas nol ūkiem šos 
izstrādājumus nevar uzskat īt par pārstrādes čugunu ni ķeļa 
satura dēļ, kas pārsniedz 10 %, ne ar ī par tēraudu, jo oglek ļa 
masas saturs p ārsniedz 2 %.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 403  
7202 99 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ferosilikokalcijs, feromang ānti­
tāns, ferosilikoni ķelis, ferosilikoalum īnijkalcijs, feroalum ī­
nijs, ferosilikoalum īnijs un ferosilikomang ānalumīnijs. 
Feroalum īnijs parasti satur no 12 l īdz 30 % alum īnija. 
Atsevišķi feroalum īnija veidi dažreiz tiek tieši izmantoti 
speciālu daļu liešanai, jo tiem piem īt augsta iztur ība pret 
koroziju pat augst ā temperat ūrā, kā arī to magn ētisko un 
termisko īpašību dēļ. 
Ferosilikoalum īniju izmanto daž ādos sakaus ējumu veidos, 
kuru sastāvā ir, piemēram: 
— 45 % sil īcija un no 20 l īdz 25 % alum īnija; 
— 65 līdz 75 % sil īcija, vairāk nekā 10 % un l īdz 15 % 
alumīnija un no 3 l īdz 4 % tit āna; 
— 20 līdz 25 % sil īcija, 20 līdz 25 % mang āna un virs 10 
līdz 12 % alum īnija. 
Ferosilikomang ānalumīnijs parasti satur 20 % sil īcija, 35 % 
mangāna un no 10 l īdz 12 % alum īnija. 
7203  Dzelzsr ūdas tiešā reducēšana ieg ūtie produkti un citi 
porainās dzelzs produkti gabalos, granul ās vai taml ī­
dzīgās formās; dzelzs gabalos, granul ās vai taml īdzīgās 
formās, ar pamatelementa saturu ne zem āku par 
99,94 % no svara  
7203 90 00  Cit ādi 
Papildus izstr ādājumiem, kas min ēti 7203. poz īcijas otraj ā 
daļā, kas tika raksturoti š īs pozīcijas HS skaidrojumu priek ­ 
špēdējā punktā, šajā apakšpoz īcijā ietilpst poraini feropro ­
dukti, kas nav ieg ūti dzelzs r ūdas tiešas pres ēšanas ceļā, tas 
ir, tie ir ieg ūti no kaus ēta pārstrādes čuguna ar pulveriz ācijas 
tehnoloģiju. 
7204  Dzelzs atkritumi un l ūžņi; dzelzs vai t ērauda liet ņu lūžņi 
pārkausēšanai  
Papildus atgriezumiem un l ūžņiem, kas min ēti 7204. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (A) da ļā, šajā pozīcijā ietilpst ar ī 
izmantotu sliežu atgriezumi, kuru garums nep ārsniedz 
1,5 m (skat. 7302 10 90. apakšpoz īcijas skaidrojumus).  
7204 41 10  Virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzē­ 
šanas paliekas, z āģskaidas, sl īpēšanas da ļiņas ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 404  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst fr ēzēšanas atkritumi un skaidas, 
kas ir atdal ītas no sveš ķermeņiem (piem ēram, magn ētiskos 
procesos) un kuras ir viendab īgu graudu lielum ā (piemēram, 
izsijātas). Atkar ībā no to graudu izm ēra (sk. XV sada ļas 8. 
piezīmes (b) punktu un š īs nodaļas 1. piez īmes (h) punktu) 
šie izstrādājumi tiek ietverti 7205 10 00., 7205 21 00. vai 
7205 29 00. apakšpoz īcijā. 
7204 49 10  Drupin āti (griezti)  
Pie drupin ātiem (grieztiem) atgriezumiem un l ūžņiem pieder 
izstrādājumi, kuru 95 % no masas p ēc izmēra nav liel āki par 
200 mm.  
7204 49 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst atgriezumi un l ūžņi bez iesai ņo­
juma, kuri satur, piem ēram, čuguna, alvota dzelzs un daž ādu 
tērauda veidu mais ījumus. Šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī 
atlasīti vai šķiroti atgriezumi un l ūžņi masā. 
7204 50 00  Liet ņu lūžņi pārkausēšanai  
Lietņu lūžņus pārkausēšanai ar ferosakaus ējumu ķīmisko 
sastāvu, kuri tiek izmantoti k ā piedevas speci ālu tēraudu 
ražošanā, klasific ē 7202. poz īcijas attiec īgajās apak­ 
špozīcijās. 
7205  Čuguna, spogu ļčuguna, dzelzs vai t ērauda granulas un 
pulveris  
7205 21 00 un 
7205 29 00  Pulveris  
Šīs apakšpoz īcijas izstr ādājumus var mais īt vai nu ar noteik ­
tiem mērķiem paredz ētiem sakaus ējumu elementiem, kas 
minēti 7205. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļā, vai ar 
aizsargelementiem (piem ēram, cinku), lai nov ērstu risku 
dzelzs spont ānu oksidēšanos.  
II. DZELZS UN NELE ĢĒTAIS TĒRAUDS  
7208  Plakani dzelzs vai nele ģētā tērauda velm ējumi ar 
platumu 600 mm vai vair āk, karsti velm ēti, neplak ēti, 
bez elektrol ītiska vai cita p ārklājuma  
Termins “p ārvelmēšana” šīs pozīcijas apakšpoz īcijās nozīmē 
procesu, kur ā metāls virzas caur pret ēji rotējošiem val čiem, 
lai samazin ātu tā biezumu. Šim procesam var ētu būt arī 
virsmu vai meh āniskās īpašības uzlabojošs efekts. Tom ēr 
termins “p ārvelmēšana” neietver “virsk ārtas” noņemšanas 
procesu, kurš pavisam nedaudz samazina biezumu, vai 
citus procesus, kuru rezult ātā metālam tiek veidota forma, 
bet tā biezums nav samazin ājies. 
7208 90 20 un 
7208 90 80  Citādi 
Šajā apakšpoz īcijā tiek ietverti plakani karsti velm ēti izstrā­
dājumi, kuru virsma ir apstr ādāta vienā vai vairākos veidos, 
kas minēti 7208. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (3)- 
(5) apakšpunktos, un/vai kuri ir sagriezti fasonprofilos, 
izņemot kvadr āta vai taisnst ūra formā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 405  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī plakani karsti velm ēti izstrā­
dājumi, kuri p ēc velmēšanas ir t ālāk apstrādāti, piemēram, 
gofrēti, perforēti, slīpēti vai mal ās apaļoti. 
Tomēr izstrādājumus ar reljefu rakstu, kas ieg ūts velmējot, 
neuzskata par apstr ādātiem šīs apakšpoz īcijas izpratn ē. 
7209  Plakani dzelzs vai nele ģētā tērauda velm ējumi ar 
platumu 600 mm vai vair āk, auksti velm ēti (presēti 
aukstā stāvoklī), neplak ēti, bez elektrol ītiska vai cita 
pārklājuma  
7209 90 20 un 
7209 90 80  Citādi 
Jāpiemēro 7208 90 20. un 7208 90 80. apakšpoz īciju skai­
drojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7210  Plakani dzelzs vai nele ģētā tērauda velm ējumi ar 
platumu 600 mm vai vair āk, plakēti, ar elektrol ītisko 
vai citu p ārklājumu.  
Šīs pozīcijas izpratn ē plakēti izstrādājumi ir izstr ādājumi, 
kuri ir p ārklāti, kā noteikts š īs nodaļas HS Visp ārīgo 
skaidrojumu (IV) sada ļas (C) daļas (2) punkta (e) apakšpun ­
ktā, un izstr ādājumi ar elektrol ītisko vai citu p ārklājumu ir 
tādi, kas ir tikuši pak ļauti vienam no apstr ādes veidiem, kur 
minēti iepriekšmin ēto Vispārīgo skaidrojumu (d) apakšpun ­
kta (iv) un (v) ieda ļās. 
7210 12 20  Baltais sk ārds 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst baltais sk ārds ar lakas p ārklā­
jumu (7210 70 10. apakšpoz īcija).  
7210 20 00  Ar svina p ārklājumu ieskaitot svina un alvas sakaus ē­
juma pārklājumu  
Šajā apakšpoz īcijā ar terminu “svina un alvas sakaus ējums” 
tiek saprasts plakans velm ējums, ar biezumu, maz āku par 
0,5 mm, kurš ir p ārklāts ar svina un alvas sakaus ējuma 
kārtu, izmantojot elektrol ītisko vai imers īvo kausēta metāla 
pārklājumu metodi. Svina daudzums uz ab ām produkta 
virsmām nedrīkst pārsniegt produkt ā 120 g/m  2 . 
7210 30 00  Elektrol ītiski cinkoti  
Skat. 7210 30., 7210 41. un 7210 49. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
7210 41 00  Rievoti  
Skat. 7208. poz īcijas HS skaidrojumu sesto punktu.  
7210 61 00  Ar alum īnija un cinka sakaus ējumu pārklājumu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst plakani velm ējumi, plak ēti vai 
pārklāti ar sakaus ējumiem, kuros alum īnijs pēc masas 
dominē pār cinku. Citi sakaus ējuma elementi ir pie ļaujami.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 406  
7210 90 80  Cit ādi 
Papildus emaljas p ārklājumiem šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst 
loksnes un pl āksnes ar sudraba, zelta vai plat īna elektrol ī­
tisko pārklājumu, t. i., p ārklātas ar dārgmetāliem no vienas 
vai abām pusēm citos procesos, nevis plak ējot. Iesaist ītie 
procesi p ārsvarā ir elektrol ītiskā nogulsnēšana, apsmidzin ā­ 
šana un tvaic ēšana vakuum ā (skat. šīs nodaļas HS skaidro ­
jumu (IV) sada ļas (C) da ļas 2. punkta (d) apakšpunkta (iv) 
iedaļu). 
7211  Plakani dzelzs vai nele ģēta tērauda velm ējumi ar 
platumu maz āku nekā 600 mm, neplak ēti, bez elektro ­
lītiska vai cita p ārklājuma  
Šajā pozīcijā neietilpst plakani velm ēti izstrādājumi, kuriem 
nav kvadr āta vai taisnst ūra formas, pat ja to platums ir 
mazāks nekā 600 mm (7208. poz īcija).  
7212  Plakani dzelzs vai nele ģēta tērauda velm ējumi ar 
platumu maz āku nekā 600 mm, plak ēti, ar elektrol ītisku 
vai citu p ārklājumu  
Jāpiemēro 7210. poz īcijas un t ās apakšpoz īciju skaidrojumi, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
7212 10 10  Baltais sk ārds, pēc virsmas apstr ādes tālāk neapstr ādāts 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst baltais sk ārds, pēc lakošanas 
tālāk neapstr ādāts (apakšpoz īcija 7212 40 20).  
7212 50 61  Ar alum īnija un cinka sakaus ējumu pārklājumu  
Jāpiemēro 7210 61 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
7214  Cit ādi dzelzs un nele ģētā tērauda stie ņi, bez turpm ākas 
apstrādes pēc kalšanas, karst ās velmēšanas, karst ās 
stiepšanas vai karst ās presēšanas, ta ču ieskaitot p ēc 
velmēšanas liektus stie ņus 
7214 10 00  Kalti  
Lai atšķirtu kaltus izstr ādājumus no lietiem, skat. š īs nodaļas 
Vispārīgo skaidrojumu (A) da ļu. 
7215  Cit ādi dzelzs vai nele ģētā tērauda stie ņi 
7215 50 11 l īdz 
7215 50 80  Citādi, pēc aukstās formēšanas vai aukst ās apdares t ālāk 
neapstrādāti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 407  
Karsti velm ēti stieņi var būt auksti apdarin āti, stiepšanas vai 
citādā procesā (īpaši rektifik ācijā vai kalibr ēšanā), nodro­ 
šinot lab āku virsmas kvalit āti. Virsmu uzlabo, samazinot 
diametra un ovaliz ācijas pielaides un nov ēršot visus virsmas 
defektus, piem ēram, mikroplaisas vai dekarboniz ēšanas 
zonas. Šī darbība ļauj klasific ēt tērauda stie ņus kā “pēc 
aukstās formēšanas vai aukst ās apdares”. Parasti tiem ir 
gluda un diezgan viendab īga virsma. Tiem nav rievu un 
citu virsmas defektu, lai gan l īmētiem stieņiem var b ūt mini­
māls līdz vidējs raupjums atbilstoši rektifik ācijas pak āpei. 
Citas piemin ētās virsmas apdares darb ības, piem ēram, pulē­ 
šana, ir izsl ēgtas (skat īt apakšpoz īcijas 7215 90 00 
skaidrojumus).  
7215 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kalti, karsti velm ēti vai karsti 
stiepti stie ņi un lietņi, kā arī tie, kas ieg ūti aukstā ražošanas 
procesā, ja tiem ir veikta: 
1. virsmas apstr āde papildus apstr ādei, kas min ēta 
7214. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā punkta (1)- 
(3) apakšpunktos, piem ēram, pul ēšana, spodrin āšana, 
mākslīgā oksidēšana, fosfatiz ēšana, oksal ācija, pārklāšana 
un plakēšana; vai 
2. mehāniskā apstrāde, tāda kā perforēšana vai kalibr ēšana.  
7216  Dzelzs vai nele ģētā tērauda le ņķi, fasonprofili un 
speciālie profili  
Šajā pozīcijā neietilpst perfor ēti leņķi un “Halfena” le ņķi, 
fasonprofili un speci ālie profili, kuri ietilpst 7308. poz īcijā 
un ir aprakst īti šīs pozīcijas skaidrojumos.  
7216 32 11  Ar paral ēlām atloka mal ām 
Šajā pozīcijā ietilpst tikai tie fasonprofili, kuros abas, gan 
iekšējās, gan ārējās atloka malas ir paral ēlas. 
Fasonprofilam ir sekojoša forma:
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 408  
7216 32 91  Ar paral ēlām atloka mal ām 
Skat. 7216 32 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7216 50 91  Profila galvas plates  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kuriem ir past āvīgs 
regulārs šķērsgriezums vis ā tā garumā, kā redzams turpm āk 
ilustrācijā, to platums parasti ir maz āks par 430 mm. Profila 
augstums “a” parasti ir viena sept ītā daļa no platuma “b”.
  
7216 69 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst le ņķi, fasonprofili un speci ālie 
profili, kas izgatavoti vai apstr ādāti aukstā stāvoklī, presēti 
velkot.  
7216 91 10 un 
7216 91 80  Deformēti vai apstr ādāti aukstā stāvoklī no plakaniem 
velmējumiem  
Jāpiemēro 7215 90 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
7216 91 10  Profil ētas (viļņotas) loksnes  
Profilētas (viļņotas) loksnes galvenok ārt tiek izmantotas 
fasādes apdarei. 
Parasti tām ir šāda forma: 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst profil ētas loksnes ar stiprin ā­
juma meh ānismiem (7308 90 59. apakšpoz īcija).
  
7216 99 00  Cit ādi 
Jāpiemēro 7215 90 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
III. NER ŪSOŠAIS T ĒRAUDS  
7219  Plakani ner ūsošā tērauda velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 409  
7219 90 20 un 
7219 90 80  Citādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst karsti velm ēti vai auksti velm ēti 
plakani izstr ādājumi, kuru virsma apstr ādāta vienu vai 
vairākas reizes veidos, kuri min ēti šis noda ļas HS Visp ā­
rīgos skaidrojumos (IV) da ļas (C) punkta (2) apakšpunkta 
(d) un (e) paragr āfos; vai kuri sagriezti p ēc formas, iz ņemot 
kvadrāta vai taisnst ūra formu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī karsti velm ēti vai auksti 
velmēti plakani izstr ādājumi, kas p ēc velmēšanas ir bijuši 
pakļauti tādām operācijām kā perforēšana, slīpēšana vai 
šķautņu noapaļošana.  
7220  Plakani ner ūsošā tērauda velm ējumi ar platumu, 
mazāku par 600 mm  
Šajā pozīcijā neietilpst plakani velm ējumi, ja tie nav 
kvadrāta vai taisnst ūra formas, pat ja tie ir šaur āki par 
600 mm (7219. poz īcija).  
IV. PĀRĒJAIS LE ĢĒTAIS TĒRAUDS; LE ĢĒTĀ UN 
NELEĢĒTĀ TĒRAUDA DOBI STIE ŅI UN LIET ŅI 
URBŠANAI  
7225  Plakani p ārējo leģēto tēraudu velm ējumi ar platumu 
600 mm vai vair āk 
7225 11 00  Tekstur ēti ar rient ētu graudu ( ECSC ) 
Plakani velm ējumi, tekstur ēti ar orient ētu graudu, ir tie, kuru 
magnētiskās īpašības ir izteikt ākas paral ēli velmēšanas 
virzienam nevis perpendikul āri velmēšanas virzienam 
(“Gosa tekst ūra”). Šādi izstrādājumi parasti ir p ārklāti ar 
izolācijas kārtu, parasti stiklveid īgu plēvi (pārsvarā no 
magnija silik ātiem).  
7226  Plakani citu le ģēto tēraudu velm ējumi, ar platumu, 
mazāku par 600 mm  
7226 11 00  Ar orient ētu graudu  
Skat. 7225 11 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7226 99 10  Elektrol ītiski cinkoti  
Skat. 7210 30., 7210 41. un 7210 49. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
7226 99 30  Cit ādā veidā cinkoti  
Skat. 7210 30., 7210 41. un 7210 49. apakšpoz īciju HS 
skaidrojumus.  
7227  Karsti velm ēti citu le ģēto tēraudu stie ņi brīvi tītos 
saišķos 
7227 90 95  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst metin āmā stieple, iz ņemot 
8311. poz īcijā minēto. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 410  
7228  P ārējo leģēto tēraudu stie ņi; citu le ģēto tēraudu le ņķi, 
fasonprofili un speci ālie profili; dobi le ģētā un neleģētā 
tērauda stie ņi 
7228 40 10 un 
7228 40 90  Citādi stieņi, pēc kalšanas t ālāk neapstr ādāti 
Lai atšķirtu kaltus izstr ādājumus no velm ētiem, skat. š īs 
nodaļas Vispārīgo skaidrojumu (A) da ļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 411  
73. NODA ĻA 
DZELZS VAI T ĒRAUDA IZSTR ĀDĀJUMI 
7301  Dzelzs vai t ērauda rievkonstrukcijas urbtas vai neurbtas, 
perforētas vai neperfor ētas, monol ītas vai izgatavotas no 
saliktiem elementiem; metin āti dzelzs vai t ērauda leņķi, 
fasonprofili un speci ālie profili  
Šajā pozīcijā ietilpst rievkonstrukcijas un metin āti leņķi, 
fasonprofili un speci ālie profili, kuri ir urbti, liekti utt., ar 
nosacījumu, ka š ī apstrāde nav pieš ķīrusi tiem īpašības, kas 
ļautu tos klasific ēt citur.  
7301 20 00  Le ņķi, fasonprofili un speci ālie profili  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst perfor ēti leņķi un “Halfena” 
leņķi, fasonprofili un speci ālie profili (7308. poz īcija).  
7302  Dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi dzelzce ļiem vai tramvaju 
ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobain ās sliedes, p ārmiju 
sliedes, sliežu mezgla kruste ņi, pārmiju stie ņi un citādi 
šķērssavienojumi, gulš ņi, savienojumu uzlikas, sliežu 
āķskrūves, pamatnes un savilkt ņi un pārējās detaļas 
sliežu savienošanai un nostiprin āšanai  
7302 10 10  Str āvu vadošas ar kr āsainā metāla detaļām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai str āvu vadošas sliedes, 
izņemot gaitas sliedes, kuru kontaktvirsma ir no kr āsainā 
metāla (alumīnija, vara) vai kuru savienojoš ās daļas ir no 
krāsainā metāla. 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertaj ām vadošaj ām sliedēm, kuras 
parasti sauc par “trešaj ām (vai ceturtaj ām) sliedēm”, ir 
tāds pats šķērsgriezums k ā gaitas slied ēm, vai ar ī to šķērs­
griezumam ir dubulta T vai taisnst ūra, vai trapeces utt. 
forma, un t ās tiek izgatavotas no t ērauda, kas parasti ir 
mīkstāks nekā gaitas slied ēs, jo to meh āniskās īpašības var 
arī nebūt tik labas k ā elektrisk ās īpašības: elektrisk ā prete­
stība, kas gaitas sliežu t ēraudā ir apm ēram 
0,19 × 10  –6 ohm.m, t ēraudam ar zemu oglek ļa (apmēram 
0,08 %) un mang āna (0,20 %) saturu ir tikai 0,11 ohm.m un 
pat 0.10 ohm.m Armko dzelzij (praktiski t īra dzelzs: 
99,9 %). 
Vadošām sliedēm var b ūt virsējs, sānu vai apakš ējs 
kontakts, un parasti t ām ir aizsargp ārklājums no sve ķiem – 
nepārklāta paliek da ļa, pa kuru virz ās bremzes kurpe.  
7302 10 22 un 
7302 10 28  Vilcienu sliedes  
Vilciena sliedes, kas nosauktas to izgudrot āja vārdā 
(Vignole ), ir parast ās sliedes, ko plaši izmanto parastajos 
un ātrgaitas dzelzce ļa sliežu ce ļos vai kalnu dzelzce ļā, vai 
reģionālajos tīklos. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 412  
Tām ir šāds profils:
  
7302 10 40  Rievotas sliedes  
Rievotās sliedes ir īpaša nolūka sliedes, ko izmanto tram ­
vaju ceļiem un r ūpniecībā, piemēram, kravas celt ņiem un 
tilta celtņiem. 
Sliedes profils ir projekt ēts tā, lai rite ņu uzmalu var ētu 
ievietot dobaj ā rievā. 
Tām ir šāds profils:
  
7302 10 90  Lietotas  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst nolietotas sliedes, kas tiek 
uzskatītas par 7204. poz īcijā minētajiem lūžņiem, piem ēram, 
liektas sliedes un atgriezumi, kuru garums ir maz āks par 
1,5 m.  
7303 00  Caurules, caurul ītes un dobie profili, no čuguna  
7303 00 10  Spiediena sist ēmās lietojamas caurules un caurul ītes 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst čuguna caurules un caurul ītes, ko 
parasti izmanto k ā gāzes un ūdens padeves l īnijas (parasti 
slēptas), un kuru spiedieniztur ība ir vismaz 10,13 bar. Š ādas 
caurules un caurul ītes tiek ražotas gandr īz tikai no visiztu ­
rīgākā elastīgā čuguna (minim ālā stiprības robeža: 
420 MPa) un t ām jābūt ar īpaši labām mehāniskām 
īpašībām (īpaši, kas attiecas uz plastisko deform āciju), lai 
tās nedeform ētos augsnes pak āpeniskās nosēšanās rezultātā. 
Tādējādi, to stiepes robežai j ābūt vismaz 300 MPa.  
7304  Dzelzs (iz ņemot čuguna) vai t ērauda bezšuvju caurules, 
caurulītes un dobie profili  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 413  
Šīs pozīcijas izstr ādājumus, kuru garums divas reizes nep ār­
sniedz liel ākā ārējā šķērsgriezuma izm ēru, neuzskata par 
caurulēm vai caurul ītēm. Tās uzskata vai nu par cauru ļu 
vai caurul īšu piederumiem (7307. poz īcija) vai papl āksnēm 
(7318. poz īcija).  
►M3 Šī pozīcija aptver ar ī izstrādājumus ar v ītni neatkar īgi 
no tā, cik gara ir izstr ādājuma vītņotā daļa salīdzinājumā ar 
izstrādājuma kop ējo garumu (sk. ar ī harmoniz ētās sistēmas 
skaidrojumus par 73. noda ļu – visp ārīgo piezīmju 1. 
punktu). ◄ 
7304 31 20  Prec īzijas caurules  
Izstrādājumiem, kas ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, raksturīga 
gluda, sp īdīga vai pul ēta iekšējā vai ārējā virsma, un to 
pielaide ir maz āka nekā karsti apstr ādātām caurulēm. 
Caurules, kuras atbilst ISO standartam Nr. 3304 un attiec ī­
gajiem nacion ālajiem standartiem, tiek izmantotas hidrauli ­
skajos vai pneimatiskajos savienojumos, amortizatoros, 
hidraulisk ās vai pneimatisk ās skrūvēs un, visplaš āk, trans­
porta līdzekļu sastāvdaļu, motoru vai meh ānismu ražošan ā. 
Tomēr caurules, kuras atbilst ISO standarta Nr. 6759 un 
Nr. 9329 nosac ījumiem un attiec īgajiem nacion ālajiem stan ­
dartiem, tiek izmantotas k ā cauruļvadi spiedienkatlos: 
boileros, tvaikakatlos, siltummai ņos un kombin ētajos 
apkures katlos sp ēkstacijām, kur nepieciešamas pielaides, 
kas rakstur īgas precīzijas caurul ēm. 
7304 39 10  Neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu 
biezumu, izmantošanai tikai cita š ķērsgriezuma un 
sieniņu biezuma cauru ļu un caurul īšu ražošan ā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst bezšuvju (viengabalainas) t ērauda 
caurules, kuras ieg ūst, asinot un karsti velm ējot vai asinot 
un karsti velkot; t ās parasti sauc par “sagatavi”. No t ām 
gatavo citu formu un sieni ņu biezuma caurules ar maz āku 
izmēra pielaidi. 
To gali ir asi noš ķelti un not īrīti, bet tās nav līdz galam 
pabeigtas. To ārējās un iekš ējās virsmas ir neapstr ādātas, 
un no tām nav not īrīta plāva. Tās nav eļļotas, cinkotas vai 
krāsotas.  
7304 39 52 un 
7304 39 58  Caurules ar uzgrieztu v ītni vai caurules, kur ām var tikt 
uzgriezta v ītne (gāzes caurules)  
Šīs caurules ieg ūst, karsti velm ējot un kalibr ējot. To ārējais 
diametrs ir no 13,5 l īdz 165,1 mm, un t ām ir gludi gali vai 
gali ar uzgrieztu v ītni un uzmavu. T ām ir nepabeigtas 
virsmas vai virsmas ar cinka vai k āda cita aizsargmateri āla 
pārklājumu, piem ēram, plastmasu vai bitumenu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 414  
Karstā apstrāde piešķir caurulēm tādas mehāniskās īpašības, 
kuras ļauj tās nogriezt izmantošanai nepieciešam ā garumā, 
liekt un, kad tas nepieciešams uzgriezt v ītni. 
Tās galvenok ārt izmanto siltuma, ūdens vai g āzes sadal ī­ 
šanai ēkām. 
Tās atbilst ISO standartam Nr. 65 un attiec īgajiem nacion ā­
lajiem standartiem.  
7304 49 10  Neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu 
biezumu, izmantošanai tikai cita š ķērsgriezuma un 
sieniņu biezuma cauru ļu un caurul īšu ražošan ā 
Skat. 7304 39 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7304 51 81  Prec īzijas caurules  
Skat. 7304 31 20. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7304 59 10  Neapstr ādātas, taisnas un ar vienm ērīgu sieni ņu 
biezumu, izmantošanai tikai cita š ķērsgriezuma un 
sieniņu biezuma cauru ļu un caurul īšu ražošan ā 
Skat. 7304 39 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7305  Citas dzelzs vai t ērauda caurules un caurul ītes 
(piemēram, metin ātas, knied ētas vai taml īdzīgi sastipri ­
nātas) ar apa ļu šķērsgriezumu, kura ārējais diametrs 
pārsniedz 406,4 mm  
Jāpiemēro 7304. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
7306  Cit ādi dzelzs vai t ērauda cauru ļvadi, caurules, caurul ītes 
un dobie profili (piem ēram, ar va ļējo šuvi vai metin āti, 
kniedēti vai citādi sastiprin āti) 
Jāpiemēro 7304. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  
7306 30 11 un 
7306 30 19  Precīzijas caurules, kuru sieni ņu biezums  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst gan p ēc kalibrēšanas tālāk neap­
strādātas precīzijas caurules, gan velm ētas un auksti vilktas 
precīzijas caurules. 
1. Pēc kalibrēšanas tālāk neapstr ādātas caurules  
Šīs caurules parasti ieg ūst nepārtrauktā metināšanā bez 
pildvielas met āla, elektrisk ā pretestībā vai indukcijas 
metināšanā no sat ītiem plakaniem velm ējumiem, 
karstiem vai aukstiem velm ējumiem, p ēc aukstas defor ­
mācijas garenisk ā virzienā. 
Vairumā gadījumu to virsmas ir br īvas no katlakmens 
(plāvas) un tiek iee ļļotas smērvielas uzkl āšanas rezut ātā 
locīšanas, metin āšanas un kalibr ēšanas procesu laik ā. 
Metinātā šuve no ārpuses nav redzama – t ā tiek nolīdzi­
nāta nekav ējoties pēc metināšanas. Dažos gad ījumos 
metināšanas šuve tiek no ņemta arī no izstr ādājuma 
iekšējās virsmas.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 415  
Pēc aukstās apstrādes un kalibr ēšanas izstr ādājumi nonāk 
pirmrūdīšanas stāvoklī, ja vien nav nepieciešama karst ā 
apstrāde struktūras atjaunošanai. 
Galvenok ārt tās tiek izmantotas transporta l īdzekļu vai 
mehānismu deta ļu, metāla furnitūras, velosip ēdu rāmju, 
bērnu ratiņu, vārtu un balustr ādes ražošanai. 
Tās atbilst ISO standartam Nr. 3306 un attiec īgajiem 
nacionālajiem standartiem. 
2. Metinātas, vilktas caurules  
Šīs caurules no metin ātām precīzijas caurul ēm, kuras p ēc 
kalibrēšanas nav t ālāk apstrādātas, atšķiras ar to, ka t ām 
nav redzama metin ājuma šuve ne uz ārējās, ne uz 
iekšējās caurules virsmas, un to izm ēru (dimension ālā) 
pielaide ir preciz ākā. 
To pielietojums ir t āds pats k āds 7304 31 20. un 
7304 51 81. apakšpoz īcijās minētajām. 
Tās atbilst ISO standarta Nr. 3305 pras ībām vai ISO 
standarta Nr. 6758 un Nr. 9330 pras ībām, ja tās tiek 
izmantotas spiedienkatlos.  
7306 30 41 un 
7306 30 49  Caurules ar uzgrieztu v ītni vai caurules, kur ām var tikt 
uzgriezta v ītne (gāzes caurules)  
Šīs caurules tiek gatavotas ar metin ātas kalšanas procesu p ēc 
karstās apstrādes. Pārējo raksturojumu un izmantošanu skat. 
7304 39 52. un 7304 39 58. apakšpoz īciju skaidrojumos.  
7306 50 20  Prec īzijas caurules  
Skat. 7306 30 11. un 7306 30 19. apakšpoz īciju 
skaidrojumus  
7307  Dzelzs vai t ērauda piederumi caurul ēm vai caurul ītēm 
(piemēram, savienojumi, l īkumi, uzmavas)  
7307 11 10 un 
7307 11 90  No nekaļamā čuguna  
Terminā “nekaļams čuguns” ietilpst ar ī slāņains grafitiz ēts 
čuguns. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst čuguna piederumi – t ādi kā 
līkumi, atzari, uzmavas, savienojumi, ielikt ņi un T-veida 
izstrādājumi. Tie tiek pievienoti čuguna vai t ērauda 
caurulēm vai caurul ītēm uzgriežot, sasl ēdzot vai meh āniski 
montējot. 
7307 19 10  No ka ļamā čuguna  
Kaļamais čugums ir starpprodukts starp sl āņaino grafitiz ēto 
dzelzs (pel ēkais dzelzs) un lejamo t ēraudu. Tas ir viegli 
lejams un k ļūst ciets un ka ļams pēc atbilstošas kars ēšanas. 
Siltumapstr ādes laikā ogleklis pak āpeniski izz ūd vai pārvei­
dojas; beig ās tas nogulsn ējas mezgli ņu formā, kas neboj ā 
metāla kohēziju tik liel ā mērā kā grafītskaidas pel ēkajā 
čugunā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 416  
Ja oglekļa masas saturs ir 2 % vai maz āk, izstrādājums tiek 
uzskatīts par lejamo t ēraudu un tiek ietverts 
7307 19 90. apakšpoz īcijā (sk. šīs nodaļas 1. piez īmi). 
►M59 __________  ◄ 
Skat. arī 7307 11 10. un 7307 11 90. apakšpoz īciju skaidro ­
jumu otro punktu.  
▼M59  
7307 19 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst savienot ājelementi no čuguna ar 
lodveida graf ītu. 
▼B 
7307 23 10  L īkumi un atzari  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst l īkumi un atzari, kuriem ir 
konstants biezums vis ā to garum ā, kā aprakstīts ISO stan ­
dartā Nr. 3419-1981 un atbilstošos nacion ālajos standartos. 
To gali ir taisni nogriezti, un izstr ādājumos ar biez ākām 
sieniņām tie ir noš ķelti, lai atvieglotu piemetin āšanai pie 
caurulēm. 
Piederumi ir 45 gr ādu vai 90 gr ādu leņķī (pazīstami kā 
līkumi) vai 180 gr ādu leņķī (pazīstami kā atzari). 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī tie leņķi un atzari, kuru 
biezums nav konstants.  
7307 23 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst galvenok ārt T-veida un krustu 
uzmavas, aizb āžņi un koncentriskas vai ekscentriskas 
pārejas, kas raksturotas ISO standart ā Nr. 3419-1981 un 
attiecīgajos nacion ālajos standartos. 
Par galu apstr ādāšanu skat. 7307 23 10. apakšpoz īcijas 
skaidrojumus.  
7307 93 11  L īkumi un atzari  
Skat. 7307 23 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7307 93 19  Cit ādi 
Skat. 7307 23 90. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7307 93 91  L īkumi un atzari  
Skat. 7307 23 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7307 93 99  Cit ādi 
Skat. 7307 23 90. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 417  
7308  Met ālkonstrukcijas (iz ņemot poz īcijā 9406 iek ļautās 
saliekam ās būvkonstrukcijas) un to da ļas (piem ēram, 
tilti un to sekcijas, sl ūžu vārti, torņi, režģu konstruk ­
cijas, jumti, jumta konstrukcijas, durvis un logi un to 
rāmji, durvju sliekš ņi slēģi, balustr ādes, balsti un 
kolonnas) no dzelzs vai t ērauda; dzelzs vai t ērauda 
plāksnes, stie ņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un 
tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai 
konstrukcij ās 
Papildus 7308. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajiem 
izstrādājumiem šaj ā pozīcijā ietilpst: 
1. perforēti leņķi (“ērtie leņķi” vai “Deksiona rievotie 
leņķi”), sagatavoti izmantošanai met ālkonstrukciju 
montēšanā, tkopā ar tādām metāla konstrukcij ām kā 
balsti, plauktu komplekti, m ēbeles, kāpnes, sastatnes, 
jumta pārsegumi, kas uzr ādīti atsevišķi vai komplektos; 
2. “Halfena” le ņķi, profili un speci ālie profili, kam ir 
omegai l īdzīgs šķērsgriezums ar spraug ām, izrievot ām 
neregulāros interv ālos aizmugur ē, nedaudz izliekti, lai 
atvieglotu bremžu loka iek ļaušanu, paredz ēti iegremd ē­ 
šanai betona gr īdās, griestos vai sien ās, drošības nodro ­ 
šināšanai, izmantojot speci ālas skrūves dažādos iekārtu 
veidos (meh ānismos, dzelzce ļa sliedēs, konveijerslied ēs, 
viensliedēs, slīdošos krānos, cauru ļvadu sistēmās utt.).  
7308 90 59  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pane ļi ar izolējošu serdeni starp 
sienu no profil ētās (rievot ās) plāksnes, kas klasific ēta 
7216 91 10. apakšpoz īcijā, un sienu no pl āksnes, kas nav 
profilēta (rievota).  
7310  Dzelzs vai t ērauda cisternas, mucas, trumu ļi, kannas, 
kastes un l īdzīgas tilpnes jebkura materi āla (izņemot 
saspiestu un saš ķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilp ību 
ne vairāk kā 300 l, ar apdari vai siltumizol āciju vai 
bez tās, bez meh āniskā vai siltumtehnisk ā iekārtojuma  
7310 21 11  Konservu k ārbas, kas izmantojamas p ārtikas produktu 
uzglabāšanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst konservu k ārbas ar sekojošaj ām 
īpašībām: 
— kārbas korpuss 
— ir vai nu ar nodruk ātu pārtikas produkta nosaukumu, 
vai 
— tiek pieg ādāts bez satura un v ēlāk tiek apg ādāts ar 
etiķeti; 
— kārbas vāks vienmēr ir atverams piln īgi, un tam var b ūt, 
piemēram, gredzens, kurš ļauj atvērt vāku. 
Tomēr vāks var tiek pieg ādāts atseviš ķi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 418  
7310 21 19  Konservu k ārbas, kas izmantojamas dz ērienu uzglab ā­ 
šanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst konservu k ārbas ar sekojošaj ām 
īpašībām: 
— kārbas korpuss vienm ēr ir ar nodruk ātu dzēriena nosau ­
kumu, 
— kārbas vāks vienm ēr ir atverams da ļēji, un tam var b ūt, 
piemēram, gredzens aiztura piespiešanai vai vilšanai. 
Tomēr vāks var tiek pieg ādāts atseviš ķi. 
7311 00  Dzelzs vai t ērauda tilpnes saspiestai vai saš ķidrinātai 
gāzei 
Šajā pozīcijā neietilpst p ārnēsājamie riepu s ūkņi, kuri 
papildus gaisa kompresoram apr īkoti ar rezervu āru, spie­
dienmērītāju, piltuvi, adaptera sprauslu un gaisa iepl ūšanas 
un izplūšanas vārstiem un kuros spiediena m ērīšanas 
iekārtas tiek izmantotas, lai m ērītu spiedienu riep ās, bet ne 
rezervuāra iekšien ē (9026 20 40. vai 9026 20 80. apak ­ 
špozīcija).  
7312  Dzelzs vai t ērauda stiep ļu vijumi, troses, tauvas, p ītas 
lentes un taml īdzīgi izstrādājumi bez elektroizol ācijas  
7312 10 61 l īdz 
7312 10 69  Stiepļu vijumi  
Stiepļu vijumi sast āv no cirkul āra šķērsgriezuma stiepl ēm, 
kas apvītas ap serdi vien ā vai vairākās kārtās. Stiepļu vijumi 
var būt apaļvijuma, plakanvijuma vai tr īsstūraina vijuma, 
atkarībā no šķērsgriezuma.  
7312 10 81 l īdz 
7312 10 98  Tauvas un troses (ieskaitot tauvas sl ēgtos rituļos) 
Tauvas liel ākoties sast āv no ap serdi vien ā vai vair ākās 
kārtās savītiem vairākiem trošu/stiep ļu vijumu- vijumiem. 
Tauvām slēgtos rituļos ir viena vai vair ākas ārējās kārtas, 
kas pilnīgi vai da ļēji sastāv no savstarp ēji saslēgtiem viju ­
miem, tā nodrošinot ūdens vai citiem sveš ķermeņiem 
necaurlaid īgu virsmu. Š ķērsgriezumam vienm ēr ir cirkul āra 
forma.  
7318  Dzelzs vai t ērauda skr ūves, bultskr ūves, uzgriež ņi, koks­
rūves, ieskr ūvējamie āķi, kniedes, ierievji, š ķeļtapas, 
paplāksnes (ieskaitot atsperpl āksnes) un taml īdzīgi 
izstrādājumi  
7318 11 00  Kokskr ūves ar prizmatisku galvu  
Kokskrūves ar prizmatisku galvu ir īpašs kokskr ūvju veids, 
kas no p ārējām kokskr ūvēm atšķiras ar sešst ūrainu vai 
kvadrātisku galvu un kur ām nav rievota vai iekrustota galva.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 419  
Ir divu veidu kokskr ūves ar prizmatisku galvu: 
— skrūves, ko izmanto dzelzce ļa sliežu piestiprin āšanai pie 
koka gulš ņiem, būtībā tās ir lielas koka skr ūves (skatīt 
A piemēru); 
— skrūves, ko izmanto sp āru vai līdzīgu smagu koka 
priekšmetu nostiprin āšanai un kuru k āta diametrs, 
ņemot vērā to izmantojam ību, ir liel āks nekā 5 mm 
(skatīt B piem ēru).
 
Piemērs A
 
Piemērs B 
7318 14 91  Skr ūves ar noteikta garuma v ītni 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst rūdītas skrūves ar galvu un stipri ­
nājuma vītni (V-vītni) urbšanai met āla plāksnē. Nemetrisk ā 
vītne sākas skrūves kātā un turpin ās līdz gavas. K āta gals ir 
smails vai radzes (tapas) form ā. Parasti t ās izskatās šādi:
 
7318 15 10  Virpotas no stie ņiem, profiliem vai stiepl ēm ar pilnu 
šķērsgriezumu, kuru k āta diametrs nep ārsniedz 6 mm  
Par “skrūvju mehānismu” izstr ādājumiem tiek uzskat īti tādi, 
kas veido skr ūvju mehānismu no stie ņiem, profiliem vai 
stieples ar pilnu to š ķērsgriezumu. Šiem izstr ādājumiem 
nav jābūt virpotiem vis ā garumā. 
Papildus uzgriešanai tie var b ūt tikuši pak ļauti citām metāla 
apstrādes operācijām, piemēram, frēzēšanai, urbšanai, sl īpē­ 
šanai. Tām var b ūt arī gropes vai veidrievas. Var tikt 
pieļauta virsmas apstr āde, kas nemaina to formu un kas 
tiek veikta p ēc uzgriešanas, ar noteikumu, ka izstr ādājumus 
joprojām var identific ēt kā iegūtus ar uzgriešanu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 420  
7318 15 20  Dzelzce ļu sliežu konstrukcijas elementu sastiprin āšanai  
Šī apakšpoz īcija ietver: 
1. bultāķus, kuriem parasti ir kvadr ātveida vai trapecveida 
galva ar kvadr āta pagalvi vai bez t ā un kuri tiek izman ­
toti metāla gulšņos; 
2. dzelzce ļa bultskrūves, kurām parasti ir kvadr ātveida vai 
apaļa galva un ov āla pagalve, un ko izmanto sliežu savie ­
nošanai; 
3. pārējās bultskr ūves dzelzce ļu sliežu konstrukcijas 
elementu sastiprin āšanai, kuras parasti ir kop ā ar uzgriež ­ 
ņiem un kuru k āts nav tiev āks par 18 mm.  
7318 15 30 l īdz 
7318 15 49  Bezgalvas skr ūves 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kuri parasti izskat ās 
šādi:
 
7318 15 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst skr ūves un bultskr ūves ar 
kvadrātveida šarn īra galvām, kvadr ātveida, asto ņstūra vai 
trīsstūra galvām,
 ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 421  
dažāda veida skr ūves un bultskr ūves ar apa ļām galvām, 
piemēram:
 
7318 16 10  Izvirpoti no stie ņiem, šķirņu velmējumiem vai stieples ar 
urbuma diametru ne vair āk kā 6 mm Skat. 7318 15 10. 
apakšpozīcijas skaidrojumus.  
7318 16 91 un 
7318 16 99  Pārējās ar iekš ējo diametru  
Uzgriežņiem jāmēra iekšējais vītnes diametrs. Bultskr ūvei, 
tieši pretēji, jāmēra ārējais vītnes diametrs.  
7320  Dzelzs vai t ērauda atsperes un atspersloksnes  
7320 10 11  Lamin ētas atsperes un to sloksnes  
Laminētas atsperes ir karsti apstr ādātas slokšņu atsperes ar 
konusveida š ķērsgriezumu, kas samazin ās virzienā no vidus 
uz galiem.  
7320 20 81  Saspiešanas spir ālatsperes  
Saspiešanas spir ālatsperes ir izgatavotas, lai pretotos spie ­
dienam, un t āpēc ir ar atv ērtu (vaļēju) vijumu.  
7320 20 85  Izstiepšanas spir ālatsperes  
Izstiepšanas spir ālatsperes ir izgatavotas, lai pretotos stiep ­ 
šanai, un t āpēc ir ar slēgtu vijumu.  
7320 20 89  P ārējās 
Šī apakšpoz īcija ietver griešanas spir ālatsperes un v ītņu 
atsperes. Griešanas spir ālatsperēm parasti ir š āda forma:
  
Vītņu atsperes parasti izskat ās šādi: ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 422
  
7320 90 30  Disku atsperes  
Griešanas spir ālatsperēm parasti ir š āda forma:
  
7324  Dzelzs vai t ērauda sanit ārtehnikas izstr ādājumi un to 
daļas 
7324 10 00  Ner ūsējošā tērauda izlietnes un mazg ājamie  
Nerūsošais tērauds ir defin ēts 72. noda ļas 1. piez īmes 
(e) punkt ā. Šīs apakšpoz īcijas izstr ādājumi parasti ir izgata ­
voti no austen īta tipa ner ūsošā tērauda, kas satur aptuveni 
18 % hroma un 8 % ni ķeļa. 
Tie tiek ražoti vai nu dzi ļā vilkšanā no nerūsošā tērauda 
loksnēm, veidojot viengabalainu izlietni, vai savienojot 
vienu vai vair ākas izlietnes sast āvdaļas ar vienu vai diviem 
gludiem vai rievotiem trauku ž āvētājiem.  
7326  Citi dzelzs vai t ērauda izstr ādājumi  
7326 20 00  Izstr ādājumi no dzelzs vai t ērauda stiepl ēm 
Šī apakšpoz īcija ietver izstr ādājumus, kas sast āv no vienas 
vai vairākām tērauda stiepl ēm, kas saspiestas starp div ām 
papīra vai plastik āta loksnēm un nav sagrieztas p ēc garuma. 
Šie izstrādājumi parasti tiek pieg ādāti uz spol ēm izmanto ­ 
šanai autom ātiskos somu (maisu) aizv ēršanas meh ānismos. 
Pēc sagriešanas īsākos gabalos (piem ēroti somu, maisu u.c. 
apzīmogošanai) šos izstr ādājumus klasific ē 8309. poz īcijā 
(skat. 8309. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (9) apak ­ 
špunktu).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 423  
74. NODA ĻA 
VARŠ UN T Ā IZSTRĀDĀJUMI 
7406  Vara pulveri un pl ēksnes  
7406 20 00  Sl āņainas strukt ūras pulveri; pl ēksnes  
Slāņainas strukt ūras pulveri var tikt saskat āmi ar mikroskopa 
palīdzību. Tie ir ļoti smalkgraudaini, parasti sp īdīgi, mazliet 
eļļaini un parasti tiek izmantoti k ā pigmenti kr āsām. 
Plēksnes var atš ķirt ar neapbru ņotu aci vai ar palielin āmo 
stiklu. Tās izskatās kā mazas, smalkas, neregul āras zvīņas 
un parasti tiek izmantotas k ā pārklājumu materi āls. 
7407  Vara stie ņi un profili  
Šajā pozīcijā ietilpst profili ar sl ēgtu kontūru (dobi profili) 
ar nosac ījumu, ka tie neiek ļaujas cauru ļu un caurul īšu 
definīcijā. 
7411  Vara caurules un caurul ītes 
Jāpiemēro 7304. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 424  
75. NODA ĻA 
NIĶELIS UN T Ā IZSTRĀDĀJUMI 
7507  Ni ķeļa caurules, caurul ītes un cauru ļu un caurul īšu 
piederumi (piem ēram, uzmavas, l īkumi, atloki)  
7507 11 00 un 
7507 12 00  Caurules un caurul ītes 
Jāpiemēro 7304. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 425  
76. NODA ĻA 
ALUMĪNIJS UN T Ā IZSTRĀDĀJUMI 
7602 00  Alum īnija atgriezumi un l ūžņi 
Šajā pozīcijā neietilpst p ārkausēti neapstrādātie atgriezumi un 
lūžņi (7601. poz īcija).  
7602 00 11  Virpošanas skaidas, atgriezumi, lauzt ās skaidas, fr ēzē­ 
šanas paliekas, z āģskaidas un apgriešanas atgriezumi; 
krāsotu, pārklātu vai sastiprin ātu lokšņu atgriezumi un 
folijas atgriezumi ar biezumu (neskaitot jebkuru 
pamatu) ne vair āk kā 0,2 mm  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst virpošanas skaidas, atgriezumi, 
lauztās vai zāģu skaidas, fr ēzēšanas paliekas un apgriešanas 
atkritumi, kas paliek p āri pēc izstrādājumu apstr ādāšanas ar 
virpu, frēzi, ēveli, urbi, z āģi, slīpmašīnu vai vīli. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī krāsotu, pārklātu vai sastipri ­
nātu lokšņu atgriezumi un folijas atgriezumi ar biezumu 
(neskaitot jebkuru pamatu), ne liel āku par 0,2 mm. 
Šiem atgriezumiem j ābūt speciāli apstrādātiem pirms met āla 
reģenerācijas, lai atbr īvotos no piemais ījumiem (taukiem, 
eļļas, pārklājuma, pap īra utt.)  
7602 00 19  Cit ādi (ieskaitot br āķētus izstrādājumus)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visa veida alum īnija atkritumi, 
kas nav ietverti 7602 00 11. apakšpoz īcijā. 
Ar “brāķētiem izstr ādājumiem” j āsaprot jauni izstr ādājumi, 
pabeigti vai nepabeigti, kurus tehnolo ģiskas kļūdas dēļ 
(piemēram, metāla struktūras defekts vai defekts, kas radies 
ražošanas procesa rezult ātā) var izmantot tikai met āla 
reģenerācijai.  
7602 00 90  L ūžņi 
Ar alumīnija lūžņiem ir dom āti veci alum īnija izstrādājumi, 
kuri ir kļuvuši neder īgi savā sākotnējā pielietojum ā, jo tie ir 
salauzti, sagriezti vai nolietojušies, k ā arī šādu izstrādājumu 
lūžņi. 
7603  Alum īnija pulveri un pl ēksnes  
7603 20 00  Sl āņainas strukt ūras pulveri; pl ēksnes  
Skat. 7406 20 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
7608  Alum īnija caurules un caurul ītes 
Jāpiemēro 7304. poz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 426  
78. NODA ĻA 
SVINS UN T Ā IZSTRĀDĀJUMI 
7801  Neapstr ādāts svins  
7801 91 00  Ar antimonu k ā dominējošu pār citiem elementiem 
masas ziņā 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst svinantimona sakaus ējumi, kas 
galvenokārt tiek izmantoti akumulatoru plašu ražošan ā 
(svins Pb 92 l īdz 94 %, antimons Sb 6 l īdz 8 %) un tr īskārši 
sakausējumi (svins-antimons-alva), kuros antimona masas 
saturs ir liel āks nekā alvai un ko izmanto poligr āfijas 
burtiem (svins PB 55 l īdz 88 %, antimons Sb 10 l īdz 
30 %, alva Sn 2 l īdz 25 %). 
Antimons padara svinu ciet āku un trausl āku. 
7801 99 90  Cit āds 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. svinalvas antimona sakaus ējumi, kas satur l īdz 20 % 
alvas un 10 % antimona, izmantojami k ā pretberzes 
sakausējums; 
2. svinalvas sakaus ējumi, kurus izmanto lod ēšanai; 
3. svina ars ēna sakaus ējumi (ars ēns cietina svinu un 
atvieglo sf ērisku svina lod īšu izgatavošanu).  
7806 00  Cit ādi svina izstr ādājumi  
7806 00 10  Konteineri ar antiradi ācijas svina p ārklājumu radioak ­
tīvu materi ālu transport ēšanai vai glab āšanai ( Euratom ) 
Izņemot konteinerus, kas paredz ēti transport ēšanai un min ēti 
8609 00 10. apakšpoz īcijā, šajā apakšpoz īcijā ietilpst visi 
tvertņu veidi, kas izgatavoti no svina vai apš ūti ar svinu 
radioaktīvu materi ālu glabāšanai vai transport ēšanai tā, lai 
izstarotā radiācija neiespaidotu priekšmetus vai personas 
tiešā saskarē (tuvumā). Par šādām tvertnēm var uzskat īt 
tvertnes, s ākot no vienk āršiem, piln ībā no svina izgatavo ­
tiem cilindriem ar aizb āzni vai vienk āršām nelielām svina 
kastēm ar vāku līdz lieliem konteineriem ar ner ūsošā tērauda 
oderējumu vai bez t ā, kas pārklāti vai apš ūti no ārpuses ar 
tērauda plāksnēm un apr īkoti ar āķiem, balstiem, dubult ­
sienām, atlokiem, droš ības venti ļiem, ūdens dzes ēšanas 
iekārtām, plauktiem, ar vai bez šarn īra utt. 
Atsevišķos gadījumos tiem var b ūt divi vai vair āki atdalāmi 
koncentriski apvalki vai vair ākas atdalāmas sastāvdaļas. Tie 
tiek izgatavoti karstumiztur īgi, triecieniztur īgi un ūdensne­
caurlaidīgi, izturīgi pret koroziju un, vissvar īgākais, viegli 
tīrāmi gan no iekšpuses, gan ārpuses.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 427  
Šī apakšpoz īcija neietver nelielas cilindriskas svina tvertnes, 
kas paredz ētas radioakt īvo vielu starojuma m ērīšanai 
(7806 00 80. apakšpoz īcija).  
7806 00 80  Cit ādi 
Papildus 7806. poz īcijas HS skaidrojumos otro un trešo ­
punktu min ētajiem izstr ādājumiem šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst 
arī: 
1. svina pl ātnes vai pl āksnes (kas nav 7804. poz īcijā 
minētie izstrādājumi), kas ir izgatavotas t ā, lai tās varētu 
sastiprināt kopā un izveidot sienas vai jumtus aizsar ­
dzībai pret radioakt īvo starojumu; 
2. nelielas cilindriskas svina tvertnes, izjaucamas vair ākās 
daļās vai viengabalainas, kas paredz ētas radioakt īvo 
vielu starojuma m ērīšanai. T ām ir atvere 
Geigera-Millera skait ītāja un scintil āciju skait ītāja ievie­
tošanai un parasti t ās ir aprīkotas ar logiem paraugu 
ievietošanai; 
3. svina r āmji, kas paredz ēti speciālām biezām stikla r ūtīm, 
kas paredz ētas logiem karst ās kamerās, piemēram, vietās, 
kur tiek apstr ādātas vielas ar augstu radioaktivit āti; 
4. ierīces radiācijas kolim ācijai; 
5. svina caurules un caurul ītes parasti ražo, izpres ējot 
profilu. Svina caurules, caurul ītes un savienot ājelementus 
(tostarp S veida l īkumus kanaliz ācijas sifoniem) galveno ­
kārt izmanto k ā ūdens, gāzes vai sk ābju (piem ēram, 
sērskābes vai s ālsskābes) cauru ļvadus, elektrisko kabe ļu 
apvalkus u.c.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 428  
81. NODA ĻA 
PĀRĒJIE PARASTIE MET ĀLI; MET ĀLKERAMIKA; TO 
IZSTRĀDĀJUMI 
8101  Volframs un t ā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un 
lūžņus 
8101 10 00  Pulveri  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst volframa pulveris, kas tiek ieg ūts 
volframa trioks īda (vai volframa anhidr īda) ūdeņraža 
redukcijā. 
8101 94 00  Neapstr ādāts volframs, ieskaitot ar vienk āršu saķepinā­ 
šanu izgatavotus stie ņus un liet ņus 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. lietņi un stie ņi, parasti prizmas form ā, kas izgatavoti, 
saķepinot pulveri, un v ēl nav kalti, velm ēti vai stiepti; 
2. volframa pulveris, sapres ēts tablešu, rombu u.c. form ā 
tikai dozēšanas vai transport ēšanas vajadz ībām. 
8102  Molibd ēns un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un 
lūžņus 
8102 10 00  Pulveri  
Šī apakšpoz īcija ietver molibd ēna pulveri, kas tiek ieg ūts, 
reducējot tīru molibd ēnoksīdu vai amonijmolibd ātu. 
8102 94 00  Neapstr ādāts molibd ēns, ieskaitot ar vienk āršu saķepinā­ 
šanu izgatavotus stie ņus un liet ņus 
Jāpiemēro 8101 94 00. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8103  Tantals un t ā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un 
lūžņus 
8103 20 00  Neapstr ādāts tantals, ieskaitot ar vienk āršu saķepinā­ 
šanu izgatavotus stie ņus un liet ņus; pulveris  
Attiecībā uz neapstr ādātu tantalu ir j āpiemēro 8101 94 00. 
apakšpozīcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos grozījumus. 
Tantala pulveri ieg ūst, reducējot tantala oks īdu vai kaus ēta 
tantalakālija fluorīda elektrol īzē. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 429  
82. NODA ĻA 
PARASTO MET ĀLU INSTRUMENTI, NAŽI, KAROTES UN DAKŠI ŅAS; 
TO DAĻAS NO PARASTIEM MET ĀLIEM 
8202  Rokas z āģi; jebkura veida z āģu plātnes (ieskaitot pl ātnes 
garenzāģēšanai, rievu iez āģēšanai vai bezzobu z āģu 
plātnes)  
8202 20 00  Lentz āģu plātnes 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst pl ātnes, kas gatavas z āģēšanai 
(bezgalīgie zāģi), un nenoteikta garuma dzensiksn ā ievieto­
jamas pl ātnes (ja skaidri redzams, ka t ās ir paredz ēts 
izmantot k ā lentzāģu plātnes). 
Lentzāģa plātnes metāla apstrādei ir ar s īkiem zāģa plātnīšu 
zobiņiem, kuros visi zobi ir vien ādi. 
Lentzāģa plātnēm citu materi ālu, ne met ālu, apstrādāšanai ir 
relatīvi rupjāki sazaroti zobi (tas ir, atseviš ķi zobi ir nedaudz 
slīpi, pārmaiņus pa labi vai pa kreisi no garenisk ās plāksnes 
ass). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst bezzobu pl āksnes, kuru z āģē­  
šanas funkcija realiz ējas, pateicoties abraz īvu (piem ēram, 
dimanta pulvera, m ākslīga korunda) kl ātbūtnei uz pl āksnes 
(6804. poz īcija).  
8202 31 00  Ar t ērauda darba da ļu 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) bezzobu rot ējošas zāģu plāksnes (8202 99 20. apakšpoz ī­
cija); 
b) bezzobu z āģdiski, kuru z āģēšanas funkcija realiz ējas 
pateicoties abraz īvu (piem ēram, dimanta pulvera, 
mākslīga korunda) kl ātbūtnei uz virsmas 
(6804. poz īcija).  
8207  Main āmie instrumenti, ar meh ānisku piedzi ņu vai bez 
tās, rokas darbar īkiem vai darbgaldiem (piem ēram, 
presēšanai, štanc ēšanai, vītņošanai, urbšanai, izvirpo ­ 
šanai, caurvilkšanai, fr ēzēšanai, virpošanai vai sav ērp­ 
šanai), ieskaitot instrumentus met ālu vilkšanai vai pres ē­ 
šanai, instrumenti klinšu vai grunts urbšanai  
8207 13 00 l īdz 
8207 19 90  Instrumenti klinšu vai grunts urbšanai  
Parasti visi instrumenti, kas ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, ir ar 
tādām darba da ļām kā plāksnes, uzga ļi utt., kuri ietilpst 
8209 00. poz īcijā. 
Tomēr instrumentus, kuru darba da ļa ir plāksnes, stie ņi, 
uzgaļi utt., neiekalti un sast āvoši no m ākslīgā dimanta k ārtas 
uz metālkeramikas pamata, klasific ē 8207 19 10. apak ­ 
špozīcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 430  
8207 40 10  Instrumenti iekš ējās vītnes griešanai  
Instrumentus izmanto iekš ējās vītnes griešanai. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī vītņošanas instrumenti, kas 
neizgriež materi ālu. 
8207 40 30  Instrumenti ārējās vītnes griešanai  
Instrumentus izmanto ārējās vītnes griešanai. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī vītņošanas instrumenti, kas 
neizgriež materi ālu. 
8207 70 31  Fr ēzēšanas instrumenti ar galeni  
Frēzēšanas instrumentiem ir cilindrisks vai konisks galenis, 
lai tos meh āniski fiks ētu instrumenta tur ētājā. 
Parasti tie izskat ās šādi:
 
8212  B ārdas naži un asmen īši (ieskaitot skuvek ļu asmen īšu 
slokšņu sagataves)  
8212 20 00  Asmen īši asmeņskuvekļiem, ieskaitot skuvek ļu asmenīšu 
slokšņu sagataves  
Papildus slokš ņu sagatav ēm šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. nepabeigti asme ņi, tas ir, neuzasin āti asmeņi, perforēti 
vai neperfor ēti; 
2. vienpus īgi uzasin ātas slokš ņu sagataves, neperfor ētas, 
ievietotas asme ņskuvekļa ritenī (tinuma veid ā ievietotas 
asmeņskuveklī). 
8215  Karotes, dakši ņas, pavārnīcas, putu karotes, toršu 
lāpstiņas, zivju naži, sviesta naži, cukura standzi ņas un 
līdzīgi virtuves un galda piederumi  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 431  
8215 10 20  Kuros ietilpst tikai izstr ādājumi ar d ārgmetāla pārklā­
jumu  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst izstr ādājumi ar nelieliem d ārg­
metālu rotājumiem (piem ēram, ziedlapu mot īvs uz galda 
piederumu k āta). 
8215 10 30  No ner ūsoša tērauda  
Nerūsējošais tērauds ir defin ēts 72. noda ļas 1. piez īmes 
(e) punkt ā. 
8215 10 80  Cit ādi 
Jāpiemēro 8215 10 20. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8215 20 10  No ner ūsoša tērauda  
Nerūsošais tērauds ir defin ēts 72. noda ļas 1. piez īmes 
(e) punkt ā. 
8215 91 00  Ar d ārgmetāla pārklājumu  
Jāpiemēro 8215 10 20. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8215 99 10  No ner ūsoša tērauda  
Nerūsošais tērauds ir defin ēts 72. noda ļas 1. piez īmes 
(e) punkt ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 432  
83. NODA ĻA 
DAŽĀDI PARASTO MET ĀLU IZSTR ĀDĀJUMI 
8302  Pier īces, stiprin ājumi un taml īdzīgi parast ā metāla 
izstrādājumi, kurus izmanto m ēbelēs, durvīs, kāpnēs, 
logos, žal ūzijās, transportl īdzekļu virsbūvēs, zirgliet ās, 
koferos, kast ēs, lādītēs un taml īdzīgos izstr ādājumos; 
cepuru pakaramie, vadži, konsoles un taml īdzīgi izstrā­
dājumi no parastajiem met āliem; parast ā metāla skrituļi 
ar stiprin ājumiem; parast ā metāla autom ātiskie durvju 
aizvērēji 
8302 20 00  Skritu ļi 
Šajā apakšpoz īcijā “skrituļi” ir riten īši ar stiprin ājumiem no 
parastā metāla. Stiprin ājumi kalpo tam, lai bez t ālākas 
apstrādes un bez papildu komponentu pievienošanas savie ­
notu riten īti ar attiec īgo izstrādājumu. 
Daļas no parast ā metāla, kuras ir paša riten īša daļas 
(piemēram, riten īša loks vai lod īšu gultnis), netiek uzskat ītas 
par pozīcijas 8302 “stiprin ājumiem no parast ā metāla”. 
Šīs pozīcijas skritu ļi var būt grozāmi vai fiks ēti. Parasti tie 
izskatās šādi:
 
Skrituļus, kam nav stiprin ājumu no parast ā metāla vai kas 
neatbilst 83. noda ļas 2. piez īmes nosac ījumiem, var klasific ēt 
pie daļām vai piederumiem vai atbilstoši materi ālam, no kura 
tie sastāv. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 433  
XVI SADA ĻA 
MAŠĪNAS UN MEH ĀNISKAS IER ĪCES; ELEKTROIEK ĀRTAS; TO 
DAĻAS; SKA ŅU UN ATSKA ŅOŠANAS APARAT ŪRA, APARAT ŪRA 
TELEVĪZIJAS ATT ĒLA UN SKA ŅAS IERAKST ĪŠANAI UN 
REPRODUC ĒŠANAI, TO DA ĻAS UN PIEDERUMI 
4. piezīme Ja nav nor ādīts citādāk, transmisiju var veidot ar ier īču lī­
dzekļiem (iebūvētiem vai neieb ūvētiem atseviš ķās sastāv­
daļās), kuri izmanto infrasarkanus starus, radio vi ļņus vai 
lāzera starus utt. īsā attālumā. 
1. papildpiez īme A.  Darba r īki mašīnu montāžai vai tehniskajai apkopei  
Lai darba r īkus varētu klasific ēt kopā ar atbilstošaj ām 
mašīnām, montāžas vai tehnisk ās apkopes r īkiem, tiem 
ir jāatbilst šādiem trīs nosacījumiem, kas ir saist īti ar šo 
rīku raksturu, izmantošanas jomu un uzr ādīšanas veidu: 
1. tiem ir j ābūt darba r īkiem, t.i. 4417 00 00. vai 
8205. poz īcijas rokas darba r īkiem vai, piem ēram, 
darba rīkiem, kuri ietilpst 8203 20 00., 8203 30 00., 
8203 40 00., 8204 11 00., 8204 12 00., 9603 29 80., 
9603 30 90., 9603 40 10., 9603 40 90., 9603 90 91. 
vai 9603 90 99. apakšpoz īcijā. 
90. nodaļas mērīšanas un p ārbaudes instrumenti visos 
gadījumos neietilpst. 
2. tiem ir j ābūt paredz ētiem atbilstošas maš īnas 
montāžai vai tehniskajai apkopei. Gad ījumā, kad 
darba rīki ir identiski, tikai tie darba r īki, kas ir j ālieto 
vienlaicīgi, ir jāklasificē kopā ar tiem atbilstošaj ām 
mašīnām. Kad šie darba r īki ir atšķirīgi, tiek pie ļauts 
tikai viens katra veida r īks. 
3. tie ir j āiesniedz muitošanai taj ā pat laik ā kā atbil­
stošās mašīnas. 
B. Savstarp ēji apmain āmi darba r īki 
Lai darba r īkus varētu klasific ēt kopā ar atbilstošaj ām 
mašīnām, savstarp ēji apmain āmajiem darba r īkiem ir 
jāatbilst trijiem nosac ījumiem: 
1. tiem ir j ābūt darba rīkiem, t.i. 8207. poz īcijas darba 
rīkiem, vai, piem ēram, darba r īkiem, kuri ietilpst 
4016., 5911. vai 6909. poz īcijā vai arī 4205 00 11., 
4205 00 19., 6804 10 00., 6804 21 00., 6804 22 12., 
6804 22 18., 6804 22 30., 6804 22 50., 6804 22 90., 
6804 23 00. vai 9603 50 00. apakšpoz īcijā. 
Veidnes (8480. poz īcija) un papildier īces, tajā skaitā 
papildus aparat ūra (piemēram, 8466. poz īcija), netiek 
uzskatīti par darba r īkiem un l īdz ar to netiek klasi ­
ficēti atbilstoši šai papildpiez īmei. 
2. tiem ir j āveido atbilstošo maš īnu parast ā aprīkojuma 
daļa. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 434  
Par mašīnas parast ā aprīkojuma da ļu tiek uzskat īts seko­
jošais: 
a) jebkurš identisku darba r īku skaits, kurus var piel āgot 
šai mašīnai vienlaic īgi; 
b) pa vienam no katra darba r īka veida, ja darba r īki ir 
atšķirīgi. 
3. tie parasti ir j āpārdod kop ā ar atbilstošo maš īnu un 
muitošanai j āiesniedz kop ā ar to.  
3. papildpiez īme Mašīna izjaukt ā vai nesamont ētā veidā var tikt import ēta 
vairākos sūtījumos noteikt ā laika period ā, ja tas ir nepiecie ­ 
šams tirdzniec ības vai transport ēšanas ērtībām. 
Lai būtu iespējams deklar ēt dažādas sastāvdaļas vienā un 
tajā pašā pozīcijā vai apakšpoz īcijā, kurā ietilpst samont ētā 
mašīna, import ētājam ir jāiesniedz rakstisks piepras ījums 
muitas postenim ne v ēlāk par pirmo s ūtījumu, un tam j āpie­
vieno: 
a) mašīnas shēma vai, nepieciešam ības gadījumā, vairākas 
shēmas, kur ās ir uzrādīti svarīgāko sastāvdaļu sērijas 
numuri; 
b) vispārējs invent āra saraksts, kur ā ir uzrādītas dažādu 
sastāvdaļu īpašības un aptuvens svars, k ā arī galveno 
sastāvdaļu, kas ir nor ādītas iepriekš, s ērijas numuri. 
Iesniegums var tikt pie ņemts tikai t ādas mašīnas piegādes 
līguma izpild īšanai, kuru var uzskat īt par sakomplekt ētu 
Kombinētās nomenklat ūras nolūkos, nosakot tarifu. 
Visas sast āvdaļas ir jāimportē caur vienu un to pašu robežas 
šķērsošanas punktu at ļautajā laikā. Tomēr īpašos gad ījumos 
kompetentas iest ādes var sankcion ēt importēšanu caur vair ā­
kiem robežas š ķērsošanas punktiem. Noteiktais laika limits 
nedrīkst tikt p ārsniegts, ja vien kompetent ām iestādēm nav 
iesniegts sapr ātīgs un pamatots piepras ījums par termi ņa 
pagarināšanu. 
Katrā atsevišķā importēšanas reiz ē ir jāiesniedz to deta ļu 
saraksts, kuras ir ietvertas s ūtījumā, ar atsauc ēm uz iepriekš 
minēto vispārējo inventāra sarakstu. Katra s ūtījuma muitas 
deklarācijai ir jāsatur to deta ļu, kuras ir ietvertas s ūtījumā, 
kā arī sakomplekt ētas mašīnas detaļu saraksti.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 435  
84. NODA ĻA 
KODOLREAKTORI, KATLI, IEK ĀRTAS UN MEH ĀNISKĀS IERĪCES; 
TO DAĻAS 
Vispārīgie skaidrojumi  
8407 34 10., 8407 90 50. un 8408 20 10. apakšpoz īcijās “rūpnieciskajai 
montāžai” attiecas tikai uz jauno transporta l īdzekļu sērijveida mont āžu 
rūpnīcās, kurās ražo vai mont ē motorizētos transportl īdzekļus (ieskaitot 
apakšuzņēmējus). 
Šo apakšpoz īciju var piem ērot tikai motoriem, ko re āli izmanto jauno 
šajās apakšpoz īcijās minēto veidu transportl īdzekļu ražošan ā. Sekojoši, 
tajās neietilpst l īdzīgi motori, kurus izmanto k ā rezerves da ļas. 
8402  Ūdens tvaika vai citi tvaika katli (iz ņemot centr ālapkures 
karstā ūdens katlus, kas sp ēj ražot ar ī zemspiediena 
tvaiku); ūdens pārkarsēšanas katli  
8402 19 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst svelmes cauru ļu un ūdenscauru ļu 
hibrīdkatli, kā arī speciāli cisternu katli, t ādi kā elektriski 
apsildāmie tvaika katli, kas apr īkoti ar elektriski apsild āmām 
patronām, nevis kurin āšanas iek ārtām. 
8405  G āzģeneratori vai ūdens gāzģeneratori ar vai bez att īrī­ 
šanas ier īcēm; acetilēna gāzģeneratori un taml īdzīgi ūdens 
pārstrādes gāzģeneratori ar att īrīšanas ier īcēm vai bez 
tām 
8405 10 00  G āzģeneratori vai ūdens gāzģeneratori ar vai bez att īrī­ 
šanas ier īcēm; acetil ēna gāzģeneratori un l īdzīgi ūdens 
pārstrādes gāzģeneratori ar vai bez att īrīšanas ier īcēm 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) pilsētas gāzģeneratori (koks ēšanas krāsnis), ko izmanto 
gāzes rūpnīcās (8417. poz īcija); 
b) elektrol ītiskie gāzģeneratori (piem ēram, slāpekļa dioksīda, 
ūdeņraža sulfīda vai zilsk ābes (ciānūdeņražskābes) ražo ­ 
šanai, atkar ībā no izmantot ā elektrolīta), kurus klasific ē 
8543. poz īcijā. 
8407  Dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpus ējiem vai 
rotējošiem virzu ļiem 
8407 21 10 l īdz 
8407 29 00  Kuģu dzinējiekārtas 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst motori, ko uz borta ku ģiem 
izmanto citiem m ērķiem, nevis k ā virzošo sp ēku. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 436  
8408  Kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļdzinēji (dīzeļi vai 
pusdīzeļi) 
8408 10 11 l īdz 
8408 10 99  Kuģu dzinējiekārtas 
Skat. 8407 21 10.–8407 29 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8409  Deta ļas, kas paredz ētas vienīgi vai tikai dzin ējiem, kas 
iekļauti pozīcijā 8407 vai 8408  
Papildus 8409. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajiem izņē­
mumiem šaj ā pozīcijā nav ietverti ar ī sekojošie: 
a) cauruļvadi un cauru ļvadu sistēmas no nenor ūdītas vulka ­
nizētas gumijas (4009. poz īcija); 
b) lokanie cauru ļvadi un cauru ļvadu sistēmas no parastajiem 
metāliem (8307. poz īcija); 
c) paplākšņi un līdzīgi savienojumi (ko parasti klasific ē vai 
nu atkarībā no materi āla, no kura tie ir izgatavoti, vai ar ī 
8484. poz īcijā). 
8409 99 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst izpl ūdes gāzu turbokompresori, 
ko izmanto degšanai nepieciešam ā atmosfēras gaisa saspie ­ 
šanai, lai palielin ātu iekšdedzes virzu ļmotoru jaudu. K ā ar 
turbīnu darbin āmi gaisa kompresori, ko darbina izpl ūdes 
gāzu turbīna, tie ietilpst 8414. poz īcijā. 
8411  Turboreakt īvie dzinēji, turbopropelleru dzin ēji un citādas 
gāzturbīnas 
8411 11 00 l īdz 
8411 12 80  Turboreakt īvie dzinēji 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst t ā saucamās izdedzin āšanas 
palīgierīces, ko ieved atseviš ķi (8411 91 00. apakšpoz īcija).  
8411 99 00  Cit ādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst rotora (sp ārna) lapsti ņas gāztur­
bīnām, arī ja gāzturbīna darbojas k ā pirmais dzin ējspēks 
kombinācijā ar elektro ģeneratoru.  
8412  Cit ādi dzinēji un spēkiekārtas 
8412 21 20 l īdz 
8412 29 89  Hidraulisk ās spēkiekārtas un hidrodzin ēji 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst hidraulisk ās transmisijas 
spēkiekārtas. 
8412 21 20 un 
8412 21 80  Lineārās darbības (cilindri)  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst hidrauliskie novietojuma un 
fiksācijas spēka pievadi, ko izmanto, lai noregul ētu lidma­ 
šīnas apkalpes s ēdekļu stāvokli.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 437  
8413  Š ķidruma s ūkņi, ar caurpl ūduma m ērītāju vai bez t ā; 
šķidrumu c ēlāji 
8413 50 20  Hidroagreg āti 
Skat. 8412. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas (6) punktu.  
8413 60 20  Hidroagreg āti 
Skat. 8412. poz īcijas HS skaidrojumu (B) da ļas (6) punktu.  
8413 70 51 l īdz 
8413 70 75  Radiālās plūsmas sūkņi 
Radiālās plūsmas sūkņos šķidrumu dzen taisn ā leņķī pret asi 
vai lāpstiņu ratu.  
8413 70 81 un 
8413 70 89  Citādi centrb ēdzes sūkņi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst, seviš ķi, aksiālās plūsmas centr ­
bēdzes sūkņi, kuros š ķidrumu dzen uz priekšu gar l āpstiņas 
rata asīm. Tajās ietilpst ar ī radiālās plūsmas un aksi ālās 
plūsmas hibr īdveida sūkņi (piemēram, ar radi ālo ieplūdi un 
aksiālo izplūdi vai ar aksi ālo ieplūdi un radi ālo izplūdi). 
8413 81 00 un 
8413 82 00  Citādi sūkņi; šķidrumu pac ēlāji 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) tā saucamie medic īniskie ats ūcēji, ko izmanto sekr ēciju 
atsūkšanai un kas sast āv ne tikai no s ūkņa, bet ar ī no 
sūkšanas ier īces, un ko izmanto oper āciju zālēs vai neat ­
liekamās palīdzības mašīnās (mobilaj ās operāciju zālēs) 
(9018. poz īcija); 
b) medic īniskos sūkņus, kurus valk ā, nēsā vai implant ē orga­
nismā un kuri ir apr īkoti ar pieg ādes rezervu āru un 
darbojas k ā medicīniskie “autom āti”, kas sev ī ietver ener ­ 
ģijas avotu s ūkņa darbin āšanai, kop īgā apvalk ā 
(9021. poz īcija).  
8414  Gaisa vai vakuums ūkņi, gaisa vai citi g āzes kompresori 
un ventilatori; ventil ācijas vai velkmes skapji ar ventila ­
toru, apr īkoti ar filtru vai bez t ā 
Šajā pozīcijā sūkņi un kompresori ietver ar ī spēkiekārtu 
sūkņus, turbos ūkņus, spēkiekārtu kompresorus un 
turborkompresorus.  
8414 10 89  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst š ķidrumgredzena vakuums ūkņi un 
membrānas vakuums ūkņi. 
8414 20 20 un 
8414 20 80  Pneimatiskie rokas vai k ājas sūkņi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 438  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai tie ar roku vai k āju darbi­
nāmie sūkņi, tas ir, ar cilv ēka spēku darbin āmi sūkņi, kas 
minēti 8414. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļā. Tiem ir 
jābūt konkrēti paredz ētiem pneimatisko riepu (piem ēram, 
velosipēdiem, motora transportl īdzekļiem u.c.) un l īdzīgu 
priekšmetu, piem ēram, gaisa matra ču, gaisa spilvenu un 
piepūšamo laivu piep ūšanai.  
8414 51 00 l īdz 
8414 59 80  Ventilatori  
Par šajās apakšpoz īcijās klasific ējamiem ventilatoriem 
uzskata tikai tos priekšmetus, kam piem īt 8414. poz īcijas 
HS skaidrojumu (B) da ļā minētās īpašības un kas atbilst 
sekojošiem nosac ījumiem: 
1. gaisa vai g āzes spiediens nedr īkst pārsniegt 2 b ārus; 
2. tie dr īkst ietvert tikai vienu rot ējošu virsmu (vienu 
pakāpi). 
Gaisa kompresorus, kuri neatbilst iepriekš min ētajiem nosa ­
cījumiem, klasific ē 8414 80 11.–8414 80 80. apakšpoz īcijās. 
8414 59 40  Centrb ēdzes ventilatori  
Centrbēdzes ventilatori ir tie, kuros gaiss vai cita p ārvieto­
jama gāze ieplūst aksiāli un izpl ūst radiāli. 
8414 80 11 un 
8414 80 19  Turbokompresori  
Turbokompresor ā lāpstiņas rata vārpstu darbina ārēja spēkie­
kārta, un gaisu vai citu s ūknējamo gāzi iedarbina turb īnas 
lāpstiņas rats. Turbokompresori var b ūt vienpak āpes vai 
daudzpak āpju, aksi āli vai radi āli. Vienk āršos divpak āpju 
kompresorus izmanto, piem ēram, putek ļusūcējos. 
8414 80 11  Vienpak āpes 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī izplūdes gāzu turbokompresori 
iekšdedzes virzu ļmotoriem, kur tos izmanto degšanai nepie ­
ciešamā atmosfēras gaisa saspiešanai, lai palielin ātu šo 
motoru jaudu. Tie ir vienpak āpes gaisa turbokompresori 
(gaislaides), ko izmanto, lai rad ītu pārspiedienu vair āk nekā 
2 bar, un ko darbina blakus kompresora apvalkam instal ētā 
izplūdes gāzu turbīna. Izplūdes gāzu turbīna saņem izplūdes 
gāzes no iekšdedzes virzu ļmotora, uz kura t ā ir uzmont ēta. 
8414 90 00  Da ļas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī iekšdedzes motoru izpl ūdes 
gāzu turboakumulatoru da ļas. Tomēr izplūdes gāzu turbīnas 
daļas, ko izmanto ar izpl ūdes gāzu turboakumulatoriem, 
klasificē 8411. poz īcijā kā gāzes turbīnas bez degšanas 
kameras da ļas. 
8418  Ledusskapji, sald ētavas un citas dzes ēšanas vai sald ēšanas 
iekārtas, elektriskas vai cita veida; siltums ūkņi, izņemot 
gaisa kondicion ēšanas iek ārtas pozīcijā 8415  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 439  
8418 69 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst “mitruma uztv ērēji”, ko izmanto 
gaisa sausin āšanai ēkās, kurās atrodas peldbaseini, un cit ās 
mitrās telpās. Galvenok ārt tie sast āv no dzes ēšanas iek ārtas 
un ventilatora ar sp ēkiekārtas piedzi ņu. Ventilators uztver 
mitro gaisu, kas tiek novad īts uz dzes ēšanas iekārtas iztvaices 
aparātu, kur tas uz aukstaj ām sienām kondens ējas. Izveidojies 
kondensējies ūdens nokļūst teknē. Sausais gaiss tiek aizvad īts 
caur sasild īto dzesēšanas iek ārtas kondensatoru atpaka ļ telpā 
atkārtotai apsildei. 
Gadījumos, kad mitruma uztv ērējus izmanto kompres ēta 
gaisa sausin āšanai kompres ētā gaisa sist ēmās, kas ar ī ir 
ietvertas šaj ā apakšpoz īcijā, sauso kompres ēto gaisu parasti 
atkārtoti silda ar papildus uzst ādīta gaisa-gaisa siltummai ņa 
palīdzību. Šis siltumapmain ītājs pa sien ām aizvada siltumu no 
mitrā kompres ētā gaisa, kas iepl ūst pa mitruma uztv ērēja 
pievades malu, uz sauso kompres ēto gaisu. 
Šie mehānismi nav apr īkoti ar ier īcēm gaisa temperat ūras 
regulēšanai. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst ier īces, kas, strauji sama ­
zinot augstspiediena oglek ļa dioksīda spiedienu, k ā rezultātā 
notiek stipra atdzes ēšana (8479. poz īcija), ražo sauso ledu 
(ledus plāksnes).  
8419  R ūpnīcu un laboratoriju iek ārtas ar elektrisku un neelek ­
trisku kars ēšanu (iz ņemot kurtuves, kr āsnis un citas 
iekārtas, kas iek ļautas poz īcijā 8514) materi ālu termiskai 
apstrādei (kars ēšanai, v ārīšanai, apdedzin āšanai vai 
kausēšanai, destil ācijai, rektifik ācijai, steriliz ācijai, paste ­
rizācijai, žāvēšanai, tvaic ēšanai, kondens ācijai vai atdze ­
sēšanai), iz ņemot mājsaimniec ības vajadz ībām izmanto ­
jamās; neelektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas 
ūdenssildītāji 
8419 20 00  Medic īniskie, ķirurģiskie vai laboratoriju sterilizatori  
Šajā apakšpoz īcijā ietvertais apar āts, kas ir paredz ēts kā aprī­
kojums kl īnikām, operāciju zālēm, medic īnas centriem utt., 
sastāv no tvertnes, kur ā medicīnas un ķirurģijas instrumenti, 
kā arī vate, higroskopisk ā šarpija (linu plu či) un citi p ārsie­
namie materi āli tiek pak ļauti temperat ūrai 100 °C vai vair āk, 
lai iznīcinātu mikroorganismus, kas uz šiem materi āliem, 
iespējams, atrodas. 
Parasti šie apar āti ir paral ēlskaldņa vai cilindra form ā, atrodas 
uz paaugstin ājuma un ir ar no ņememiem rež ģiem. Parasti 
trauks ir izgatavots no t ērauda vai alum īnija un ir apš ūts ar 
izolācijas materi ālu. Durvis var b ūt no stikla, lai b ūtu saska­
tāmi iekšpus ē ievietotie instrumenti. Dažas ier īces ir skap īšu 
vai citu m ēbeļu formā. Šajā gadījumā, pašā sterilizator ā var 
būt ievietots plaukts instrumentu vai citu steriliz ējamo priekš ­
metu novietošanai; tas neietekm ē klasifikāciju šajā apak­ 
špozīcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 440  
Šīs ierīces karsē ar spirtu, naftu, g āzi vai elektr ību, un steri ­
lizācija tiek veikta ar verdošu ūdeni (tvertn ēs), ar tvaiku zem 
spiediena (autokl āvos) vai ar karstu sausu gaisu (kr āsnīs), 
atkarībā no ierīces mode ļa. 
8419 50 00  Siltummai ņi 
Siltummai ņus izmanto: 
1. lai izrais ītu temperat ūras maiņu šķidrumos vai g āzēs, 
nemainot to st āvokli, pie tam dažos gad ījumos šāda 
temperatūras maiņa ir pietiekama steriliz ācijas vai pasteri ­
zācijas izrais īšanai; 
2. lai iztvaic ētu vai kondens ētu šķidrumus. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. slāpekļa vai citu g āzu kondensatori; 
2. ierīces, sauktas par “ledusskapjiem vai sald ētājkamerām” 
šķīdinātāju atdzes ēšanai un kondens ācijai, kuras izmanto 
galvenokārt krāsošanā un ķīmiskajā tīrīšanā; 
3. šķidrumu, tvaika vai g āzu dzesēšanas apar āti, kurus 
izmanto daž ādās rūpniecības nozar ēs (piemēram, pieno ­
tavās, alus dar ītavās); 
4. nepārtrauktās pasteriz ācijas apar āti, ko seviš ķi izmanto 
pienotavās (elektrodpasteriz ētāji). 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) 8419 11 00. vai 8419 19 00. apakšpoz īcijās minētie 
momentānie vai uzkr ājuma ūdenssildītāji; 
b) ierīces, kurās: 
— siltumapmai ņu izmanto, lai p ārvērstu šķidrumu vai 
gāzveida vielu ciet ā vielā (piemēram, aerosolveida 
žāvēšana); 
— siltumapmai ņa starp diviem š ķidrumiem nenotiek caur 
sienu (piem ēram, brīvas gaisa pl ūsmas tornis). 
Tādas ier īces parasti klasific ē 8419 89 10. vai 
8419 89 98. apakšpoz īcijā. 
8419 89 10  Dzes ēšanas tor ņi un taml īdzīgas iekārtas tiešai dzes ēšanai 
(bez sadales sienas) ar cirkul ējošu ūdeni 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst dzes ēšanas torņi, kuros dzes ējamais 
ūdens iztvaikošanas ce ļā atdod savu siltumu tieši gais ā. Sasil­
dītais ūdens tiek uzs ūknēts augšā, tad tas dzes ēšanas tor ņa 
iekšpusē brīvi pil lej ā un, tādējādi, augšupejošais gaiss to 
dzesē (skursteņa efekts).  
8419 89 98  Cit ādi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 441  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst j ēlu desiņu kūpināšanas iek ārtas, 
pat gadījumā, kad desi ņas kūpināšanas laik ā tiek pak ļautas 
termiskai apstr ādei, kuras rezult ātā desiņa daļēji vai piln īgi 
tiek novārīta. Šīs iekārtas sastāv no lielas kameras, kura tiek 
uzkarsēta ar spir ālveida tvaika caurul ēm; karsti vai auksti 
dūmi tiek iep ūsti kamer ā no ārienes ar ventilatora pal īdzību. 
Tās ir aprīkotas ar mitrin āšanas sist ēmu, kā arī caurulītēm, 
kurās ir atdzes ēšanai paredz ētais aukstais ūdens. 
Aprīkojuma elementi, kurus paz īst kā “ēdnīcu porciju doz ē­ 
šanas ier īces” galda trauku satur ēšanai un doz ēšanai 
pusdienām ēdnīcās un pašapkalpošan ās restorānos, no š īs 
apakšpozīcijas tiek izsl ēgti pat gad ījumā, kad tie ir apr īkoti 
ar elektrisku sild īšanas ierīci vai karst ā ūdens vanni ņu, lai 
sasildītu ēdienu porcijas (9403. poz īcija).  
8421  Centrif ūgas, arī centrbēdzes žāvētavas; šķidrumu un g āzu 
filtrēšanas vai att īrīšanas ier īces 
8421 39 60  Ar katal īzes procesu  
Šī apakšpoz īcija attiecas uz katal īzes izplūdes gāzu attīrītā­
jiem uzst ādīšanai autotransport ā vai rūpnīcu dūmvadu gāzu 
līnijās, lai atdal ītu slāpekļa oksīdu un, iesp ējams, citus pies ār­ 
ņotājus, piem ēram, oglek ļa monoks īdu un og ļūdeņražus) no 
izplūdes vai d ūmvadu gāzēm, izmantojot ķīmiskās reakcijas, 
lai samazin ātu gaisa pies ārņošanu. Katal īzes pārveidotāji, kas 
ir uzstādīti autotransport ā, sastāv no apvalka, kas satur kera ­
mikas šūnveida strukt ūru (monol ītu paliktni), kurš ir izveidots 
no kanāliem, kas ir p ārklāti ar aktiviz ētu katalīzes materi ālu. 
Rūpniecības uzņēmumā dūmvadu g āzes attīrītāji sastāv no 
atbalsta karkasa, kas satur lielu katal īzes komponentu skaitu. 
Monolītie paliktņi un katal īzes komponenti, kas tiek uzr ādīti 
atsevišķi, tomēr 3815. poz īcijā tiek klasific ēti kā katalizatori.  
8421 39 80  Cit ādi 
Papildus apar ātiem, kas darbojas, izmantojot elektrostatiskos 
un termiskos procesus, šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst g āzes attī­
rīšanas apar āti, kuri sadala g āzes mais ījumu atseviš ķos 
komponentos, izmantojot saglab ājošu procesu.  
8422  Trauku mazg ājamas maš īnas; iekārtas pude ļu un citu 
trauku mazg āšanai un ž āvēšanai; iek ārtas pude ļu, 
kannu, k ārbu, maisi ņu un citu tilp ņu pildīšanai, aizv āko­ 
šanai,nosl ēgšanai, kapsul ēšanai vai mar ķēšanai; iek ārtas 
pudeļu, burku, t ūbiņu un taml īdzīgas taras aizkapsul ē­ 
šanai; cit ādas iekārtas iepakošanai un iesai ņošanai 
(ieskaitot karst ās vakuuma iesai ņošanas iek ārtas); 
iekārtas dzērienu gāzēšanai  
8422 90 10  Trauku mazg āšanas maš īnām 
Programm ējami laika releji trauku mazg āšanas maš īnām, kuri 
tiek uzrādīti atseviš ķi, tiek klasific ēti atbilstoši to īpašībām 
(piemēram, 9107 00 00. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 442  
8423  Iek ārtas svēršanai (iz ņemot svarus ar 0,05 g un liel āku 
precizitāti), arī svari, kas apg ādāti ar ier īcēm masas 
kontrolei un apr ēķināšanai; jebkura veida svaru atsvari  
8423 20 00  Svari pre ču nepārtrauktai sv ēršanai uz konveijera  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektromeh āniskajie svari konvei ­
jeriem. Š ādu svaru konstrukcija un darb ības princips atbilst 
elektromeh ānisko svaru konstrukcijai un darb ības principam, 
kas ir aprakst īts 8423 81 10.–8423 89 00. apakšpoz īciju 
skaidrojumos.  
8423 30 00  Past āvīgas masas svari un svari noteiktu materi āla 
porciju iepild īšanai tilpn ēs un konteineros, ieskaitot 
bunkura svarus  
Šī apakšpoz īcija attiecas uz iepriekš aprakst īto veidu elektro ­
mehāniskajiem svariem. Š ādu svaru konstrukcija un darb ības 
princips atbilst elektromeh ānisko svaru konstrukcijai un 
darbības principam, kas ir aprakst īts 8423 81 10.– 
8423 89 00. apakšpoz īciju skaidrojumos.  
8423 81 10 l īdz 
8423 89 00  Citādas svēršanas iek ārtas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst elektromeh āniskie svari, kuros 
priekšmetu svars tiek p ārveidots elektrisk ā signālā (strāvā), 
izmantojot p ārveidotāju, kas ir ier īkots svaros; p ēc tam strāvu 
izmēra mērinstruments, kas ir ieb ūvēts svaros. K ā likums, 
mērīšanas pārveidotāji šādos svaros sast āv no slodzes 
šūnām vai stie ņiem ar tenzodev ējiem (elektriskiem rezisto ­
riem), kas ir savienoti kop ā, izveidojot elektrisko tilti ņu. 
Spēks, ar kuru sveramais ķermenis deform ē slodzes š ūnas, 
izsaucot tenzodev ēja garuma izmai ņas (saraušanos vai paga ­
rināšanos), ar to izmainot pretest ību, kas ir proporcion āla 
sveramajai masai un m ērinstrumentam uz svariem, tiek nova ­
dīta strāvas izmai ņu veidā, izmantojot m ērīšanas tilti ņa 
pretestību. 
Papildus m ērinstrumentam, kurš paz īstams k ā “svara 
pārbaudes” ( weighing-out ) bloks, svaru displejs vai svara 
indikators, kurš parasti ietilpst atseviš ķā apvalkā, elektrome ­
hāniskajiem svariem var b ūt arī citi bloki, kuri ar vadiem ir 
savienoti kop ā (piemēram, tastat ūra, atmiņas bloks, printeris, 
videomonitors VDU, kontrolieris un karšu nolas ītājs 
piekļuves vad ībai svariem). Š ī veida sv ēršanas sist ēmās 
vairāki svari var tikt pievienoti kop ējam mērinstrumentam 
(ko pazīst arī kā “attālinātos svēršanas termin ālus”). 
Iepriekš min ētie svari var ar ī tikt aprīkoti ar interfeisu, caur 
kuru svari var tikt pievienoti autom ātiskai inform ācijas 
apstrādes ierīcei. 
Elektromeh āniskie svari tiek uzskat īti par “elektroniskiem 
svariem”, ja svaru m ērinstrument ā ir iebūvēti mikroprocesori, 
piemēram, lai apr ēķinātu maksu par nosv ērto daudzumu, 
izmantojot vienas vien ības cenu (piem ēram, svaros ievad ītu 
viena kilograma cenu).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 443  
8424  Meh āniskas ier īces (ar roku darbin āmas vai cit ādas) 
šķidrumu un pulverveida vielu izsmidzin āšanai vai izklie ­
dēšanai; ugunsdz ēšamie apar āti, uzpild īti vai neuzpild īti; 
pulverizatori un taml īdzīgas ierīces; smilšu str ūklas vai 
tvaikstrūklas maš īnas un taml īdzīgi smidzin āšanas apar āti 
8424 30 10  Darbin āmi ar saspiestu gaisu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst smilšu izp ūšanas maš īnas, kuru 
sastāvā ir gaisa kompresors, kuru izmanto dzirkste ļaizdedzes 
sveču tīrīšanai vai monol ītu elektrisko kondensatoru pieska ­ 
ņošanai. 
Pieskaņošana noz īmē kondensatora str āvu vadoš ā materiāla 
atdalīšanu, izmantojot smilšu str ūklu, lai ieg ūtu kondensatora 
vēlamo kapacit āti. 
8424 89 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcija ietilpst “mazg āšanas maš īnas” motoriz ēto 
transportl īdzekļu, metālisko deta ļu vai citu izstr ādājumu tīrī­ 
šanai ar ūdens, benz īna vai citu š ķidrumu str ūklu; tās ir aprī­
kotas ar s ūkni, šļūtenēm ar sprausl ām, kā arī, atkarībā no 
konkrēta gadījuma, padeves ier īci, sildīšanas iek ārtu utt., lai 
izveidotu pabeigtu bloku. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst augstspiediena ūdens tīrī­ 
šanas iek ārtas (8424 30 01.–8424 30 08. apakšpoz īcija).  
8426  Derikcelt ņi; celtņi, ieskaitot kabe ļceltņus; pārvietojam ās 
ceļamkāpnes, stat ņu transportieri un celt ņautomobi ļi 
8426 41 00 un 
8426 49 00  Citas pašg ājējas ceļamās mašīnas un meh ānismi  
Skat. 8426. poz īcijas HS skaidrojumu (b) da ļas 2. punktu, 
“pašgājēji un citas “p ārvietojam ās” mašīnas”. 
Lai atšķirtu šajās apakšpoz īcijās minētos pašgājējmehāni­
smus, no vienas puses, un 8705. poz īcijā minētos speciāliem 
mērķiem paredz ētos pašg ājējtransportl īdzekļus, no otras 
puses, šaj ās apakšpoz īcijās minētajiem pašg ājējmehānismiem 
parasti ir sekojošas īpašības: 
1. tos darbina motors, kurš ir da ļa no pacelšanas meh ānisma; 
2. to maksim ālais ātrums ir 20 km stund ā; 
3. tiem ir viena kab īne, kas ir da ļa no pacelšanas meh ānisma; 
4. kad piekrauti, tie parasti nekustas vai ar ī, ja kustas, tad to 
kustība ir ierobežota un pak ļauta to celšanas funkcijai.  
8428  Cit ādas maš īnas un iek ārtas celšanai, p ārvietošanai, 
iekraušanai vai izkraušanai (piem ēram, lifti, eskalatori, 
konveijeri, telferi)  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 444  
Šajā pozīcijā neietilpst k āpurķēžu lifti ar k āpurķēžu sliežu 
sistēmām, ko izmanto braucamkr ēslu un personu, kas tajos 
atrodas, p ārvietošanai augšup un lejup pa k āpnēm; tie ietilpst 
pozīcijā 8714 kā braucamkr ēslu piederumi.  
8428 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. rituļceļi vai rituļkonveijeri ar meh ānisko piedzi ņu vai bez 
tās, kas paredz ēti izejvielas padevei velm ēšanas stend ā un 
produkcijas no ņemšanai no stenda, vai ar ī produkcijas 
transportēšanai no viena stenda uz citu; 
2. sviras ru ļļi ar līdzīgām funkcij ām kā iepriekš min ētajām 
iekārtām, un kas sast āv no div ām rituļu rindām, starp 
kurām virzās produkcija; 
3. rituļu dzesēšanas iedobes, kuras atrodas velm ētavas iekārtu 
galā un pa kur ām lēnām pārvietojas produkcija (piem ēram, 
stieņi un stieples), kam ēr apkārtējais gaiss to atdzes ē; 
4. velmētavu pacelšanas vai apg āšanas ritu ļceļi ar vairākiem 
citu uz cita uzkl ātu valču komplektiem (tr īslīmeņu un divi 
dīvlīmeņu stendi). T āda iekārta ietver ritu ļceļu, kas velm ē­
tavas tālākajā galā apgāžas attiec ībā pret asi. Ritu ļceļi ir 
aprīkoti ar rot ējošiem cilindriem (val čiem) ar meh ānisko 
piedziņu. Pēc iziešanas caur vienu val ču komplektu 
produkcija non āk uz rituļceļa, kurš tad apg āžas un savie ­
nojas ar n ākamo val ču komplektu, starp kuriem ar meh ā­
niskās piedziņas cilindru pal īdzību tiek dz īta cauri 
produkcija; 
5. pārvietošanas ier īces, ko izmanto paral ēlstendu velm ē­
tavās, lai pārvietotu, piem ēram, stieņus no pirm ā stenda 
rituļceļa uz otrā stenda ritu ļceļu; 
6. noliekšanas un apg āšanas ierīces; 
7. ierīces, kas paredz ētas stipri radioakt īvu vielu p ārvieto­ 
šanai no t āluma (ar t ālvadību). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst autom ātiskie liet ņu manipulatori 
un iekārtas (piem ēram, kravas celt ņi un pārvietojamie tiltu 
celtņi), kuri, kaut ar ī tos izmanto produkcijas padevei velm ē­
tavās, velmētavu darb ā nepiedal ās tieši (8426 12 00., 
8426 41 00., 8426 49 00. vai 8426 99 00. apakšpoz īcija).  
8429  Pašg ājēji buldozeri ar main āmu vērstuvi, autogreideri, 
planētāji, skrēperi, meh āniskās lāpstas, ekskavatori, vien ­
kausa kr āvēji, blietēšanas maš īnas un ce ļa veltņi ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 445  
8429 30 00  Skr ēperi 
Skat. 8429. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (C) da ļu. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst kombin ētie skrēperi, kuri sast āv 
no traktora (pat ar ī tikai ar vienu asi) un paša skr ēpera. 
Piemērojot 87. noda ļas 2. piez īmi, katrs elements ir j āklasi­
ficē savā atbilstošaj ā pozīcijā (traktori – 8701. poz īcijā un 
skrēperi – 8430 69 00. apakšpoz īcijā). 
8432  Lauksaimniec ības, dārzkopības un mežsaimniec ības 
tehnika augsnes sagatavošanai un apstr ādei; mauri ņu 
vai sporta laukumu velt ņi 
8432 30 11  Prec īzās izsējas sējmašīnas ar centr ālo piedziņu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst maš īnas, kuras izvieto s ēklas vai 
atsevišķus graudus augsn ē, rindās ar vien ādu kontrol ētu 
atstarpi. Š īs mašīnas var izvietot s ēklas arī vienlaic īgi 
vairākās rindās. 
8433  Maš īnas un meh ānismi lauksaimniec ības kultūru novāk­ 
šanai vai kulšanai, ieskaitot salmu vai lopbar ības preses; 
zāles vai siena p ļaujmašīnas; maš īnas olu, aug ļu vai citu 
lauksaimniec ības produktu t īrīšanai, šķirošanai vai br āķē­ 
šanai, izņemot maš īnas, kas ietvertas poz īcijā 8437  
8433 11 10 l īdz 
8433 19 90  Pļaujmašīnas mauri ņiem, parkiem vai sporta laukumiem  
Skat. 8433. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļas priekšp ēdē­
jo punktu ar atsauci uz braucošiem z āles pļāvējiem.  
8438  Cit ādas iekārtas pārtikas rūpniecībai, dzērieniem, kas 
citur šajā nodaļā nav min ētas, izņemot iekārtas dzīvnieku 
un augu tauku un e ļļu ekstrakcijai vai apstr ādei 
8438 80 10  T ējas vai kafijas sagatavošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst maš īnas dažādu tējas šķirņu samai­
sīšanai un kafijas ma ļamās mašīnas. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst maš īnas gatavas t ējas vai kafijas 
rūpnieciskajai sagatavošanai (8419 81 20. apakšpoz īcija), 
kafijas grauzd ējamās mašīnas (8419 89 98. apakšpoz īcija) 
un mašīnas kafijas pulvera (š ķīstošās kafijas) ražošanai 
(8419 39 00. apakšpoz īcija).  
8439  Iek ārtas papīra masas ražošanai no celulozes š ķiedrmate ­
riāliem vai pap īra un kartona ražošanai un apdarei  
8439 30 00  Pap īra vai kartona apdares iek ārtas ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 446  
Papildus 8439. poz īcijas HS skaidrojumu (III) da ļā minē­
tajām iekārtām šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī mašīnas apretē­ 
šanai ar pergamentu. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) iekārtas ar funkcij ām, kas ir l īdzīgas iepriekš min ētajām, 
bet kuras apstr ādā nevis pap īra vai kartona loksnes, bet 
izstrādājumus no šiem materi āliem. Piem ēram, iekārtas 
papīra apvalku (tas īšu) un iepakojuma vaskošanai ar 
iemērkšanu (8479 89 97. apakšpoz īcija). Iek ārtas, ar 
kurām izgatavo pap īra vai kartona izstr ādājumus, tādus 
kā papīra apvalkus, kastes, konteinerus utt., ir ietvertas 
8441. poz īcijā; 
b) iekārtas, ar kur ām, iedarbojoties uz pap īra vai kartona 
loksnēm, tiek ieg ūti izstrādājumi, kuri nomenklat ūras 
mērķiem vairs netiek uzskat īti par pap īru vai kartonu. 
Tā ir, piemēram, gadījumā ar iekārtām papīra noklāšanai 
ar abraz īviem vai fotojut īgo emulsiju uzkl āšanai 
(8479 89 97. apakšpoz īcija).  
8441  Citas iek ārtas papīra masas, pap īra un kartona izstr ādā­
jumu ražošanai, ieskaitot visdaž ādākās mašīnas papīra un 
kartona griešanai  
8441 10 20  Cit ādas garengriešanas un š ķērsgriešanas iek ārtas 
Šajā apakšpoz īcijā ir ietvertas iek ārtas, kuras ražo īpaša 
formāta loksnes no negrieztiem pap īra ruļļiem, vai nu tikai 
šķērsgriežot, vai ar ī garengriežot un š ķērsgriežot vienlaic īgi. 
8441 10 30  Griešan ās mašīnas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst iek ārtas, kuras ar vienu asmeni 
griež pap īra kaudzes, kam ēr piespied ējs, kas novietots virs 
griezējgalda, cieši tur pap īru vietā gar griezumu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī iekārtas ar vienu nazi un rot ē­
jošu griez ējgaldu gr āmatu bloku apgriešanai, kur ās grāmatu 
blokus pagriež par 90 gr ādiem pēc pirmā un otrā griezuma.  
8441 10 70  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst maš īnas ar trim nažiem, kas attie ­
cībā cits pret citu uzst ādīti 90 grādu leņķī, un ko izmanto 
grāmatu bloku st ūru nolīdzināšanai. Divi naži vienlaic īgi 
līdzina grāmatu bloku augš ējās un apakš ējās malas, un tad 
trešais nazis nol īdzina priekš ējo malu, vai otr ādi. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar roku vai ped āli darbināmas 
ierīces. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 447  
8442  Iek ārtas, aparat ūra un apr īkojums (iz ņemot poz īcijā 8456 
un 8465 min ētos darbgaldus) plašu, cilindru vai citu tipo ­
grāfijas elementu sagatavošanai vai izgatavošanai; plates, 
cilindri un cit ādi tipogr āfijas elementi; plates, cilindri un 
litogrāfijas akme ņi, kas sagatavoti iespiešanai (piem ēram, 
apvirpoti, sl īpēti vai pul ēti) 
8442 30 10  Fotosalikšanas un maket ēšanas ier īces 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst fotosalikšanas un maket ēšanas 
ierīces, kas maketu sagatavo, izmantojot uz groz āmiem 
diskiem sec īgi uzmont ētus gaismkop ēšanas simbolus vai 
īpašu matri ču veidolu, vai simbolus, kas ar katodstaru 
lampu veidoti, izmantojot s īku pārklājošos punktu matrici. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī maketēšanas ier īces, kas 
izmanto uz gaismkop ēšanas filmas projic ētu lāzera staru. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) citādas nozīmes datu apstr ādes mašīnas, kuras papildus, 
piemēram, grāmatvedības un algu gr āmatvedības funk ­
cijām, izmanto fotosalikšanai, un šaj ā nolūkā tās ar vadu 
(datora piesl ēgumu) ir pievienotas fotosalikšanas un make ­
tēšanas iekārtai, ar m ērķi regulēt šo iekārtu un pieg ādāt tai 
tipogrāfijas salikuma datus (8471. poz īcija – skat. š īs 
nodaļas 5. piez īmes (A) da ļu); 
b) atseviš ķā radiotelegr āfa raidītāj- un uztv ērējaparatūra 
(8517. poz īcija).  
8442 30 91  Burtu liešanai un salikšanai (piem., linotipi, monotipi, 
intertipi), ar liešanas iek ārtu vai bez t ās 
Literas var liet manu āli vai meh āniski, tam izmantojot vair āk 
vai mazāk sarežģītas ierīces. Pozīcijā ietverti š ādi aparāti un 
ierīces: 
1. matrices, nelielas plates (parasti vara vai ni ķeļa), kurās 
iespiedumi veidoti ar puansonu. T ās izmanto atseviš ķu 
burtu liešanai; 
2. manuālai piekas īšanai izmantojami burta apveida izl īdzi­
nāšanas galdi. B ūtībā tie sastāv no ļoti gluda galda ar 
šķeltu vidus da ļu un skavu burta fiks ēšanai; 
3. autom ātiskās burtu liešanas ier īces. Tajās iespiedlente tiek 
veidota burtu pa burtam, ta ču tas nav makets. Parasti t ās 
sastāv no elektrisk ā tīģeļa, kurā atrodas kaus ēts metāls, 
lejamveidnes dzes ēšanas ierīces, ko izmanto saciet ēšanas 
paātrināšanai, un burta piekas īšanas un ēvelēšanas 
mehānismiem;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 448  
4. līnijām, starpin āmiem elementiem (form āta pildeņiem) u.c. 
paredzētas burtu liešanas ier īces, kuru darb ības pamat ā ir 
profila izpres ēšana; 
5. likņi, ko izmanto maket ēšanas uzs ākšanai un uz kuriem 
vienu vai vair ākas literu l īnijas saliek manu āli. Tie sast āv 
no nelielas pien ācīgi noēvelētas koka vai met āla plāksnes 
ar uzmalām divās pretējās malās, bieži vien tiem uzst ādīta 
kustīga fiksācijas sliede. Poz īcijā ietilpst l īdzīgi, taču 
lielāki salikuma d ēļi, kas fiks ē visus lapai paredz ētos 
burtus; 
6. ietvari, dzelzs vai t ērauda liešanas r āmji vairāku drukai 
paredzētu lapu uzglab āšanai. Vienu, divas vai četras 
lapas ietvar ā fiksē ar metāla saslēgšanas ķīļiem (īpaši 
metāla ķīļi) vai ar meh āniskām ķīlēšanas ier īcēm (ar 
uzgriežņiem vai skr ūvēm u.c.), kas ar ī ietilpst šaj ā pozī­
cijā. 
Līdztekus iepriekš min ētajām burtu liešanas un burtu salik ­ 
šanas ierīcēm un iek ārtām pastāv liela grupa citu ier īču, ar 
kurām burtus meh āniski lej un ar ī saliek. To veic, vai nu ar 
vienu ier īci izpildot vienu oper āciju, vai divas atseviš ķas 
operācijas izpildot ar div ām dažādām, taču savstarp ēji papil­
dinošām ierīcēm (ar pirmo ier īci sagatavo perfor ētu papīra 
lenti, kas kontrol ē otrās ierīcēs darbību, kuras uzdevums ir 
liet vai nu atseviš ķus, vai līnijveida blokos izvietotus burtus). 
Šo bieži vien sarež ģīto mašīnu grupā ietilpst š ādas ierīces: 
1. atseviš ķu burtu liešanas un salikšanas ier īces (monotipi), 
ko darbina ar perfor ācijas ierīci iepriekš perfor ēta lente, ar 
pneimatiskajiem relejiem izv ēlas īpašas matrices, kas 
atrodas atseviš ķu burtu simbolu ražošanas ier īcē, un tos 
ievieto salikuma d ēlī (tas iebūvēts ierīcē). 
Šīs ierīces izmanto kop ā ar perfor ācijas ierīci, kas apr īkota 
ar tastatūras perforatoru, ar ko uz pap īra lentes izveido 
maketa sagatavi. Min ētās perforācijas ierīces klasific ē 
šeit pat; 
2. tastatūras ierīces, ko izmanto atseviš ķu burtu liešanai un 
salikšanai; visas darb ības veic, izmantojot vienu iek ārtu 
(rototips u.c.); 
3. Līnijmaketa burtu liešanas ier īces. Kad matrices manu āli 
saliktas līnijās, tās ievieto burtu liešanas ier īcē, kas izga ­
tavo burtu l īniju; 
4. Burtu l īniju salikšanas un liešanas ier īces. Tās ir sarež ­ 
ģītas, daudzveid īgas tastat ūras ierīces (intertips, linogr āfs 
u.c.), ar kur ām burtu l īnijas gan saliek, gan lej, izmantojot 
vienu ier īci. Dažas no min ētajām ierīcēm aprīkotas ar 
iekārtu, kas nodrošina to darbin āšanu, izmantojot perfo ­
rētas papīra lentes, kuras sagatavotas ar citu ier īci. Arī 
tās ietilpst šaj ā pozīcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 449  
8442 30 99  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst iek ārtas, aparat ūra un apr īkojums, 
ko izmanto, lai sagatavotu u izgatavotu plates, cilindrus vai 
citus tipogr āfijas elementus, kas aprakst īti pozīcijas 8442 HS 
skaidrojumos, (A) punkta (1) l īdz (3) apakšpunkts.  
8442 50 20 un 
8442 50 80  Tipogrāfijas plates, cilindri un cit ādi tipogr āfijas 
elementi; plates, cilindri un litogr āfijas akme ņi, kas saga ­
tavoti iespiešanai (piem ēram, apvirpoti, sl īpēti vai pul ēti) 
Dabiskais litogr āfijas akmens sast āv no kaļķakmens veida ar 
smalkiem viendab īgiem graudi ņiem. Mākslīgais litogr āfijas 
akmens parasti ir izgatavots no cementa un kalcija karbon āta, 
kas ir sasmalcin āts un tad sakompres ēts. 
Šajās apakšpoz īcijās ietvertie litogr āfijas akme ņi ir: 
— pārklāti ar attēliem, vai nu z īmētiem ar roku vai ar ī 
pārnestiem fotogr āfiski; vai 
— apvirpoti un sl īpēti tādā pakāpē, lai tie bez t ālākas 
apstrādes būtu piemēroti zīmēšanai vai rakst īšanai; 
Kaļķakmens (paz īstams kā “litogrāfijas akmens”) neatt īrītā 
stāvoklī šajās apakšpoz īcijās neietilpst un ir ietverts 
2530 90 00. apakšpoz īcijā. 
8443  Iespiedmaš īnas, izmantojot plates, cilindrus un citus tipo ­
grāfijas komponentus, kas min ēti pozīcijā 8442; cit ādi 
printeri, kop ēšanas maš īnas un faksa apar āti, komplekt ā 
vai atseviš ķi; to daļas un piederumi  
8443 32 30  Faksa apar āti 
Skat. poz īcijas 8443 HS skaidrojumus, (II) da ļas (C) punktu.  
8443 39 31  Ar optisko sist ēmu 
Šīs apakšpoz īcijas maš īnās iebūvēta oriģināla skenēšanai 
paredzēta optiskā sistēma (lielākoties tā sastāv no gaismas 
avota, kondensatora, l ēcām, spogu ļiem, prizm ām vai optisko 
šķiedru kūļa vai taml īdzīgām ierīcēm). 
8443 39 39  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā iekļautas gaismkop ēšanas un diazokop ē­ 
šanas ierīces, kuras izmanto caursp īdīgu oriģinālu kopēšanai 
uz gaismjut īga papīra. Rezult ātā, gaismai izejot caur caursp ī­
dīgo oriģinālu, diazosavienojumi vai gaismjut īgi dzelzs s āļi 
kopējošā papīra apgaismotajos laukumos sabr ūk. Neapgai ­
smotos laukumus padara redzamus, att īstot. Ar š īm mašīnām 
parasti tiek ieg ūtas zilganas kr āsas kopijas, kur ās atsevišķās 
līnijas nav tik asas k ā oriģinālā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 450  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī kontaktkop ēšanas un termoko ­
pēšanas ierīces. 
8443 39 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst bezuzsitiena iespiedmaš īnas, kas 
nespēj pieslēgties autom ātiskai datu apstr ādes iekārtai vai 
tīklam, piem ēram, šādas: 
1. termisk ās iespiediek ārtas, kurās elektriski sasild īta termālā 
drukas galvi ņa vajadzīgās rakstzīmes vēlamās zīmes uz 
siltumjutīga papīra, izmantojot punktu matrici; 
2. elektrostatisk ās iespiediek ārtas, kur ās rakstāmgalviņas 
kustīgie, statiski uzl ādētie metāla uzgaļi veido neredzamas 
zīmes, ko veido mazi, elektrostatiski uzl ādēti punkti uz 
elektrogrāfiska pap īra. Tonera š ķidrumu izmanto, lai 
pārklātu uzlādētos punktus ar iespiedkr āsu un izveidotu 
redzamas z īmes. 
Iepriekš nor ādītās iespiedmaš īnas, kas vad ības inform āciju 
saņem no datu nes ējiem (piem ēram, kompaktdiski 
(CD ROM), disketes, magn ētiskās lentes vai pusvad ītāja) 
vai mašīnām, kas nav autom ātiskas datu apstr ādes mašīnas 
(piemēram, digit ālās fotokameras, videokameras, telefoni 
šūnu tīkliem).  
8443 91 10 l īdz 
8443 99 90  Daļas un piederumi  
Papildus poz īcijas 8443 HS skaidrojumos min ētajām detaļām 
un piederumiem šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. autom ātiskās padeves iek ārtas skārda iespiedmaš īnām; 
2. uzstiepšanas ier īces, parasti pneimatisk ās, papīra, ko velk 
no ruļļu turētājiem, stiepuma nodrošin āšanai; 
3. anti-ofsetspieduma ier īces, izņemot aerosola tipa ier īces; 
4. Drukas ķēdes, belze ņu galviņas, burtu galvi ņas un ritenti ņi 
„daisy”.  
8443 99 10  Elektroniskie bloki  
Elektroniskie bloki sast āv no vienas vai vair ākām iespieds ­
hēmām, kas ir apr īkotas ar elektronisk ām integr ālajām 
shēmām, kuras iek ļautas poz īcijā 8542. Tie var satur ēt arī 
atsevišķus aktīvos elementus, atseviš ķus pasīvos elementus, 
pozīcijā 8536 min ētos izstrādājumus vai citas elektrisk ās 
vai elektromeh āniskās ierīces, ar nosac ījumu, ka t ās nezaudē 
savas elektronisko bloku īpašības. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) mehānismi (bez elektroniskiem komponentiem);  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 451  
b) moduļi (kuri sast āv no meh ānismiem un elektroniskaiem 
blokiem), piem ēram, kasešu, kompaktdisku vai DVD 
dzinis datu, video vai ska ņas reproduc ēšanai, kuri sast āv 
no mehānismiem un vad ības un sign ālu apstrādes elektro ­
niskajiem blokiem.  
8445  Maš īnas tekstilš ķiedru sagatavošanai; v ērpšanas, k ārto­ 
šanas vai š ķeterēšanas maš īnas un cit ādas iekārtas tekstil ­
dziju ražošanai; t īšanas un spol ēšanas (ieskaitot audu 
spolēšanas) maš īnas un maš īnas, kas sagatavo tekstilpave ­
dienus izmantošanai poz īcijās 8446 vai 8447 maš īnās 
8445 90 00  Cit ādi 
Papildus 8445. poz īcijas HS skaidrojumu (E) da ļā minētajām 
mašīnām šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī mašīnas metu dzijas 
uztīšanai no š ķērētāja cilindra uz diegu velt ņa, mašīnas, ar ko 
savīt un padot diegu aušanas laik ā un diega iev ēršanas 
mašīnas izšūšanai. 
No otras puses, “rokas mezglot āji”, kas ir nelielas ier īces, ko 
tur rokā un ar kuru sasien sarautos diegus, ir ietverti 
8205. poz īcijā. 
8446  Aušanas iek ārtas (stelles)  
Šajā pozīcijā ietilpst 8446. poz īcijas HS skaidrojumos aprak ­
stītās stelles, ieskaitot Aksminstera pakl āju stelles, b ārkšu 
stelles, uzk ārstu (spalvainu, p ūkainu, dūnu, vilnas) audumu 
stelles, frot ē auduma stelles, krepa auduma stelles, linu 
auduma stelles, buru audekla stelles, transmisijas siksnu 
stelles un siksnu stelles.  
8447  Ad āmmašīnas, ketel ēšanas maš īnas un maš īnas poza ­
menta pavediena, tilla, mež ģīņu, izšuvumu ieg ūšanai, 
lenšu izgatavošanai, t īklu siešanai, malu apstr ādāšanai un 
paklāju mašīnas 
8447 20 20 un 
8447 20 80  Plakanad īšanas maš īnas; ketel ēšanas maš īnas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tambor ēšanas maš īnas, kas p ēc 
savas būtības ir ķēdes veida ad āmmašīnas, ko izmanto deko ­
ratīvo rotājumu, bārkstu, aizkaru, t īklu, mežģīņu un līdzīgu 
izstrādājumu izgatavošanai (t ādas kā trešu stelles, mež ģīņu 
stelles, aizkaru maš īnas un lenšu stelles).  
8447 90 00  Cit ādas 
Papildus 8447. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļā aprakstī­
tajām mašīnām šajā apakšpoz īcijā ir ietvertas:  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 452  
1. rokas izš ūšanas maš īnas (izšūšanas maš īnas ar pantogr āfa 
atspolēm), autom ātiskās atspoļu izšūšanas maš īnas, aprī­
kotas ar žakardmeh ānismu vai l īdzīgiem meh ānismiem, 
izšūšanas maš īnas ar vair ākām adatām, un daudzgalvi ņu 
automātiskās izšūšanas maš īnas (ar vair ākām mašīngal­
viņām uz viena galda un apr īkotas ar žakardmeh ānismu 
vai līdzīgiem meh ānismiem); 
2. spoles mež ģīņu mašīnas, uz kur ām, izmantojot spoli, izga ­
tavo mežģīnes, kas sast āv no viena vai vair ākiem diegiem 
(spoles mež ģīnes); 
3. mašīnas apšūšanai ar lenti (tresi) un v ārpstiņu mašīnas, 
kuras ar padev ējiem (vārpstiņām), kas apr īkoti ar diegu 
spolītēm, krusto diegus un veido cirkul āras (apaļas) un 
sinusoidālas trajektorijas, un izgatavo izstr ādājumus gabal ā 
(piemēram, plakanas vai apa ļas lentes) vai form ās (apšu­
vumu, lentes, pirmdziju, cauru ļveida lentes, ap ģērbu 
apmales), vai p ārklāj ar diegiem pogas, koka izstr ādā­
jumus, ieloces, utt. (piem ēram, apaļo lenšu stelles, cauru ļ­
veida pinumu stelles, iesai ņojuma lenšu stelles). 
Tomēr speciālās lenšu maš īnas, kas paredz ētas troses 
stiepļu vai citu elektrisko vad ītāju pārklāšanai vai kuras 
sapin vai savij elast īgos stiep ļu vadītājus, ir ievertas 
8479. poz īcijā; 
4. mašīnas rotājumu izgatavošanai (iz ņemot iepriekš ējā 
(3) punkt ā minētās lenšu izgatavojam ās mašīnas, ieskaitot: 
a) mašīnas pušķu un bārkšu izgatavošanai; 
b) mašīnas apaļu un ornament ālu bārkšu izgatavošanai un 
mašīnas bārkšu virte ņu izgatavošanai, kas paredz ētas 
Ziemassv ētku eglēm; 
c) bārkšu vīšanas un griešanas maš īnas. 
Tomēr izlīdzinātājmašīnas, tas ir, stelles lenšu vai rot ā­
jumu izgatavošanai, ietilpst 8446. poz īcijā, un tambor ē­ 
šanas maš īnas rotājumu izgatavošanai ietilpst 8447 20 20. 
vai 8447 20 80. apakšpoz īcijās. 
8448  Pal īgierīces izmantošanai poz īcijās 8444, 8445, 8446 vai 
8447 min ētajās mašīnās (piemēram nīšu pacēlāji, žakard ­
mašīnas, autom ātiskās kustības aptures, atspo ļu maiņas 
mehānismi); da ļas un piederumi izmantošanai vien īgi vai 
galvenok ārt šajā pozīcijā vai poz īcijās 8444, 8445, 8446 
un 8447 min ētajās mašīnās (piemēram vārpstiņas un 
vārpstiņu spārniņi, adatu garnit ūras, ķemmes, izvilkšanas 
sprauslas, atspoles, n īšstāvi un nīšstāvu rāmji, trikot āžas 
adatas)  
8448 11 00 un 
8448 19 00  Palīgiekārtas 8444 ., 8445 ., 8446 . vai 8447 . poz īcijās 
minētajām mašīnām 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst:  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 453  
a) mašīnas diegu atlikumu no ņemšanai no ste ļļu spolēm un 
asmeņu tīrītāji (8479 89 97. apakšpoz īcija); 
b) aprīkojums, kas p ārbauda diegu regularit āti, tinot uz 
cilindra vai d ēļa (9017 80 90. apakšpoz īcija); 
c) diegu t īrītāji, izmantojot elektronisko procesu – piem ēram, 
fotoelektriskos elementus (9031 80 34. vai 9031 80 38. 
apakšpozīcija).  
8450  Ve ļas mazg ājamās mašīnas mājsaimniec ībai vai ve ļas 
mazgātavām, ieskaitot maš īnas ar sausin āšanas ier īcēm 
8450 11 11 l īdz 
8450 19 00  Mašīnas ar saus ās veļas ietilpību ne vair āk kā 10 kg  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: tovera tipa ve ļas mazgājamās 
mašīnas ar lāpstiņām, maisītājiem, pulsatoriem utt., vai ar 
izsmidzin āšanas sist ēmu; cilindra tipa ve ļas mazg ājamās 
mašīnas, ieskaitot t ās, kurās mazgāšanas cilindrs darbojas 
arī kā veļas žāvēšanas centrif ūga; kombin ētās veļas mazgā­
jamās mašīnas, kurās cilindra vai tovera tipa mazg āšanas 
mehānisms ir sakombin ēts vienā apvalkā ar 8421. poz īcijā 
minēto veļas žāvēšanas centrif ūgu. 
Šīs veļas mazgājamās mašīnas uzskata par ve ļas mazgājamām 
mašīnām ar ne vair āk kā 10 kg sausas ve ļas ietilpību, ja to 
cilindra vai tovera iekraušanas tilpums ir: 
1. 120 litri (120 dm  3 ) vai maz āk gadījumā ar cilindra tipa 
mašīnām; 
2. 150 litri (150 dm  3 ) vai maz āk gadījumā ar tovera tipa 
mašīnām ar mais ītājiem vai l āpstiņām; 
3. 200 litri (200 dm  3 ) vai maz āk gadījumā ar tovera tipa 
mašīnām ar pulsatoriem; 
4. 250 litri (250 dm  3 ) vai maz āk gadījumā ar tovera tipa 
mašīnam ar izsmidzin āšanas sist ēmu. 
Nosakot tilpumu, ir j āņem vērā, ka: 
1. gadījumā ar cilindra tipa maš īnām rievojums uz cilindra 
vai jebkādas speci āli izveidotas formas izmai ņas nav 
jāņem vērā; 
2. gadījumā ar tovera tipa maš īnām par pamatu nav j āņem 
pilns tovera dzi ļums (mērīts līdz augšējai malai), bet 
augstums l īdz ūdens līmeņa atzīmei – pilns tovera dzi ļums 
mīnus 10 cm.  
8451  Iek ārtas (izņemot poz īcijā 8450 min ētās mašīnas) tekstil ­
dzijas, audumu un gatavo tekstilizstr ādājumu mazg ā­ 
šanai, t īrīšanai, ž āvēšanai, gludin āšanai, pres ēšanai 
(ieskaitot sakaus ēšanas preses), balin āšanai, kr āsošanai, 
apretēšanai, apdarin āšanai, pies ūcināšanai vai impregn ē­ 
šanai un maš īnas, ko izmanto linoleju vai taml īdzīgu 
grīdas segumu ražošan ā pastas uzkl āšanai uz pamat ­
drānas vai cit ādas pamatnes; maš īnas audumu sat īšanai, 
attīšanai, loc īšanai, griešanai un robošanai  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 454  
8451 90 00  Da ļas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
a) speciāli konusi un spoles kr āsošanas iek ārtām un apara ­
tūrai (klasific ējami atbilstoši materi ālam, no kura tie ir 
izgatavoti, skat. XVI sada ļas 1. piez īmes (c) punktu); 
b) asmeņi un griez ēji pļaujmašīnām (8208. poz īcija); 
c) elektrostatisk ās ierīces izsuku maš īnām (8543. poz īcija).  
8452  Šujmaš īnas, izņemot poz īcijas 8440 broš ēšanas maš īnas; 
skapīši, pamatnes un p ārsegi, kas īpaši paredz ēti šujma­ 
šīnām; šujmaš īnu adatas  
8452 10 11 un 
8452 10 19  Šujmašīnas (tikai sl ēgdūrienam), ar galvi ņām ar masu ne 
vairāk kā 16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru; šujma ­ 
šīnu galviņas (tikai sl ēgdūrienam), ar masu ne vair āk kā 
16 kg bez motora vai 17 kg ar motoru  
1. Šajās apakšpoz īcijās ietilpst šujmaš īnas un šujmaš īnu 
galviņas, kam piem īt abas tālāk minētās īpašības: 
a) tām ir jābūt tikai maš īndūrienam (skrejošais d ūriens, 
līkloču dūriens, dekorat īvais dūriens), tas ir, j ādarbojas 
ar diviem diegiem, kur viens ir iev ērts adatā, bet otrs ar 
atspoli tiek pavilkts apakš ā; 
b) galviņas masa nedr īkst pārsniegt 16 kg bez motora vai 
17 kg ar motoru (gad ījumos, kad nenokomplekt ēta 
galviņa ir jāklasificē kā nokomplekt ēta, saskaņā ar šīs 
Nomenklat ūras interpret ācijas 2. visp ārīgā noteikuma 
(a) punktu, ir j āņem vērā masa nokomplekt ētā 
stāvoklī). 
2. Šujmaš īnas galviņa ietver maš īnas darba vien ību (ieskaitot, 
kad tas ir b ūtiski, motoru, iemont ētu galviņā vai uzmon ­
tētu uz tās) un sast āv galvenok ārt no statnes, kas satur 
adatas piedzi ņas mehānismu, un pamata, kas satur atspoles 
mehānismu un, iesp ējams, arī ierīci pedāļa pacelšanai. 
Rāmis, galds, p ārklājs un citādas mēbeles (ieskaitot ped āļa 
dēli) nav galvi ņas daļas. 
3. Tomēr jāievēro, ka daž ām pārnēsājamām šujmaš īnām 
pamats ir konstru ēts tā, lai tas kalpotu ar ī kā statnis. 
Šādā gadījumā to uzskata par šujmaš īnu un nevis par 
šujmašīnas galviņu. 
8456  Darbgaldi jebk ādu materi ālu apstr ādei ar material ū 
noņemšanu, pielietojot l āzera vai citu gaismas vai kvantu 
starojumu, ar ultraska ņu, elektrisk ā loka izlādi, elektro ­ 
ķīmiskus procesus, elektronu starojumu, joniz ējošo staro ­
jumu vai apstr ādi plazmas lok ā; ūdens strūklas griešanas 
mašīnas ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 455  
8456 10 00  Kuros izmanto l āzera vai cit ādu gaismas vai kvantu 
starojumu  
Papildus 8456. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļā minētajām 
mašīnām šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī mašīnas elektrisk ās 
pretestības noņemšanai iespiedsh ēmās, izmantojot l āzera 
staru. Vad ītspējīgo materi ālu, kurš rada pretest ību uz 
iespiedshēmas izol ācijas apakš ējā slāņa, noņem ar lāzera 
stara palīdzību, kamēr tiek ieg ūta nepieciešam ā pretestība. 
8456 30 11  Ar p ārtraucējvadu  
Šīs mašīnas ir apr īkotas ar elektrodu, kurš sast āv no neliela 
diametra vada, uzt īta starp div ām spolēm, kas ir nostiprin ātas 
apstrādājamā priekšmeta pret ējās malās. 
8457  Daudzfunkcion āli darbgaldi, vienpoz īcijas un daudzpoz ī­
ciju agreg ātu darbgaldi met āla apstrādei 
8457 10 10  Horizont ālie 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst apstr ādes centri, kuros instrumenti 
ir iestiprin āti tikai horizont ālajā vārpstā un griež apstr ādājamo 
materiālu no malas.  
8457 10 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst apstr ādes centri, kuros ar instru ­
mentiem uz apstr ādājamo materi ālu iedarbojas no augšas 
(vertikālās vārpstas apstr ādes centri), centri, kuros izmanto 
abas – gan vertik ālo, gan horizont ālo vārpstu (kombin ētie 
apstrādes centri) vai tie, kuru darb ībā tiek izmantota galvi ņa, 
kas griežas ap savu asi (univers ālie apstrādes centri).  
8458  Met ālgriešanas virpas (ieskaitot daudzfunkcion ālas 
virpas)  
Šajā pozīcijā ietilpst virpas, kas ir speci āli paredzētas metālu 
apstrādei un kuras darbojas, atdalot materi ālu ar griežamo 
instrumentu pal īdzību. Parasti apstr ādājamais priekšmets 
iegūst formu rot ējošā kustībā pats ap savu asi. Tom ēr virpas, 
kurās pats instruments vai instruments un priekšmets griežas, 
arī ietilpst šaj ā pozīcijā. 
Papildus 8458. poz īcijas HS skaidrojumu trešaj ā punktā 
minētajām virpām šajā pozīcijā ietilpst speci ālas reljefu 
veidojošas virpas as īm, mizas nopl ēšanas virpas un maš īnas 
ar vārpstu vai asi, kas griežas, k ā arī universālās virpas. Š īs 
universālās virpas atg ādina slīdošās (bīdāmās) virpas, bet t ās 
atšķir īpašs meh ānisms, kurš t ām ļauj veikt citas funkcijas, 
tādas kā urbšanu, fr ēzēšanu un sagriešanu garumos papildus 
pagriešanai.  
8459  Met ālgriešanas darbgaldi (ar ī lineāro agreg ātu darb­
galdi), urbšanas, virpošanas, fr ēzēšanas, vītņgriešanas un 
vītņurbšanas darbgaldi, iz ņemot poz īcijā 8458 min ētās 
virpas (ieskaitot daudzfunkcion ālās virpas)  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 456  
8459 10 00  Line ārie agreg ātu darbgaldi  
Skat. 8459. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (1) apak ­ 
špunktu.  
8459 31 00 un 
8459 39 00  Citādi virpošanas un fr ēzēšanas darbgaldi  
Skat. 8459. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (3) apakš ­
punkta trešo apakšieda ļu. 
8460  Atskarpju no ņemšanas, asin āšanas, slīpēšanas, hon ēšanas, 
pieslīpēšanas, pul ēšanas un taml īdzīgu tīrapstrādes operā­
ciju veikšanas darbgaldi met ālu vai met ālkeramikas 
apdarei, lietojot sl īpakmeņus, abraz īvus un pul ēšanas lī­
dzekļus, izņemot poz īcijā 8461 min ētos zobu iegriešanas, 
zobu asin āšanas vai zobu apdares darbgaldus  
8460 11 00 un 
8460 19 00  Plakanslīpmašīnas, kuras jebkur ā vienā asī detaļas var 
iestādīt ar precizit āti vismaz 0,01 mm  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 8460. poz īcijas HS skaidrojumu 
trešā punkta (3) apakšpunkt ā minētās plakansl īpmašīnas. 
Šīs mašīnas ir apr īkotas ar m ērīšanas ierīcēm vai fiks ācijas 
ierīcēm. Šādas ierīces ietver: 
1. tiešās lasīšanas line āros instrumentus, piem ēram, bīdāmos 
lineālus (leņķmērus) un vernjerus jeb nonijus, uz kuriem 
attālums starp div ām secīgām gradācijām atbilst maš īnas 
elementa kust ībai, kas nep ārsniedz 1/100 da ļu milimetra 
(0,01 mm); 
2. profila projektori progres īvā darba pārbaudei. Šie projek ­
tori sastāv no ieda ļās sadalīta (gradu ēta) gruntsstikla 
ekrāna, uz kura tiek projic ēts priekšmeta un instrumenta 
daudzkārtīgi palielin āts attēls, tā ka, vadoties p ēc ekrāna 
iedaļām, var nov ērtēt katru priekšmeta vai instrumenta 
pārvietošanos, k ā arī darba procesa virz īšanos uz priekšu. 
Darbu var p ārbaudīt arī, novietojot uz ekr āna iegūstamā 
priekšmeta z īmējumu, kas ir uzkop ēts (uzzīmēts) uz caur ­
spīdīgas loksnes m ērogā, kas atbilst profila projektoru 
palielināšanas koeficientam; šaj ā gadījumā mašīnas opera ­
tora uzdevums ir pan ākt, lai priekšmeta att ēls sakristu ar 
zīmējumu, kas redzams uz ekr āna; 
3. ierīces, kuras ierobežo instrumentu tur ētāja vai apstr ādā­
jamā priekšmeta tur ētāja kustību, izmantojot regul ējamu 
ierīci, kuras novietojumu kontrol ē, izmantojot sl īdošu 
mērinstrumentu; 
4. elektronisk ās pārbaudes un vad ības ierīces trīšanas un 
pieslīpēšanas maš īnām, kuras regul ē, ar ieda ļās sadalītu 
mēroga line ālu izmērot priekšmeta faktiskos gal īgos 
izmērus, un kas ļauj instrumentu pal ēnināt un aptur ēt, 
kad priekšmeta izm ēri tuvojas iepriekš noteiktajiem izm ē­
riem un sasniedz tos.  
8460 21 11 l īdz 
8460 29 90  Citādas slīpmašīnas, kuru jebkur ā vienā asī detaļas var 
iestādīt ar precizit āti vismaz 0,01 mm  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 457  
Skat. 8460 11 00. un 8460 19 00. apakšpoz īciju 
skaidrojumus.  
8460 21 11  Iekš ēju cilindrisku virsmu sl īpēšanai  
Slīpmašīnas ar iekš ējiem cilindriem izmanto, lai sl īpētu dobu 
apstrādājamo priekšmetu iekš ējos diametrus. Apstr ādājamo 
priekšmetu ievieto iespiedpatron ā (spīļpatronā) un apstr ādā 
ar slīpripu, kas ir pietiekami maza, lai iek ļūtu apstrādājamā 
priekšmeta dobaj ā urbumā. 
8460 21 15  Bezcentra sl īpmašīnas 
Bezcentra sl īpmašīnas izmanto, lai sl īpētu apstrādājamo 
priekšmetu ārējos diametrus. Bezcentra proces ā apstrādāja­
mais priekšmets netiek nofiks ēts, bet atrodas uz slied ēm 
starp rotējošo slīpēšanas disku un vad ības disku (ar ī kustīgu). 
Vajadzīgo diametru nosaka p ēc attāluma starp sl īpēšanas 
disku un vad ības disku.  
8460 21 19  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst univers ālās slīpmašīnas. Tās ir 
kombinācija starp ārējo un iekš ējo slīpmašīnu un tādējādi 
var darboties vienlaic īgi uz apstr ādājamā priekšmeta abiem 
diametriem – gan ārējo, gan iekš ējo. 
8460 29 10  Apa ļslīpēšanai  
Iekšēju cilindrisku virsmu sl īpēšanai, j āpiemēro 
8460 21 11. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot vajadz īgos 
grozījumus. 
Bezcentra sl īpmašīnas un univers ālās slīpmašīnas, jāpiemēro 
8460 21 15. un 8460 21 19. apakšpoz īcijas skaidrojumi, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
8461  Garen ēvelmašīnas, šķērsēvelmašīnas, vertik ālās ēvelma­ 
šīnas; caurvilkšanas un zobu iegriešanas darbgaldi, zobu 
slīpmašīnas, zobu apdares maš īnas, apgriešanas, z āģē­ 
šanas un cit ādi darbgaldi met āla un met ālkeramikas 
apstrādei, kas citur nav min ēti un iek ļauti 
8461 30 10 un 
8461 30 90  Caurvilkšanas maš īnas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst griešanas-caurvilkšanas darbgaldi 
(skat. 8461. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (4) apakš ­
punktu); tie ir darbgaldi, kas sast āv no vair ākpakāpju zobrata 
griešanas ier īces, sauktas par griezni, ko izmanto priekšmeta 
iekšējās un ārējās virsmas apstr ādei. Šajās mašīnās priekšmets 
tiek nofiks ēts, bet grieznis, nostiprin āts pie slīdierīces, tiek 
vilkts un gr ūsts caur apstr ādājamo priekšmetu, veic garenvier ­
ziena griešanu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 458  
Iekšējais grieznis apstr ādā un kalibr ē neapstrādāta vai iepriekš 
apstrādāta priekšmeta iekš ējās virsmas, kam grieznis iet cauri. 
Ārējais grieznis veido gludas vai profil ētas virsmas.  
8461 40 11 un 
8461 40 19  Cilindrisko zobratu zobu (ie)griešanai  
Šajās apakšpoz īcijās par cilindriskiem zobratiem uzskata tikai 
tos zobratus, kuri ir ieg ūti no cilindrisk ām sagatav ēm un kuri 
saglabā savu formu p ēc (ie)griešanas. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst maš īnas taisnzobu zobratu, glie ­
mežzobratu, gliemežp ārvadu, spr ūdratu un ķēdesratu zobu 
izgatavošanai.  
8461 40 31 un 
8461 40 39  Pārējo zobratu zobu (ie)griešanai  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst maš īnas, uz k ā izgatavo l īstes ar 
sazobēm, spirālveida zobratus ar zobiem un gliemežp ārvadus, 
izņemot cilindriskos zobratus.  
8461 40 71 un 
8461 40 79  Aprīkoti ar mikrometrisk ās regulēšanas sist ēmu, kuras 
jebkurā vienā asī detaļas var iest ādīt ar precizit āti vismaz 
0,01 mm  
Skat. 8460 11 00. un 8460 19 00. apakšpoz īciju skaidrojumus 
par mērīšanas ierīcēm un fiks ācijas ierīcēm. 
8470  Kalkulatori un kabatas form āta ierīces ar skait ļošanas 
funkcijām datu ierakst īšanai, reproduc ēšanai un demon ­
strēšanai; skait ļošanas maš īnas, ierīces pasta s ūtījumu 
frankēšanai, biļešu izsniegšanas maš īnas un citas l īdzīgas 
ierīces, kur ās iestrādātas skait ļošanas ier īces; kases 
aparāti 
8470 10 00  Elektroniskie kalkulatori, kas sp ēj strādāt bez ārēja elek­
troenerģijas avota un kabatas form āta ierīces datu ierak ­
stīšanai, reproduc ēšanai un demonstr ēšanai, ar apr ēķinu 
funkcijām 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, piem ēram: 
1. elektroniskie kalkulatori, kuros ir ieverts laika un datuma 
displejs un modin ātājs vai ar ī, piemēram, papildus ir 
ietverts hronometrs, laika relejs vai muzik ālie tausti ņi 
(toņkārtas). 
2. elektronisk ās kabatas form āta ierīces, kas uzl ādējas no 
baterijām vai akumulatora un kur ām, papildus aritm ētisko 
darbību veikšanai, ir atmi ņa, kas var glab āt telefona 
abonentu saraksta datus, laika pl ānotāju, piezīmju bloku, 
kalendāru u.c. (dažreiz paz īstamas k ā “elektronisk ās 
dienasgrāmatas”); 
3. mazas elektronisk ās kabatas form āta ierīces (sauktas ar ī 
par “minidatoriem”), kuras var izmantot, lai veidotu 
vārdus un teikumus, kas tiek p ārtulkoti izv ēlētajā svešva­
lodā atkarībā no šajās ierīcēs izmantotajiem atmi ņas 
moduļiem; tās var veikt ar ī vienkāršus aprēķinus. Tām ir 
burtu un ciparu klaviat ūra un taisnst ūra displejs.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 459  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) rokas pulkste ņi un kabatas pulkste ņi, kuros ir ietverts 
mazs elektroniskais kalkulators (9101. vai 9102. poz īcija); 
b) šķiltavas, kur ās ir ietverts mazs elektroniskais kalkulators 
un, iespējams, arī elektronisks pulkstenis. 
c) līdzīgas ierīces bez apr ēķina funkcij ām (8543. poz īcija).  
8470 30 00  Cit ādi kalkulatori  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst neelektroniskie kalkulatori, min ēti 
8470. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļā, kuri apr ēķina 
darbību veikšanai izmanto meh āniskas ier īces, parasti zobrata 
sazobes, neatkar īgi no tā, vai tos darbina ar roku, motoru vai 
elektromagn ētiski.  
8470 90 00  Cit ādi 
Papildus 8470. poz īcijas HS skaidrojumu (B) un (D) da ļā 
minētajām mašīnām šajā apakšpoz īcijā ietilpst maš īnas tādu 
uzlīmju izdruk āšanai, uz kur ām tiek nor ādīta pārdošanas 
cena, kas apr ēķināta, ņemot vērā preces svaru un vien ības 
cenu, un maš īnas, kuras izdruk ā braukšanas bi ļetes transport ­
līdzekļi maršruta da ļai. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst atseviš ķi uzrādīti printeri 
(8443. poz īcija).  
8471  Autom ātiskās datu apstr ādes iekārtas un to bloki; magn ē­
tiskie vai optiskie las ītāji, iekārtas datu ierakst īšanai 
kodētā veidā datu vid ē un iekārtas šādu datu apstr ādei, 
kas nav nor ādītas vai iek ļautas citur  
8471 70 30  Optisk ās, ieskaitot magn ētiski optisk ās 
Skat. šīs nodaļas 2. papildpiez īmi. 
8472  Cit ādas biroja iek ārtas (piem ēram, hektogr āfu un trafa ­
retu pavairošanas maš īnas, adrešu maš īnas, banknošu 
izsniegšanas autom āti, monētu šķirošanas, skait īšanas un 
iesaiņošanas maš īnas, zīmuļu asināmās mašīnas, perfor ā­
cijas maš īnas un skavošanas maš īnas) 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst rakst āmmašīnas, kas ir apr īkotas 
ar speciālu ierīci adrešu klišeju druk āšanai pēc trafareta (poz ī­
cija 8469).  
8472 90 70  Cit ādas 
Papildus iek ārtām, kas min ēti pozīcijas 8472 HS skaidrojumu 
piektā punkta (3), (5), (7)–(11) un (16)–(22) apakšpunktos, 
šajā apakšpoz īcijā ietilpst:  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 460  
1. mašīnas līgumu, datu lokš ņu, plānu, personas apliec ību vai 
citu dokumentu apl īmēšanai no ab ām pusēm (vienas 
puses) ar caursp īdīgu plēvi, lai pasarg ātu šos dokumentus 
no novecošanas, viltošanas, nosm ērēšanas vai saburz ī­ 
šanas; 
Tomēr līdzīgas mašīnas, kuras neizmanto birojos (t ā 
sauktās termisk ās zīmogošanas preses), un kuras, izman ­
tojot siltumu un spiedienu, uzkl āj termoplastisku, caursp ī­
dīgu, no sint ētiska materi āla gatavotu pl ēvi uz gleznu, 
fotogrāfiju, mākslas reprodukciju (grav īru) vai citu 
iespiedmateri ālu virsmas vai otras puses, šaj ā apakšpoz ī­
cijā neietilpst, un t ās klasificē 8477. poz īcijā; 
2. elektrisk ās gravēšanas maš īnas, ko izmanto, piem ēram, 
rasēšanas birojos. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) 8443. poz īcijas iespiediek ārtas; 
b) elektronisk ās kabatas form āta ierīces, kas uzl ādējas no 
baterijām vai akumulatora un kur ām papildus pie aritm ē­
tisko darb ību veikšanas ir atmi ņa, kurā var uzglab āt tele­
fona abonentu saraksta datus, laika pl ānotāju, piezīmju 
bloku, kalend āru u.c. (dažreiz paz īstamas kā “ciparu (digi ­
tālās) dienasgr āmatas”) (8470 10 00. apakšpoz īcija).  
8473  Da ļas un piederumi (iz ņemot pārsegus, futr āļus, un taml ī­
dzīgus), kas paredz ēti tikai vai galvenok ārt pozī­
cijās 8469–8472 min ētajām mašīnām 
Papildus 8473. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajām daļām, 
komplektiem un piederumiem šaj ā pozīcijā ietilpst: 
1. magnētiskās galviņas Vinčestera (Winchester) vai pl ān­
filmu tehnolo ģijā ārējo iekārtu jeb termin āla magnētisko 
disku uzglab āšanas vien ībām, ietvert ām vai neietvert ām 
kronšteinos vai apvalkos; 
2. datu uzglab āšanas bloki (t ā sauktās Galvas/Diski/Bloki 
(HDAs)), kas ir paredz ēti pastāvīgai instal ācijai disku 
uzglabāšanas vien ībās un sast āv no vair ākiem magn ēti­
skiem diskiem, kas ir nekust īgi uzmont ēti uz atbalsta v ārp­
stas, no datu-galvi ņas kronšteiniem ar las īšanas/rakst īšanas 
galviņām, no vad ības, pieejas un novietojuma meh āni­
smiem, kas ir ietverti vienot ā hermētiski slēgtā apvalkā; 
3. iespiešanas un rakst īšanas kasetes, kas ir izgatavotas 
skaidri main āmu piederumu form ā un speci ālā apvalkā 
satur gan lentes, gan korekcijas lentes.  
8473 10 11 un 
8473 10 19  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8473 21 10  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 461  
8473 29 10  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8473 30 20 un 
8473 30 80  8471 . poz īcijā minēto iekārtu daļas un piederumi  
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst klaviat ūras automatiz ētajām 
datu apstr ādes mašīnām savos korpusos (8471 60 60. apak ­ 
špozīcija). 
▼M46  
8473 30 80  Cit ādas pozīcijā 8471 min ēto iekārtu daļas un piederumi  
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst planšetdatoru vai miniplanšetda ­
toru maci ņi, neatkar īgi no tā, vai tie apr īkoti ar stat īviem 
(4202. poz īcija vai, ja tiem nav virspuses seguma, atbilstoši 
materiālam, no k ā tie sast āv). Šādi maciņi galvenok ārt 
konstruēti tā, lai sarg ātu planšetdatora vai miniplanšetdatora 
aizmuguri, s ānu malas un virspusi, un t ādējādi tie nav uzska ­
tāmi par 8471. poz īcijā minēto iekārtu piederumiem, jo tie 
nepaplašina planšetdatora vai miniplanšetdatora darb ību 
klāstu un neveic konkr ētu funkciju saist ībā ar iekārtas 
galveno funkciju.  
▼B 
8473 30 20  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8473 40 11 un 
8473 40 18  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8473 40 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertie adresu plašu veidi ir tie, kurus 
izmanto adresu maš īnās un kas satur ar gofr ēšanu, iespiešanu 
vai apzīmogošanu kop ējamās (pavairojam ās) adreses. Seko ­
joši, minētās plates var b ūt izgatavotas no met āla vai sint ē­
tiska materi āla, vai var b ūt nelielu, no kartona izgatavotu un 
iestiprinātu plašu (karti ņu, trafaretu) veid ā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī adresu plates, kas v ēl nav 
gofrētas, iespiestas vai apz īmogotas, ar noteikumu, ka t ās 
var atpaz īt kā adresu plates adresu maš īnām. Tomēr šī 
veida izstr ādājumi, kas ir izgatavoti no pap īra vai kartona, 
tas ir, nelieli trafareti, kuri ir iestiprin āti kartona r āmjos un 
kurus tādējādi var ievietot adresu maš īnās, ietilpst 
4816. poz īcijā. 
8473 50 20  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8477  Maš īnas un iek ārtas gumijas vai plastmasas apstr ādei vai 
šo materi ālu izstrādājumu ražošanai, kas citur šaj ā 
nodaļā nav min ētas ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 462  
Papildus 8477. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajām 
mašīnām šajā pozīcijā ietilpst: 
1. mašīnas gumijas zo ļu un gumijas pap ēžu noņemšanai, 
kuras, kaut ar ī tiek izmantotas apavu r ūpniecībā, nav pare ­
dzētas ādu apstrādei; 
2. mašīnas putuplasta, putugumijas, lateksa (augu piensulas) 
putu un l īdzīgu materi ālu bloku griešanai, izmantojot z āģa 
plātnes dzensiksnas nazi.  
▼M21  
8474 80 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 3D printeri, kas paredz ēti izstrādā­
jumu ražošanai no poz īcijā 8474 min ētajiem materi āliem. 
▼B 
8479  Speci āli mehānismi un meh āniskas ier īces, kas citur šaj ā 
nodaļā nav min ētas 
8479 40 00  Maš īnas virvju vai trošu izgatavošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. mašīnas un ier īces auklu, virvju, tauvu vai trošu ražošanai 
no tekstilš ķiedrām, tādām kā: 
a) stiepļu vai dzīslu mašīnas, kuras izgatavo troses stie ­
ples vai kabe ļu dzīslas, savijot vienu vai vair ākus atse­
višķus pavedienus (kabe ļdzija); 
b) tauvu vai trošu sav īšanas maš īnas, kurās stieples vai 
dzīslas tiek sav ītas, lai izveidotu liela diametra tauvu 
vai trosi; 
c) kombin ētās stiepļu un tauvu vai trošu maš īnas, kuras 
izmanto galvenok ārt smagāko virvju un tauvu vai trošu 
ar mazāku diametru izgatavošanai. 
2. mašīnas un ier īces stiepļu (vadu) tauvu un trošu, iz ņemot 
elektriskos kabe ļus, izgatavošanai, kas darbojas p ēc tāda 
paša principa, p ēc kura 1. punkt ā aprakstītās mašīnas un 
ierīces; 
3. mašīnas un ier īces elektrisko vadu likšanai (otrreiz ējai 
šķeterēšanai), un maš īnas koaksi ālo kabeļu izgatavošanai. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst maš īnas, kas veic pirmsdz īslo­ 
šanas darb ības, piem ēram, ķemmēšanu, izplešanu, divk āršo­ 
šanu, sekojošo vilkšanu vai v ērpšanu, vai v ērptuvēs izmanto ­
jamo steļļu sagriešanu; dažas š ī veida maš īnas var izmantot 
smalkas virves izgatavošanai no sav ītas tauvu dzijas 
(8445. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 463  
8479 89 97  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. garāžas durvju atv ēršanas sist ēmas, kas ir meh āniskas 
ierīces garāžas durvju autom ātiskai atv ēršanai un aizv ēr­ 
šanai “augšup-un-p āri” [galvai], ar t ālvadību. Tās ir pies­
tiprinātas pie gar āžas griestiem un parasti sast āv no elekt ­
riska servomotora ar piedzi ņas vārpstu, savienojoš ām 
sliedēm ar ener ģijas padeves ier īci un kronšteina, kas ir 
piestiprin āts pie gar āžas durvīm. Servomotors ar kabeli ir 
savienots ar radio RC t ālvadības uztvērēju, kurš iesl ēdz 
enerģijas padevi servomotoram, tikl īdz saņem vadības 
signālus no radio t ālvadības raidītāja, kas atrodas trans ­
porta līdzeklī. Šo sistēmu tālvadībai nepieciešamie radio 
raidītāji un uztv ērēji šajā apakšpoz īcijā nav iekļauti, un tie 
klasificēti pozīcijā 8526 atbilst īgi to īpašībām; 
2. dažas maš īnas un ier īces iespiedsh ēmu paneļu ražošanai 
(mehāniski apstr ādājot un sagriežot loksnes, kas izgata ­
votas no lamin āta uz pap īra pamata, stikla š ķiedru 
auduma, keramikas vai cita izol ācijas materi āla), piem ē­
ram: 
a) mašīnas, kas att īra ar suk ām, un ultraska ņas (virs­
skaņas) mazg ājamās mašīnas izol ācijas materi āla 
lokšņu tīrīšanai; 
b) velmēšanas vai liešanas maš īnas fotorezistentas saist ­
vielas vai l īmvielas pievienošanai izol ācijas materi āla 
loksnēm; 
3. iespiedsh ēmu paneļu montāžas iekārtas aktīvu, pasīvu un 
saistošu komponentu uzst ādīšanai uz iespiedsh ēmām. 
Iekārtas pozicion ē komponentus prec īzi paredzētajās vietās 
un uzstāda tos uz iespiedsh ēmām. Pēc tam kad kompo ­
nenti uzst ādīti, tos nostiprina pie iespiedsh ēmas, 
piemēram, ar lod ēšanu. Papildus pusvad ītāju ierīču 
montāžai šīs iekārtas var ar ī izraudzīt un novietot uz 
substrātiem citus komponentus. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst t āda veida maš īnas un ier īces, ko 
izmanto tikai vai galvenok ārt kristālu vai krist ālos nesagrieztu 
pusvadītājplākšņu, pusvad ītājierīču, elektronisko integr ālo 
shēmu vai plakano ekr ānu paneļu ražošanai (poz īcija 8486).  
8481  Kr āni, vārsti, venti ļi un citi piederumi cauru ļvadiem, 
katlu korpusiem, rezervu āriem, cistern ām, tvertn ēm un 
tamlīdzīgām tilpnēm, ieskaitot redukcijas un termoregu ­
lācijas vārstus  
8481 10 05  Apvienoti ar filtriem vai e ļļotājiem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izstr ādājumi, kas sast āv no daž ā­
diem elementiem, kas veic saspiesta gaisa sist ēmu regulēšanai 
nepieciešam ās funkcijas: gaisa filtr ēšanu (lai atdal ītu piemai ­
sījumus, piem ēram, ūdeni, rūsu, netīrumus u.c.), noregul ēšanu 
līdz pareizam darba spiedienam, e ļļošanu (lai nodrošin ātu 
pneimatisko elementu vienm ērīgu darbību). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 464  
Tiem rakstur īgais izskats ir š āds:
 
8486  T āda veida iek ārtas un apar āti, kas tikai vai vien īgi 
izmantoti krist ālu vai krist ālos nesagrieztu pusvad ītāj­
plākšņu, pusvad ītājierīču, elektronisko integr ālo shēmu 
vai plakano ekr ānu pane ļu ražošanai, k ā noteikts š īs 
nodaļas 9. C piez īmē; daļas un piederumi  
Šajā pozīcijā neietilpst ar ī: 
a) mašīnas un ier īces iespiedsh ēmu pane ļu ražošanai, k ā 
noteikts 85. noda ļas 5. piez īmē; 
b) elektrisk ās mašīnas un ier īces pusvad ītāju plākšņu vai 
integrālo shēmu pārbaudei ar elektrisko m ērījumu metodi 
un bojājumu atkl āšanai un atrašan ās vietas noteikšanai, 
ieskaitot maš īnas, kas ir apr īkotas ar ier īci bojājumu 
marķēšanai vai š ķirošanas ier īci, kura paredz ēta pārbaudīto 
produktu nos ūtīšanai uz speci āliem uzglab āšanas kontei ­
neriem (90. noda ļa). 
8486 20 10  Darbgaldi, kuros izmanto ultraska ņas procesus  
Skat. 8456. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta.  
8486 20 90  Cit ādas 
Papildus poz īcijas 8486 HS skaidrojumos (B da ļa) minētajām 
mašīnām šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. darbgaldi pusvad ītāju plašu grav ēšanai vai iegriešanai; 
2. aparāti pusvad ītāju plašu ātrai karsēšanai;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 465  
3. darbgaldi daž ādu materi ālu apstrādei, veicot materi ālu 
absorbciju, kurai izmanto l āzera vai citu gaismas vai 
kvantu starojumu; 
4. ierīces iespiesta vai mazg āta izolācijas pamata ž āvēšanai 
un pastāvīgie pusvad ītāju plākšņu žāvētāji. 
8486 40 00  Iek ārtas un apar āti, kas min ēti šīs nodaļas 9. C piez īmē 
Papildus poz īcijas 8486 HS skaidrojumos (D da ļa) minētajām 
mašīnām šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. pusvad ītāju ierīču matricu vai elektronisku integr ālo 
shēmu piestiprin āšanas aparat ūra un automatiz ēti lentes 
stiprinātāji; 
2. fotoapar āti, kas ir z īmējuma veidošanas ier īces, kuras 
izmanto p ārklājumu vai t īklojumu izgatavošanai no 
pamatnes, kas p ārklāts ar fotorezistentu; 
3. iezīmēšanas ierīces, kas ir z īmējuma veidošanas ier īces, 
kuras izmanto p ārklājumu vai t īklojumu izgatavošanai no 
pamatnes, kas p ārklāts ar fotorezistentu; 
4. dažas maš īnas un ier īces hibrīdo integr ālo shēmu paneļu 
ražošanai (meh āniski apstr ādājot un sagriežot liel ākas 
loksnes, kas izgatavotas no lamin āta uz pap īra pamata, 
stikla šķiedru auduma, keramikas vai cita izol ācijas mate ­
riāla), piemēram: 
a) mašīnas, kas att īra ar suk ām, un ultraska ņas (virs­
skaņas) mazg ājamās mašīnas izol ācijas materi āla 
lokšņu tīrīšanai; 
b) velmēšanas vai liešanas maš īnas fotorezistentas saist ­
vielas vai l īmvielas pievienošanai izol ācijas materi āla 
loksnēm. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 466  
85. NODA ĻA 
ELEKTRISK ĀS MAŠĪNAS UN IEK ĀRTAS, UN TO DA ĻAS; SKA ŅU 
IERAKSTU UN ATSKA ŅOŠANAS APARAT ŪRA; APARAT ŪRA 
TELEVĪZIJAS ATT ĒLA UN SKA ŅAS IERAKST ĪŠANAI UN 
REPRODUC ĒŠANAI, T ĀS DAĻAS UN PIEDERUMI 
8501  Elektromotori un ģeneratori (iz ņemot ģeneratoriek ārtas)  
Šajā pozīcijā ietilpst rot ējoši elektriskie aizsargstiklu t īrītāju 
motori, bez roktura vai sloti ņām, bet ar atbilstošiem trans ­
misijas meh ānismiem (ierosin ātāja mehānismu un oscil ējošu 
savienotājstieni), kas p ārvērš rotēšanas darb ību svārstībās. 
8502  Elektro ģeneratoru iek ārtas un rot ējošie pārveidotāji 
Papildus elektrisk ām mašīnām, kas aprakst ītas 8502. poz īcijas 
HS skaidrojumu (I) un (II) da ļā, šajā pozīcijā ietilpst 
kaskādes pārveidotāji, Varda-Leonarda ( Ward-Leonard ) 
iekārtas un rot ējoši defāzētāji. 
8502 39 20  Turbo ģeneratori  
Turboģeneratori tiek darbin āti tieši ar g āzes vai tvaika 
turbīnām. Tiem ir ciets cilindrisks rotors ar garenisk ām 
rievām, kurās uztītas indukcijas v ītnes. Rotors var b ūt vien­
gabalains vai sast āvēt no vairākām atseviš ķām daļām. 
Turboģeneratorus parasti atdzes ē ar gaisu, bet lielas jaudas 
turboģeneratorus parasti atdzes ē ar ūdeņradi. 
8503 00  Da ļas, kas paredz ētas tikai vai galvenok ārt 8501 . vai 
8502 . poz īcijā minētajām mašīnām 
Šajā pozīcijā neietilpst pl ākšņu shēmas elektriskajiem moto ­
riem (8536. poz īcija).  
8504  Elektr ības transformatori, statiskie p ārveidotāji 
(piemēram, taisngrieži) un indukcijas spoles  
Papildus 8504. poz īcijas HS skaidrojumos min ētajiem izstr ā­
dājumiem šaj ā pozīcijā ietilpst ar ī: 
1. regul ējami transformatori (piem ēram, kursora transforma ­
tors) un main āmie transformatori; 
2. lauka dispersijas transformatori dienasgaismas spuldz ēm; 
3. speci āli transformatori sazi ņas līdzekļiem; 
4. kompens ācijas spoles;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 467  
5. izvades spoles; 
6. izlīdzinošā indukcijas spoles; 
7. spoles ar kust īgu serdi modific ētai pašindukcijai; 
8. stabilizatori (droseles) elektrisk ās izlādes lamp ām un 
spuldzēm; 
9. Pupina spoles; 
10. Godfroja spoles; 
11. stabiliz ēti barošanas bloki (taisngrieži ar regulatoru). 
Šajā pozīcijā ietilpst ar ī selēna vai vara oks īda strāvas iztais ­
nošanas elementi, atseviš ķi (īpaši selēna plates) vai kombi ­
nēti. 
Tomēr šajā pozīcijā neietilpst sil īcija vai germ ānija vienkris ­
tāliskie taisngrieži, kuri sast āda atseviš ķus komponentus 
(piemēram, taisngriežu diodi), vai taisngrieži, kuri sast āda 
integrālshēmas, seviš ķi mikrosh ēmas, un ir apr īkoti ar dzes ē­ 
šanas vai izol ācijas iekārtām vai bez t ām, utt. Š īs nodaļas 
8. piezīme iecela š īs sastāvdaļas 8541. vai 8542. poz īcijā 
(skat. arī šīs nodaļas 2. piez īmi). 
Šajā pozīcijā neietilpst ar ī: 
a) komutatori daudzkan ālu transformatoriem (8536. poz ī­
cija); 
b) strāvas iztaisnošanas lampas, spuldzes un elektronlampas, 
kā, piemēram, fanotroni, tiratroni, ignitroni un augsta 
sprieguma detektorspuldzes rentgenstaru iek ārtām 
(8540 89 00. apakšpoz īcija); 
c) 9032. poz īcijā minētie sprieguma regulatori.  
8504 40 30  Izmantošanai sakaru iek ārtās, datu autom ātiskās 
apstrādes iekārtās un to blokos  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst statiskie p ārveidotāji telekomunik ā­
ciju iekārtām, datu automatiz ētās apstrādes mašīnām un to 
daļām, kuriem: 
— parasti ir stabiliz ējošās shēmas; 
— ir standarta izejas spriegums, piem ēram, 3, 5, 12, 24, 48 
vai 60 V. 
Telekomunik āciju iekārtu, datu autom ātiskās apstrādes iekārtu 
vai to bloku statiskie p ārveidotāji pārveido, piem ēram, no 
galvenā strāvas padeves avota sa ņemto mai ņstrāvu (AC) vaja ­
dzīgā sprieguma l īdzstrāvā (DC). 
Izmantojot kop ā ar datu automatiz ētās apstrādes mašīnām tā 
saucamo neatsl ēdzamo barošanas avotu ( Uninterruptible 
Power Supply – UPS ), tiek nodrošin āta enerģijas atjaunošana 
(“back-up ”) (ar labu jaudas (“ power good ”) signālu) baro­ 
šanas pārtraukuma gad ījumā, tādā veidā novēršot datu 
zudumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 468  
8504 90 05  Elektroniskie bloki 8504 50 20 . apakšpoz īcijā minētajām 
mašīnām 
Termina “elektroniskie bloki” defin īciju skat. 
8443 99 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8504 90 91  Elektroniskie bloki 8504 40 30 . apakšpoz īcijās minētajām 
mašīnām 
Termina “elektroniskie bloki” defin īciju skat. 
8443 99 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8505  Elektromagn ēti; pastāvīgie magn ēti un izstr ādājumi, kas 
paredzēti pārvēršanai past āvīgajos magn ētos pēc to 
magnetiz ēšanas; elektromagn ētiskas patronas, sp īles un 
tamlīdzīgas stiprin ājuma ierīces vai šādas ierīces ar past ā­
vīgajiem magn ētiem; elektromagn ētiskās sakabes, saj ūgi 
un bremzes; elektromagn ētiskas celšanas ier īces 
8505 90 20  Elektromagn ēti; elektromagn ētiskas patronas un sp īles un 
tamlīdzīgas stiprin ājuma ierīces vai šādas ierīces ar past ā­
vīgajiem magn ētiem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst magn ēti, kauri darbojas ar elekt ­
rību, piestiprin āti pie person īgo automobi ļu durvīm un ir 
centrālās durvju aizsl ēgšanas sist ēmas sast āvdaļa. Šādas 
sistēmas ir pievienotas maš īnas barošanas blokam un iesl ē­
dzas pēc kontrolsign āla saņemšanas no sist ēmas elektronisk ās 
vadības iekārtas. Ja k āda no durv īm tiek atv ērta vai aizv ērta 
manuāli, citādas mašīnas durvis tiks vienlaic īgi aizslēgtas vai 
atslēgtas elektromagn ētiskā veidā. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst ar soleno īdu darbin āmās 
inžekcijas spuldzes dzirkste ļaizdedzes vai kompresijas aizde ­
dzes iekšdedzes virzu ļdzinējiem, kur spuldžu korpusi un 
adatas ir apr īkotas attiec īgi ar magn ēttinumiem un magn ētgla­
bātājiem (8409 91 00. vai 8409 99 00. apakšpoz īcijas).  
8506  Galvaniskie elementi un galvanisk ās baterijas  
8506 10 11  Cilindriskie elementi  
Cilindriskajiem elementiem ir apa ļš šķērsgriezums. Pozit īvais 
un negat īvais pols ir pret ējos galos. Cilindrisko elementu 
garums ir liel āks nekā to diametrs:
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 469  
8506 10 91  Cilindriskie elementi  
Skat. 8506 10 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8506 50 10  Cilindriskie elementi  
Skat. 8506 10 11. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8506 50 30  Elektrodu elementi  
Elektroda elementu augstums ir maz āks par vai vien āds ar to 
diametru:
  
8507  Elektriskie akumulatori, ieskaitot to separatorus, taisn ­
stūra formā (ieskaitot kvadr ātu) vai cit ā formā 
8507 20 20 un 
8507 20 80  Citādi svina-sk ābes akumulatori  
Izņemot akumulatorus, ko izmanto virzu ļdzinēju iedarbin ā­ 
šanai (skat. 8507 10 20. un 8507 10 80. apakšpoz īcijas), 
šajās apakšpoz īcijās ietilpst elektriskie svina-sk ābes akumula ­
tori, kas min ēti 8507. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta 
(1) apakšpunkt ā. 
Šādus akumulatorus izmanto, piem ēram, elektrisko maš īnu 
vadīšanai vai telekomunik āciju iekārtu nodrošin āšanai ar 
strāvu. 
8507 30 20 un 
8507 30 80  Niķeļa-kadmija akumulatori  
Šo apakšpoz īciju akumulatorus parasti izmanto droš ības 
lampām ogļračiem un bieži k ā bateriju aizvietot ājus tādās 
ierīcēs kā pārnēsājamie radioapar āti, televizori, elektriskie 
skuvekļi un citās elektriskaj ās iekārtās. 
8507 80 00  Cit ādi akumulatori  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sudraba-cinka un sudraba-kadmija 
akumulatori.  
8507 90 30 un 
8507 90 80  Daļas 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst akumulatoru elementu savieno ­
jošās daļas (8536 90 85. apakšpoz īcija).  
8509  M ājsaimniec ības elektromeh āniskās ierīces ar ieb ūvētu 
elektromotoru, iz ņemot putek ļsūcējus, kas min ēti pozī­
cijā 8508  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 470  
8509 80 00  Cit ādas iekārtas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektriskie manik īra un pedik īra 
instrumenti ar ieb ūvētu elektromotoru, kas ar vadu pievienoti 
pie strāvas padeves avota (galven ā avota), kas pieder pie 
ierīces. 
8510  Sk ūšanas, matu griešanas un atmatošanas ier īces ar ieb ū­
vētu elektromotoru  
8510 10 00  Skuvek ļi 
Skuvekļi, kuriem pievienota matu griežam ā ierīce, ietilpst 
šajā apakšpoz īcijā. 
8511  Elektroier īces dzirkste ļaizdedzes vai kompresijas aizde ­
dzes iekšdedzes motoru iedarbin āšanai (piem ēram, 
magneto, l īdzstrāvas magn ētelektriskie ģeneratori, induk ­
cijas spoles, aizdedzes sveces, kv ēlsveces, starteri); ģene­
ratori (piem ēram, līdzstrāvas un mai ņstrāvas) un autom ā­
tiskie izsl ēdzēji, ko izmanto š ādos dzinējos 
8511 40 00  Motoru starteri un divfunkciju starter ģeneratori  
Šajā apakšpoz īcijā minētās iekārtas parasti darbojas ar 6, 12 
vai 24 V lielu spriegumu un t ām ir speci ālas iekārtas pievie ­
nošanai motoram. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. motora starteris ar b īdāmu armat ūru, motora starteris ar 
bīdāmu fīderi, motora starteris ar heliko īdu gaitu un 
motora starteris ar b īdāmu galu (mazo zobratu) un heli ­
koīdu gaitu; 
2. iekārta, kas apvieno motora starteri un ģeneratoru vien ā 
blokā. 
8512  Elektrisk ās apgaismošanas vai signaliz ēšanas apr īkojums 
(izņemot poz īcijā 8539 min ētos), priekš ējā stikla tīrītāji, 
pretsarmas un pretsv īduma apr īkojums, kurus izmanto 
velosipēdos vai meh āniskajos transportl īdzekļos 
8512 30 10  Izmantošanai meh āniskajos transportl īdzekļos 
Skat. 8512. poz īcijas HS skaidrojumu 2. punkta 11. apak ­ 
špunktu.  
8512 90 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst r āmji un atstarot āji automaš īnas 
priekšējiem lukturiem un t īrītāju turētāji ar vai bez sloti ņām 
elektriskajiem aizsargstikla t īrītājiem. 
Tomēr, šajā apakšpoz īcijā neietilpst spuldžu patronas 
(8536 61 10. vai 8536 61 90. apakšpoz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 471  
8514  R ūpnīcu vai laboratoriju elektrisk ās krāsnis un kurtuves 
(arī tās, kas darbojas ar indukciju vai dielektriskiem 
zudumiem); cit ādas rūpnīcu vai laboratoriju iek ārtas 
materiālu termiskai apstr ādei ar indukciju vai dielektri ­
skiem zudumiem  
8514 20 80  Dielektrisk ās krāsnis un kurtuves  
Mikroviļņu krāsnis, kas paredz ētas izmantošanai restor ānos, 
ēdnīcās un citur, atš ķiras no 8516. poz īcijā minētajām 
mājsaimniec ības ierīcēm jaudas un kr āsns ietilp ības ziņā. 
Šādas krāsnis, kuru jauda ir liel āka par 1 000 W vai kr āsns 
ietilpība ir liel āka par 34 litriem, ir paredz ētas lietošanai 
komerciālos nolūkos. Mikrovi ļņu krāsnīm, kas vien ā korpusā 
ir kombin ētas ar grilu vai cita veida kr āsni, iepriekš min ēto 
jaudas krit ēriju piem ēro tikai kr āsns mikrovi ļņu ierīces daļai. 
Uz šādas kombin ācijas klasifik āciju neattiecina kr āsns ietil­
pības kritēriju. 
Šādas krāsnis, kuru jauda nav liel āka par 1 000 W un kr āsns 
ietilpība nav liel āka par 34 litriem, ir paredz ētas izmantošanai 
mājsaimniec ībā (8516. poz īcija).  
8516  Elektriskie caurpl ūdes un termoakumul ācijas ūdenssildī­
tāji un iegremdes sild ītāji; elektroier īces telpu apsild īšanai 
un augsnes sild īšanai; elektriskas ier īces matu veidošanai 
(piemēram, matu ž āvētāji, matu cirtot āji, matu cirtojam ās 
knaibles) un roku ž āvētāji; elektriskie gludek ļi; citādas 
elektrotermisk ās ierīces mājsaimniec ības vajadz ībām; 
sildierīču pretest ību elementi, iz ņemot poz īcijā 8545 
minētos 
8516 10 11 un 
8516 10 80  Elektriskie moment ānie vai uzkr ājuma ūdens sild ītāji un 
iegremdes sild ītāji 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. ūdens sild ītāji, kas darbojas gan k ā moment ānie ūdens 
sildītāji, gan kā uzkrājuma ūdens sildītāji; 
2. elektriskie boileri, kuri tikai silda ūdeni vai vienlaic īgi 
silda ūdeni un ražo zema spiediena tvaiku. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst elektriskie tvaika katli un 
“superkarst ā ūdens” boileri (8402. poz īcija), un elektriskie 
boileri centr ālajai apkurei (8403. poz īcija).  
8516 21 00 l īdz 
8516 29 99  Elektroier īces telpu apsild īšanai un augsnes sild īšanai  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. elektrisk ās sildīšanas iek ārtas saunām; 
2. sildīšanas ierīces, kas darbojas ar baterij ām, lai apsild ītu 
un atkaus ētu aizsalušas automaš īnu durvju sl ēdzenes, ja 
slēdzenē iemontēts sildelements. Š īs nelielās portatīvās 
ierīces var būt aprīkotas ar lampi ņu, kas atbilst 8513. poz ī­
cijā aprakstītajai, lai apgaismotu darb ības lauku.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 472  
8516 50 00  Mikrovi ļņu krāsnis 
Skat. apakšpoz īcijas 8514 20 80 skaidrojumus.  
8516 60 10  Pl ītis (kas apr īkotas vismaz ar kr āsni un cepešplauktu)  
Plītis sastāv vismaz no cepešplaukta un kr āsns (kur var b ūt 
ietverta ar ī mikroviļņu krāsns vai grils).  
8516 79 70  Cit ādi 
Papildus 8516. poz īcijas HS skaidrojumu (E) da ļas 
(5)–(20) punktos min ētajām iekārtām šajā pozīcijā ietilpst: 
1. saunas ar infrasarkanajiem radiatoriem (individu ālās 
kabīnes); 
2. pēdu sildāmās plāksnes; 
3. elektriski apsild āmās apavu liestes (veidoles); 
4. ierīces kontaktl ēcu tīrīšanai, kas sast āv no diviem maziem 
elektriski apsild āmiem nodal ījumiem ar uzgriežamiem 
vāciņiem kontaktl ēcu turēšanai un t īrīšanas šķidruma 
uzsildīšanai.  
8516 80 20 un 
8516 80 80  Sildierīču pretest ības elementi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst stieples, kabe ļi, lentes un taml ī­
dzīgi izstrādājumi, kas ir izol ēti un pievada siltumu griestu, 
sienu, cauru ļu, konteineru utt. apsild īšanai. 
Tomēr šajās apakšpoz īcijās neietilpst apkures rezistori, kas 
pievienoti iek ārtu detaļām, piem ēram, atbalsta pl āksnes 
gludekļiem un elektrisko pl īšu plātis (8516 90 00. apak ­ 
špozīcija).  
8517  Telefonu apar āti, ieskaitot telefonus š ūnu tīkliem vai 
citiem bezvadu t īkliem; cit ādi aparāti balss, att ēlu vai 
citu datu p ārraidei vai uztveršanai, ieskaitot apar ātus 
saziņai līniju vai bezvadu t īklā (tāds kā lokālais vai teri ­
toriālais tīkls), izņemot p ārraides vai uztveršanas 
aparātus, kas min ēti pozīcijā 8443, 8525, 8527 vai 8528  
8517 12 00  Telefoni š ūnu tīkliem vai citiem bezvadu t īkliem  
Skat. 8517. poz īcijas HS skaidrojumus, (I) da ļas (B) punktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietverti mobilo t īklu tālruņi, saukti par 
“mobilajiem t ālruņiem”.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 473  
Mobilajiem t ālruņiem jābūt ar šādām īpašībām: 
— tie ir “kabatas lieluma”, t.i., saliekot viskompakt ākajā 
veidā, to izm ērs nepārsniedz 170 mm × 100 
mm × 45 mm, 
— tie var darboties bez ārēja elektrisk ās strāvas avota, 
— tiem ir gan mikrofons, gan radioausti ņas un/vai ska ļrunis 
integrētā veidā vai noņemamas austi ņas komplekt ā ar 
“mobilo t ālruni”, kas paredz ētas balss datu p ārraidei vai 
uztveršanai, nodrošinot balss sazi ņu, 
— tajos ietvertas t ādas sastāvdaļas kā pastiprin ātājs un 
antena telefonijai, kas nodrošina balss datu p ārraidi 
nelielā attālumā abos virzienos t īklā, ko veido 
8517 61. apakšpoz īcijā minētās bāzes stacijas un kur ā 
izmanto mobil ās telefonijas frekven ču joslas, 
— tie sp ēj nodrošin āt telefonijas sakarus, izmantojot mobilo 
sakaru tīklus, kad tie ir apr īkoti ar daž ādu veidu (fizisku 
vai programmat ūras) aktiviz ētu SIM (abonenta identifik ā­
cijas modulis). Tie nodrošina iesp ēju, ka zvanus uz neat ­
liekamās palīdzības numuriem var veikt bez SIM kartes. 
“Mobilajiem t ālruņiem” var b ūt arī citas funkcijas, piem ēram, 
SMS (īsziņu pakalpojums) un MMS (multivides zi ņojumu 
pakalpojums) s ūtīšana un sa ņemšana; e-pasts; pakešu p ārslēg­ 
šanas tehnolo ģija piekļuvei tīmeklim; atrašan ās vietas sign ālu 
sūtīšana un sa ņemšana; navig ācija, maršruta noteikšanas 
metodes un karšu izmantošana datu p ārraides tīklā, tūlītēja 
ziņojumapmai ņa, IP balss p ārraides pakalpojumi (VOIP); 
PDA (person ālais ciparasistents) izmantošana; sp ēļu spēlē­ 
šana, radiosign ālu vai telev īzijas sign ālu uztveršana; ska ņas 
un attēlu uztveršana, ierakst īšana un atska ņošana. 
Neatkarīgi no šādām papildu funkcij ām mobilās telefonijas 
funkcija kopum ā ir galven ā tādu mobilo t ālruņu funkcija, 
kuri atbilst vis ām iepriekš min ētajām īpašībām. Piemēram, 
telefonijas funkcija ir svar īgāka par vis ām citām funkcij ām, 
arī tad, ja neatkar īgi no izmantotaj ām otršķirīgajām funkcij ām 
lietotājam tiek pazi ņots par ien ākošajiem zvaniem.  
8517 18 00  Cit ādi 
Papildus telefona l īniju komplektiem, kas min ēti 8517. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (I) sada ļas (A) da ļā, šajā apakšpoz īcijā 
ietilpst iesl ēgšanas poga, telefona l īniju komplekti ar magn ē­
tisko karšu nolas ītājiem, datu displejs, elektronisks sh ēmas 
panelis ar mikroprocesoru, vair āki datu glab ātāji, pulkstenis 
un modulators – demodulators (modems). Š īs iekārtas var 
izmantot ne tikai k ā telefonl īniju komplektus, bet ar ī 
(piemēram, lielveikalos) k ā datu termin ālus, piem ēram, 
pārbaudot magn ētiskās kredītkartes vai čekus, vai p ārsūtot 
informāciju par pirkumu pa telefona l īnijām uz automatiz ē­
tajām datu apstr ādes mašīnām. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 474  
8517 62 00  Iek ārtas balss, att ēlu vai citu datu uztveršanai, konver ­
sijai un p ārraidei vai re ģenerācijai, ieskaitot komut ācijas 
un maršrut ēšanas apar ātus 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst divas maš īnu grupas: 
1. iekārtas balss, att ēlu vai citādu datu uztveršanai, konvert ā­
cijai un p ārraidei; 
2. iekārtas balss, att ēlu vai cit ādu datu re ģenerācijai. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. tīkla saskarnes kartes; 
2. modemi; 
3. atkārtotāji; 
4. centrmezgli (hubs); 
5. tilti (tostarp komutatori); 
6. maršrut ētāji. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst apar āti, kas sast āv no visiem 
pārraidīšanai un uztveršanai nepieciešamajiem elementiem, 
ja tie atrodas vien ā telpā vai ēkā. Tie ir, piem ēram, portat īvi 
raidīšanas un uztveršanas apar āti [walkie-talkie ], kuriem ir 
baterijas vai akumulators, kas nepieciešams to darb ībai, vai 
raidīšanas un uztveršanas apar āti, kuru barošanas bloks var 
būt atsevišķi un savienots ar apar ātu tikai ar kabeli. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī daļas, kurās ir izvietoti p ārrai­
dīšanas un uztveršanas elementi daž ādos mēbeļu vai ēku 
elementos, ar nosac ījumu, ka tie kop ā veido funkcion ālu 
vienību. Lai tos uzskat ītu par vienu funkcion ālo vienību, 
pārraidīšanas uztveršanas apar ātiem jābūt novietotiem net ālu 
vienam no otra (piem ēram, vien ā telpā vai vien ā transportl ī­
dzeklī) un tiem ir j ābūt kopīgam elementam, piem ēram, 
antenai. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī tā saucamie “bezvadu galvas 
tālruņi”, kas izstr ādāti, lai tos tikai vai galvenok ārt lietotu 
ar telefoniem š ūnu tīkliem (mobilie t ālruņi), un kurus pare ­
dzēts piestiprin āt pie auss, lai nodrošin ātu brīvroku eksplua ­
tāciju. To izmantojot, lietot ājs aptuveni 10 m att ālumā no 
mobilā tālruņa telefona var veikt daž ādas darbības, piem ēram, 
atbildēt uz zvanu, beigt sarunu un sast ādīt numuru 
(piemēram, atkārtoti sastādīt pēdējā zvana numuru), un tam 
ir austiņās atskaņotās skaņas skaļuma regulators. Šajos galvas 
tālruņos iebūvēts radio raid ītājs/uztvērējs, kas, izmantojot 
bezvadu tehnolo ģiju (piemēram, Bluetooth ), nodrošina sazi ņu 
ar mobilo telefonu.  
8517 69 10  Videotelefoni  
Skat. poz īcijas 8517 HS skaidrojumus, (II) da ļas (C) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 475  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī noslēgtās televīzijas sistēmas, 
kuras sast āv no kameras, vad ības pults ar vair ākām izsauk ­ 
šanas pog ām un viena vai vair ākiem monitoriem, kas ir 
pieslēgti komunik ācijiu punktam, k ā arī koaksiālajiem kabe ­ 
ļiem dažādo elementu savienošanai starp ā, kas tiek uzr ādīti kā 
komplekti p ārdošanai mazumtirdzniec ībā. 
Šīs apakšpoz īcijās preces var ar ī tikt apvienotas ar elektrisko 
durvju atv ērēju, signaliz ācijas ierīci vai gaismas avotu.  
8517 69 39  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. fiksēti uztveršanas apar āti (tostarp apar āti, ko galvenok ārt 
izmanto liel ās sistēmās), un tādas īpašas ierīces kā slepe­
nību nodrošinošas ier īces (piem ēram, spektra invertori); 
dažos uztv ērējos, tos sauc ar ī par „izklied ētā signāla uztvē­
rējiem”, fedinga nov ēršanai izmanto daudzkan ālu uztvē­
rēju; 
2. mehānisko transportl īdzekļu, kuģu, lidapar ātu, vilcienu 
u.c. radiotelefonijas uztv ērēji; 
3. person āla atrašan ās vietas noteikšanas radiotelegr āfa 
sistēmu uztvērēji; 
4. radiouztv ērēji sinhronajai tulkošanai daudzvalodu konfe ­
rencēs; 
5. īpaši uztv ērēji kuģu, lidapar ātu u.c. av ārijas sign ālu 
uztveršanai; 
6. telemetriskie sign āla uztvērēji; 
7. “faksimils” – radiotelegr āfa aparāts dokumentu, laikrakstu, 
plānu, ziņojumu u.c. kopiju sa ņemšanai uz gaismjut īga 
papīra. 
8517 69 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. fiksēti raidītāji. Atseviš ķi veidi, ko galvenok ārt izmanto 
lielās sistēmās, tostarp t ādas īpašas ierīces kā slepenību 
nodrošinošas ier īces (piem ēram, spektra invertori) un 
multipleks ēšanas ierīces (izmanto, lai vienlaic īgai nosūtītu 
vairāk nekā divus ziņojumus); 
2. mehānisko transportl īdzekļu, kuģu, lidapar ātu, vilcienu 
u.c. radiotelefonijas raid ītāji; 
3. person āla atrašan ās vietas noteikšanas radiotelegr āfa 
sistēmās izmantoti raid ītāji; 
4. radioraid ītāji sinhronajai tulkošanai daudzvalodu konfe ­
rencēs; 
5. autom ātiskie raid ītāji kuģu, lidapar ātu u.c. av ārijas signālu 
uztveršanai;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 476  
6. “faksimils” – radiotelegr āfa aparāts dokumentu, laikrakstu, 
plānu, ziņojumu kopiju p ārraidei; 
7. telemetrisko sign ālu raidītāji. 
8518  Mikrofoni un to stat īvi; korpusos iemont ēti vai neiemon ­
tēti skaļruņi; galvas telefoni un austi ņas, arī komplekt ā ar 
mikrofonu, un komplekti, kuros ir mikrofons un viens vai 
vairāki skaļruņi; zemfrekvences elektriskie pastiprin ātāji; 
elektroier īces skaņas pastiprin āšanai  
Šajā pozīcijā ietilpst atseviš ķi bezvadu mikrofoni, galvas tele ­
foni, austi ņas un ska ļruņi, kas var ietilpst un var neietilpst 
vienā ierīcē. 
Šajā pozīcijā neietilpst: 
1. atseviš ķas līnijtelefonijas apar ātu bezvadu klausules (skat īt 
apakšpozīcijas 8517 62 HS skaidrojumus); 
2. atseviš ķi bezvadu galvas t ālruņi (galvas telefona un mikro ­
fona komplekss) ar numura sast ādīšanas funkciju (skat. 
apakšpozīcijas 8517 62 00 skaidrojumus).  
8519  Ska ņas ierakst īšanas vai atska ņošanas apar āti 
8519 81 15  Kabatas form āta kasešu atska ņotāji 
Šādu aparātu izmēru noteikšanai ir j āpiemēro 85. noda ļas 
apakšpozīciju 1. piez īme un jāņem vērā korpusa izm ēri; ir 
jāignorē tādi izciļņi kā, piemēram, vadības pogas, aizv ēršanas 
iekārtas un droš ības spailes.  
8519 81 35  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst ska ņas atskaņošanas apar āti, t.s. 
“MP3 atska ņotāji”, kuros izmanto optiskos datu nes ējus un 
kuros ir ieb ūvētas ierīces, ko pēcāk var iedarbin āt, lai, izman ­
tojot programml īdzekļus, ar tām uztvertu radio sign ālus (pozī­
cija 8527).  
8519 81 45  Cit ādi 
Jāpiemēro 8519 81 35. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8519 81 65  Kabatas form āta atskaņotāji 
Jāpiemēro 8519 81 15. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8519 81 95  Cit ādi 
Jāpiemēro 8519 81 35. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 477  
8522  Deta ļas un piederumi, kas piem ēroti lietošanai vien īgi vai 
galvenok ārt kopā ar poz īcijās 8519–8521 min ēto 
aparatūru 
8522 90 41 un 
8522 90 49  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8523  Diski, kasetes, energoneatkar īgas datu uzglab āšanas 
ierīces, “viedkartes” un citi datu nes ēji skaņas vai citu 
parādību ierakst īšanai, ierakst īti vai neierakst īti, ieskaitot 
disku izgatavošanas matricas un veidnes, ta ču izņemot 
37. noda ļā minētos izstrādājumus  
Ja šajā pozīcijā ietvertie datu nes ēji pastāv kopā ar citiem 
izstrādājumiem, j āizmanto š ādi klasifik ācijas principi: 
1. ja datu nes ējs un citi izstr ādājumi veido mazumtirdznie ­
cībai paredz ētu komplektu saska ņā ar 3.b) visp ārīgo notei­
kumu, komplekts j āklasificē atbilstīgi minētajiem noteiku ­
miem, vai 
2. ja datu nes ējs un citi izstr ādājumi neveido mazumtirdznie ­
cībai paredz ētu komplektu saska ņā ar 3.b) visp ārīgo notei­
kumu, tad datu nes ējs jāklasificē atbilstīgi tam piem ēro­
tajai apakšpoz īcijai.  
8523 21 00  Kartes ar magn ētisko svītru 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī iespiestie materi āli, piemēram, 
ceļojuma bi ļetes un ku ģa uzturzīmes [iek āpšanas kartes], 
kurās ietvertas viena vai vair ākas magn ētiskās svītras. 
8523 29 15  Neierakst īti 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī tādas lentes, kuras j āsagriež 
vajadzīgajā izmērā pirms izmantošanas.  
8523 41 10  Diski l āzera nolas īšanas sist ēmām ar ierakst īšanas jaudu 
ne vairāk kā 900 megabaiti, iz ņemot izdz ēšamus  
Šī apakšpoz īcija attiecas uz ierakst āmiem kompaktdiskiem 
(CD-R). 
Parasti CD-R ir bezkr āsas, caursp īdīgi, no polikarbon āta, 
1,2 mm biezi. Virsa ir p ārklāta ar atstarojošu sl āni zelta vai 
sudraba kr āsā, un to var apdruk āt. Apakša ir p ārklāta ar krāsu 
un aizsargsl āni. To diametrs ir 8 vai 12 cm, vai ar ī tiem ir 
kartes forma. 
To ietilpību var pārbaudīt, izmantojot nolas īšanas/rakst īšanas 
iekārtas un attiec īgo rakstīšanas programmat ūru. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 478  
Lai gan š ādus diskus ieraksta vien ā vai vair ākos posmos, 
ierakstītā informācija nav izdz ēšama.  
8523 41 30  Diski l āzera nolas īšanas sist ēmām ar ierakst īšanas jaudu 
vairāk nekā 900 megabaiti, bet ne vair āk kā 18 gigabaiti, 
izņemot izdz ēšamus  
Šī apakšpoz īcija attiecas uz ierakst āmiem ciparvideodiskiem 
(DVD-/+R). 
Atšķirībā no pozīcijā 8523 41 10 iek ļautajiem CD-R, DVD-/ 
+R ir no diviem 0,6 mm bieziem kop ā salīmētiem polikarbo ­
nāta slāņiem. Šī fiziskā atšķirība nosakāma, aplūkojot diska 
ārmalu. To diametrs ir 8 vai 12 cm. 
To ietilpību var pārbaudīt, izmantojot nolas īšanas/rakst īšanas 
iekārtas un attiec īgo rakstīšanas programmat ūru. 
Lai gan š ādus diskus ieraksta vien ā vai vair ākos posmos, 
ierakstītā informācija nav izdz ēšama.  
8523 41 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. optiskie diski, no kuriem var dz ēst ierakst īto inform āciju 
un kuros var ierakst īt jaunus datus (atkalierakst āmie 
kompaktdiski, CD-RW, un atkalierakst āmie ciparvideo ­
diski, DVD-/+RW). Tos var atpaz īt, izmantojot autom āti­
skās datu apstr ādes iekārtas diska rakst īšanas programma ­
tūru; 
2. atkalierakst āmie DVD-RAM un minidiski, kas atrodas 
kasetēs. 
8523 52 10 un 
8523 52 90  “Viedkartes”  
Skat. poz īcijas 8523 HS skaidrojumus, (C) punkta, (2) apakš ­
punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī elektronisk ās bezkontakta  
kartes/breloki, kur ās parasti ir tinums, ko aktiviz ē no lasītāja 
saņemts sign āls un kas ražo str āvu, ar ko tiek iedarbin āta 
mikroshēma; tajā ir arī kodu ģenerators, kas ģenerē datus 
pēc signāla saņemšanas no tinuma, un sign āla pārraides 
antena.  
8525  Radiofonijas vai telev īzijas raidaparat ūra, kas ietver vai 
neietver uztveršanas, ska ņas ierakst īšanas vai atska ņo­ 
šanas aparat ūru; telev īzijas kameras, digit ālās fotoka ­
meras un videokameras  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 479  
Šajā pozīcijā ietilpst termo-att ēla kameras ar infrasarkanu 
attēlotāju, kas notver siltumradi āciju un p ārveido to att ēlos, 
kuri parāda īpatnējo virsmu vai objektu temperat ūras dažādās 
pelēku toņu nokrāsās vai daž ādās krāsās, bet nevar m ērīt 
temperatūras vai par ādīt izmērītus lielumus ar cipariem.  
8525 60 00  Raidaparat ūra ar uztveres iek ārtu 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī vienības, kurās ir izvietoti 
pārraidīšanas un uztveršanas elementi daž ādās mēbeļu vai 
mājas detaļās ar nosac ījumu, ka tie kop ā veido funkcion ālu 
vienību. Lai tos uzskat ītu par vienu funkcion ālo vienību, 
pārraidīšanas-uztveršanas apar ātiem jābūt novietotiem net ālu 
vienam no otra (piem ēram, vien ā telpā vai vien ā transportl ī­
dzeklī) un tiem ir j ābūt kopīgiem elementiem, k ā piemēram, 
antenai.  
8525 80 11 l īdz 
8525 80 99  Televīzijas kameras, digit ālās fotokameras un videoka ­
meras  
Skat. 8525. poz īcijas skaidrojumu (D) punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst elektroniskas lasošas ier īces 
redzes inval īdiem (skat. 8543 70 90. apakšpoz īcijas 
skaidrojumus).  
▼M13  
8525 80 30  Digit ālās fotokameras  
Ar šajā apakšpoz īcijā ietvertaj ām digitālajām fotokamer ām 
nekustīgu attēlu vienm ēr iespējams ierakst īt iekšējā atmiņā 
vai maināmā datu nes ējā. Lielākajai daļai no tām ir tradicio ­
nālo fotoapar ātu dizains. 
Digitālās fotokameras, kas sp ēj ierakstīt tikai nekust īgus 
attēlus, joproj ām klasific ē šajā apakšpoz īcijā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertajām kamerām var būt arī videoie­
raksta funkcija, kas nep ārtrauktu laikposmu ļauj ierakst īt 
videosižetu. 
Tomēr, ja šie apar āti, izmantojot maksim ālo uzglab ājamo 
datu ietilp ību, spēj vismaz 30 min ūšu garā nepārtrauktā laik­
posmā ierakstīt videosižetu, kura ieraksta kvalit āte ir 800 × 
600 pikse ļi (vai vair āk) pa 23 kadriem sekund ē (vai vair āk) 
(neraugoties uz to, ka ierakst ītie video att ēli var būt saglabāti 
atsevišķās datnēs, kuru ilgums ir maz āks par 30 min ūtēm 
(skatīt arī Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 876/ 
2014)), tie vienm ēr ir jāklasificē apakšpoz īcijā 8525 80 91 
vai 8525 80 99. 
Ja viens vai vair āki no iepriekš min ētajiem krit ērijiem nav 
izpildīti, aparāti ir jāklasificē, piemērojot XVI sada ļas 3. 
piezīmi (skat īt arī Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 
Nr. 458/2014).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 480  
Salīdzinot ar apakšpoz īcijās 8525 80 91 un 8525 80 99 min ē­
tajām videokamer ām, daudzas digit ālās fotokameras (ja t ās 
izmanto k ā videokameras) nenodrošina t ālummaiņas funkciju 
video ieraksta laik ā. Neatkar īgi no atmi ņas apjoma dažu 
veidu kameras p ēc noteikta laikposma autom ātiski pārtrauc 
videoierakstu.  
8525 80 91 un 
8525 80 99  Videokameras  
Ar šajās apakšpoz īcijās ietvertaj ām videokamer ām videosi ­ 
žetus nep ārtrauktu laikposmu vienm ēr iespējams ierakst īt 
iekšējā atmiņā vai main āmā datu nes ējā. 
Kopumā šajās apakšpoz īcijās minēto digitālo videokameru 
dizains ir atš ķirīgs no apakšpoz īcijā 8525 80 30 iek ļautajām 
digitālajām fotokamer ām. Tām parasti ir atv āžams skatu 
meklētājs un tās bieži ir apr īkotas ar t ālvadību. Vairākumam 
videokameru ir optisk ās tālummaiņas funkcija videoieraksta 
laikā. Tomēr tas, ka, piem ēram, sporta aizsargbrill ēs integrē­
tajām videokamer ām nav optisk ās tālummaiņas funkcijas, 
neliedz klasific ēt šādus izstr ādājumus apakšpoz īcijā 
8525 80 91 un 8525 80 99 (skat īt lietu C-178/14,  Vario Tek , 
ECLI:EU:C:2015:152, 17.–29. punkts). 
Digitālās videokameras, kas sp ēj ierakstīt tikai videosižetus, 
vienmēr klasificē šajās apakšpoz īcijās. 
Aparāti, kam ir gan video ierakst īšanas, gan nekust īga attēla 
saglabāšanas funkcija, ir j āklasificē, atsaucoties uz apakšpo ­
zīcijas 8525 80 30 skaidrojumu.  
►M44  Šajās apakšpoz īcijās ietilpst t ādi tālvadāmi aparāti 
videoattēlu un nekust īgu attēlu uzņemšanai un ierakst īšanai, 
kuri īpaši izstr ādāti izmantošanai kop ā ar daudzrotoru heli ­
kopteriem (t ā sauktajiem droniem), piem ēram, piestiprinot ar 
šim nolūkam paredz ētiem savienot ājelementiem. Šos apar ātus 
izmanto vides videoatt ēlu un nekust īgu attēlu uzņemšanai no 
gaisa, un tie sniedz lietot ājam iespēju vizuāli kontrol ēt drona 
lidojumu. Š ādi aparāti vienmēr tiek klasific ēti šajās apakšpo ­
zīcijās neatkar īgi no videoieraksta garuma, jo videoieraksta 
uzņemšana ir to galven ā funkcija. Skat īt arī HS klasifik ācijas 
atzinumu 8525.80/3. ◄ 
▼B 
8525 80 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst videokameras (angliski saukti par  
camcorders ), kas paredz ēti ne tikai ar kameru ierakst īto skaņu 
un attēlu saglabāšanai, bet ar ī no ārējiem avotiem (piem ēram, 
no DVD atska ņotājiem, autom ātiskām datu apstr ādes 
iekārtām vai televizora) sa ņemtu sign ālu ierakst īšanai. Tādā 
veidā ierakstītos attēlus var reproduc ēt, izmantojot televizoru 
vai monitoru. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī videokameras, kur ās video ieeja 
ir aizklāta ar plāksnīti vai citā veidā, vai kuros video saskarne 
vēlāk var tikt aktiviz ēta kā video ieeja ar programml īdzekļu 
palīdzību. Tom ēr šie apar āti ir paredz ēti televīzijas 
programmu vai citu no ārienes nākošu sign ālu ierakst īšanai.  ▼M13
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 481  
Tomēr videokameras, ar kur ām tikai ar kameru uzfilm ētos 
attēlus var ierakst īt un reproduc ēt uz ārēja televīzijas uztv ē­
rēja vai monitora ietilpst apakšpoz īcijā 8525 80 91.  
8527  Radiofonijas, radiotelefona vai radiotelegr āfa sakaru 
uztvērējaparatūra, kas atrodas vai neatrodas vien ā 
korpusā ar skaņas ierakst īšanas vai atska ņošanas apara ­
tūru vai pulksteni  
Par pārraides apar ātiem, kuros ir uztveršanas ier īce, skat. 
8525 60 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8527 12 10 un 
8527 12 90  Kabatas form āta audiokasešu atska ņotāji 
Skat. 8519 81 15. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
8527 13 10  Ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
Šajā apakšpoz īcija ietilpst uz radiouztv ērējiem, kas apvienoti 
ar skaņu ierakstu vai atska ņošanas apar ātiem ar lāzera nola ­
sīšanas sist ēmu, ar vai bez citiem ska ņu ierakstu vai atska ­ 
ņošanas ier īcēm (piemēram, kasešu atska ņotājs) vai pulksteni. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī skaņas atskaņošanas apar āti, t.s. 
„MP3 atska ņotāji”, kuros izmanto optiskos datu nes ējus un 
kuros ir ieb ūvētas ierīces, ko pēcāk var iedarbin āt, lai, izman ­
tojot programml īdzekļus, ar tām uztvertu radio sign ālus. 
8527 13 99  Cit ādi 
Jāpiemēro 8527 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8527 21 20  Ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
Jāpiemēro 8527 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8527 21 70  Ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
Jāpiemēro 8527 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8527 91 11 l īdz 
8527 91 99  Apvienoti ar ska ņas ieraksta vai atska ņošanas aparat ūru 
Stereo sist ēmas (augstas precizit ātes jeb t ā saucamās hi-fi  
sistēmas), kur ās ir radio uztv ērējs, kas ir nokomplekt ētas 
blokos p ārdošanai mazumtirdzniec ībā, un kas sast āv no 
modulārām vienībām atseviš ķos korpusos, piem ēram, kop ā 
ar CD atska ņotāju, kasešu ieraksta iek ārtu, pastiprin ātāju ar 
izlīdzinātāju, vienm ēr ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, jo radiouzt ­
vērējs piešķir tiem to b ūtiskās īpašības. 
8527 91 11 un 
8527 91 19  Ar vienu vai vair ākiem taj ā pašā korpusā iebūvētiem 
skaļruņiem ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 482  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst aparat ūra, no kuras ska ļruņus 
nevar atdal īt. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst aparat ūra ar atdal āmiem 
skaļruņiem, pat ja ska ļruņus var pievienot ar stiprin ājuma 
ierīcēm (8527 91 35., 8527 91 91. un 8527 91 99. apak ­ 
špozīcija).  
8527 91 35 l īdz 
8527 91 99  Citādi 
Ja skaļruņi stereo sist ēmām (augstas precizit ātes jeb  hi-fi  
sistēmām) ir speci āli paredzēti un ir iesai ņoti kopā ar pārējām 
komplekta sast āvdaļām, tie ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. 
8527 91 35  Ar l āzera nolas īšanas sist ēmu 
Jāpiemēro 8527 13 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8528  Monitori un projektori, iz ņemot telev īzijas uztv ērējapara­
tūru; televīzijas uztv ērējaparatūra, arī apvienota ar radio ­
uztvērēju vai ska ņas, vai video ierakst īšanas vai reprodu ­
cēšanas aparat ūru 
Saskaņā ar Kombin ētās nomenklat ūras 3.c) visp ārīgo notei­
kumu videonov ērošanas sist ēmas, ko veido noteikts skaits 
televīzijas kameru un viens monitors, ietilpst šaj ā pozīcijā, 
ja tās ietilpst mazumtirdzniec ībai paredz ētā komplekt ā. 
Šādu videonov ērošanas sist ēmu sastāvdaļas klasific ē atse­
višķi, ja sistēma neietilpst komplekt ā, kas sagatavots mazum ­
tirdzniecībai (skat. XVI sada ļas HS visp ārējos skaidrojumu ­
s (VII)) 
Šajā pozīcijā neietilpst elektronisk ās lasīšanas iek ārtas redzes 
invalīdiem (skat. 8543 70 90. apakšpoz īcijas skaidrojumu).  
8528 61 00 l īdz 
8528 69 99  Projektori  
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst izstr ādājumi, kas sast āv no 
vienā korpusā iebūvēta projektora un ekr āna (apakšpoz ī­
cija 8528 51 00 l īdz 8528 59 70, ja izstr ādājumā iebūvēts 
televīzijas uztv ērējaparāts, tad apakšpoz īcija 8528 72 10).  
8528 69 10  Kas darbojas ar plakano ekr ānu (piem ēram, šķidro kris ­
tālu ierīci) un sp ēj parādīt datu autom ātiskās apstrādes 
iekārtās ģenerētu ciparu inform āciju 
Papildus aparat ūrai, kas darbojas, izmantojot š ķidro krist ālu 
ierīces (LCD), šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī aparatūra, kas 
darbojas, izmantojot ciparu gaismas apstr ādes tehnolo ģiju. 
Tā darbojas, izmantojot ar pusvad ītāju vadītus mehānisko 
mikrospogu ļu ierīces. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 483  
8528 71 11 l īdz 
8528 71 19  Videoska ņotāji 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst apar āti ar iebūvētu videoska ņo­
tāju, kas augstfrekvences telev īzijas sign ālus pārveido par 
signāliem, ko var izmantot video ierakst īšanas vai reproduc ē­ 
šanas aparat ūra vai monitori. 
Šajos apar ātos ir iebūvētas selektorsh ēmas, kas ļauj aparat ūru 
noskaņot uz īpašu kanālu vai nes ējfrek- venci, un demodul ā­
cijas shēmas. Apar āti var būt arī aprīkoti ar (kr āsu) dekod ē­ 
šanas ierīci vai separatora sh ēmu sinhroniz ācijai. Tie parasti ir 
paredzēti lietošanai ar atseviš ķu antenu vai dal ītu (kopīgu) 
antenas sist ēmu (augstfrekvences kabe ļu izplatīšana). 
Izejas sign ālu var izmantot par ieejas sign ālu monitoriem vai 
arī ierakstīšanas vai reproduc ēšanas aparat ūrai. Tas ir kameras 
oriģinālais signāls (t. i., p ārraidīšanai nemodul ēts signāls). 
Šo apakšpoz īciju nozīmē analogie videoska ņotāji var būt 
moduļu veidā, kas sast āv vismaz no radiofrekven ču shēmām 
(RF bloka), starpfrekven ču shēmām (IF bloka) un demodul ā­
cijas shēmām (DEM bloka), kas izvada atseviš ķu audiosig ­
nālu un saliktu pamatjoslas videosign ālu (CVBS). 
Šo apakšpoz īciju nozīmē digitālie videoska ņotāji var būt 
moduļu veidā, kas sast āv vismaz no RF bloka, IF bloka, 
DEM bloka un MPEG dekodera digit ālajai telev īzijai, kas 
izvada atseviš ķu audiosign ālu un ciparu videosign ālu. 
Moduļi, kuros ir gan analog ā, gan digit ālā videoska ņotāja 
komponents, ietilpst šaj ās apakšpoz īcijās, ja viens no kompo ­
nentiem saska ņā ar Kombin ētās nomenklat ūras 2.a) visp ārīgo 
interpretācijas noteikumu klasific ējams kā gatavs vai pabeigts 
videoskaņotājs. 
Modulis, kas neatbilst iepriekš min ētajiem nosac ījumiem, 
jāklasificē pozīcijā 8529 kā detaļa. 
8528 71 11  Elektroniskie bloki datu autom ātiskās apstrādes iekārtām 
Termina “elektroniskie bloki” defin īciju skat. apakšpoz ī­
cijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8528 72 10  Telev īzijas projic ēšanas iek ārtas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst projic ēšanas iek ārtas, kurās iebū­
vēta televīzijas uztv ērējaparatūra. Šāds aprīkojums, izman ­
tojot optisko sist ēmu, attēlu projicē uz ekrāna. Tā konstruk ­
cijas pamat ā var būt katodstaru lampa vai plakano ekr ānu 
(piemēram, DMD, LCD, plazma) tehnolo ģija. 
Projekcijas ekr āns var būt iebūvēts vienā korpusā kā televi­
zors, vai var b ūt atsevišķi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 484  
8528 72 30  Ar integr ālu lampu  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst apar āti, kuros vien ā korpusā 
kombinētas gan uztv ērēja, gan monitora funkcijas, kur iesp ē­
jama vienlaic īga katras funkcijas atseviš ķu elementu izman ­
tošana. Sadz īves televizori parasti pieder pie š īs kategorijas. 
Ekrāna izmērs pa diagon āli nozīmē kineskopa akt īvo daļu, 
kas mērīta taisnā līnijā. 
▼M36  
__________  
▼B 
8529 90 20 l īdz 
8529 90 97  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. ciparn īcas; 
2. skaņošanas bloki; 
3. diafragmas telev īzijas kamer ām; 
4. tā saucamie Pal-Secam adapteri. Tie ir dekoderu pane ļi 
(iespiestas sh ēmas, kas apr īkotas ar elektriskiem kompo ­
nentiem) sekojošai ieb ūvēšanai televizoros, kas paredz ēti 
PAL sign ālu uztveršanai, lai padar ītu šos blokus piem ē­
rotus duālai Pal/Secam sign ālu uztveršanai. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst vi ļņvadi (viļnvadus klasific ē 
pēc to izgatavošanas materi āla). 
8529 90 41 un 
8529 90 49  Korpusi un apvalki  
Termins “korpusi” un “apvalki” ietver korpusus, kas nav 
aprīkoti ar elektrisk ām vai elek tronisk ām sastāvdaļām 
(piemēram, iespiedsh ēmu platēm, skaļruņiem, kabe ļiem u. c.). 
“Korpusi un apvalki”, kas apr īkoti ar elektrisk ām vai elektro ­
niskām daļām, ir izslēgti (piemēram, apakšpoz īcija 8529 90 92 
vai 8529 90 97). 
“Korpusu un apvalku” da ļas šajās apakšpoz īcijās neietver.  
8529 90 65  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8529 90 92  Telev īzijas kamer ām, kas min ētas apakšpoz ī­
cijās 8525 80 11 un 8525 80 19, un apar ātiem, kas min ēti 
pozīcijās 8527 un 8528  
Šajā apakšpoz īcijā iekļauti tā sauktie “ LCD  moduļi”, kuri 
sastāv no plānkārtiņu tranzistora ( TFT) šķidro krist ālu slāņa, 
kas ietverts starp div ām stikla vai plastmasas loksn ēm vai 
plāksnēm bez sk ārienjutīga pārklājuma, un kurus izmanto 
pozīcijā 8528 iek ļauto monitoru un/vai telev īzijas uztv ērēja­
parātu ražošanai.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 485  
Moduļi aprīkoti ar vienu vai vair ākām drukātām vai inte ­
grētām shēmām un elektronisko vad ību vienīgi pikseļu adre­
sācijai. Tie nav apr īkoti ar videoapstr ādes elektroniku 
(piemēram, videop ārveidotāju vai skeileri). 
Moduļi var būt aprīkoti ar aizmugurgaismojumu un/vai inver ­
toriem. 
Šajā apakšpoz īcijā nav iekļautas šķidro kristālu ierīces, kuras 
sastāv no šķidro kristālu slāņa, kas ietverts starp div ām stikla 
vai plastmasas loksn ēm vai plāksnēm, ar vai bez elektriskiem 
savienojumiem (t. i., barošanas avota), vien ā gabalā vai 
izgrieztas noteikt ās formās (apakšpoz īcija 9013 80 20).  
8531  Ska ņas vai vizu ālās signaliz ācijas elektroiek ārtas 
(piemēram, zvani, sir ēnas, indikatoru pane ļi, ielaušan ās 
vai ugunsgr ēka signaliz ācija), izņemot poz īcijā 8512 vai 
8530 min ētās 
8531 10 30 un 
8531 10 95  Ielaušanās vai ugunsgr ēka signaliz ācija un taml īdzīgas 
iekārtas 
Skat. poz īcijas 8531 HS skaidrojumu 2. punktu (E). 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst meh āniskajiem transportl īdzek­ 
ļiem paredz ēta pretuzlaušanas signaliz ācija (apakšpoz ī­
cija 8512 30 10).  
8531 20 20 l īdz 
8531 20 95  Indikatoru pane ļi, kuros ietilpst š ķidrā kristāla 
ierīces (LCD) vai gaismas diodes (LED)  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst daž ādi gaismas diodes indikatori, 
kuros pamat ā izmanto skaitliskus un/vai skait ļu-burtu 
signālus, vai displeja pane ļi, piemēram, kuri izgatavoti no 
šūnām vai daž ādām gaismu izstarojoš ām diodēm. Katrs 
ieraksts satur noteiktu skaitu gaismas diožu, kuras ir pas īvu 
elementu form ā vai pievienotas k ā atsevišķi mikrobloki. Š īs 
ierīces ir mont ētas uz iespiestas sh ēmas ar vad ītāju/dekoderu. 
Katram skaitlim vai skait ļu blokam ir p ārklāts puscaursp īdīgs 
materiāls, kurš pastiprina diožu rad īto gaismas punktu inten ­
sitāti, lai produc ētu skaitļus vai burtus k ā takta impulsu, kas 
piemērojams sh ēmai ar ieejošu sign ālu. 
8531 90 85  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst prec ēm piestiprin ātas pretzagšanas 
birkas (piem ēram, tādas, kas sast āv no diodes un antenas, 
sauktas par “mikrovi ļņu birkām”, vai t ādas, kas sast āv no 
mikroshēmas–rezonanses kont ūra, sauktas par “frekven č­
dales” birk ām). Kad š ādas birkas nok ļūst pie veikala izejas 
uzstādītas apsardzes signaliz ācijas sistēmas, kas klasific ēta 
apakšpozīcijā 8531 10, sign āla darbības zonā, tās iedarbojas 
uz šīs sistēmas elektroniskaj ām uztvērējierīcēm un iedarbina 
trauksmes sign ālu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 486  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī birkas, kur ās izmantotas divas 
atšķirīgas tehnolo ģijas, proti, akusto magn ētiskā un mikro ­
viļņu tehnolo ģija vai akusto-magn ētiskā un radiofrekven ču 
tehnoloģija. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
— no magn ētiskiem materi āliem izgatavotas birkas, kas 
sastāv no vada, sloksnes vai divu slokš ņu kombin ācijas, 
sauktas par “magn ētiskām birkām” jeb “akusto-magn ēti­
skām birkām”, paredz ētas izmantošanai priekšmetu elek ­
troniskas uzraudz ības (EAS) sist ēmas (poz īcija 8505) 
kontroles zon ā, 
— birkas, kur ās integrēta viena vai vair ākas elektronisk ās 
integrālshēmas, kas izgatavotas k ā mikrosh ēmas, un 
antena, bet bez jebk ādiem citiem akt īviem vai pas īviem 
shēmas elementiem (“viedkartes”), sauktas par “radiofre ­
kvenciālās identifik ācijas” (RFID) birk ām (apakšpoz ī­
cija 8523 52), 
— birkas, kur ās iestrādāta viena vai vair ākas elektronisk ās 
integrālshēmas, kas izgatavotas k ā mikroshēmas ar inte ­
grētu antenu un vienu vai vair ākiem kondensatoriem, bet 
bez jebk ādiem citiem akt īviem vai pas īviem shēmas 
elementiem (apakšpoz īcija 8523 59), 
— birkas iespiest ās shēmas veid ā (sk. 85. noda ļas 
5. piezīmi), sauktas par “radiofrekvenci ālajām birkām” 
(apakšpoz īcija 8534 00).  
8534 00  Iespiedsh ēmas 
Šajā pozīcijā ietilpst: 
1. papīra birkas iespiedsh ēmas veid ā zagšanas, piem ēram, 
bibliotēkas grāmatu zagšanas nov ēršanai; 
2. lokani elektr ības vadītāji iespiedsh ēmu veidā. 
8536  Elektroaparat ūra strāvas iesl ēgšanai, p ārtraukšanai, 
aizsardzībai vai piesl ēgšanai elektriskajam t īklam 
(piemēram, slēdži, releji, p ārslēgi, pārtraucēji, svārstību 
slāpētāji, kontaktdakšas, rozetes, eletrisko spuldžu 
ietveres un citas uzmavas, sadales k ārbas) pie sprieguma, 
kas nep ārsniedz 1 000 V; optisko š ķiedru uzmavas, 
optisko š ķiedru kūļi vai kabe ļi 
Papildus iek ārtām, kas aprakst ītas 8536. poz īcijas HS skai ­
drojumu, šaj ā pozīcijā ietilpst: 
1. sadales r āmji telefonu stacij ām; 
2. starpsekciju vai sadales plates gaisa tramvaju kabe ļiem; 
3. sadales k ārbas elektromotoriem; 
4. komutatori daudzpievadu transformatoriem;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 487  
5. akumulatora elementus savienojoš ās daļas; 
6. tā sauktie “indukt īvie bezkontaktsl ēdži”, t. i., elektroniskie 
slēdži, kuros ir br īvi starojoša indukcijas spole bezkon ­
takta iesl ēgšanai (sasl ēgums), kad met āla priekšmets 
iekļūst indukcijas spoles izkliedes lauk ā. Šādus slēdžus 
izmanto, piem ēram, darbgaldos iek ārtās, konveijeru meh ā­
nismos un sv ēršanā mehāniski darbin āmo elektrisko 
spailes sl ēdžu vietā; 
7. ieslēgšanas izsl ēgšanas slēdži, kas novietoti vien ā korpusā 
ar intensīvas modul ācijas iekārtu (reostatu). Ar š īs iekārtas 
palīdzību iespējams ne tikai iesl ēgt un izsl ēgt spuldzes, bet 
arī nepārtraukti main īt gaismas intensit āti; 
8. tā saucamie “kontaktspilventi ņi” elektrosh ēmu savieno ­ 
šanai. Tie sast āv no divām kopā saliktām elastīgām plast­
masas kārtām, kurās regulāros interv ālos iestiprin āts liels 
skaits elektr ību vadošu sil īcijgumijas kontaktpunktu. Šie 
kontaktspilventi ņi ir iebūvēti, piemēram, zem telefona 
aparāta pogām. Katru reizi, kad tiek nospiesta poga, attie ­
cīgie kontaktpunkti uz ab ām kārtām savienojas, un 
veidojas elektriskais kontakts; 
9. elektroniskie sl ēdži, kuri darbojas bezkontakta veid ā, 
izmantojot pusvad ītāja sastāvdaļas (piem ēram, tranzis ­
torus, tiristorus, integr ālās shēmas utt.). 
Tomēr šajā pozīcijā neietilpst: 
a) elektrovadu izol ācija un apvalks (parasti 7326. poz īcijā); 
b) kontroliek ārtas dzelzce ļiem un citiem komunik āciju ceļiem 
(8530. poz īcija).  
8536 50 11  Spiedpogas sl ēdži 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst piesk ārienjutīgie kontaktsl ēdži 
(8536 50 19. apakšpoz īcija).  
8536 69 10 l īdz 
8536 69 90  ►M27  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst elektromeh āniskas kontaktdakšas 
(t. s. vīrišķie savienot āji) un kontaktligzdas (t. s. sieviš ķie 
savienotāji), ar ko var izveidot savienojumu, piem ēram, 
starp ierīcēm, kabeļiem un savienot ājplatēm. 
Savienotājiem var b ūt vai nu kontaktdakša, vai kontaktligzda 
abās pusēs vai kontaktdakša vai kontaktligzda vien ā pusē un 
cita savienot ājierīce otrā (piemēram, spaile, skava, lod ējums 
vai skrūve), skatīt piemērus 1. un 2. att ēlā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 488  
1. attēls 
Kabelis no vienas puses ir savienots ar savienot āju, izman ­
tojot spailes/skavas savienojumu. No otras puses savienojums 
tiek izveidots, iespraužot v īrišķo vai sieviš ķo savienot āju.
 
2. attēls 
Kabelis no vienas puses ir savienots ar savienot āju, izman ­
tojot spailes/skavas savienojumu. No otras puses savienojums 
tiek izveidots, iespraužot sieviš ķo savienot āju. Šis savienot ājs 
ir arī aprīkots ar papildu v īrišķā savienot āja veida savieno ­
jumu. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī tādi spraužami savienot āji, 
kas sastāv no kontaktdakšas un kontaktligzdas (divi gabali). 
Kontaktdakša un kontaktligzda sast āv no vienas kontakt ­
ligzdas un vienas cita veida savienot ājierīces.
 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst savienojumi vai savienot ājele­
menti, ar kuriem elektrosavienojumu var izveidot, tikai 
izmantojot citus pa ņēmienus (piem ēram, spaile, skr ūve, lodē­
jums vai skavas). Tie ietilpst apakšpoz īcijā 8536 90 (skat īt 
piemērus 3. līdz 7. attēlā). 
Šajās apakšpoz īcijās tomēr ietilpst kontaktdakšas un kontakt ­
ligzdas ar iekš ēju vai ārēju vītni. 
3. un 4. att ēls 
Kabelis no vienas puses ir savienots ar savienot āju, izman ­
tojot spailes/skavas savienojumu. No otras puses savienojums 
tiek izveidots, izmantojot skr ūvi vai bultskr ūvi un uzgriezni.
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 489  
5., 6. un 7. att ēls 
Elektriskais savienojums netiek izveidots, iespraužot kontakt ­
dakšu. Nav ne v īrišķā, ne sieviš ķā savienot āja. Elektriskais 
savienojums tiek izveidots ar skr ūvēm vai skav ām.
 
◄ 
8536 69 10  ►M27  Koaksiālajiem kabe ļiem 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai t ādas kontaktdakšas un 
kontaktligzdas, ko izmanto koaksi āliem savienojumiem (skat īt 
piemērus 1. līdz 6. attēlā). 
1. attēls 
Koaksiālā kontaktdakša
  2. attēls 
Koaksiālā kontaktligzda
  
3. attēls 
Koaksiālā kontaktdakša
  4. attēls 
Koaksiālā kontaktligzda
  
5. attēls 
Vītņota koaksi ālā kontaktdakša
  6. attēls 
Koaksiālais adapteris
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 490  
8536 69 30  Iespiedsh ēmām 
►M12  Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kontaktdakšas un kontakt ­
ligzdas, kuras vismaz vien ā kontaktdakšas un kontaktligzdas 
pusē ir paredz ētas tiešai piesl ēgšanai pie iespiedsh ēmas plates 
(PCB ) vai elast īgas iespiedsh ēmas (sk. turpm ākos piem ērus).
 
1 – šis  USB  spraudnis nav paredz ēts tiešam savienojumam 
ar PCB  un tādēļ neietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. 
2 – šī USB  kontaktligzda ir paredz ēta tiešam savienojumam 
ar PCB  un tādēļ ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā.
 
1 – šis spraudnis nav paredz ēts tiešam savienojumam ar  
PCB  un tādēļ neietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. 
2 – šis spraudnis ir paredz ēts tiešam savienojumam ar  PCB  
un tādēļ ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. ◄ 
▼M12  
__________  
▼B 
8536 70 00  Optisko š ķiedru uzmavas, optisko š ķiedru kūļi vai kabe ļi 
Skat. šīs nodaļas 6. piez īmi. 
Skat. poz īcijas 8536 HS skaidrojumus (IV).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 491  
8536 90 01  Iepriekš samont ēti elementi elektriskaj ām ķēdēm 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektr ības pārraidīšanas elementi, 
kas ir gatavi mont ēšanai. Šādi elementi nodrošina br īvu 
telpu lampu un elektrisko maš īnu un iek ārtu enerģijas apgādē. 
Kontakti, caur kuriem tiek pievad īta strāva, ir iestiprin āti uz 
skavām vai ir br īvi slīdoši. 
Tipisks pielietojums ir redzams z īmējumos:
  
8536 90 10  Ier īces vadu un kabe ļu savienošanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas galier īces, kuras pie vadiem 
vai kabeļiem pievienotas, lai izveidotu elektrisku savieno ­
jumu, neizmantojot kontaktdakšu (piem ēram, spaili, skr ūvi, 
lodējumu vai skavas).  
8537  Elektriskai kontrolei vai elektr ības sadalei paredz ētas 
pultis, pane ļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes, 
kas aprīkotas ar diviem vai vair ākiem poz īciju 8535 un 
8536 apar ātiem, ieskaitot t ās ierīces vai apar ātus, kas 
minētas 90. noda ļā, un ciparu kontroles apar ātus, kas ir 
citādi nekā pozīcijas 8517 komut ācijas apar āti ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 492  
Šajā pozīcijā ietilpst apr īkojums (piem ēram, pane ļi, kastes), 
kurš aprīkots ar identisk ām 8536. poz īcijā minētajām ierīcēm 
(piemēram, gaismas sl ēdži). 
8537 10 91  Programm ējamie atmi ņas kontrolieri  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst korpuss, kur ās ir iebūvēta izman­
tojama atmi ņa mašīnu elektriskai kontrolei. Tas ir apr īkots ne 
tikai ar 8535. vai 8536. poz īcijās minētajām ierīcēm 
(piemēram, relejiem), bet ar ī, piemēram, ar 8541. poz īcijā 
minētajiem tranzistoriem vai triakiem k ā slēdžu ierīcēs, un 
kuri papildus š īm ieslēgšanas ier īcēm ietver ar ī mikroproce ­
sorus (piem ēram, ieejošo un izejošo datu lo ģiskajai apstr ādei 
un vadībai), saskarn ēm un ener ģijas apgādes vienībām (ener­ 
ģijas blokiem).  
8537 10 99  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. tālvadības kabe ļa kontroles elementi video rakst ītājiem. 
Tie ir elektrisk ās kontroles pane ļi (ar piespiežam ām 
pogām un citiem elektriskiem elementiem, ieb ūvētiem 
panelī), kuri tiek izmantoti, lai ar savienojošo kabeli iedar ­
binātu visas pievienot ā video rakst ītāja funkcijas; 
2. elektriskais vad ības aprīkojums autom ātiem (sīkpreču 
pārdošanai). Tas sast āv no vad ības paneļa, kurā papildus 
relejiem un elektriskiem sl ēdžiem ir triaki un integr ālās 
shēmas. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) elektriskais vad ības aprīkojums, kas paz īstams kā “vadības 
svira” (“ joystick ”), 84. noda ļas 5.(C) piez īmes nozīmē 
(8471. poz īcija); 
b) bezvada infrasarkanais t ālvadības aprīkojums telev īzijas 
uztvērējiem, video rakst ītājiem vai cit ām elektrisk ām 
iekārtām (8543. poz īcija).  
8538  Da ļas, kas piem ērotas lietošanai vien īgi vai galvenok ārt 
kopā ar pozīcijā 8535, 8536 vai 8537 min ētajām iekārtām 
8538 90 11  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8538 90 91  Elektroniskie bloki  
Skat. apakšpoz īcijas 8443 99 10 skaidrojumus.  
8539  Elektrisk ās kvēlspuldzes un g āzizlādes spuldzes, ieskaitot 
virzītas gaismas herm ētiskās spuldzes, k ā arī ultraviolet ās 
un infrasarkan ās spuldzes; lokspuldzes  
Izņemot dažas loka spuldzes (skat. 8539 41 00. un 
8539 49 00. apakšpoz īciju skaidrojumus), kuras ir speci āli 
aprīkotas vai samont ētas, šajā pozīcijā ietilpst tikai lampas 
un spuldzes k ā tādas un to da ļas, kuras ir identific ējamas 
saskaņā ar XVI sada ļas 2. piez īmes (b) punktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 493  
Aparatūra, kas apr īkota ar š ādām spuldz ēm (kas sast āv, 
piemēram, no vienk ārša reflektora ar balstu vai pamatu), 
tiek klasific ēta atbilstoš ā pozīcijā kā apgaismošanas iek ārtas 
(9405. poz īcija), apsildes iek ārtas (piem ēram, 7321. poz īcija) 
vai medic īniskais apr īkojums (9018. poz īcija) utt.  
8539 21 30 l īdz 
8539 29 98  Citādas kvēlspuldzes, iz ņemot ultraviolet ās un infrasar ­
kanās 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) pretest ības lampas ar oglek ļa diegu un main āmās pretes­
tības lampas ar dzelzs diegu ūdeņradī (8533. poz īcija); 
b) noteikta garuma elektrisko lampi ņu komplekts, kurš satur 
izrotātus gaismas avotus un kuru izmanto galvenok ārt 
Ziemassv ētku eglīšu rotāšanai (9405. poz īcija).  
8539 31 10 l īdz 
8539 39 00  Gāzizlādes spuldzes, iz ņemot ultraviolet ā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. ksenona lampas; 
2. spektrālās izlādes lampas; 
3. kvēlizlādes lampas; 
4. alfanumerisk ās (alfabēta-ciparu) lampas.  
8539 41 00 un 
8539 49 00  Ultraviolet ās un infrasarkan ās spuldzes; loka spuldzes  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. ultraviolet ās spuldzes. Papildus izmantošanas veidiem, kas 
aprakstīti 8539. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas 
pirmajā punktā, var min ēt sekojošo: 
a) aktino ķīmiskā druka; 
b) vitaminiz ēšana; 
c) steriliz ēšana; 
d) fotoķīmija; 
e) ozona ražošana. 
2. infrasarkan ās spuldzes. Papildus izmantošanas veidiem, 
kas aprakst īti 8539. poz īcijas HS skaidrojumu (D) da ļas 
otrajā punktā, var min ēt sekojošo: 
a) telpu apkure; 
b) iekārtas infrasarkanajiem izstarojumiem (piem ēram, 
pretzagļu iekārtas); 
c) zinātniskai izp ētei (piemēram, spektr ālai analīzei). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 494  
3. loka spuldzes, kas aprakst ītas 8539. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (E) da ļā. 
Ogles elektrodu loka spuldzes tiek izmantotas, piem ēram, 
9007. poz īcijā minētajās kinematogr āfiskās projekcijas 
iekārtās vai dokumentu reproduc ēšanas iek ārtās. 
8539 41 00. apakšpoz īcijā ietilpst elektrisk ās loka spuldzes, 
kas aprīkotas ar speci āliem balstiem, k ā arī gaismas vad īšanas 
iekārtām, kuras sast āv no vienas vai vair ākām loka lamp ām, 
kas uzmont ētas uz kust īga balsta un paredz ētas izmantošanai 
īpaši foto vai kino studij ām. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) luminiscent ās diodes (8541. poz īcija); 
b) elektroluminiscent ās iekārtas, parasti sloksn ēs, plāksnēs 
vai paneļos, kam pamat ā ir elektroluminisc ējošas vielas 
(piemēram, cinka sulf īds), novietotas starp div ām elektro ­
konduktīva materi āla kārtām (8543. poz īcija).  
8539 90 10 un 
8539 90 90  Daļas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. cokoli kv ēlspuldzēm un izlādes elektriskaj ām lampām un 
spuldzēm; 
2. volframa kv ēldiegs, spir āle, sagriezta garum ā un sagata ­
vota mont ēšanai; 
3. metāla elektrodi izl ādes lampām un spuldz ēm; 
4. stikla da ļas (izņemot 8547 90 00. poz īcijā minētās izolē­
jošās daļas), kas paredz ētas montēšanai lampu un spuldžu 
iekšpusē; 
5. balstošie kronšteini kv ēldiegam.  
8540  Elektronlampas ar termokatodu, auksto katodu vai foto ­
katodu (piem ēram, vakuuma, tvaikpiln ās vai gāzpilnās 
lampas, dz īvsudraba taisngrieži un elektronstaru lampas, 
televīzijas kameru kineskopi)  
8540 11 00  Kr āsu 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst katodstaru kineskops, kas aprak ­
stīts 8540. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā punkta (2) apakš ­
punktā un kas atbilst zem āk izklāstītajiem nosac ījumiem: 
1. šablons ar iegriezumu (maska); 
2. atstarpe starp div ām vienas kr āsas līnijām ekrāna centrā 
nav mazāka par 0,4 mm. 
Ekrāna mērīšanai pa diagon āli skat. 8528 72 30. apakšpo ­
zīcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 495  
8540 60 00  Cit ādas katodstaru lampas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst katodstaru lampas, kuras aprak ­
stītas 8540. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā punkta 
(2) apakšpunkta (d) ieda ļā, izņemot 8540 11. un 
8540 12. apakšpoz īcijās minētās. 
8540 71 00 un 
8540 79 00  Mikroviļņu lampas (piem ēram, magnetroni, klistroni, 
skrejviļņa lampas, pretvi ļņa lampas), iz ņemot tīkliņva­
dības lampas  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst lampas, kas aprakst ītas 
8540. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā punkta 4. apakšpun ­
ktā. 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst Geigera-Millera skait ītāju 
lampas (9030 90 85. apakšpoz īcija).  
8540 81 00 un 
8540 89 00  Citādas spuldzes un lampas  
Papildus lamp ām un spuldz ēm elektrisk ās strāvas iztaisno ­ 
šanai, kas min ētas 8540. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā 
punkta 1. apakšpunkt ā, šajā apakšpoz īcijā ietilpst fanotroni, 
tiratroni, ignitroni un augstsprieguma str āvas iztaisnošanas 
lampas rentgena apar ātiem.  
8541  Diodes, tranzistori un citas l īdzīgas pusvad ītāju ierīces; 
gaismjutīgas pusvad ītāju ierīces, ieskaitot fotoelementus, 
kas ir vai nav samont ēti moduļos vai iemont ēti paneļos; 
gaismas diodes; samont ēti pjezoelektriskie krist āli 
8541 40 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst fotoelementi, kas samont ēti 
moduļos vai iemont ēti paneļos un kuros iestr ādātas šunta 
diodes (bet ne blo ķējošās diodes). Šunta diodes nav elementi, 
kas strāvu, piemēram, motoram pievada tieši (skat. HS poz ī­
ciju 8501 un 8541 skaidrojumus).  
8541 90 00  Da ļas 
Papildus da ļām, kas min ētas šīs pozīcijas HS skaidrojumos, 
šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. balsti un apvalki pjezoelektriskiem krist āliem; 
2. metāla apvalki, steat īti utt., mont ētiem pusvad ītājiem. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) elektriskie savienot āji strāvas vadīšanai starp adat ām (vai 
kontaktiem) un elektrodi (8536. poz īcija); 
b) grafīta daļas (8545 90 90. apakšpoz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 496  
8542  Elektronisk ās integrālās shēmas 
Šajā pozīcijā ietilpst savstarp ēji maināmas iepriekš iepro ­
grammētas atmiņas modu ļi monolītas integr ālās shēmas 
formā elektronisk ās translācijas iek ārtām, kas ietilpst 
8470 10 00. un 8543 70 10. apakšpoz īcijās. 
Šajā pozīcijā neietilpst diski (dažk ārt tos sauc par pusvad ītā­
jiem), kas t āpēc, lai tos var ētu izmantot elektronikas jom ā, 
sastāv no ķīmiskajiem elementiem ar piedev ām, tie ir pul ēti 
vai nepul ēti un leģēti vai nele ģēti, ar noteikumu, ka atseviš ķi 
to posmi ir le ģēti vai difund ēti, tādējādi izveidojot iztur īgus 
posmus (poz īcija 3818 00).  
8542 31 10 un 
8542 31 90  Procesori un kontrolieri, savienojum ā ar atmiņām vai ne, 
pārveidotāji, loģiskās shēmas, pastiprin ātāji, pulkste ņa un 
laika apr ēķina shēmas, vai citas sh ēmas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. mikroprocesori, t.s. datu apstr ādes mikroelementi, ir inte ­
grālās shēmas, ko var defin ēt kā iekārtas, kas veic 
primāras instrukcijas, izpildes un sist ēmas vadības funk­
cijas. Tie sast āv no šādām daļām: 
— aritmētiski loģiskā bloka (ALB); 
— instrukcijas dekodera un programmas skait ītāja; 
— vadības bloka; 
— ieejas/izejas bloka (I/O) komunik ācijai ar cit ām 
iekārtām. 
Mikroprocesors var darboties tikai tad, ja papildus iekš ējai 
atmiņai darbojas ar ī ārējā atmiņa vai kāda cita iek ārta. 
Tiem var b ūt viena vai vair ākas mikroprogramm ējamas 
atmiņas mikroinstrukciju l ādēšanai vai glab āšanai, tādā 
veidā palielinot prim āro instrukciju skaitu kontrolele ­
mentā. 
Mikroprogramm ējamā atmiņa ROM, ko var satur ēt mikro­
procesors, ir paredz ēta bināru pamatinstrukciju glab āšanai 
un to neuzskata par re ālu programmatmi ņu, kurā tiek 
glabātas veicam ās instrukcijas. 
Šiem izstr ādājumiem var b ūt instrukciju kešatmi ņas vai 
mikroperif ērās atmiņas funkcijas. 
Šeit ietilpst mikroprocesori, kas piln ībā paredzēti specifi­
skam pielietojumam un kuru pamat ā ir “pilnlietošanas”, 
“matrices” vai “standartelementu” konstrukcija.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 497  
Mikroprocesoru apstr ādes jauda noz īmē katra vārda garumu, 
kādu aritmētiski loģiskā bloka akumulators sp ēj apstrādāt 
vienā mikroinstrukcijas cikl ā. 
2. mikrokontrolleri un mikrodatori ir integr ālās shēmas, kas 
sastāv no vismaz vienas no š īm galvenaj ām daļām: 
— mikroprocesora, ko sauc ar ī par datu apstr ādes 
mikroelementu (CPU); 
— programmatmi ņas (piem ēram, RAM, ROM, PROM, 
EPROM, E  2 PROM,  flash  E 2 PROM), kas savienota 
ar instrukciju dekoderu un satur programmu, kura 
nosaka instrukciju sec ību; 
— datu atmi ņa (piemēram, RAM, E  2 PROM) atš ķirībā no 
mikroprocesoriem nav pieejama no krist āla ārpuses; 
— ārējā atmiņas kopne (datiem, adres ēm vai instruk ­
cijām). 
Mikrokontrolleri ir ieprogramm ēti vai programm ējami, lai 
veiktu specifiskas funkcijas un paredz ēti tikai noteiktai 
izmantošanai (piem ēram, telev īzijas uztv ērējiem, videoie ­
rakstīšanas vai atska ņošanas aparat ūrai vai mikrovi ļņu 
krāsnīm). 
Mikrodatori sp ēj darboties neatkar īgi (atseviš ķi) un ir plaši 
izmantojami (piem ēram, lieldatori, minidatori un perso ­
nālie datori). Mikrodatori ir br īvi programm ējami atkar ībā 
no lietotāja vajadzībām. 
Šeit iekļauti mikrokontrolleri, kas paredz ēti specifisk ām 
vajadzībām un kuru konstrukcijas pamat ā ir “pilnlieto ­ 
šana”, “matricas” vai standartelementi. 
Mikrokontrolleru vai mikrodatoru apstr ādes jauda noz īmē 
katra vārda garumu, kurus ciparu lo ģiskā elementa akumu ­
lators var apstr ādāt vienā mikroinstrukcijas cikl ā. 
3. kontroles sh ēmas ir integr ālās shēmas, ko izmanto, lai 
iespaidotu maš īnas procesu vai darb ību (piem ēram, auto ­
mātiskas datu apstr ādes maš īnas). Kontroles sh ēmas 
(piemēram, disku glab āšanas elementi, atmi ņas, elektriskie 
motori vai katodu lampas) parasti sp ēj interpret ēt signālus 
un atkarībā no interpret ācijas noteikt atseviš ķu funkciju 
laiku un sec ību (piem ēram, ievadi, apstr ādi, glabāšanu 
un izvadi autom ātiskā datu apstr ādes sistēmā). 
8542 31 10  Preces, kas min ētas šās nodaļas 8. piez īmes b) punkta 
3) apakšpunkt ā 
Skatīt pozīcijas 8542 HS skaidrojumus (III).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 498  
8542 32 10  Preces, kas min ētas šās nodaļas 8. piez īmes b) punkta 
3) apakšpunkt ā 
Skatīt pozīcijas 8542 HS skaidrojumus (III).  
8542 32 45  Statisk ās brīvpieejas atmi ņas iekārtas (S-RAM), ieskaitot 
brīvpieejas kešatmi ņas iekārtas (cache-RAM)  
Brīvpieejas kešatmi ņas ir statiskas br īvpieejas atmi ņas ar 
ātrāku pieejas laiku nek ā pastāvīgai atmiņai. Brīvpieejas 
kešatmiņas parasti tiek izmantotas k ā pagaidu buferatmi ņas, 
lai pielāgotos ātruma atš ķirībām starp centr ālo procesoru un 
galveno atmi ņu. 
8542 32 61 l īdz 
8542 32 75  Elektriski p ārprogramm ējamas las āmatmiņas iekārtas 
(E 2 PROM), ieskaitot impulsveida elektriski p ārprogram ­
mējamās lasāmatmiņas iekārtas (flash E  2 PROM)  
Elektriski p ārprogramm ējamās lasāmatmiņas iekārtas 
(E 2 PROM) parasti ir baitu dz ēšamās atmiņas. 
Impulsveida elektriski p ārprogramm ējamās lasāmatmiņas 
iekārtas (flash E  2 PROM) tiek sauktas ar ī par “Impulsat ­
miņām” ( flash memories ), “Impulsu p ārprogramm ējamām 
lasāmatmiņām” (flash EPROMs) vai “Impulsu elektroniski 
pārprogramm ējamām lasāmatmiņām” (flash EEPROMs). 
Impulsatmi ņas (flash memories ) var balst īties uz elektroniski 
programm ējamām (EPROM) vai elektroniski p ārprogramm ē­
jamām tehnolo ģijām (E  2 PROM), t ās ir piln ībā elektriski 
dzēšamas vai dz ēšamas pa da ļām (lapa vai bloks). 
Šo atmiņu programm ēšana, nolas īšana un dz ēšana var tikt 
realizēta ar duāla enerģijas avota pal īdzību vai ar vienu ener ­ 
ģijas avotu. 
Impulsa atmi ņas (flash memories ) balstās uz elektroniski 
programm ējamām tehnolo ģijām (EPROM), t ām ir sak ārtota 
struktūra, kas sast āv no viena tranzistora elementa. 
Impulsa atmi ņām (flash memories ), kas balst ās uz elektro ­
niski pārprogramm ējamām tehnolo ģijām (E  2 PROM), ir sak ār­
tota strukt ūra, kas sast āv no diviem vai vair ākiem tranzistora 
elementiem vai no viena ttranzistora elementa, kas kombin ēts 
ar citu tranzistoru uz katru sektoru (lapu vai bloku). Šis veids 
atšķiras no elektroniski programm ējamā atmiņu tipa, jo tam ir 
virkne elektroniski p ārprogramm ējamu atmi ņu (E  2 PROM) 
elementu (piem ēram, elektroniski p ārprogramm ējamas 
atmiņas (E  2 PROM) komandbloks).  
8542 32 90  Cit ādas atmi ņas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī kontekstadrešu atmi ņas un 
feroelektrisk ās atmiņas. 
Kontekstadrešu atmi ņas ir satura asociat īvās glabāšanas 
iekārtas. Šo iek ārtu glabāšanas vieta tiek identific ēta pēc 
satura vai satura da ļas, nevis p ēc vārdiem un poz īcijām 
(adresēm). 
Feroelektrisk ās atmiņas ir past āvīgas atmiņas, kuras ieg ūst, 
kombinējot feroelektrisku un pusvad ītāju materiālu. Feroelek ­
triskais materi āls spēj saglabāt elektrisko polarit āti, ja zūd 
elektriskais lauks.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 499  
Šīs iekārtas ir gan elektroniski programm ējamas, gan 
nodzēšamas.  
8542 39 10 un 
8542 39 90  Citādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. pilnlietošanas lo ģiskās shēmas ir dom ātas un paredz ētas 
vienam lietot ājam. Ražošanas proces ā ietilpst š ūnu 
(loģisko venti ļu) sastādīšana un izvietošana, izmantojot 
pilnlietošanas dif ūzijas šablonus. Pilnpieejas lo ģiskās 
shēmas ir paredz ētas specifisku funkciju pild īšanai. Tās 
pielieto specifisk ās integrālās shēmās, tā saucamaj ās 
ASIC. 
2. matricas venti ļi ir integr ālās shēmas, kas sast āv no fiks ē­
tiem un regul āriem nesaist ītiem loģiskiem elementiem 
(piemēram, UN, NE-UN, VAI vai NE venti ļu tranzistoru 
šūnām). Matricas venti ļi tiek programm ēti atkarībā no tā, 
kā katra lietot āja loģiskie elementi saist īti ar vienu vai 
vairākiem metaliz ācijas elementiem. 
3. standartelementi ir integr ālās shēmas, kas sast āv no īpaši 
lietotājam sakārtotām iepriekš defin ētām apakšsh ēmām un 
fiksētām shēmām. Šīm apakšsh ēmām var būt jebkura inte ­
grāla funkcija (piem ēram, loģiska funkcija vai atmi ņas 
funkcija). 
4. programm ējamas loģiskās shēmas ir integr ālās shēmas, kas 
sastāv no fiks ētiem loģiskiem elementiem. Šo sh ēmu 
eventuālo funkciju nosaka lietot ājs, kausējot kausējamās 
saiknes vai elektriski programm ējot loģisko elementu 
savstarpējos savienojumus. 
5. standarta lo ģiskās shēmas ir integr ālās loģiskās shēmas, 
kas sastāv no ne vair āk kā 150 loģiskiem venti ļiem 
(piemēram, UN, NE-UN, VAI, NE). Š īs iekārtas var pild īt 
atsevišķas funkcijas vai identisku un neatkar īgu funkciju 
blokus. 
6. interfeisa jeb saskarnes sh ēmas ir integr ālās shēmas, kuras 
nodrošina saiknes funkciju (piem ēram, ar koda konversiju, 
konversijā starp seri ālbaitu un paral ēlbaitu vai ar sinhro ­
nizāciju), lai savienotu programmas, integr ālās shēmas, 
terminālus vai daž āda rakstura sist ēmas; 
7. mikrotermin āli, kas ir integr ālās shēmas, kas veic specifi ­
skas funkcijas papildus mikroprocesoriem, mikrokontrelle ­
riem vai mikrodatoriem un uzlabo to ārējās komunik ācijas, 
vadības un interfeisa īpašības. 
Mikrotermin āla tehnisk ā specifikācija skaidri nor āda uz tā 
saistību un pak ļautību mikroprocesoram, mikrokontrel ­
lerim vai mikrodatoram.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 500  
Komunik ācijas, vad ības un interfeisa īpašības var sast āvēt 
no kontrolleru kopnes, atmi ņas kontrolleriem (DRAM 
kontrolleriem, atmi ņas pārvaldes vien ības, tiešās pieejas 
atmiņas kontrolleriem) vai perif ēriem interfeisa kontrolle ­
riem (grafiskiem kontrolleriem, viet ējā reģionālā tīkla 
kontrolleriem, univers āliem asinhroniem uztv ērēju/raidītāju 
kontrolleriem, tastat ūras kontrolleriem, lielapjoma atmi ņas 
kontrolleriem); 
8. kontroles sh ēmas, kas ir integr ālās analogās shēmas, kas 
apvieno digit ālās un analog ās elektrisk ās shēmas (tranzis ­
tori), lai kontrol ētu loģiskos izejas sign ālus un str āvas 
izejas sign ālus. Šīs iekārtas spēj nodrošin āt, piemēram, 
iekšējās strāvas izkliedes aizsardz ību, kļūdu pārvaldību 
vai diagnostikas iesp ējas. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst programm ējamās lasāmatmiņas 
(PROM) (8542 32 90. apakšpoz īcija).  
8542 39 10  Preces, kas min ētas šās nodaļas 8. piez īmes b) punkta 
3) apakšpunkt ā 
Skatīt pozīcijas 8542 HS skaidrojumus (III).  
8543  Speci ālas elektrisk ās mašīnas un iek ārtas, kas citur šaj ā 
nodaļā nav min ētas 
8543 70 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. elektrostatisk ās iekārtas (piem ēram, matra ču pildāmajām 
mašīnām); 
2. elektroluminisc ējošās iekārtas, parasti sloksnes, pl āksnes 
vai paneļa formā; 
3. termoelektriskie ģeneratori, kas sast āv no termoelementa, 
kurā ir ietverts main īgs termop āru skaits, un siltuma 
avota (piem ēram, butāna gāzes), kas ar S ībeka ( Seebeck ) 
efektu ražo l īdzstrāvu; 
4. statisk ās elektrības samazin āšanas iek ārtas; 
5. demagnetiz ācijas iekārtas; 
6. triecienvi ļņa ģeneratori; 
7. digitālie lidojuma datu pašrakst ītāji (lidojumu re ģistrētāji) 
ugunsdrošu un trieciendrošu elektronisko apar ātu formā 
ilgstošai specifisku lidojuma datu re ģistrācijai lidojumu 
laikā; 
8. bezvada infrasarkan ās tālvadības iekārtas telev īzijas 
uztvērējiem, video rakst ītājiem vai cit ām elektrisk ām 
iekārtām; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 501  
9. elektronisk ās skaņas ierīces, ko izmanto k ā perifēriskās 
ierīces elektriskaj ām ģitārām dažādu efektu rad īšanai 
(piemēram, skaņas divkāršošanai, sagroz īšanai vai atbal ­
sošanai). Š īs iekārtas neatrodas instrumenta korpus ā, bet 
ir ar vadu savienotas ar ģitāru un strāvas pastiprin ātāju; 
10. elektronisk ās lasīšanas iek ārtas redzes inval īdiem, kuros 
televīzijas kamera, kas novietota blakus telev īzijas uztv ē­
rējam vienā ēkā, skenē oriģinālo tekstu (piem ēram, avīzi 
vai grāmatu) un reproduc ē to palielin ātā formā uz televī­
zijas uztv ērēja ekrāna. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī nelielas elektroniskas iek ārtas, 
kas nav uzmont ētas uz pamata pl āksnes (sauktas ar ī par 
“mikrodatoriem”), ko var izmantot, lai veidotu v ārdus un 
teikumus, kurus tulko izv ēlētajā valodā atkarībā no šajā ierīcē 
izmantotajiem atmi ņas moduļiem. Tām ir tastat ūra un taisn ­
stūra displejs. Tom ēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst l īdzīgas 
ierīces ar kalkulatora funkcij ām (8470. poz īcija). 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) elektrostatiskie filtri un elektromagn ētiskie ūdens attīrītāji 
(8421. poz īcija); 
b) ultraviolet ās apstarošanas ier īces piena apstr ādei 
(8434. poz īcija); 
c) iekārtas dažādu izstrādājumu (īpaši metāla daļu) attīrīšanai 
ar ultraska ņu un ultraska ņas ģeneratori (8479. poz īcija); 
d) ultrasonisk ā metināšanas iek ārta (8515. poz īcija); 
e) ultraviolet ās apstarošanas iek ārtas medic īniskiem nol ū­
kiem, pat ja to izmantošanai nav nepieciešams praktiz ējošs 
ārsts (9018. poz īcija); 
f) elektriskie regulatori elektrisku vai neelektrisku main īgo 
lielumu regul ēšanai ietilpst 9032. poz īcijā. 
8544  Izol ēti vadi (ieskaitot emalj ētus vai anod ētus), kabe ļi 
(ieskaitot koaksi ālos kabe ļus) un citi izol ēti elektr ības 
vadītāji ar vai bez savienot ājiem; optisk ās šķiedras kabe ļi, 
kas izgatavoti no atseviš ķām šķiedrām aizsargapvalkos, 
samontēti vai nesamont ēti ar elektr ības vadītājiem, vai 
ar kabeļuzmavām vai bez t ām 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) lokani elektr ības vadītāji iespiedsh ēmu veid ā (pozī­
cija 8534 00); 
b) atseviš ķi uzrādīti savienot āji un adapteri kabe ļiem vai 
citiem elektr ības vadītājiem (poz īcija 8535 vai 8536); 
c) savienot āji optisk ās šķiedras kabe ļiem (apakšpoz ī­
cija 8536 70 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 502  
8544 42 10  Izmantošanai telekomunik ācijās 
Skatīt pozīcijas 8544 HS skaidrojumus. 
Šajā apakšpoz īcijā izteikums “izmantošanai telekomunik ā­
cijās” aptver ar ī elektrības vadītājus ar savienot ājiem, kurus 
izmanto telekomunik āciju tīklos, piem ēram, lai savienotu 
automātisku datu apstr ādes (ADA) iek ārtu ar modemu. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst: 
a) elektrības vadītāji ar savienot ājiem, kurus izmanto, lai 
savienotu daž ādas iekārtas (piem ēram, DVD atska ņotāju 
ar monitoru vai ADA iek ārtu ar monitoru, printeri, tasta ­
tūru, projektoru utt.); 
b) elektrības vadītāji, kas dom āti ievietošanai iek ārtās, 
piemēram, ADA iek ārtā vai tās blokā, lai savienotu 
iekārtas dažādas iekšējās daļas; 
c) elektrības vadītāji, kas kalpo tikai str āvas pieg ādei, 
piemēram, barošanas kabe ļi. 
8544 49 20  Izmantošanai telekomunik ācijās, spriegumam ne vair āk 
kā 80 V  
Jāpiemēro 8544 42 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8544 70 00  Optisk ās šķiedras kabe ļi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī optiskās šķiedras kabe ļi, kuri, 
piemēram, paredz ēti izmantošanai telekomunik āciju tīklos, un 
kas izgatavoti no optisk ās šķiedras, katra š ķiedra ir p ārklāta 
ar īpašā aizsargapvalk ā atrodošos dubultu akril āta polimēra 
kārtu. Pārklājuma iekš ējais apvalks veidots no m īkstā akrilāta, 
bet ārējais apvalks – no ciet ā akrilāta, kas tiek p ārklāts ar 
dažādu krāsu slāni. 
Katras optisk ās šķiedras pārklājums nodrošina aizsardz ību un 
struktūras viengabalain ību, piem ēram, aizsarg ājot katru 
šķiedru no l ūzumiem.
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 503  
1. Optisk ās šķiedras dzīsla (stikla š ķiedras dzīsla) 
2. Optisk ās šķiedras plak ējums (stikla) 
3. Iekšējais apvalks no m īkstā akrilāta 
4. Krāsas identifik ācija (krāsas atslēga) 
5. Ārējais apvalks no ciet ā akrilāta 
8545  Ogles elektrodi, ogles sukas ogles spuldz ēm vai baterij ām 
un citādi elektrotehnik ā lietojamie izstr ādājumi no graf īta 
vai citiem oglek ļa veidiem ar met ālu vai bez t ā 
8545 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. ogles elektrodi zibensnoved ējiem; 
2. kontakti elektrisk ās vadības iekārtām vai reostatiem. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst, piem ēram, pastas sast āvdaļas 
elektrodiem, kuru pamat ā ir karboniz ēts materi āls 
(3824. poz īcija).  
8547  Vien īgi no izol ācijas materi āla izgatavoti elektrisko 
mašīnu, ierīču un iek ārtu izolācijas piederumi, neskaitot 
montāžai paredz ētās metāla daļas (piem ēram, vītņotas 
ligzdas), iz ņemot izolatorus, kas iek ļauti pozīcijā 8546; 
ar izolācijas materi ālu apvilkta parast ā metāla elektroizo ­
lācijas caurules un to savienot ājelementi  
8547 20 00  Plastmasas izol ācijas piederumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst izol ācijas piederumi, kuri ieg ūti, 
sapresējot sveķos iegremd ētas stikla š ķiedras vai savienojot 
un pēc tam sapres ējot papīra kārtas vai audumu, iepriekš 
impregnētu ar m ākslīgiem sve ķiem, ar nosac ījumu, ka 
minētie izstrādājumi ir cieti un iztur īgi (skat. 39. noda ļas 
HS vispārīgo skaidrojumu “Plastmasas un citu netekstila 
materiālu kombin ācijas” daļas (d) punktu).  
8547 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, piem ēram, izolējoši piederumi no 
papīra vai kartona, azbestcementa un vizlas, k ā arī 8547. poz ī­
cijas HS skaidrojumu (B) da ļā minētās cauruļsistēmas un to 
savienojumi.  
8548  Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko 
akumulatoru atkritumi un l ūžņi; izlietoti galvaniskie 
elementi, izlietotas galvanisk ās baterijas un izlietoti elek ­
triskie akumulatori; maš īnu un iek ārtu elektrisk ās daļas, 
kas citur šaj ā nodaļā nav min ētas 
8548 90 90  Cit ādi 
Šajā pozīcijā ietilpst: 
1. elektrības spoles bez magn ētiskajām serdēm, kuras ir vien ­
līdz derīgas izmantošanai daž ādās pozīcijās minētajās 
ierīcēs vai apar ātos, piem ēram, 8504. poz īcijā minētajos 
transformatoros vai 8505. poz īcijā minētajos elektromag ­
nētos (piem ērojot XVI sada ļas (2) piez īmes (c) punktu);  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 504  
2. laika aiztures ier īces, ko izmanto, piem ēram, automatiz ē­
tajās datu apstr ādes mašīnās vai televizora uztv ērējos; 
3. elektroniskie filtri, ko izmanto elektromagn ētisko, elektro ­
mehānisko vai elektroakustisko vibr āciju daž ādo 
frekvenču selektīvajai transmisijai; 
4. ferīta vai citu keramikas veidu elementi (piem ēram, 
elementi, ko izmanto īpaši augstas frekvences raidapara ­
tūras sazarot ājos vai k ā augstfrekvences filtru elektr ības 
kabeļos), kas ir elektrisk ās daļas, kuras vienl īdz izmanto ­
jamas ier īces un apar ātos, kas min ēti dažādās šīs nodaļas 
pozīcijās. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 505  
XVII SADA ĻA 
SAUSZEMES, GAISA UN ŪDENS TRANSPORTL ĪDZEKĻI UN TO 
PALĪGIEKĀRTAS 
2. papildpiez īme Jāpiemēro XVI sada ļas 3. papildpiez īmes skaidrojumi, 
izdarot vajadz īgos grozījumus.  
86. NODA ĻA 
DZELZCE ĻA VAI TRAMVAJU LOKOMOT ĪVES, RITOŠAIS SAST ĀVS 
UN TO DA ĻAS; DZELZCE ĻA VAI TRAMVAJU CE ĻA APRĪKOJUMS 
UN TĀ DAĻAS; VISU VEIDU MEH ĀNISKĀS (IESKAITOT 
ELEKTROMEH ĀNISKĀS) CEĻU SIGNALIZ ĀCIJAS IEK ĀRTAS 
8602  Cit ādas dzelzce ļa lokomot īves; tenderi  
8602 10 00  D īzeļelektriskās lokomot īves 
Vairums d īzeļdzinēju, ko izmanto vilkšanai, ir d īzeļelektri­
skie dzinēji. 
8603  Vilcienu vai tramvaju motorvagoni, automotrisas un 
autodrez īnas, izņemot 8604 . poz īcijā minētos 
8603 10 00  Kas darbojas ar ārēju elektroener ģijas avotu  
Skat. 8603. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (A) da ļu. 
8606  Vilcienu vai tramvaja pre ču vagoni, kas nav pašg ājēji 
8606 91 10  Speci āli paredz ēti augstradioakt īvu materi ālu transpor ­
tēšanai ( Euratom ) 
Lai tos klasific ētu šajā apakšpoz īcijā, dzelzceļa un tramvaja 
bagāžas vagoniem, pre ču vagoniem un platform ām ir jābūt 
aprīkotām ar aizsargekr ānu, kas nodrošina drošu aizsardz ību 
pret radiāciju. 
8606 91 80  Cit ādi 
Vagoni un vagonetes, izol ētās vai ar atdz ēsēšanas iek ārtām, 
izņemot 8606 10 00. suboz īcijā minētas 
Izotermiskie vagoni ir transportl īdzekļi, kuros ir dzes ēšanas 
avots (ledus, sausais ledus, eutektisk ās plates, saš ķidrināta 
gāze u.c.), kas nav sald ēšanas ierīce. 
Refrižeratorvagoni ir izol ēti transportl īdzekļi, aprīkoti ar 
saldēšanas ier īci (kas darbojas ar kompresiju, absorbciju 
vai citiem l īdzekļiem).  
8607  Dzelzce ļa vai tramvaja lokomot īvju un cit āda ritošā 
sastāva mezgli un da ļas 
8607 11 00 l īdz 
8607 19 90  Visu tipu rati ņi, asis un rite ņi, to daļas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. ratiņi un riteņpāri lokomot īvēm; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 506  
2. riteņpāri, kas ir rati ņu un riteņa kombin ācija, ko izmanto 
arī lokomotīvēm; 
3. motorrati ņi (ratiņi ar ieb ūvētu elektrisko dzin ēju) 
drezīnām, dzelzce ļa pasažieru vagoniem, bag āžas vago­
niem, platform ām un lokomot īvēm; 
4. ratiņi pasažieru vagoniem un pre ču vagoniem. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst rati ņu un riteņpāru daļas, tādas 
kā ratiņu hidrauliskie amortizatori. 
Tomēr atsperes šaj ās apakšpoz īcijās netiek ietvertas 
(7320. poz īcija). 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī saliktas vai nesaliktas asis un 
to riteņi un daļas, minētas 8607. poz īcijas HS skaidrojumu 
otrā punkta (2) un (3) apakšpunktos. 
Gumijas riepas un riepu apvalkus neklasific ē šajās apakšpo ­
zīcijās kā riteņu daļas (attiec īgi 4011. vai 4012. poz īcijā). 
8607 21 10 l īdz 
8607 29 00  Bremžu sist ēmas un to da ļas 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst ier īces, sauktas par “sliežu 
bremzēm” (8608 00 00. poz īcija). 
No šīm apakšpoz īcijām ir izsl ēgtas arī dažas bremžu 
sistēmas daļas, piemēram, tapas, kr āni un vārsti, tādi kā 
lokomotīves dzinēja pneimatisko sp ēka transmisiju vad ības 
vārsti (8481 20 90. apakšpoz īcija).  
8607 91 10 l īdz 
8607 99 80  Citādi 
Papildus 8607. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā punkta (4) un 
(8)–(11) apakšpunktos min ētajām daļām šajās apakšpoz ī­
cijās ietilpst ar ī piedziņas (pārnesuma) un sakabes stie ņi 
lokomotīvēm. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 507  
87. NODA ĻA 
SAUSZEMES TRANSPORTL ĪDZEKĻI, IZŅEMOT DZELZCE ĻA VAI 
TRAMVAJU RITOŠO SAST ĀVU; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
Vispārīgie skaidrojumi  
1. Visā kombin ētajā nomenklat ūrā “jauni transportl īdzekļi” nozīmē 
transportl īdzekļus, kas nekad nav bijuši re ģistrēti. 
2. Visā kombin ētajā nomenklat ūrā “lietoti transportl īdzekļi” nozīmē 
transportl īdzekļus, kas ir bijuši re ģistrēti vismaz vienu reizi.  
8701  Traktori (iz ņemot poz īcijā 8709 min ētos) 
8701 10 00  K ājniektraktori  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 8701. poz īcijas HS skaidrojumu 
sestajā un sept ītajā punktos min ēto iekārtas, ieskaitot 
kājniektraktorus ar k āpurķēdēm. Šī veida traktorus izmanto 
galvenokārt dārzkopībā. 
Nomaināmus darbar īkus, kas paredz ēti izmantošanai 
kājniektraktoros (ec ēšas, arkli u.c.), vienm ēr klasificē atse­
višķi, pat ja tie ir uzst ādīti uz kājniektraktora. 
Tomēr, ja darbar īki vai instrumenti ir piestiprin āti pie šasijas 
kopā ar dzinēju un kop ā ar pēdējo veido vienu meh ānisku 
vienību, šo vien ību klasific ē tajā pozīcijā, kurā darba 
vienību. Tas attiecas uz motoriz ētajiem arkliem un motori ­
zētajiem kultivatoriem (8432. poz īcija).  
8701 30 00  K āpurķēžu traktori  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst traktora tipa transportl īdzekļi ar 
īpaši platām kāpurķēdēm sniega nogludin āšanai un nol īdzi­
nāšanai slēpošanas nog āzēs utt. 
Mašīnas un darbar īki, kas projekt ēti šī transportl īdzekļa 
veida apr īkošanai – k ā nomaināmais aprīkojums (st ūmējlāp­
stas, rotējošie sniega arkli u.c.) – ir klasific ējami savās atbil­
stošajās pozīcijās (8430., 8479. u.c. poz īcijās), pat ja tie tiek 
uzrādīti kopā ar transportl īdzekli un neatkar īgi no tā, vai tie 
ir vai nav uz t ā uzmontēti. 
8701 90 11 l īdz 
8701 90 90  Citi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst t ā saucamie “visurg ājēji”, ko 
paredzēts izmantot k ā traktorus un kuriem ir š ādi parametri: 
— motocikla tipa st ūres stienis ar diviem rokturiem un 
transportl īdzekļa vadības ierīcēm; stūrēšana notiek, 
pagriežot abus priekš ējos riteņus pēc automobi ļa stūres 
sistēmas principa (Akermana princips),  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 508  
— visi rite ņi aprīkoti ar bremz ēm, 
— autom ātiskais saj ūgs un atpaka ļgaitas pārnesums, 
— ekspluat ācijai sarež ģīta reljefa apst ākļos īpaši paredz ēts 
dzinējs, kas pie nelieliem apgriezieniem att īsta piekabi ­
nāto agregātu vilkšanai pietiekami lielu jaudu, 
— spēka pārvadam uz rite ņiem izmanto nevis ķēdes 
pārvadu, bet v ārpstas pārvadu, 
— riepām ir nelīdzenam apvidum piem ērots dziļš protektora 
rievojums, 
— jebkura veida sakabes ier īce, kas paredz ēta, lai transport ­
līdzeklis var ētu vilkt vai stumt vismaz divreiz vair āk par 
tā saussvaru, 
— vilces sp ēks ar nebremz ētu piekabi ir vismaz divas reizes 
lielāks par tā saussvaru. To var apliecin āt ar tehnisko 
dokument āciju, lietot āja rokasgr āmatu, ražot āja vai 
valsts iest ādes izsniegtu sertifik ātu, kurā precīzi norādīts 
visurgājēja vilces sp ēks kilogramos un t ā saussvars 
(transportl īdzekļa svars bez jebk ādiem šķidrumiem, 
pasažieriem vai kravas). 
Ja tie atbilst visiem iepriekš min ētajiem parametriem un ir 
saskaņā ar apakšpoz īciju 8701 90 11 l īdz 8701 90 50 skai ­
drojumiem, transportl īdzekļi klasific ējami kā lauksaimnie ­
cības vai mežsaimniec ības traktori. Pret ējā gadījumā uz 
tiem attiecas apakšpoz īcija 8701 90 90. 
Ja tie neatbilst iepriekš min ētajiem parametriem, t ā saucamie 
“visurgājēji” jāklasificē pozīcijā 8703. 
Minētajās apakšpoz īcijās neietilpst ar ī tā saucamie “kvadri ­
cikli” (poz īcija 8703 vai apakšpoz īcija 9503 00 10 (sk. skai ­
drojumus par šo apakšpoz īciju)).  
8701 90 11 l īdz 
8701 90 50  Lauksaimniec ības rite ņtraktori (iz ņemot kājniektrak ­
torus) un mežsaimniec ības riteņtraktori  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst lauksaimniec ības riteņtraktori 
un mežsaimniec ības riteņtraktori ar vismaz trijiem rite ņiem, 
kuri, ņemot vērā to konstrukciju un apr īkojumu, ir nep ār­
protami paredz ēti izmantošanai lauksaimniec ībā, dārzkopībā 
un mežsaimniec ībā. 
Šāda veida transportl īdzekļu maksim ālais ātrums parasti ir 
ne lielāks par 45 km/h. 
To motori var att īstīt maksim ālo vilcējspēku, piem ēram, 
izmantojot diferenci āļa bloķēšanu. 
To riepām ir izmantošanai lauksaimniec ības, dārzkopības un 
mežsaimniec ības darbos piem ērots dzi ļš protektora 
rievojums.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 509  
Lauksaimniec ības traktori parasti ir apr īkoti ar hidraulisk ām 
ierīcēm lauksaimniec ības mašīnu (ecēšu, arkla u. c.) pacel ­ 
šanai un nolaišanai, jaudas no ņemšanas v ārpstu citu maš īnu 
vai instrumentu darbin āšanai, kā arī sakabināšanas ier īci 
piekabei. Tie var b ūt aprīkoti arī ar hidraulisk ām ierīcēm 
kraušanas meh ānismu (siena, k ūtsmēslu iekrāvēju u. c.) 
darbināšanai gad ījumos, kad tos var uzskat īt par piederu ­
miem. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī īpašām vajadz ībām būvēti 
lauksaimniec ības traktori, k ā traktori ar augstu šasiju (port āl­
traktori), ko izmanto v īnogu stādījumos un st ādaudzētavās, 
kā arī kalnu traktori un ar instrumentiem apr īkoti traktori. 
Arī tad, ja main āmas lauksaimniec ības mašīnas ir traktoram 
uzmontētas uzrādīšanas laik ā, tās klasific ē attiecīgajā pozī­
cijā (pozīcija 8432, 8433 u. c.). 
Mežsaimniec ības traktoru īpaša iezīme ir tiem past āvīgi 
uzstādīta vinča baļķu vilkšanai. 
Saskaņā ar šīs nodaļas 2. piez īmi traktoriem no š īm apak­ 
špozīcijām var būt parametri, kas l īdztekus galvenajam lieto ­
jumam dod iesp ējas tos izmantot darbam ar lauksaimnie ­
cības un mežsaimniec ības mašīnām, instrumentiem, m ēslo­
jumu, sēklu u. c. 
Šajās apakšpoz īcijās neiekļauj zāliena pļāvējus (pašg ājējus 
zāliena pļāvējus ar sēdekli operatoram jeb d ārza traktorus), 
kas pastāvīgi aprīkoti ar griez ējierīci, un, izņemot pļaušanas 
iekārtu piedzi ņu, tie nav izmantojami cit ām vajadz ībām (sk. 
paskaidrojumus 8433 11 10 l īdz 8433 19 90 apakšpoz īcijai).  
8701 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. sabiedrisko darbu traktori; 
2. vienass traktori šarn īrveida motoriz ētajiem trans ­
portlīdzekļiem. 
8703  Automobi ļi un citi meh āniskie transportl īdzekļi, kas 
paredzēti galvenok ārt cilvēku pārvadāšanai (iz ņemot 
pozīcijā 8702 min ētos), ieskaitot autofurgonus un sac īkšu 
automobi ļus 
Šajā pozīcijā ietilpst “daudzfunkcion āli transportl īdzekļi”, 
piemēram, meh āniskie transportl īdzekļi cilvēku un kravas 
pārvadāšanai. 
1. Pikapa tipa transportl īdzekļi: 
Šādiem transportl īdzekļiem parasti ir vair āk kā viena 
sēdekļu rinda, un tiem ir divi izol ēti nodalījumi, proti, 
slēgta kabīne cilvēku pārvadāšanai un atkl āts vai slēgts 
kravas nodal ījums.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 510  
Ja kravas nodal ījuma gr īdas maksim ālais iekš ējais 
garums p ārsniedz 50 % no transportl īdzekļa riteņu 
bāzes garuma vai ja tam ir vair āk nekā divas asis, š ādi 
transportl īdzekļi jāklasificē pozīcijā 8704. 
2. VAN tipa transportl īdzekļi: 
VAN tipa transportl īdzekļiem ar vair āk nekā vienu 
sēdekļu rindu j āatbilst poz īcijas 8703 HS skaidrojumos 
izklāstītajiem nor ādījumiem. 
VAN tipa transportl īdzekļi ar vienu s ēdekļu rindu un bez 
pastāvīgiem nostiprin ājuma punktiem, bez s ēdekļu 
montāžas aprīkojuma un bez transportl īdzekļa aizmugur ē 
novietota droš ības aprīkojuma, neatkar īgi no tā, vai tam 
starp cilv ēku un kravas nodal ījumu vai s ānu logiem 
uzstādīts vai neuzst ādīts pastāvīgs panelis vai barjera, 
jāklasificē pozīcijā 8704.  
8703 21 10 l īdz 
8703 24 90  Citādi transportl īdzekļi ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
virzuļmotoru, kuram ir taisnas mai ņvirziena kust ības 
virzulis  
Lai noteiktu cilindra darba tilpumu, skat. 8407 31., 
8407 32., 8407 33. un 8407 34. apakšpoz īciju HS skaidro ­
jumus. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst “kravas pasažieru autofurgoni” 
un “daudznozaru transportl īdzekļi”, kas min ēti pozī­
cijas 8703 HS skaidrojumu piektaj ā un sestaj ā rindkopās. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī nelieli sac īkšu automobi ļi 
(angliski saukti par “skelteriem” vai “gokartiem”) bez virs ­
būves, kas ir apr īkoti ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
virzuļmotoru, kuram ir taisnas mai ņvirziena kust ības virzulis 
un kas ir sp ējīgi sasniegt relat īvi lielus ātrumus.  
8703 31 10 l īdz 
8703 33 90  Citādi transportl īdzekļi ar kompresijas aizdedzes iekšde ­
dzes virzu ļmotoru (d īzeli vai pusd īzeli) 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst “kravas pasažieru autofurgoni” 
un “daudznozaru transportl īdzekļi”, kas min ēti pozī­
cijas 8703 HS skaidrojumu piektaj ā un sestaj ā rindkopās. 
8704  Meh āniskie transportl īdzekļi preču pārvadāšanai  
Pozīcijas 8703 skaidrojumus piem ēro ar attiec īgajām 
izmaiņām. 
Lai noteiktu cilindru darba tilpumu, skat. 8407 31., 
8407 32., 8407 33. un 8407 34. apakšpoz īciju HS skaidro ­
jumus. 
Šajā pozīcijā ietilpst četru riteņu piedziņas visurg ājēji ar 
posmaino šasiju, kuros priekš ējā daļā atrodas d īzeļmotors 
un vadītāja kabīne, aprīkota ar vad ības svirām. Aizmugur ējā 
daļa sastāv no divu rite ņu šasijas bez apr īkojuma, bet kas ir 
konstruēta tā, lai to var ētu sakombin ēt ar dažāda veida ritošo 
sastāvu. 
Tomēr šādi transportl īdzekļi, ja tie ir apr īkoti ar lauksaim ­
niecības vai citu speci ālo aprīkojumu, šaj ā pozīcijā neietilpst 
(8705. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 511  
8704 10 10 un 
8704 10 90  Pašizgāzēji, kas nav paredz ēti braukšanai automa ģis­
trālēm 
1. Šajās apakšpoz īcijās galvenok ārt ietilpst transportl īdzekļi, 
aprīkoti ar priekš ējo vai aizmugur ējo pašizg āzējkorpusu 
vai apakš ējā daļā atverošos korpusu, un kuru konstruk ­
cija ir speci āli paredzēta smilšu, grants, zemes, akme ņu 
utt. pārvadāšanai, un ko ir paredz ēts izmantot akme ņlauz­
tuvēs, raktuvēs (šahtās), vai būvlaukumos, ielu b ūvnie­
cībā, lidostās un ostās. Piemēri, kas att ēlo dažādus pašiz ­
gāzēju tipus, ir par ādīti šo piez īmju beigās. 
2. Šajās apakšpoz īcijās ir ietverti maz āku izmēru transport ­
līdzekļi, ko izmanto b ūvlaukumos zemes, bru ģakmeņu, 
svaiga cementa un betona, utt. p ārvadāšanai. Tiem ir 
fiksēta vai posmaina šasija un divu vai četru riteņu 
piedziņa, un pašizg āzēja piltuve atrodas virs vienas ass, 
bet vadītāja sēdeklis – virs otras. Vad ītāja sēdeklis parasti 
atrodas ārpus kabīnes.
 
8704 21 10  Kas īpaši paredz ēti stipri radioakt īvu vielu p ārvadāšanai 
(Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 512  
8704 21 31 l īdz 
8704 21 99  Citādi 
Šajās subpoz īcijās ietilpst “daudznozaru transportl īdzekļi”, 
kas minēti pozīcijas 8704 HS skaidrojumu otraj ā rindkopā. 
8704 22 10  Kas īpaši paredz ēti stipri radioakt īvu vielu p ārvadāšanai 
(Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8704 23 10  Kas īpaši paredz ēti stipri radioakt īvu vielu p ārvadāšanai 
(Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8704 31 10  Kas īpaši paredz ēti stipri radioakt īvu vielu p ārvadāšanai 
(Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8704 31 31 l īdz 
8704 31 99  Citādi 
Šajās subpoz īcijās ietilpst “daudznozaru transportl īdzekļi”, 
kas minēti pozīcijas 8704 HS skaidrojumu otraj ā rindkopā. 
8704 32 10  Kas īpaši paredz ēti stipri radioakt īvu vielu p ārvadāšanai 
(Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8707  Virsb ūves (ieskaitot kab īnes) meh āniskajiem transportl ī­
dzekļiem, kas min ēti pozīcijās 8701 - 8705  
8707 10 10  R ūpnieciskai mont āžai 
Šajā apakšpoz īcijā jēdziens “r ūpnieciskai mont āžai” ir 
piemērojams tikai t ām virsbūvēm, ko izmanto transportl ī­
dzekļu montāžas vai izgatavošanas r ūpnīcās (vai virsb ūvēm, 
ko izmanto apakšuz ņēmēji apakšmont āžās) jaunu transport ­
līdzekļu ražošan ā. 
Šo apakšpoz īciju var piem ērot tikai t ām virsbūvēm, ko reāli 
izmanto jaunu, šaj ā apakšpoz īcijā ietvertu transportl īdzekļu 
ražošanā. Sekojoši, to nevar piem ērot līdzīgām virsbūvēm, 
ko izmanto k ā rezerves da ļas. 
8707 90 10  Š ādu transportl īdzekļu rūpnieciskai mont āžai: apakšpo ­
zīcijas 8701 10 k ājniektraktori; poz īcijas 8704 transport ­
līdzekļi ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzu ļmo­
toru (dīzeli vai pusd īzeli), kura darba tilpums nep ār­
sniedz 2 500 cm  3 , vai ar dzirkste ļaizdedzes iekšdedzes 
virzuļmotoru, kura darba tilpums nep ārsniedz 
2 800 cm  3 ; pozīcijas 8705 speci ālie mehāniskie transport ­
līdzekļi 
Skat. 8707 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 513  
“Darba tilpuma” defin īciju skat. 8407 31., 8407 32., 
8407 33. un 8407 34. apakšpoz īciju HS skaidrojumos.  
8708  Da ļas un piederumi meh āniskajiem transportl īdzekļiem, 
kas minēti pozīcijās 8701 - 8705  
Rūpnieciskai mont āžai paredz ētajām daļām un piederumiem 
ir jāpiemēro 8707 10 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8708 70 91  Viengaball ējuma zvaigž ņveida rite ņu rumbas, no meln ā 
metāla 
Šajā apakšpoz īcijā ietvertās riteņu rumbas parasti izmanto 
motorizētajos autobusos vai transportl īdzekļos, kas paredz ēti 
preču pārvadāšanai. Tām ir zvaigž ņveida forma, parasti ar 
pieciem vai sešiem stariem, un ar savu konstrukciju tie ir 
paredzēti izmantošanai ar atkabin āmiem lokiem 
(balstgredzeniem).  
8708 70 99  Cit ādi 
Papildus 8708. poz īcijas HS skaidrojumu otr ā 
punkta (K) apakšpunkt ā minētajām daļām un piederumiem, 
šajā apakšpoz īcijā ietilpst rite ņu pretsvars.  
8708 80 55  Š ķērsstabilizatora stie ņi; citādi vērpstieņi 
Stabilizatorstie ņi ir atsperes transportl īdzekļiem, lai p ārnestu 
balstiekārtas (atsperojuma) sp ēkus no vienas transportl ī­
dzekļa puses uz otru. 
Tie galvenok ārt sastāv no tērauda stie ņiem ar ap ļveida 
šķērsgriezumu, parasti saliektiem aptuven ā U formā. 
Tipisks to izskats ir š āds:
 
Vērpstieņi ir tērauda stie ņi, parasti apa ļi, bet dažreiz var b ūt 
arī kvadrātveida vai ar ī var sastāvēt no taisnst ūrveida stie ņu 
saišķa. 
Vērpstieņi ir lineāri, tas ir, griezes jeb v ērpes moments, ko 
pieliek pie stie ņa viena gala, ir proporcion āls paša izveido ­
tajam griešanas le ņķim. 
Parasti tiem ir sekojošs izskats:
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 514  
8708 99 10 l īdz 
8708 99 97  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst: 
a) 8702.–8704. poz īcijās minēto motoriz ēto transportl ī­
dzekļu šasijas, kas nav apr īkotas ar motoru, bet ir apr ī­
kotas ar kab īni (8702., 8703. vai 8704. poz īcija); 
b) galvas balsti vieglo automobi ļu sēdekļiem (9401. vai 
9404. poz īcija).  
8709  Ar pacelšanas vai p ārvietošanas ier īcēm neapr īkoti 
pašgājēji kravas transport ētāji, kurus izmanto r ūpnīcās, 
noliktavās, ostās vai lidost ās kravu p ārvadāšanai nelielos 
attālumos; vilc ēji, kurus izmanto uz dzelzce ļa staciju 
peroniem; iepriekšmin ēto transportl īdzekļu detaļas 
8709 11 10  Speci āli paredz ēti augstradioakt īvo materi ālu pārvadā­ 
šanai ( Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8709 19 10  Speci āli paredz ēti augstradioakt īvo materi ālu pārvadā­ 
šanai ( Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  
8712 00  Divrite ņi un citādi velosip ēdi (ieskaitot kravas tr īsri­
teņus), bez motora  
Šī pozīcija ietver nenokomplekt ētus divrite ņus ar saliktu 
divriteņu pamat īpašībām (2.(a) visp ārīgais kombin ētās 
nomenklat ūras interpret ācijas noteikums). 
Nenokomplekt ēts divritenis, samont ēts vai nesamont ēts, ir 
klasificējams poz īcijā 8712 00, ja tas sast āv no rāmja, 
dakšas un vismaz div ām šādām sastāvdaļām: 
— riteņu komplekta, 
— kloķmehānisma (sk. apakšpoz īcijas 8714 96 30 skaidro ­
jumus), 
— stūres iekārtas (tostarp st ūres stieņa un stūres iznesuma), 
— bremžu sist ēmas. 
8713  Inval īdu transports (rati ņi), arī ar motoru vai cita veida 
piedziņas mehānismu  
8713 90 00  Cit ādi 
Īpaši inval īdiem paredz ēti motoriz ēti transportl īdzekļi ir 
atšķirami no poz īcijas 8703 transportl īdzekļiem galvenok ārt 
tādēļ, ka: 
— to maksim ālais ātrums ir 10 km/h, t.i., ātrs pastaigas 
temps; 
— to maksim ālais platums ir 80 cm; 
— tiem ir divi t ādu riteņu komplekti, kas skar zemi;  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 515  
— tiem ir īpašas iez īmes invalidit ātes atvieglošanai 
(piemēram, kāju stabiliz ēšanai paredz ēti kāju balsti). 
Šādiem transportl īdzekļiem var b ūt: 
— viens papildu rite ņu komplekts (pret sag āzuma); 
— stūres un citas iek ārtas (piem ēram, vadības svira), kuras 
ir viegli vad āmas; šādas iekārtas parasti ir piestiprin ātas 
pie viena no roku balstiem; t ās nekad nav atseviš ķa, 
regulējama stūres statņu veidā. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektriski darbin āmi transportl ī­
dzekļi, kuri ir l īdzīgi ratiņkrēsliem, kas paredz ēti vienīgi 
invalīdu pārvadāšanai. Tie var izskat īties šādi:
 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā nav iekļauti ar motoru darbin āmi 
motorolleri (mobilie motorolleri), kas apr īkoti ar atseviš ķu, 
regulējamu stūres sviru. Tie var izskat īties šādi un ir klasi ­
ficēti pozīcijā 8703:
  
8714  Deta ļas un piederumi poz īciju 8711–8713 trans ­
portlīdzekļiem ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 516  
8714 91 10 l īdz 
8714 99 90  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst da ļas un piederumi, kas ir pare ­
dzēti ražošanai, apr īkošanai vai labošanai: 
1. motociklu un divrite ņu blakusv āģu (piekabju); 
2. velosip ēdu, kas ir apr īkoti ar pal īgmotoru, t. i., velosi ­
pēdu, kurus var darbin āt pedāļu palīdzību un kuri ir apr ī­
koti ar pal īgmotoru (ar cilindra darba tilpumu, kas nep ār­
sniedz 50 cm  3 ); 
3. citādi velosip ēdi (ieskaitot tr īsriteņus kravas pieg ādei), 
neaprīkoti ar motoru.  
8714 94 20  Bremzes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst bremz ējošās rumbas un rite ņu 
bremzes. 
Bremžu rumbas parasti atrodas pie aizmugur ējā riteņa. 
Tomēr cilindrveida bremžu rumbu bremz ējošo darb ību 
izraisa manu āli ar kabeli vai stieni. 
Parasti tiem ir š āds izskats:
  
8714 94 90  Da ļas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst bremžu sviras. 
Tomēr, šajā apakšpoz īcijā nav ietverti gumijas bremžu bloki 
(4016 99 97. apakšpoz īcija) vai bremžu vadotnes (parasti 
8307 10 00. vai 8307 90 00. apakšpoz īcija).  
8714 96 30  Klo ķa un zobratu meh ānismi  
Kloķmehānisms parasti sast āv no: 
— balstass (sk. 1. att ēlu), 
— viena vai vair ākiem zobratiem (sauktiem ar ī par 
piedziņas zobratiem, ķēdes pārvada zobratiem vai zobri ­
teņiem), parasti piestiprin ātiem lab ās puses ped āļa/ 
kājsviras kātam (sk. 2. att ēlu) un 
— kreisās puses ped āļa/kājsviras kāta (sk. 3. att ēlu). 
Piemērojot Kombin ētās nomenklat ūras 2.(a) visp ārīgo inter­
pretācijas noteikumu, izstr ādājums klasific ējams šajā apak­ 
špozīcijā kā samontēts vai nesamont ēts nenokomplekt ēts 
izstrādājums, ja tas sast āv, piemēram, no: 
— viena vai vair ākiem zobratiem, parasti piestiprin ātiem 
labās puses ped āļa/kājsviras kātam, ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 517  
— viena vai vair ākiem zobratiem, parasti piestiprin ātiem 
labās puses ped āļa/kājsviras kātam, un kreis ās puses 
pedāļa/kājsviras kāta, vai 
— viena vai vair ākiem zobratiem, parasti piestiprin ātiem 
labās puses ped āļa/kājsviras kātam, un balstass. 
1. attēls
 
2. attēls
 
3. attēls
 
8714 99 50  P ārnesumu p ārslēgšanas ier īces 
Šās apakšpoz īcijas pārnesumu p ārslēgšanas ier īces ir meh ā­
nismi, kas ļauj divrite ņa ķēdi pārvietot starp priekš ējiem 
ķēdes zobratiem vai paka ļējiem ķēdes zobratiem. Piln īgs 
pārnesumu p ārslēgšanas ier īces komplekts parasti sast āv no 
vismaz viena ķēdes pārslēga (priekš ējā vai paka ļējā, sk. 
attēlus) un p ārslēgšanas sviras, kas ķēdes pārslēgam pievie ­
nota ar trosi. Ja brauc ējs, mīdams ped āļus, darbina sviru, 
troses nostiepuma izmai ņa pārvieto ķēdes pārslēgu no vienas 
puses uz otru, p ārnesot ķēdi uz daž ādiem ķēdes zobratiem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 518  
Šī apakšpoz īcija ietver ar ī priekšējos vai paka ļējos ķēdes 
pārslēgus, ko uzr āda atseviš ķi, kā arī komplektus, kas sast āv 
no šiem p ārslēgiem ar tros ēm vai pārslēgšanas svir ām, kas 
nav samont ēti. Ja pārslēgšanas sviras un troses uzr āda atse­
višķi, tās klasific ējamas apakšpoz īcijā 8714 99 90 pie 
daļām.
 
Priekšējais ķēdes pārslēgs
 
Pakaļējais ķēdes pārslēgs 
▼M15  
8714 99 90  Cit ādi; daļas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst b ērnu sēdekļi, kas paredz ēti bērnu 
vešanai uz “pieaugušo divrite ņiem”. Tos var uzst ādīt uz 
bagāžnieka vai r āmja vai piestiprin āt uz/pie st ūres. Šie 
sēdekļi ir izmantojami galvenok ārt ar divrite ņiem, un t ādē­
jādi tie uzskat āmi par divrite ņu piederumiem.  
▼B 
8716  Piekabes un puspiekabes; cit ādi transporta l īdzekļi bez 
mehāniskās piedziņas; to da ļas 
8716 10 92 un 
8716 10 98  Piekabes un puspiekabes tipa dz īvojamie furgoni, dz īvo­ 
šanai vai izbraukumiem (treileri)  
“Svars” noz īmē tāda transportl īdzekļa masu, kuram ir 
pievienots viss past āvīgais aprīkojums.  
8716 39 10  Kas īpaši paredz ētas stipri radioakt īvu vielu ( Euratom ) 
Jāpiemēro 8606 91 10. apakšpoz īcijas skaidrojumi, izdarot 
vajadzīgos grozījumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 519  
88. NODA ĻA 
GAISA KU ĢI, KOSMOSA APAR ĀTI UN TO DA ĻAS 
Apakšpoz īciju 1. 
piezīme Pastāvīgi pievienotie apr īkojuma meh ānismi neietver, 
piemēram, avārijas iekārtas (piem ēram, glābšanas laivas, 
izpletņus un lidmaš īnu avārijas izejas) un no ņemamās 
iekārtas ieroču sistēmām. 
Gadījumos, kad nepabeigta vai nenokomplekt ēta mašīna tiek 
klasificēta kā nokomplekt ēts izstrādājums saska ņā ar nomen ­
klatūras interpret ācijas 2. visp ārīgā noteikuma (a) punktu, 
atbilstošās apakšpoz īcijas noteikšanai ir j āizmanto parast ā 
darba masa.  
8802  Cit ādi gaisa ku ģi (piemēram, helikopteri, lidmaš īnas); 
kosmosa ku ģi (ieskaitot m ākslīgos pavado ņus) un subor ­
bitālās un kosmisk ās nesējraķetes 
8802 11 00 l īdz 
8802 12 00  Helikopteri  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst tikai t ās mašīnas, kurās pacel­ 
šana un virz īšana uz priekšu tiek sasniegta ar viena vai 
vairāku rotoru, kurus darbina dzin ējs, palīdzību. 
▼M23  
8802 11 00  kuru pašsvars nep ārsniedz 2 000 kg  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst daž āda lieluma daudzrotoru heli ­
kopteri (t. s. “droni”), kuri var darboties autonomi (iepriekš 
ieprogramm ējot galam ērķi) vai kurus lietot ājs var vad īt attā­
lināti. 
Tomēr, ja tiem piem īt rotaļlietu vai izklaidei paredz ētu 
modeļu rakstur īgās īpašības, tos klasific ē pozīcijā 9503. 
Sk. Eiropas Savien ības Kombin ētās nomenklat ūras skaidro ­
jumus par min ēto pozīciju. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 520  
89. NODA ĻA 
KUĢI, LAIVAS UN CITI PELDL ĪDZEKĻI 
1. papildpiez īme Jēdziens “jūras kuģi” nozīmē kuģus, kuri pateicoties savai 
konstrukcijai un apr īkojumam, sp ēj darboties j ūrā pat sliktos 
laika apst ākļos (kad v ēja stiprums ir apm ēram 7 balles p ēc 
Boforta skalas). Š ādi kuģi parasti ir apr īkoti ar ūdensnecaur ­
laidīgiem klājiem un aizsarg ātām pret laika iedarb ības virs­
būvēm. 
Jēdziens “korpusa kopgarums” noz īmē korpusa garumu, kas 
mērīts starp ku ģa priekšgala priekš ējo punktu un ku ģa 
pakaļgala aizmugur ējo punktu, bet neieskaitot izvirz ījumus 
(piemēram, kuģa stūri, bugspritu, zvejošanas platformas vai 
niršanas kl āju), neatkar īgi no tā, vai tie ir pievienoti 
korpusam papildus vai izveidoti s ākotnēji, kopā ar kuģi. 
Jēdziens “juras ku ģi” nozīmē kuģus un transportl īdzekļus uz 
gaisa spilvena, kuri atbilst iepriekš min ētajiem nosac īju­
miem, neatkar īgi no tā, vai tos izmanto galvenok ārt piekra­
stes ūdeņos, estuāros (platās upes grīvās) vai ezeros utt., vai 
nē. 
Jāņem vērā, ka: 
1. jūras kuģi ar garumu, maz āku par 12 m, ietilpst termin ā 
“zvejas laivas” tikai tad, ja tie ir speci āli konstru ēti un 
aprīkoti profesion ālai zvejošanai, pat ja tos dažk ārt var 
izmantot izklaides nol ūkiem; 
2. termins “gl ābšanas laivas” ietver ku ģus, kurus novieto uz 
jūras kuģiem apkalpes un pasažieru aizvešanai, ja ku ģis 
ir briesmās; šis termins attiecas ar ī uz glābšanas laiv ām, 
kas novietotas piem ērotās vietās gar krastu un ir pare ­
dzētas palīdzības sniegšanai ku ģiem briesm ās. 
8901  Pasažieru ku ģi, ekskursiju ku ģi, prāmji, transportku ģi, 
liellaivas un taml īdzīgi kuģi pasažieru vai pre ču pārva­
dāšanai  
Kuģu korpusu puses un trešda ļas neietilpst šaj ā preču pozī­
cijā, bet tās klasificē atbilstoši to izejmateri ālam (piem ēram, 
7308. poz īcijā). 
8901 90 10  J ūras kuģi 
Peldlīdzekļi, kas konstru ēti liellaivu vai lihteru p ārvadāšanai, 
arī ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā. Tradicion ālā veida konteineri 
šajos kuģos tiek aizvietoti ar liellaiv ām vai lihteriem, kuri 
tieši pa ūdeni atpeld iekraušanai uz m ātes kuģa, kas pats ir 
sadalīts vertikālos nodal ījumos, kuros var sakraut tr īs vai 
četrus lihterus vai liellaivas. Š ādus kuģus aprīko ar pārvie­
tojamiem port ālceltņiem, iegremd ējamām pacelšanas plat ­
formām vai citiem liellaivu iekraušanas, p ārvietošanas, 
izkraušanas l īdzekļiem. 
Šajā apakšpoz īcijā ir klasific ējams tikai m ātes kuģis; liel­
laivas izmanto sec īgi kā laivas upju ku ģniecībā, kā “kontei­
nerus” jūras pārvadājumos un atkal k ā laivas upju ku ģnie­
cībā, un tās ir klasific ējamas 8901 90 90. apakšpoz īcijā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 521  
8904 00  Velko ņi un stūmējkuģi 
Lai klasific ētu kuģu korpusu puses un trešda ļas, skat. 
8901. poz īcijas skaidrojumus.  
8904 00 91 un 
8904 00 99  Stūmējkuģi 
Kuģi, kas paredz ēti izmantošanai gan k ā stūmējkuģi, gan kā 
velkoņi, kā aprakstīts 8904. poz īcijas HS skaidrojumu otraj ā 
punktā, visos gad ījumos ir klasific ējami šaj ās apak­ 
špozīcijās. 
8905  Sign ālkuģi, signālplatformas, bagarku ģi, peldošie celt ņi 
un citi ku ģi, kuru ku ģotspēja ir pak ārtota to galvenajai 
funkcijai; peldošas piest ātnes; peldošas vai zem ūdens 
urbumu vai ieguves platformas  
Lai klasific ētu kuģu korpusu puses un trešda ļas, skat. 
8901. poz īcijas skaidrojumus.  
8906 00  Cit ādi kuģi, ieskaitot karaku ģus un gl ābšanas ku ģus, 
izņemot airu laivas  
Lai klasific ētu kuģu korpusu puses un trešda ļas, skat. 
8901. poz īcijas skaidrojumus.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 522  
XVIII SADA ĻA 
OPTISK ĀS IER ĪCES UN APAR ĀTI, FOTOAPAR ĀTI UN 
KINOAPAR ĀTI UN IER ĪCES, MĒRAPARĀTI, KONTROLES APAR ĀTI 
UN IER ĪCES, PREC ĪZIJAS INSTRUMENTI, MEDIC ĪNISKIE VAI 
ĶIRURĢISKIE APAR ĀTI VAI IER ĪCES; PULKSTE ŅI; MŪZIKAS 
INSTRUMENTI; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
90. NODA ĻA 
OPTISK ĀS IER ĪCES UN APAR ĀTI, FOTOAPAR ĀTI UN 
KINOAPAR ĀTI UN IER ĪCES, MĒRAPARĀTI, KONTROLES APAR ĀTI 
UN IER ĪCES, PREC ĪZIJAS INSTRUMENTI, MEDIC ĪNISKIE VAI 
ĶIRURĢISKIE APAR ĀTI VAI IER ĪCES; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI 
9001  Optisk ās šķiedras un optisko š ķiedru kūļi; optiskās šķie­
dras kabe ļi, izņemot tos, kas iek ļauti poz īcijā 8544; 
loksnes un pl ātnes no polariz ācijas materi āla; lēcas 
(ieskaitot kontaktl ēcas), prizmas, spogu ļi un citi optiskie 
elementi no daž ādiem materi āliem, nesamot ēti, izņemot 
šādus elementus no optiski neapstr ādāta stikla  
Šajā pozīcijā ietilpst izstr ādājumi, kuri izmanto spektra 
redzamo gaismu, un izstr ādājumi, kuri izmanto spektra nere ­
dzamo (infrasarkano un ultravioleto) gaismu. 
Tomēr šajā pozīcijā neietilpst elektroniskie “optiskie” 
elementi, piem ēram, elektrostatisk ās lēcas, elektromagn ētiskās 
lēcas un tā saucamās lauka lēcas (parasti 85. noda ļā). 
9001 10 10 l īdz 
9001 10 90  Optiskās šķiedras, optisk ās šķiedras gr īstes un kabe ļi 
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst savienot āji un adapteri opti ­
skām šķiedrām, optisk ās šķiedras kūļiem un optisk ās šķiedras 
kabeļiem. 
Skat. arī 8536 70 00. apakšpoz īcijas skaidrojumus.  
9001 20 00  Loksnes un pl ātnes no polariz ācijas materi āla 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst polariz ācijas materi āla folija ru ļļos, 
piemēram, kuru izmanto LCD modu ļu ražošan ā.
 
9001 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. rubīni un citi optiskie elementi l āzeriem; 
2. Fresnela plastmasas l ēcas, kuras ir paredz ēts izmantot, 
piemēram, pēc iestiprin āšanas stat īvā, kā palielināmos 
ekrānus televīzijas uztv ērējiem. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 523  
9004  Brilles, aizsargbrilles un taml īdzīgi koriģējoši, aizsarg ājoši 
vai citādi izstrādājumi  
Šās pozīcijas izstr ādājumiem paredz ētas aukliņas, ķēdītes un 
tamlīdzīgus izstrādājumus (piem ēram, “bri ļļu aukliņas” vai 
“briļļu ķēdītes”) neatkar īgi no tā, vai to galos iestr ādātas 
cilpiņas, nedrīkst uzskat īt ne par to da ļām, ne arī par piede ­
rumiem, jo tie nav konstrukcij ā ietilpstoši elementi, turkl āt tie 
arī ne paplašina, ne uzlabo min ēto izstrādājumu funkcionali ­
tāti. Tāpēc tie klasific ējami atbilst īgi to materi ālam 
(piemēram, pozīcijā 5609, 6307, 7117, 7315 vai 7616).  
9005  Binok ļi, monokul āri, citādi optiskie teleskopi un to stat īvi; 
pārējās astronomisk ās ierīces un to stat īvi, izņemot radio ­
astronomisk ās ierīces 
Šajā pozīcijā ietilpst ier īces, kas izmanto att ēla pastiprin ātājus 
redzamībai naktī. 
9006  Fotoapar āti (izņemot kinokameras); zibspuldzes, iz ņemot 
pozīcijā 8539 min ētās gāzizlādes spuldzes  
9006 10 00  Fotoapar āti, ko izmanto iespiedplašu vai iespiedcilindru 
izgatavošan ā 
Skat. 9006. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļas trešā punkta 
(17) apakšpunktu.  
9010  Fotolaboratoriju un kinolaboratoriju iek ārtas un apr īko­
jums (ieskaitot iek ārtas shēmu projic ēšanai uz gaismjut ī­
giem pusvad ītājiem), kas šaj ā nodaļā citur nav min ētas; 
negatoskopi; projic ēšanas ekr āni 
9010 50 00  Cit ādas iekārtas un apr īkojums foto un kino laborato ­
rijām; negatoskopi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst maš īnas iespiedsh ēmu plašu ekspo ­
zīcijai, kas kop ē iespiedsh ēmu kontūrzīmējumu fotonegat īvus, 
eksponējot tos uz izol ācijas materi āla platēm, no kur ām ir 
izgatavotas iespiedsh ēmu plates. Ier īce sastāv galvenok ārt 
no ekspoz īcijas kameras, kas ir apr īkota ar ultravioletaj ām 
lampām un kur ā tiek ievietots fotonegat īvs un izol ācijas 
materiāla plate, un kur ā plate tiek ekspon ēta kontakt ā ar 
negatīvu vakuum ā. 
9013  Š ķidro krist ālu ierīces, izņemot isztr ādājumus, kas 
precīzāk minēti citās pozīcijās; lāzeri, izņemot lāzer­
diodes; citas optisk ās ierīces un instrumenti, kas citur 
šajā nodaļā nav min ēti vai ietverti  
9013 80 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst palielin āmie ekrāni televizoriem, 
kas sastāv no plastmasas optisk ā elementa (Fresnela l ēcas), 
rāmja, un met āla stieņu sistēmas, kas ir speci āli paredz ēti 
ekrāna nostiprin āšanai televizora priekšpus ē. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 524  
9017  Ras ēšanas, iez īmēšanas vai skait ļošanas instrumenti un 
ierīces (piem ēram, ras ēšanas maš īnas, pantogr āfi, trans­
portētāji rasetnes, logaritmiskie line āli, diska kalkulatori 
u. c.); rokas instrumenti line āro izmēru mērīšanai 
(piemēram, mērlatas, m ērlentes, mikrometri, kalibri), 
kas citur šaj ā nodaļā nav min ēti vai ietverti  
9017 10 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ras ēšanas galdi, apr īkoti ar panto ­
grāfiem vai l īdzīgām ierīcēm. 
9017 20 05 l īdz 
9017 20 90  Citādi rasēšanas, iez īmēšanas vai matem ātisko apr ēķinu 
instrumenti  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst: 
1. koordinatogr āfi, kas nav paredz ēti fotogrametrijai; 
2. cilspieduma trafareti, kuri ir skaidri identific ējami kā 
speciālie rasēšanas vai iez īmēšanas instrumenti.  
9018  Medic īnas, ķirurģijas, stomatolo ģijas vai veterin ārijas 
instrumenti un ier īces, ieskaitot scintigr āfisko aparat ūru, 
pārējā elektrisk ā medicīnas aparat ūra un ier īces redzes 
pārbaudei  
9018 50 10  Neoptiskie  
Papildus ultraska ņas (virsska ņas) diagnostikas iek ārtai, kas 
paredzēta vispārējai lietošanai, šaj ā apakšpoz īcijā ietilpst 
speciālas ierīces acu ultraska ņas pārbaudei (t ādām pārbaudēm 
kā radzenes un acu l ēcu biezuma vai acu ābola garuma 
noteikšana).  
9018 90 84  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. elektriskie defibrilatori str āvas impulsu noraid īšanai, lai 
atjaunotu dabisko sirds darb ību. Ar šiem instrumentiem, 
kuri ir apr īkoti ar impulsu ģeneratoru un diviem defibril ā­
cijas elektrodiem, pacienta elektrokardiogrammas (EKG) 
signāls, kas n āk no elektrodiem, par ādās uz ekrāna vai 
tiek izdruk āts uz tajos ietvertas drukas iek ārtas; 
2. medicīnas ierīces gāzu iepūšanai cilv ēka vēderdobum ā, lai 
būtu iespējams ar endoskopu p ārbaudīt dažādus orgānus. 
Pie šīm ierīcēm, kuras ir apr īkotas ar m ērinstrumentiem un 
displejiem, ir piestiprin ātas divas š ļūtenes, kuras galos ir 
savienotas ar nosl ēdzošo krānu un garu adatu; 
3. medicīnas sūcējsūkņi sekrēciju izsūknēšanai, kas ietver 
sūkni un sūkšanas ier īci un ko izmanto oper āciju zālēs 
vai ātrās palīdzības mašīnās; 
4. pretapaug ļošanās ierīces, pazīstamas k ā “intrautere īnās 
ierīces ( IUD's )”, izgatavotas no plastmasas kop ā ar vara 
stiepli, varu kolo īdā formā vai ar hormoniem.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 525  
►M40  Šajā apakšpoz īcijā neietilpst t ā saucamie ž ņaugi. Tie 
parasti sast āv no sloksnes un spr ādzēšanas sist ēmas. Tos 
izmanto, lai, pievelkot sloksni, īsu brīdi kontrol ētu asins 
cirkulāciju locītavā. Citi žņaugu veidi var b ūt, piemēram, ar 
stieni, ko izmanto pievilkšanai. To vienk āršās konstrukcijas 
un izmantoto materi ālu dēļ tie nav l īdzīgi instrumentiem un 
ierīcēm, kas ietilpst šaj ā apakšpoz īcijā, lai gan tie paredz ēti 
medicīniskiem nol ūkiem (parasti klasific ē atbilstoši mate ­
riālam, no k ā izgatavota sloksne). Sk. jo īpaši HS skaidro ­
jumu par poz īciju 9018 ceturto rindkopu.
  
◄ 
9021  Ortop ēdiskās palīgierīces, ieskaitot kru ķus, ķirurģiskās 
jostas un band āžas; šinas un p ārējās palīgierīces kaulu 
lūzumu ārstēšanai; m ākslīgās ķermeņa daļas; dzirdes 
aparāti un pārējās palīgierīces, ko n ēsā uz ķermeņa, 
nēsā līdzi vai implant ē ķermenī fizisku tr ūkumu vai 
nespējas novēršanai  
Šajā pozīcijā izteiciens “fizisku tr ūkumu vai nesp ējas novēr­ 
šanai” noz īmē tikai pal īgierīces, kuras patieš ām pārņem vai 
aizvieto boj ātas vai sakrop ļotas ķermeņa daļas funkcijas. 
Šajā pozīcijā neietilpst pal īgierīces, kuras vienk ārši atvieglo 
bojājuma vai invalidit ātes stāvokli. 
Šajā pozīcijā neietilpst ier īces, kas paredz ētas stomas 
šķidruma sav ākšanai (apakšpoz īcija 3006 91 00).  
▼M30  
9021 10 10  Ortop ēdiskie piederumi  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst “ortop ēdiskie piederumi”, kas ir 
speciāli izstrādāti konkrētam ortop ēdiskam nol ūkam atšķirībā 
no parastiem ražojumiem, kurus var izmantot daž ādiem nolū­
kiem (piem ēram, ražojumi sporta aktivit ātēs vai druk ājot 
pārslogotām locītavām, saitēm vai c īpslām un ražojumi, 
kuri vienk ārši atvieglo s āpes bojātā vai sakrop ļotā ķermeņa 
daļā, piemēram, iekaisuma d ēļ). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 526  
“Ortopēdiskajiem piederumiem” ir piln ībā jānovērš bojātas 
vai sakrop ļotas ķermeņa daļas (piem ēram, locītavu, saišu 
vai cīpslu) konkr ēta kustība, lai nepie ļautu vēl lielākus bojā­
jumus vai ķermeņa fizisku izkrop ļojumu (pasliktin āšanos), 
atšķirībā no parastiem ražojumiem, kas nenov ērš nevēlamas 
izkustēšanās, tomēr novērš refleks īvas kustības (t. i., neapzi ­
nāti izdarītas kustības), pateicoties to relat īvajai neelast ībai, 
kuru nodrošina, piem ēram, elast īgas šinas, spiediena polsteri, 
neelastīgi tekstilmateri āli un ar  Velcro  siksnām panākti iero­
bežojumi. 
Sk. arī 90. noda ļas 6. piez īmi un spriedumu apvienotaj ās 
lietās C-260/00 l īdz C-263/00  Lohmann GmbH & Co. KG  
un Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co. 
KG pret  Oberfinanzdirektion Koblenz , 36., 37., 39., 40., 43. 
un 45. punktu, (ECLI:EU:C:2002:637).  
Piemēri ražojumiem, uz kuriem attiecas apakšpoz īcija 
9021 10 10:
  
Piemēri ražojumiem, uz kuriem attiecas XI sada ļa:
 ▼M30
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 527
  
▼B 
9021 39 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. plāksnes, kuras past āvīgi paliek ķermenī, piemēram, lai 
aizvietotu da ļu kaula vai visu kaulu; 
2. austas m ākslīgo šķiedru sloksnes, kuras hronisku ce ļa locī­
tavas saišu nestabilit ātes gadījumos pārstāda jeb implant ē 
ceļa locītavā saišu aizvietošanai.  
9021 40 00  Dzirdes apar āti, izņemot daļas un piederumus  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 9021. poz īcijas HS skaidroju ­
mu (IV) da ļā minētās ierīces, pat ja t ās ir briļļu formā. 
9021 50 00  Elektroniskie sirds musku ļu darbības stimulatori, iz ņemot 
daļas un piederumus  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst tikai paši sirdsdarb ības elektrosti ­
mulatori. Saska ņā ar šīs nodaļas 1. un 2. piez īmēm šādu 
sirdsdarbības elektrostimulatoru da ļas un piederumi, t ādi kā 
apvalki, apvalku puses, apvalku p ārklāji un elektrodi, ir 
ietverti 9021 90 90. apakšpoz īcijā. 
Atsevišķi ievestas prim ārās baterijas un elektriskos akumula ­
torus sirdsdarb ības elektroniskiem stimulatoriem klasific ē 
8506. vai 8507. poz īcijā. Elektronisko sirdsdarb ības stimula ­
toru lādiņus ar transformatora prim ārajiem tinumiem akumu ­
latoru uzl ādēšanai implant ētajā sirdsdarb ības stimulator ā, 
ievadot str āvu sekund ārajā tinumā, klasificē 8504. poz īcijā. 
9021 90 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sekojošas pal īgierīces fizisku 
trūkumu vai nesp ējas novēršanai: 
1. ierīces, kuras implant ē cilvēka ķermenī kā medikamentu 
dispenserus un kuras sast āv no kop ējā apvalkā ievietota 
“medicīnas sūkņa”, sūkņa enerģijas avota un tilpnes 
medikamentiem; 
2. “gredzenveida prot ēzes”, tas ir, ner ūsejošā tērauda riņķi, 
pārklāti ar divām plastmasas k ārtām un mākslīgās šķiedras 
auduma k ārtu. Tos ķirurģiskā ceļā piestiprina sirds 
vārstulim, lai atjaunotu t ā spēju aizvērties, piem ēram, 
sirds vārstuļa nepietiekam ības gadījumā; ▼M30
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 528  
3. “lietussarga veida” filtri implant ēšanai sirds v ēnās (“vena 
cava inferior ”), lai nov ērstu trombožu un emboliju virz ī­ 
šanos uz sirdi. Šie filtri sast āv no maza, lietussarga veida 
karkasa, kas izgatavots no ner ūsošā tērauda sakaus ējuma, 
pārklāta ar plānu elastīga sintētiskā materiāla kārtu, un kas 
atveras vēnā līdzīgi lietussargam; 
4. no plastmasas izgatavotie past āvīgie urīnvada katetri ar 
balonu. Š īs stieņveida ierīces ievieto ur īnvadā, lai urīns 
varētu brīvi plūst. 
9022  Aparat ūra, kurā izmanto rentgenstarojumu vai α, β vai γ 
starojumu un kas ir vai nav paredz ēta izmantošanai 
medicīnā, ķirurģijā, zobārstniecībā vai veterin ārijā, 
ieskaitot rentgenolo ģijas vai radioterapijas aparat ūru, 
rentgenlampas un citus rentgenstarojuma ģeneratorus, 
augstspiediena ģeneratorus, vad ības pultis un aizsargus, 
ekrānus, galdus, kr ēslus un taml īdzīgas ierices izmekl ē­ 
šanai un ārstēšanai  
9022 12 00  Datortomogr āfi 
Skat. 9022 12. apakšpoz īcijas HS skaidrojumus. 
Tomēr video ierakstu sist ēmas, kuras nav ieb ūvētas rentgena ­
parātos un kuras p ārvērš ciparos, samont ē un uzglab ā 
analogos no ārējas video kameras sa ņemtos video sign ālus, 
ietilpst 8543. poz īcijā. Tās galvenok ārt sastāv no konvertera, 
kas pārvērš analogos sign ālus digitālajos jeb ciparu sign ālos, 
no procesa datora, monitoriem un magn ētiskās lentes vai 
diska atmi ņas. 
9022 90 00  Cit āda aparat ūra, ieskaitot da ļas un piederumus  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst berilija logi rentgena caurul ēm. 
9025  Bl īvummēri un taml īdzīgas šķidrumā iegremd ējamas 
ierīces, termometri, pirometri, barometri, higrometri un 
psihrometri, ar re ģistrācijas kontrolier īcīem vai bez t ām, 
kā arī jebkuri šo ier īču apvienojumi  
9025 11 20 un 
9025 11 80  Pildīti ar šķidrumu, tieš ās nolasīšanas  
Termometri “tiešajai nolas īšanai” ir t ādi termometri, kuros 
temperatūra tiek nor ādīta uz skalas ar š ķidruma līmeņa palī­
dzību termometr ā. 
9026  Ier īces un aparat ūra šķidrumu vai g āzu patēriņa, līmeņa, 
spiediena vai citu main īgo lielumu m ērīšanai vai kontrolei 
(piemēram, pat ēriņa mērītāji, līmeņa rādītāji, manometri, 
siltuma skait ītāji), izņemot instrumentus un aparat ūru, 
kas iekļauti pozīcijā 9014, 9015, 9028 vai 9032  
9026 20 20 l īdz 
9026 20 80  Spiediena m ērīšanai vai kontrolei  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 529  
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst riepu pumpji, kas ietver mano ­
metru un ko uzskata par manometriem pat tad, ja tie nav 
paredzēti pievienošanai ārējam padeves avotam, bet kas ietver 
paši savu saspiesta gaisa rezervu āru. 
9027  Fizik ālās vai ķīmiskās analīzes ierīces un aparat ūra 
(piemēram, polarimetri, refraktometri, spektrometri, 
gāzes vai d ūmu analizatori); ier īces un aparat ūra viskozi ­
tātes, porain ības, izplešan ās, virsmas spraiguma vai 
līdzīgu raksturojumu m ērīšanai vai kontrolei; ier īces un 
aparatūra siltuma, ska ņas vai gaismas daudzuma m ērī­ 
šanai vai kontrolei (ieskaitot eksponometrus); mikrotomi  
9027 10 10  Elektroniskie  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lāzera gaisa da ļiņu skaitītāji (mērī­
tāji). Tās ir elektroniskas ier īces, kuras nosaka vai kontrol ē 
putekļu saturu filtr ētā gaisā, piemēram, rūpnīcās vai medi ­
cīnas jomā. Gaisa paraug ā esošās putekļu daļiņas liek lāzera 
staram veidot izklied ētu gaismu ier īces mērīšanas kamer ā, kur 
šo gaismu vispirms ar l ēcu sistēmu koncentr ē starā, tad to 
uztver fotodiode un p ārvērš elektriskaj ā signālā. Ar iepriekš 
ieprogramm ētu norādes datu pal īdzību tiek noteikta putek ļa 
daļiņu proporcija, un m ērījumu rezult āti parādās uz ierīces 
ciparu displeja vai ar ī tos izdruk ā ārēja lentes drukas iek ārta. 
Caur interfeisu jeb saskarni m ērījumu rezult ātus elektrisko 
signālu formā var arī pa kabeli nos ūtīt uz automatiz ēto datu 
apstrādes mašīnu. 
9027 30 00  Spektrometri, spektrofotometri un spektrogr āfi, kas 
izmanto optisko starojumu (ultravioleto, redzam ās daļas, 
infrasarkano)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektroniskas mikroprocesoru 
vadītas ierīces (daudzkan ālu optiskie analizatori), kas, veicot 
spektrālo analīzi, mēra un analiz ē optisko sign ālu viļņu 
garumu. Detektoru izm ērītos optisko sign ālu viļņa garumus 
pārvērš elektriskajos ciparu sign ālos un sal īdzina ar nor ādes 
datiem (analiz ē). Salīdzinājuma rezult ātu novērtē (izsaka 
skaitļos) dators, un tie par ādās uz ārējiem monitoriem, kas 
var būt pieslēgti aparat ūrai. 
9027 50 00  Cit ādas ierīces un aparat ūra, kas izmanto optisko staro ­
jumu (ultravioleto, redzam ās daļas, infrasarkano)  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektronisk ās ierīces, ko izmanto 
slimnīcu ķīmiskajās laboratorij ās pilnīgi automatiz ētai asins 
serumu anal īzei. Tās galvenok ārt sastāv no paša analizatora 
(ar parauga sagatavošanas ier īci, reaģentu mērīšanas meh ā­
nismu un fotometrisko m ērīšanas sist ēmu, kas izmanto halo ­
gēnlampu k ā gaismas avotu un fotodiodes k ā detektorus), 
vadības un nov ērtēšanas ier īces (ar mikroprocesoriem un 
ekrānu mērījumu rezult ātu parādīšanai) un drukas iek ārtas 
rezultātu pierakst īšanai. Visas š īs trīs ierīces ir savstarp ēji 
savienotas ar elektriskajiem kabe ļiem. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 530  
9027 80 99  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst klimatisk ās analīzes skapji, apr īkoti 
ar spiediena kameru, elektrisko sild ītāju, gaisa mitrin ātāju un 
elektrisko vad ības bloku, kur ā elektroniskie elementi tiek 
pakļauti noteiktam spiedienam, temperat ūrai un mitrumam, 
simulējot ietekmi un vides apst ākļus, kas b ūs to tālākajā 
izmantošan ā, lai izanaliz ētu un pārbaudītu to kalpošanas 
ilgumu, izol āciju utt.  
9030  Osciloskopi, spektrometri un citi instrumenti un aparat ūri 
elektrisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei, iz ņemot poz ī­
cijās 9028 ier īces; ierīces un aparat ūra α, β, γ, rentgena, 
kosmiskā vai cita joniz ējošā starojuma m ērīšanai vai 
konstatēšanai  
Saskaņā ar Interpret ācijas 3. visp ārīgā noteikuma (b) punktu 
ierīces un aparat ūra, kuru var izmantot gan elektrisko, gan 
neelektrisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei, joproj ām ietilpst 
9030. poz īcijā, ja pēc savas b ūtības tie ir galvenok ārt izman­
tojami elektrisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei. T ā ir gadī­
jumā, piemēram, ar katodstaru osciloskopiem un oscilogr ā­
fiem un gaismas staru un ultravioleto staru oscilogr āfiem 
(9030 20 10. l īdz 9030 20 99. apakšpoz īcijas). 
Tomēr ierīces un aparat ūra, kuru b ūtiskās īpašības nevar 
noteikt, jo t ās vienādā mērā izmanto gan elektrisko, gan 
neelektrisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei, šaj ā pozīcijā 
neietilpst. Attiec īgi, saska ņā ar Interpret ācijas 3. visp ārīgā 
noteikuma (c) punktu, ier īces motoriz ēto transportl īdzekļu 
dzinēju un aizdedzes sist ēmu pārbaudei, m ērot elektriskos 
lielumus – t ādus kā spriegumu un pretest ību, un neelektriskos 
lielumus – t ādus kā rotācijas ātrumu, kontaktle ņķi un 
kontaktatvienošanas punktu st āvokli, ir ietvertas 
9031. poz īcijā. 
9030 20 30  Cit āda, ar re ģistrācijas kontrolier īci 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst gaismas staru un ultravioleto staru 
oscilogrāfi elektrisko lielumu ātrās pulsācijas mērīšanai un 
ierakstīšanai. Šīs ierīces, kas ir paz īstamas ar ī kā gaismas 
staru pašrakst ītājaparāti, ultravioleto staru ierakst ītāji vai cilp ­
veidīgie oscilogr āfi, ar gaismas, ultravioleto staru vai foto ­
jutīga papīra palīdzību ieraksta sign ālus, ko rada periodiskais 
pētījumu objekts.  
9030 39 00  Cit āda, ar re ģistrācijas kontrolier īci 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektrisk ās pārbaudes ier īces vai 
sistēmas, kuras nosaka sh ēmu vai citu elektronisko sast āvdaļu 
izturību un uzr āda jebkurus boj ājumus, tādus kā īssavieno­
jumus vai p ārrāvumus, m ērot vai pārbaudot tādus elektriskos 
lielumus k ā kapacitāti (kapacit īvo pretest ību), pašindukciju, 
pilnu pretest ību, pretest ību un spriegumu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 531  
Šīs ierīces vai sist ēmas parasti ietver m ērīšanas un p ārbaudes 
vienību (ar ievades klaviat ūru, programmas atmi ņu un katod ­
staru lampas termin ālu), kas veic m ērījumus un sal īdzina 
rezultātus ar nor ādes lielumiem un par āda tos, kontroles 
vienību (ar automatiz ētu datu apstr ādes mašīnu vai mikropro ­
cesoriem), izdrukas ier īci pārbaudes rezult ātu izdrukāšanai un 
ierīci pārbaudīto elementu š ķirošanai atbilstoši patiesajiem 
lielumiem un boj āto vienību atdalīšanai. 
Tomēr šajā apakšpoz īcijā neietilpst elektrisk ās ierīces pārbau­
dīšanai, vai integr ālshēmu vai p ārējo elektronisko sast āvdaļu 
iepakojumi ir herm ētiski nosl ēgti (9031. poz īcija).  
9030 82 00  Pusvad ītāju matri ču vai ier īču mērīšanai vai p ārbaudei  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst elektrisk ās pārbaudes ier īces vai 
sistēmas, kuras m ēra vai pārbauda tādus elektriskos lielumus 
kā spriegumu, frekvenci u.c., lai noteiktu pusvad ītāju matriču, 
kristālu un citu pusvad ītājierīču izturību un atkl ātu jebkurus 
bojājumus, tādus kā novirzes no iepriekš uzst ādītajiem lielu ­
miem. 
Šīs ierīces vai sist ēmas parasti ietver m ērīšanas un p ārbaudes 
vienību (ar ievades klaviat ūru, programmas atmi ņu un katod ­
staru lampas termin ālu), kas veic m ērījumus un sal īdzina 
rezultātus ar nor ādes lielumiem un par āda tos, kontroles 
vienību (ar automatiz ētu datu apstr ādes mašīnu vai mikropro ­
cesoriem), izdrukas ier īci pārbaudes rezult ātu izdrukāšanai un 
ierīci pārbaudīto elementu š ķirošanai atbilstoši patiesajiem 
lielumiem un boj āto vienību atdalīšanai. 
Tomēr, šajā apakšpoz īcijā neietilpst elektrisk ās ierīces 
pārbaudīšanai, vai integr ālshēmu vai p ārējo elektronisko 
sastāvdaļu iepakojumi ir herm ētiski nosl ēgti (9031. poz īcija).  
9031  M ērīšanas vai kontroles ier īces, meh ānismi un maš īnas, 
citur šaj ā nodaļā nav specific ētas vai min ētas; 
profilprojektori  
9031 20 00  P ārbaudes stendi  
Pārbaudes stendu, kas paredz ēti dīzeļdzinēju degvielas 
iešprices s ūkņu pārbaudei, visas b ūtiskās sastāvdaļas ir pies ­
tiprinātas pie tā paša stenda, un t ās ir: elektriskais dzin ējs un 
ierīce, kas ietver inžektorus un gradu ētas stikla caurules 
inžektorsūkņa elementu jaudas p ārbaudei; tie var b ūt papildus 
aprīkoti ar pal īgierīci (stroboskopu) degvielas iešprices aizde ­
dzes laika noregul ēšanas pārbaudei.  
9031 80 32 un 
9031 80 34  Ģeometrisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei  
Ģeometrisko lielumu piem ēri ir: garums, att ālums, diametrs, 
rādiuss, izliekums, le ņķis, slīpums, apjoms un virsmas 
nelīdzenums.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 532  
Šajās apakšpoz īcijās neietilpst interferometri gludu virsmu 
pārbaudei, ko izmanto laboratorij ās (9027 50 00. apak ­ 
špozīcija).  
9031 80 91  Ģeometrisko lielumu m ērīšanai vai kontrolei  
Skat. 9031 80 32. un 9031 80 34. apakšpoz īciju skaidro ­
jumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī spirtometri.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 533  
91. NODA ĻA 
PULKSTE ŅI UN TO DA ĻAS 
9102  Rokas pulkste ņi, kabatas pulkste ņi un taml īdzīgi līdznē­
sājami pulkste ņi, ieskaitot hronometrus, iz ņemot poz ī­
cijā 9101 min ētos 
Šajā pozīcijā ietilpst pulkste ņa un elektronisk ās skaitļojamās 
mašīnas savienojumi, kas izveidoti k ā rokas pulkste ņu vai 
kabatas pulkste ņu izskatā. 
Tajā neietilpst elektroniskie kalkulatori ar laika un datuma 
displeju un modin ātāju (8470 10 00., 8470 21 00. vai 
8470 29 00. apakšpoz īcija).  
9111  L īdznēsājamo pulkste ņu korpusi un to da ļas 
Līdznēsājamo pulkste ņu siksniņas, lentes vai aproces, kas 
piestiprin ātas pulkste ņu korpusiem, klasific ē kopā ar pulk­
steņu korpusiem. Tom ēr, kad tās ieved kop ā ar pulkste ņu 
korpusiem, bet nepiestiprin ātas pie tiem, t ās klasific ē attie­
cīgajā pozīcijā tāpat kā atsevišķi ievestas siksni ņas, lentes 
vai aproces (9113. poz īcija).  
9114  Cit ādas pulkste ņu daļas 
9114 10 00  Atsperes, ieskaitot matatsperes  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visas atsperes, ko izmanto pulk ­
steņu mehānismos. 
Atsperes, atš ķirīgas no galvenaj ām atsper ēm un matat ­
sperēm, ir, piem ēram: 
1. berzes atsperes; 
2. kontrol ējošās atsperes; 
3. sprūdrata atsperes, l īdzsvara (svaru) atsperes, spriego ­ 
šanas atsperes un krustatsperes. 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst atsperes galda, sienas, tor ņa un 
līdzīgu pulkste ņu korpusiem, kuri veido da ļu no visp ārējās 
lietošanas XV sada ļas 2. piez īmes izpratn ē. 
Galvenās atsperes, iemont ētas to cilindros, ietilpst 
9114 90 00. apakšpoz īcijā. 
9114 90 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. elektrisko vai elektronisko sast āvdaļu komplekti, kas 
veido atpaz īstamu (galda, sienas, tor ņa) pulkste ņa daļu 
– piemēram, elektronisko zvanu; 
2. izstrādājumi, kas paz īstami kā “līdzsvara skr ūves” vai 
“līdzsvara apvalka skr ūves”; 
3. ķīļi, parasti no plastmasas, kas ir iestiprin āti starp 
korpusu un l īdznēsājamā pulksteņa pulkste ņmehānismu; 
4. kvarca oscilatori l īdznēsājamiem pulkste ņiem (kvarca 
rezonatori, savienoti ar elektronisko mikrosh ēmu svār­
stību uzturēšanai).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 534  
92. NODA ĻA 
MŪZIKAS INSTRUMENTI; ŠO IZSTR ĀDĀJUMU DA ĻAS UN 
PIEDERUMI 
9207  M ūzikas instrumenti, kuros ska ņa tiek rad īta vai jābūt 
pastiprin āta elektriski (piem ēram, ērģeles, ģitāras, 
akordeoni)  
9207 10 30  Digit ālās klavieres  
Atšķirībā no sintezatoriem un klaviat ūrām, ciparu (digit ālu) 
klavieru to ņkārtu spektrs un diapazons ir tieši t ādi paši k ā 
parastajām klavier ēm (9201. poz īcija). Tās izmanto ska ņu 
modeļus, lai pēc iespējas precīzāk atveidotu parasto klavieru 
skaņu. Darbība, ieskaitot ped āļu darbību, atbilst parasto 
klavieru darb ībai. Kā likums, taj ās ir iebūvēti pastiprin ā­
tāji un ska ļruņi. 
9207 10 50  Sintezatori  
Sintezatori atš ķiras no citiem 9207 10. apakšpoz īcijā minē­
tajiem mūzikas instrumentiem ar to, ka tie ne tikai atska ņo 
iepriekš ieprogramm ētas skaņas (vai “iepriekš sagatavotus 
skaņu komplektus”), kas var b ūt arī modulētas, bet ar ī ļauj 
spēlētājiem programm ēt pašiem savas ska ņas. Sintezatoros 
var būt iebūvētas arī citas elektronisk ās sastāvdaļas, tādas kā 
šabloni, pastiprin ātāji, skaļruņi, sekvenc ētāji, atbalss, ska ņas 
izplatīšanās, deform ācijas un citu efektu vien ības, un elek ­
troniskie sitamie instrumenti.  
9207 10 80  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst klaviat ūras, t.i. instrumenti, kas 
ļauj spēlētājam izmantot tikai iepriekš ieprogramm ētas 
skaņas (vai “iepriekš sagatavotus ska ņu komplektus”). 
Spēlētājs nevar rad īt un programm ēt pats savas ska ņas. 
Klaviatūrās var būt arī iebūvēti pastiprin ātāji un ska ļruņi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 535  
XIX SADA ĻA 
IEROČI UN MUN ĪCIJA; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI  
93. NODA ĻA 
IEROČI UN MUN ĪCIJA; TO DA ĻAS UN PIEDERUMI 
9305  Da ļas un piederumi poz īcijā 9301 - 9304 izstr ādājumiem  
9305 91 00  9301 . poz īcijā minētajiem kaujas iero čiem 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst 9305. poz īcijas HS skaidrojumu 
(1)-(7) punktos min ētās daļas ar nosac ījumu, ka p ēc sava 
modeļa un izgatavojuma t ās acīmredzami nav piem ērotas 
izmantošanai k ā daļas medību, sporta, šaušanai m ērķī pare­
dzētajiem vai citiem 9302 00 00., 9303. un 9304 00 00. poz ī­
cijās minētajiem iero čiem. 
9306  Bumbas, gran ātas, torp ēdas, mīnas, raķetes un l īdzīgi 
kaujas līdzekļi un to da ļas; patronas, p ārējā munīcija, 
šāviņi un to da ļas, ieskaitot skrotis un patronu prapjus  
9306 21 00  Patronas  
Patrona veido vienotu veselumu, kurš sast āv no lādiņa 
(šāviņa vai lodes), kuru raida no šaujamiero ča, apvalka, 
kurš satur spr āgstvielu, un met āla pamata, kur ā ir ietverta 
sprāgstošā kapsele.  
9306 30 10  9302 . poz īcijā minētajiem revolveriem un pistol ēm, kā 
arī 9301 . poz īcijā minētajiem autom ātiem (autom āti­
skām pistolēm) 
Šajā apakšpoz īcijā ietverto un izmantošanai šaujamiero čos 
paredzēto patronu kop īgā īpašība ir tāda, ka tās ir īsas un 
kompaktas. 
Šādas daļas ir, piem ēram: apvalki, ar vai bez ietverta sitama 
pistona; pamati no misi ņa; lodes. Neapstr ādātas vai tikai 
rupji apstr ādātas daļas arī tiek klasific ētas šajā apakšpoz īcijā. 
9306 30 30  Kaujas iero čiem 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst šaute ņu un karab īņu patronas 
(izņemot mācību patronas un l īdzīgus izstrādājumus bez 
pulvera l ādiņa (9306 30 90. apakšpoz īcija)), ar lod ēm, 
tukšas, aizdedzinošas, bru ņusitējas u.c.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 536  
XX SADA ĻA 
DAŽĀDI RŪPNIECĪBAS IZSTR ĀDĀJUMI  
94. NODA ĻA 
MĒBELES; GULTAS PIEDERUMI, MATRA ČI, MATRA ČU PAMATI, 
DĪVĀNU SPILVENI UN L ĪDZĪGI POLSTER ĒTI MĒBEĻU 
PIEDERUMI; LAMPAS UN APGAISMOŠANAS IER ĪCES, KAS CITUR 
NAV SPECIFIC ĒTAS VAI MIN ĒTAS; APGAISMES Z ĪMES, TABLO UN 
LĪDZĪGI IZSTR ĀDĀJUMI; SALIEKAM ĀS BŪVKONSTRUKCIJAS 
9401  S ēdmēbeles (izņemot 9402 . poz īcijā minētās), kas pārvei­
dojamas vai nav p ārveidojamas par gult ām, un to da ļas 
►M24  Šajā pozīcijā ietilpst galda un kr ēslu komplekti, kuros 
galdi ir paredz ēti, nevis lai pie tiem ēstu, bet veiktu citas 
darbības, sēžot uz sēdekļiem (krēsli, taburetes, d īvānkrēsli, 
atzveltnes kr ēsli, dīvāni utt.). Kopum ā šie galdi ir p ārāk 
mazi, lai pie tiem ēstu, un tie nav tik v ērtīgi kā sēdekļi, 
piemēram, tie ir maz āki. Tādēļ 3.b) VIN noz īmē šā 
komplekta pamat īpašību nosaka s ēdekļi. (Sk. arī KN skaidro ­
jumus par poz īciju 9403). 
Pozīcijā 9401 ietilpstošu s ēdekļu piemēri:
 
◄ 
►M51  Šajā pozīcijā jebkura atsauce uz bambusu attiecas 
tikai uz 1401. poz īcijas augu materi āliem. No otras puses, 
šajā pozīcijā jebkura atsauce uz koku vai kokmateri ālu 
attiecas ar ī uz 4412. poz īcijas bambusa pl ātnēm (skatīt arī 
44. nodaļas 1. piez īmes b) punktu un 6. piez īmi). ◄ 
9401 10 00  Gaisa transportl īdzekļu sēdmēbeles  
Šajā apakšpoz īcijā ietvertās sēdmēbeles parasti ir izgatavotas 
no viegla, bet iztur īga materi āla (piemēram, dūralumīnija). 
Vairumā gadījumu tās var atšķirt no citiem transportl īdzek­ 
ļiem paredz ētām sēdmēbelēm pēc atšķirībām to konstrukcij ā 
(regulējams stāvoklis, speci āli līdzekļi piestiprin āšanai pie 
grīdas vai sien ām, drošības jostas vai vietas, paredz ētas to 
uzstādīšanai u.c.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 537  
Katapultējamos sēdekļus gaisa transportl īdzekļiem neuzskata 
par sēdmēbelēm 9401. poz īcijas izpratn ē, un tos klasific ē kā 
gaisa transportl īdzekļu daļas (8803. poz īcija).  
9401 90 10  Lidapar ātu sēdmēbelēm 
Šajā apakšpoz īcijā neietilpst hidrauliskie regul ēšanas un 
bloķēšanas (sasl ēgšanas) sp ēka pievadi, ko izmanto lidapar āta 
apkalpes s ēdekļu regul ēšanai (8412 21 20. vai 
8412 21 80. apakšpoz īcija).  
9403  Cit ādas mēbeles un to da ļas 
Galdus, kuri izgatavoti no daž ādiem materi āliem, klasific ē, 
pamatojoties uz to, k āds ir to pamata (galda k ājas un 
rāmis) materi āls, ja vien, piem ērojot kombin ētās nomekla ­
tūras interpret ācijas visp ārīgo noteikumu 3. punkta b) apakš ­
punktu, materi āls, no kura veidota galda virsma, nepieš ķir 
galdam tā būtiskāko pamat īpašību, jo ir visv ērtīgākais (attie ­
cināms uz gad ījumiem, kad virsma veidota no d ārgmetāla, 
stikla, marmora, c ēlkoka).  
►M24  Šajā pozīcijā ietilpst galda un kr ēslu komplekti, kuros 
galdi ir paredz ēti, lai pie tiem ēstu (“ēdamgaldi”), s ēžot uz 
sēdekļiem (krēsli, taburetes, d īvānkrēsli, atzveltnes kr ēsli, 
dīvāni utt.). Šos komplektus klasific ē 3.c) VIN noz īmē, jo 
ne galdu, ne s ēdekļus nevar uzskat īt par komplekta b ūtiskāko 
daļu 3.b) VIN noz īmē. (Sk. arī HS klasifik ācijas atzinumu par 
apakšpozīciju 9403 60 un KN skaidrojumus par poz īciju 
9401). 
Pozīcijā 9403 ietilpstošu s ēdekļu piemēri:
 
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 538  
►M34  Šajā pozīcijā neietilpst ve ļas grozi un maisi. 94. 
nodaļas vajadz ībām termins “m ēbeles” noz īmē jebkādus 
“pārvietojamus” priekšmetus (kuri nav ietverti cit ās konkrē­
tākās nomenklat ūras pozīcijās), kuri ir paredz ēti novietošanai 
uz grīdas vai uz zemes, un kurus izmanto galvenok ārt prak­
tiskiem m ērķiem, lai iek ārtotu priv ātus mājokļus, birojus, 
viesnīcas, teātrus u. tml. 
Veļas grozus un maisus klasific ē pēc materiāla, no kura tie 
sastāv. Piemēram, veļas grozus no dzelzs vai t ērauda klasific ē 
pie citiem m ājsaimniec ības priekšmetiem poz īcijā 7323 (kur ā 
ietverti ve ļas grozi, sk. HS skaidrojumu poz īcijai 
7323 (A)(3)) un ve ļas grozus no pinamiem materi āliem klasi ­
ficē pozīcijā 4602 (kur ā ietverti visu veidu grozi, sk. HS 
skaidrojumu poz īcijai 4602 (1)). 
Veļas grozu un maisu, ko klasific ē pēc materiāla, no kura tie 
sastāv, piemēri:
 
No kārklu klūgām, iekšpuse 
oderēta ar kokvilnu, augstums: 
66 cm.  No tekstilmateri āla, uzstādīts 
uz koka konstrukcijas, 
augstums: 69 cm.  No nerūsējošā tērauda, bez 
oderējuma, augstums: 60 cm.  
Pozīcija 4602.  Poz īcija 6307 (pamat īpašības 
nosaka tekstilmateri āla maiss, 
kurā glabā veļu, jo bez t ā 
izstrādājums neb ūtu 
izmantojams).  Pozīcija 7323. ◄ 
►M41  Šajā pozīcijā ietilpst ar ī kuba formas m ēbeles 
priekšmetu uzglab āšanai, kas izgatavotas no daž ādiem materi- 
āliem, piem ēram, koka vai kartona, un var b ūt pārklātas, 
piemēram, ar m ākslīgo ādu vai tekstilmateri ālu, arī saliekamas, 
ar vāku. Tās ir paredz ētas novietošanai uz gr īdas, objektu 
uzglabāšanai un izmantošanai par s ēdekli. 
Piemēri:
 
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 539  
►M51  9401. poz īcijas skaidrojumu par atsauc ēm uz 
“bambusu” un “koku vai kokmateri ālu” piem ēro mutatis 
mutandis . ◄ 
►M52  Šajā pozīcijā neietilpst “inform ācijas stendi”, piem ēr- 
am, “ielu stendi” un “sarull ējami plak āti”. 
Tos klasific ē citās nomenklat ūras pozīcijās, kurās tos var iek ļaut 
pēc konkrētām pazīmēm (piemēram, ielu stendi ar rakst īšanai 
vai zīmēšanai paredz ētu virsmu atbilst poz īcijas 9610 ražoju- 
miem) vai atbilst īgi to materi ālam: 
a) pozīcijā, kas konkr ēti aptver šos izstr ādājumus (piem ēram, 
plāksnes no parast ā metāla, kas atbilst poz īcijas 8310 
ražojumiem, klasific ē šajā pozīcijā); vai 
b) pozīcijā, kas aptver daž ādus izstrādājumus no š ā materiāla 
(piemēram, pozīcijā 3926 vai poz īcijā 7616). 
Piemēram, ielu stends, kas klasific ējams pozīcijā 9610, ir
  
ielu stends ar t āfeles virsmu. 
Piemēram, ielu stends, kas klasific ējams pozīcijā 8310, ir
  
ielu stends tikai no parast ā metāla. 
Piemēri inform ācijas stendiem, kuri klasific ējami atbilst īgi to 
materiālam pozīcijā, kas aptver daž ādus izstrādājumus no š ā 
materiāla: ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 540
  
Pamatne no cietas plastmasas, uz t ās alumīnija 
rāmis ar plastmasas pl āksni pa vidu, kuru no 
abām pusēm nosedz caursp īdīga PVC pl ēve. Alumīnija pamatne un r āmis ar gumijas savieno ­
tājelementiem un caursp īdīgu PVC pl ēvi, kas 
pārklāj papīra loksni.  
Pozīcija 7616 (pamat īpašības nosaka alum īnija 
rāmis).  Pozīcija 7616 (pamat īpašības nosaka alum īnija 
rāmis).
  
Centrā plastmasas pl āksne, kas piestiprin āta 
pieciem gandr īz vienāda garuma plastmasas stie ­ 
ņiem, kurus visus var izliekt daž ādos virzienos. 
Četriem no tiem gal ā ir plastmasas āķis, bet uz 
piektā ir plastmasas v āciņš. 
Pozīcija 3926 (izstr ādājums ir izgatavots tikai no 
plastmasas). ◄ 
9404  Matra ču pamati; gultas piederumi un l īdzīgi izstrādājumi 
(piemēram, matra či, segas, vat ētas segas, d īvānu spilveni, 
pufi un spilveni) ar atsper ēm vai pild īti ar jebkuru mate ­
riālu vai no porainas gumijas vai plastmasas, apvilkti vai 
neapvilkti  
9404 10 00  Matra ču pamati  
Skat. 9404. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 541  
9404 90 10 un 
9404 90 90  Citādi 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst 9404. poz īcijas HS skaidro ­
jumu (B) da ļas (2) punkt ā minētie izstrādājumi. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst ar ī elektriski apsild āmie dīvānu 
spilveni, pild īti ar uzpūsto plastmasu vai putuplastu, porainu 
gumiju, vati, filcu vai flaneli.  
9405  Lampas un apgaismošanas ier īces, ieskaitot prožektorus, 
starmešus un to da ļas, kas citur nav min ētas vai specifi ­
cētas; apgaismes z īmes, tablo un l īdzīgi izstrādājumi, 
kuros ir iemont ēts gaismas avots, un to da ļas, kas citur 
nav minētas vai specific ētas 
9405 40 10  Prožektori un starmeši  
Skat. 9405. poz īcijas HS skaidrojumu (I) da ļas trešo un 
ceturto punktus.  
▼M18  
9405 50 00  Neelektrisk ās lampas un apgaismes piederumi  
Sk. arī HS skaidrojuma par poz īciju 9405 I da ļas 5. un 6. 
apakšpunktu. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lukturi no jebkura materi āla 
(izņemot 71. noda ļas 1. piez īmē minētos materi ālus), neatka ­
rīgi no tā, vai tiem ir vai nav tureklis vai īpašs stiprin ājums 
sveču vai tējas sveču turēšanai. Tiem parasti augš ā ir caurumi 
ventilācijai un “atvere” sveces ievietošanai. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī kandelabri (skat īt 1. un 2. 
attēlu), svečturi (skatīt 3. un 4. att ēlu) un pie sienas stiprin āmi 
svečturi (skat īt 5. attēlu), tostarp kandelabri, sve čturi un pie 
sienas stiprin āmi svečturi tējas svecēm. Tomēr tā sauktie 
“tējas sveču turētāji”, kas ir no daž ādiem materi āliem (stikla, 
keramikas, koka, plastmasas u. c.) izgatavoti daž ādu formu 
ietvari bez turek ļa vai īpaša stiprin ājuma sve ču vai tējas 
sveču turēšanai noteikt ā stāvoklī, šajā apakšpoz īcijā neietilpst 
un ir klasific ējami atbilst īgi to materi ālam (skat īt 6. līdz 12. 
attēlu). Klasific ēšanai šajā apakšpoz īcijā nepietiek ar to, ka 
sveci vai t ējas sveci var stingri ievietot ietvara padzi ļinājumā 
(sk. arī Komisijas Regulu (ES) Nr. 141/2002 (  1 ) un Komisijas 
Īstenošanas regulu (ES) Nr. 774/2011 (  2 )). 
_____________  
( 1 ) Komisijas 2002. gada 25. janv āra Regula (EK) Nr. 141/2002 par atseviš ķu preču klasi­
fikāciju kombin ētajā nomenklat ūrā (OV L 24, 26.1.2002., 11. lpp.). 
( 2 ) Komisijas 2011. gada 2. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 774/2011 par atseviš ķu 
preču klasifik āciju kombin ētajā nomenklat ūrā (OV L 201, 4.8.2011., 6. lpp.).  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 542  
Apakšpoz īcijas 9405 50 00 ražojumu piem ēri 
1. attēls
 2. att ēls
 
3. attēls
 4. att ēls
 
5. attēls
 ▼M18
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 543  
Tādu ražojumu piem ēri, kas klasific ējami atbilst īgi to materi- 
ālam 
6. attēls
 7. att ēls
 8. att ēls
 
9. attēls
 10. att ēls
 11. att ēls
 
12. attēls
 
▼M58  
9406  Saliekam ās būvkonstrukcijas  
Šajā pozīcijā ietver tā saucamās tuneļsiltumnīcas, kas sast āv 
no konstrukcijas elementiem (parasti t ērauda vai alum īnija 
caurulēm), jumta un sien ām (parasti izgatavo no plastmasas 
vai stikla) un ko izmanto d ārzkopībā, lai kultiv ētu augus zem 
seguma. T ās ir paredz ētas ilgstošai lietošanai ārpus telpām, to 
konstrukcija ir stabila un iztur īga pret laikapst ākļiem. To 
izmēram jābūt tādam, lai taj ās varētu ieiet cilv ēks. Tās var 
būt paredzētas aprīkošanai ar papildu funkcij ām, piemēram, 
apkuri vai gaisa kondicion ēšanu. ▼M18
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 544  
Tomēr tādas tuneļsiltumnīcas, ko izmanto d ārzniecībā un kam 
nav saliekam ās būvkonstrukcijas rakstur īgo iezīmju 
(piemēram, to konstrukcija nav stabila, t ās ir paredz ētas īslai­
cīgai lietošanai, ir vienk ārši nojaucamas un p ārvietojamas), ir 
klasificējamas pēc materiāla, no kā sastāv to konstrukcijas 
elementi (parasti t ērauda vai alum īnija caurules), kas nosaka 
izstrādājuma pamat īpašības 3. visp ārīgā noteikuma b) punkta 
izpratnē. 
9406. poz īcijā klasificējamu izstr ādājumu piem ēri:
 
1. attēls
 
2. attēls 
Tādu izstrādājumu piem ēri, kas ir klasific ējami pēc materiālā, 
no kā sastāv to konstrukcijas elementi (caurules).
  
3. attēls
 
4.attēls ▼M58
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 545
  
5. attēls. 
▼B 
9406 00 11  Pārvietojamas m ājas 
Pārvietojam ām mājām piemīt, piemēram, šādas īpašības: 
— ārējā virsma var sast āvēt no daž ādiem materi āliem 
(piemēram, koksne, plastmasa, alum īnijs u.c.) 
— parasti to garums ir no 7 l īdz 11 m, platums - no 3 l īdz 
4 m, augstums - no 3 l īdz 4 m un svars no 1 l īdz 4,5 t; 
— tām var būt divās pusēs slīps jumts; 
— to iekštelpas ir piln īgi iekārtotas dzīvošanai; 
— tām vidū ir viena vai dubultass, kura ir apr īkota ar maza 
izmēra riteņiem un ar tauvas stieni, kurš pie ļauj tikai 
pastumšanu uz nelielu att ālumu no iepriekšnoteikta izvie ­
tojuma; 
— pārvietošana pa ce ļiem tiek realiz ēta, uzkraujot t ās uz 
treileriem vai kravas automobi ļos, tā kā tās nav apr īkotas 
ar elektrisk ām signālugunīm, tām nav nek ādas bremz ē­ 
šanas sist ēmas, un t ādēļ tās nevar b ūt reģistrētas kā 
sabiedrisk ā transporta l īdzeklis.  ▼M58
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 546  
95. NODA ĻA 
ROTAĻLIETAS, SP ĒLES UN SPORTA INVENT ĀRS; TO DA ĻAS UN 
PIEDERUMI 
4. piezīme Pamatojoties uz šo piez īmi, komplekti, kas j āklasificē 
9503. poz īcijā, sastāv no vienas vai vair ākām 9503. poz īcijas 
precēm, kam pievienots viens vai vair āki citu poz īciju izstrā­
dājumi, veidojot komplektus p ārdošanai mazumtirdzniec ībā, 
un šiem komplektiem piem īt rotaļlietu pamat īpašības. 
Šādiem komplektiem rota ļlietu pamat īpašības piešķir ne 
tikai iepakojums, bet ar ī to sastāvdaļu nozīme, vērtība un 
pielietojums. 
Šādu komplektu klasifik āciju attiec īgajā apakšpoz īcijā 
nosaka komplekt ā iekļautie 9503. poz īcijas izstr ādājumi; 
citas sastāvdaļas netiek ņemtas vērā. 
Piemēram: 
— ar saldumiem pild īta plastmasas lelle j āklasificē 
9503 00 21. apakšpoz īcijā, 
— klauna fig ūra, cirka telts, rota ļu dzīvnieki un atsl ēgu 
piekariņš ir jāklasificē 9503 00 70. apakšpoz īcijā kā 
rotaļlietu komplekts, ko veido fig ūra, cirka telts un 
rotaļu dzīvnieki.  
9503 00  Tr īsriteņi, skrejrati, ped āļautomobi ļi un taml īdzīgi brau­
camrīki ar rite ņiem; leļļu ratiņi; lelles; citas rota ļlietas; 
samazināti modeļi (“mērogā”) un taml īdzīgi izklaidei 
paredzēti mode ļi, kustīgi vai nekust īgi; visu veidu 
mozaīkmīklas 
►M47  Cilvēkus attēlojošas rota ļlietas noš ķirot no dz īv­
niekus vai citas b ūtnes attēlojošām rotaļlietām, neņem vērā: 
— to krāsu (piemēram, violeta vai za ļa ādas krāsa neno­
zīmē, ka attiec īgā rotaļlieta neatt ēlo cilvēku) un 
— šo rota ļlietu atveidoto t ēlu izcelsmi un to prasmes un 
spējas (piem ēram, dzimšanas vietu vai sp ēju lidot). 
Ja rotaļlietai ir maska (neatkar īgi no tā, vai tai ir, piem ēram, 
dzīvnieka ausis), ta ču joprojām ir redzamas vai nojaušamas 
lielas vai atpaz īstamas cilv ēka sejas da ļas vai masku ir 
iespējams noņemt un zem t ās redzamas cilv ēka iezīmes, 
uzskata, ka š ī rotaļlieta attēlo cilvēku. ◄ 
Šajā pozīcijā ietilpst: 
1. dažāda lieluma un formas piep ūšamie izstr ādājumi, kas 
paredzēti rotaļām uz ūdens, piem ēram, riņķi, dzīvnieku 
figūras u.c., ar rot ājumiem vai bez tiem, paredz ēti sēdē­ 
šanai uz tiem un s ēdēšanai neparedz ēti; ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 547  
►M23  2. bērnu rotaļām paredz ētas piepūšamās laivas; 
3. dažāda lieluma daudzrotoru helikopteri (t. s. “droni”). 
Tos var atš ķirt no poz īcijas 8802 izstr ādājumiem, 
piemēram, atsaucoties uz to vieglo svaru, ierobežoto 
augstumu, att ālumu vai ilgumu, ko tie sp ēj nolidot, to 
maksimālo ātrumu, nesp ēju lidot autonomi vai nesp ēju 
pārvadāt kravu. 
Tos ir viegli kontrol ēt attālināti, un tie nav apr īkoti ar 
sarežģītām elektronisk ām ierīcēm (piem., glob ālās pozi­
cionēšanas sist ēmām, ierīcēm, kas vajadz īgas lidojumiem 
naktī/nakts redzam ības ierīcēm). ◄ 
Šajā pozīcijā neietilpst: 
a) piepūšamie riņķi, ko liek uz rok ām, kakla, piep ūšamās 
jostas un l īdzīgi izstrādājumi, kas nav paredz ēti drošībai 
vai glābšanai, kuri nodrošina peldsp ēju, t.i., sp ēju turēties 
uz ūdens, piem ēram, peld ētapmācības laikā (9506. poz ī­
cija); 
b) ūdens matra či (pēc izstrādājuma izgatavošanas materi āla); 
c) izstrādājumi, kas, ņemot vērā to konstrukciju, ir paredz ēti 
tikai dzīvniekiem (piem ēram, auduma “peles”, ar ka ķu­
mētras pildījumu, bife ļādas čības “graušanai”, plastmasas 
kauli). 
Sk. arī šīs nodaļas 5. piez īmi; 
►M14  d) apkopojumi, kas sast āv no atsl ēgu gredzena un 
rotaļlietas, kuri kop ā savienoti t ā, lai atvieglotu pievie ­
noto atsl ēgu izmantošanu (piem ēram, ar ķēdīti vai 
grozāmu aizspiedni), un kuri to lieluma/ īpašību un 
uzbūves dēļ galvenok ārt paredz ēti atslēgu turēšanai un 
kurus parasti n ēsā kabatā vai rokassom ā (parasti klasific ē 
pēc atslēgu gredzena materi āla). ◄ 
9503 00 10  Tr īsriteņi, skrejrati, ped āļautomobi ļi un taml īdzīgi brau­
camrīki ar rite ņiem; leļļu ratiņi 
Šajā apakšpoz īcijā iekļauj ar iekšdedzes virzu ļmotoru darbi ­
nāmus bērnu rotaļu braucamr īkus ar rite ņiem, tā saucamos 
“kvadraciklus”, ar noteikumu, ka netiek p ārsniegti š ādi 
lielumi: 
— ātrums nep ārsniedz 20 km/h; 
— neto svars nep ārsniedz 50 kg; 
— darba tilpums nep ārsniedz 49 cm  3 ; 
— viena ātruma pārnesums; 
— tikai viena aizmugur ējā riteņa bremžu sist ēma. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 548  
Atšķirībā no lielākās daļas šajā apakšpoz īcijā klasificēto 
rotaļu braucamr īku ar rite ņiem “kvadracikls” ir paredz ēts 
izmantošanai nel īdzenā apvidū. 
Ja kaut viens no iepriekš min ētajiem krit ērijiem nav izpil ­
dīts, tad “kvadracikls” ir j āklasificē pozīcijā 8703.  
►M35  Šajā apakšpoz īcijā iekļauj arī skrejratus, kas apr īkoti 
ar palīgmotoru, ar noteikumu, ka netiek p ārsniegti š ādi 
lielumi: 
— ātrums nep ārsniedz 20 km/h, 
— neto svars nep ārsniedz 12 kg, 
— viena ātruma pārnesums, 
— tikai viena rokas bremze vai k ājas bremze uz aizmugu ­
rējā riteņa. 
Ja kaut viens no iepriekšmin ētajiem krit ērijiem nav izpild īts, 
tad skrejrati, kas apr īkoti ar pal īgmotoru, jaklasific ē pozīcijā 
8711. ◄ 
9503 00 21  Lelles  
Skat. 9503. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu pirmos divus 
punktus. 
Skat. arī 9503 00 81.–9503 00 99. apakšpoz īciju skaidro ­
jumus. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst, izmantojot nomenklat ūras inter­
pretācijas 2. (a) visp ārīgo noteikumu, nesalikt ās vai 
izjauktās lelles.  
9503 00 29  Da ļas un piederumi  
Skat 9503. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu trešo punktu.  
9503 00 35 un 
9503 00 39  Citādi konstruktori un rota ļlietas būvēšanai  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst b ūvkonstrukciju komplekti un 
rotaļlietas konstru ēšanai, izņemot saliktus komplektos sama ­
zinātus mode ļus (“mērogā”), kuriem piem īt rotaļlietu 
īpašības. Šīm precēm ir sekojoš ās īpašības: 
— tās sastāv no div ām vai vair ākām atseviš ķām sastāv­
daļām, kuras iepakotas kop ā; 
— atseviš ķās sastāvdaļas papildina viena otru, un t ās nevar 
būt izmantojamas rota ļām atseviš ķi. Būvkonstrukciju 
komplekti var b ūt apgādāti ar salikšanas instrukciju.  
9503 00 41 un 
9503 00 49  Rotaļlietas dzīvnieku vai citu b ūtņu izskatā 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst, izmantojot nomenklat ūras inter­
pretācijas 2. (a) visp ārīgo noteikumu, nesalikt ās vai 
izjauktās lelles.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 549  
9503 00 70  Cit ādas rotaļlietas komplektos vai grup ā 
Šajā apakšpoz īcijā “komplekts” ir divu vai vair āku dažādu 
veidu preces (galvenok ārt ar izklaid ējošu funkciju), kuras 
iepakotas kop ā un paredz ētas mazumtirdzniec ībai bez p ārpa­
košanas. 
Vienas un t ās pašas apakšpoz īcijas preces, iz ņemot apakšpo ­
zīcijām 9503 00 95 vai 9503 00 99 pieder īgus izstrādājumus 
(jo šīs apakšpoz īcijas var ietvert daudzas un daž ādas preces), 
neuzskata par daž ādu veidu prec ēm. 
Komplektu veidojošaj ām precēm var būt pievienoti ar ī vien­
kārši, mazākas nozīmes papildpiederumi vai objekti, kurus 
paredzēts izmantot kop ā ar minētajām precēm (piemēram, 
kopā ar rotaļu dzīvnieciņu iepakots plastmasas burk āns vai 
plastmasas ķemmīte). 
Pamatojoties uz 95. noda ļas 4. piez īmi, šī apakšpoz īcija 
ietver bērnu rotaļām paredz ētus komplektus, kuri sast āv no 
pozīcijas 9503 prec ēm, kam pievienots viens vai vair āki 
izstrādājumi, kurus katru atseviš ķi klasificētu citā pozīcijā, 
ar nosacījumu, ka pre ču kopumam ir rota ļlietu pamatie ­
zīmes. Piem ēri: 
— komplekti, kuru sast āvā esošās rotaļlietas ir š ķidram vai 
cietam pild ījumam paredz ētas veidnes un kuros pievie ­
noti arī tādi izstrādājumi kā, piemēram, krāsu tūbiņas vai 
tabletes, veidošanas pastas, z īmuļi vai krītiņi, 
— bērnu rotaļām paredz ēti kosmētikas komplekti, kuros 
ietilpst poz īcijas 9503 preces kop ā ar pozīcijas 3304 
līdzekļiem. 
Šeit tom ēr neietilpst b ērnu kosm ētikas komplekti, kuru 
sastāvā ir pozīcijas 3304 l īdzekļi, bet nav poz īcijas 9503 
preču (pozīcija 3304). 
Šajā apakšpoz īcijā “grupa” ir divas vai vair ākas dažādas 
preces, kuras iepakotas kop ā un paredz ētas mazumtirdznie ­
cībai bez p ārpakošanas un kuras raksturo konkr ētu atpūtas 
veidu, nodarbošanos, personu vai profesiju (piem ēram, 
informatīvas vai izgl ītojošas rota ļlietas).  
9503 00 75 un 
9503 00 79  Citādas rotaļlietas un mode ļi ar iebūvētu motoru  
Šajās apakšpoz īcijās termins “dzin ējs” nozīmē jebkuru 
8406.–8408., 8410.–8412. vai 8501. poz īcijā minēto motoru 
vai dzinēju, piemēram, pneimatiskos sp ējas dzinējus vai 
motorus, spararatus, ar atsperi darbin āmus vai ar atsvaru 
darbināmus motorus.  
9503 00 81 l īdz 
9503 00 99  Citādas 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst humano īdu statuetes, piem ēram, 
filmu, pasaku vai komiksu varo ņu, indiāņu, kosmonautu vai 
karavīru formā. Tām nav kustamas da ļas vai novelkama 
apģērba. Tās ir uz pjedest āla vai līdzīga pamata, kurš 
statuetei ļauj saglab āt savu stāvokli bez atbalsta.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 550  
Šīs statuetes bieži veido kolekciju s ēriju daļu. Tās ir 
nelielas, vieglas un izgatavotas no nekait īgiem materi āliem, 
tāpēc tās parasti izmanto k ā bērnu rotaļlietas. To izklaid ē­
jošā funkcija ir svar īgāka nekā to dekorat īvā vērtība. 
Šajās apakšpoz īcijās ietilpst, izmantojot nomenklat ūras inter­
pretācijas 2. (a) visp ārīgo noteikumu, nesalikt ās vai 
izjauktās lelles.  
▼M57  
9503 00 87  portat īvas interakt īvas izglītojošas elektronisk ās ierīces, 
kas galvenok ārt paredz ētas bērniem  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst portat īvas ierīces (kas sver ne 
vairāk kā 10 kg), kuru dizains parasti atg ādina tā sauktos 
klēpjdatorus, planšetdatorus, viedt ālruņus un taml īdzīgas 
ierīces. Šīs ierīces, pateicoties to dizainam un vienk āršajai 
izmantošanai, ir īpaši paredz ētas bērniem, lai sp ēlējoties 
mācītos. 
Minētās ierīces atbalsta m ācīšanos bērna un ier īces mijiedar ­
bībā. Tās bērnam ļauj izvēlēties kādu no daž ādajām ievades 
iespējām vienā vai vair ākos priekšmetos, tematos utt. Uz 
šiem ievad ītajiem datiem ier īces spēj reaģēt un, balstoties 
uz iepriekš programm ētu inform āciju, nodrošin āt atgrieze ­
nisko saiti. B ērns var t ādējādi novērtēt savus pan ākumus 
un mācīties no pieredzes.  
▼B 
9504  Izstr ādājumi izpriecu sp ēlēm, galda vai istabas sp ēles, 
ieskaitot, biljarda galdus, speci ālos kazino sp ēļu galdus 
un ķegļu spēles autom ātisko iekārtu 
9504 90 10  Elektrisko sac īkšu automobi ļu spēļu komplekti  
Šajā apakšpoz īcijā minētie izstrādājumi ietver trekus ar 
divām vai vair ākām joslām vienlaic īgi divu vai vair āku 
mašīnu sacens ībām. 
9505  Karnev āla un citi sv ētku un izklaides izstr ādājumi, 
ieskaitot priekšmetus burvju m ākslas un triku r ādīšanai  
Papildus HS skaidrojoš ājām piezīmēm attiecībā uz pozī­
ciju 9505 (A da ļa), lai izstr ādājumu klasific ētu kā svētku 
izstrādājumu, priekšmetiem j ābūt ar dekorat īvu vērtību 
(dizains un rot ājumi), un tiem ir j ābūt veidotiem, ražotiem 
šādam mērķim un atz ītiem par t ādiem. Šādus izstrādājumus 
izmanto tikai konkr ētā svētku dienā vai svētku sezonas 
laikā. 
Šie izstrādājumi, pamatojoties uz to konstrukciju un dizainu 
(apdruka, rot ājumi, simboli vai grav ējumi), ir paredz ēti lieto­ 
šanai attiec īgajos svētkos. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 551  
“Svētki” ir konkr ēta diena vai sezona gad ā, kuru sabiedr ība 
atzīmē ar šiem sv ētkiem rakstur īgiem simboliem un šaj ā 
laikā ievēro ar svētkiem saist ītas tradīcijas. Ir sv ētki, kuru 
pirmsākumi mekl ējami senatn ē, un, tos svinot, tiek iev ēroti 
rituāli, kas saist īti ar reliģiskiem notikumiem; ir t ādi svētki, 
kuru svin ības notiek ļoti plaši un veido svar īgu valsts dz īves 
daļu. Ziemassv ētki, Lieldienas, Visu Sv ēto diena, Sv. Valen ­
tīna diena, dzimšanas dienas un k āzas ir šādu svētku pasā­
kumu piem ērs. 
Sekojošus izstr ādājumus arī uzskata par sv ētku izstrādāju­
miem: 
— figūras svētku tērpos, kas atspogu ļo sezonas tematiku 
vai sezonas darbu veikšanu; 
— mākslīgie ķirbji Visu Sv ēto dienas svin ībām (smaidoši 
vai ne); 
— ražojumi, kuras parasti izmanto Lieldienu svin ībās 
(piemēram, mākslīgās Lieldienu olas (kuras neizmanto 
iepakošanai), dzelteni Lieldienu c ālīši un Lieldienu 
zaķi); 
— ar konkr ēto svētku tematikas elementiem rot ātas papīra 
dekorācijas kūku izrotāšanai; 
— keramikas izstr ādājumi, kuru dizains saist īts ar svētkiem 
un kuru funkcija ir tikai dekorat īva. 
Izstrādājumi, kuru funkcija ir utilit āra, netiek iek ļauti, pat ja 
to dizains un rot ājums atbilst sv ētku tematikai. 
Šajā pozīcijā neietilpst: 
a) rotaļlietas, tostarp pl īša dzīvnieciņi un spēles; 
b) ilgstošas fiks ācijas magn ēti ar rotājumiem (t ā dēvētie 
“ledusskapja magn ēti”); 
c) fotogr āfiju ietvarr āmīši; 
d) mākslīgās Lieldienu olas, kuras izmanto iepakošanai; 
e) eņģeļu skulptūras; 
f) miniat ūri rotājumi (piem ēram, rokassomi ņas vai zvana 
formā), kuras izmanto šokol ādes vai konfekšu iepako ­ 
šanai; 
g) konteineri un kastes (piem ēram, Ziemassv ētku eglītes vai 
Ziemassv ētku vecīša formā); 
h) svečturi ar sv ētku rotājumiem; 
ij) keramikas preces, kuru dizains saist īts ar svētkiem un 
kuru funkcija ir utilit āra; 
k) galdauti, galda p ārsegi un salvetes ar sv ētku rotājumiem; 
l) apģērbs un kost īmi. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 552  
9506  Vingrošanas, vieglatl ētikas, smagatl ētikas, citu sporta 
veidu (ieskaitot galda tenisu), br īvā dabā spēlējamo 
spēļu rīki un invent ārs, kas citur šaj ā nodaļā nav min ēts; 
peldbaseini un rota ļu baseini 
►M56  Šajā pozīcijā neietilpst slodzes gumijas, vingrošanas 
lentas vai taml īdzīgi izstrādājumi bez rokturiem. Tie parasti 
ir iesaiņoti atseviš ķi vai iepakojumos pa diviem vai vair ā­
kiem, un ir paredz ēti mazumtirdzniec ībai. Tie ir pieejami 
dažādās krāsās un izm ēros un var b ūt apdrukāti. Atbilstoši 
minēto lentu objekt īvajām pazīmēm tās nav identific ējamas 
kā izstrādājumi, kas paredz ēti vingrošanai. T ādēļ izstrādā­
jumi ir klasific ējami atbilst īgi materiālam, no k ā tie sastāv, 
piemēram, 4008. poz īcijā pie “sloksn ēm no bezporu 
kaučuka” (sk. ar ī 40. noda ļas 1. un 9. piez īmi).
 
◄ 
9506 11 10  T ūrisma slēpes 
Šajā apakšpoz īcijā minētie izstrādājumi ir ļoti viegli un 
šaurāki nekā kalnu slēpes. 
9506 11 80  Cit ādas slēpes 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kalnu sl ēpes un slēpes lēkšanai no 
tramplīna. Šīs slēpes ir iev ērojami gar ākas un plat ākas nekā 
parastās sniega sl ēpes. Slēpju slīdvirsmas ir bez š ķautnēm, 
un tajās ir iegrieztas vair ākas rievas.  
9506 29 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst piep ūšamie riņķi, ko liek uz 
rokām, kakla, piep ūšamās jostas un l īdzīgi izstrādājumi, 
kas nav paredz ēti drošībai vai gl ābšanai un kas nodrošina 
spēju turēties uz ūdens peld ētapmācības laikā. 
Šajā pozīcijā neietilpst: 
a) drošības jostas un gl ābšanas vestes (p ēc izstrādājuma 
izgatavošanas materi āla); 
b) piepūšamās rotaļlietas (9503. poz īcija). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 553  
9506 31 00  N ūjas, komplekt ā 
Golfa nūjas sastāv no tērauda, alum īnija vai oglek ļa stieņa, 
kam vien ā galā ir ādas vai gumijas rokturis, bet otr ā – 
tērauda vai koka uzgalis. Daž ādi uzgaļi veido daž ādus 
sitienus, kas, raidot golfa bumbu gais ā, piešķir tai atšķirīgu 
trajektoriju.  
9506 32 00  Bumbas  
Golfa bumb ām ir puslodes veida rievas, lai stabiliz ētu to 
trajektoriju lidojuma laik ā. Sacīkšu bumbu maksim ālais 
svars ir 45,93 g un diametrs – vismaz 42,67 mm.  
9506 40 00  Galda tenisa galds un invent ārs 
Galda tenisa bumbi ņas ir lodveida, izgatavotas no celulo īda 
vai līdzīgiem materi āliem, sver 2,7 g, to diametrs ir 40 mm, 
riņķa līnija – ap 12,6 cm. 
Galda tenisa t īklu augstums ir 15,25 cm un platums – 
183 cm.  
9506 59 00  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst badmintona raketes, kuras ir 
mazākas un viegl ākas par tenisa raket ēm; tām ir plānāki, 
ļoti elastīgi rokturi. 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī skvoša raketes.  
9506 61 00  Tenisa bumbi ņas 
Tenisa bumbi ņas ir izgatavotas no gumijas, kas p ārklāta ar 
tūbu, un tās ir bezšuvju. To diametrs sv ārstās no 6,35 l īdz 
7,30 cm. To minim ālais svars ir 56,00 g un maksim ālais 
svars – 59,40 g.  
9506 62 00  Piep ūšamas bumbas  
Šajā apakšpoz īcijā iekļauj arī piepūšamās vingrošanas 
bumbas, ko izmanto visp ārīgiem fiziskiem vingrin ājumiem.  
9506 69 10  Kriketa bumbi ņas un polo bumbas  
Kriketa bumbi ņas sastāv no ādas apvalka, kur ā atrodas 
presētas pakulas, z āģu skaidas un kor ķis. To riņķa līnija ir 
no 20,50 l īdz 22,90cm. T ās sver no 133 l īdz 163 g. 
Polo bumbas ir izgatavotas no koka, bambusa vai plast ­
masas; to diametrs sv ārstās no 7,6 l īdz 8,9 cm, un t ās 
sver no 120 l īdz 135 g.  
9506 69 90  Cit ādas 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst visu izm ēru, formas un masas 
bērnu un pieaugušo “žongl ēšanas bumbi ņas”. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 554  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī tā saucam ās “pretstresa 
bumbiņas”, kam ir bumbi ņas forma un kas var b ūt dažādi 
izrotātas. Parasti t ās ir izgatavotas no plastmasas vai gumijas 
un paredz ētas spaidīšanai rok ā.
 
Tomēr citus “pretstresa priekšmetus”, ko paredz ēts spaidīt 
rokā, bet kam nav bumbi ņas formas, klasific ē pozīcijā 9503.
  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 555  
9506 70 10  Slidas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst slidošanas z ābaki, ja pie tiem ir 
piestiprin ātas slidas.  
9506 70 30  Skritu ļslidas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst slidošanas z ābaki, ja pie tiem ir 
piestiprin ātas slidas.  
9506 91 10  Regul ējami trenažieri  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst vingrošanas apar āti, tādi kā airē­ 
šanas maš īnas, ergometriskie rite ņi, steperi un tredb āni, kuri 
var būt mehāniski noregul ēti atbilstoši sp ēkiem, kurus lieto ­
tājs vēlas iztērēt. 
9506 99 10  Kriketa un polo invent ārs, izņemot bumbas  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst kriketa n ūjas (no cietas koksnes, 
ar maksim ālo platumu 10,8 cm un maksim ālo garumu 
96,5 cm) un polo n ūjas. 
9506 99 90  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst “lidojošie š ķīvji”, kurus izmanto 
vai nu bērni, vai pieaugušie.  
9507  Makš ķeres, āķi un citādi zvejas r īki ar makš ķerauklām; 
zvejas t īkli, tīkli tauri ņu ķeršanai un l īdzīgi tīkli; 
mānekļi “putnu” veid ā (izņemot 9208 . vai 9705 . poz īcijā 
minētos) un līdzīgi medību vai šaušanas piederumi  
9507 10 00  Makš ķeres 
Skat. 9507. poz īcijas HS skaidrojumu (3) punktu.  
9507 90 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst: 
1. zvejas t īkli, tīkli tauriņu ķeršanai un l īdzīgi tīkli, kas 
minēti 9507. poz īcijas HS skaidrojumu (2) punkt ā; 
2. zvejas r īki ar makš ķerauklām (izņemot makš ķeres), kas 
minēti 9507. poz īcijas HS skaidrojumu (3) punkt ā; 
3. medību un šaušanas pievilin ātāji un piederumi, kas 
minēti 9507. poz īcijas HS skaidrojumu (4) punkt ā. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 556  
96. NODA ĻA 
DAŽĀDI RŪPNIECĪBAS IZSTR ĀDĀJUMI 
9601  Apstr ādāts ziloņkauls, kauls, bru ņurupuču bruņas, ragi, 
brieža ragi, kora ļļi, perlamutrs un cit ādi dzīvnieku 
izcelsmes materi āli griešanai un izstr ādājumi no šiem 
materiāliem (ieskaitot l ējumus)  
Termina “apstr ādāts” defin īciju skat. 9601. poz īcijas HS 
skaidrojumu otraj ā punktā. 
9602 00 00  Apstr ādāti augu vai miner ālu izcelsmes materi āli grie­ 
šanai un šo materi ālu izstrādājumi; lietie vai grieztie 
izstrādājumi no vaska, stear īna, dabiskajiem sve ķiem 
vai dabisk ā kaučuka, vai model ēšanas past ām, un cit ādi 
lietie vai grieztie izstr ādājumi, kas citur nav specific ēti 
vai minēti; apstrādāts, nesaciet ējis želatīns (izņemot 3503 
. pozīcijā minēto želatīnu) un izstr ādājumi no nesaciet ē­
juša želat īna 
Termina “apstr ādāts” defin īciju skat. 9601. poz īcijas HS 
skaidrojumu otraj ā punktā, kas ir j āpiemēro, izdarot vaja ­
dzīgos grozījumus. 
Aglomerēts sepiol īts un aglomer ēts dzintars, ko ieved 
plākšņu, stieņu, stienīšu un līdzīgās formās, kas ir tikai 
lieti, bet t ālāk neapstr ādāti, ietilpst 2530. poz īcijā. 
9603  Slotas, sukas (ieskaitot sukas, kas ir meh ānismu, ier īču 
vai transportl īdzekļu daļas), rokas meh āniskās ierīces 
grīdas uzkopšanai, bez motora, beržam ās sukas un 
spalvu sloti ņas putek ļu slaucīšanai; gatavi mezgli un 
saišķi slotiņu vai suku izgatavošanai; kr āsotāju spilven ­
tiņi un rull īši; gumijas slotas (iz ņemot ruļļveida)  
9603 10 00  Slotas un sukas, kas sast āv no kop ā sasietiem zariem vai 
citādiem augu izcelsmes materi āliem, ar rokturiem vai 
bez tiem  
Skat. 9603. poz īcijas HS skaidrojumu (A) da ļu. 
9603 21 00 l īdz 
9603 29 80  Zobu sukas, oti ņas bārdas skūšanai, matu sukas, nagu 
un skropstu oti ņas, un pārējās otiņas vai sukas ķermeņa 
kopšanai, ieskaitot sukas, kas ir ier īču sastāvdaļas 
Skropstu oti ņas parasti sast āv no vair ākiem saru saiš ķiem, 
iestiprinātiem roktur ī taisnā leņķī. 
Sukas ap ģērba tīrīšanai un apavu t īrīšanai šajās apakšpoz ī­
cijās neietilpst (9603 90 91. apakšpoz īcija).  
9603 40 90  Kr āsotāju spilventi ņi un rull īši 
Skat. 9603. poz īcijas HS skaidrojumu (F) da ļas pirmos 
divus punktus.  
9603 90 10  Rokas meh āniskās sukas gr īdu uzkopšanai, bez motora  
Skat. 9603. poz īcijas HS skaidrojumu (C) da ļu. ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 557  
9606  Pogas, spiedpogas, aizdares l īdzekļi un spraudpogas, 
pogu veidnes un p ārējās šo izstr ādājumu da ļas; pogu 
sagataves  
9606 30 00  Pogu veidnes un cit ādas pogu da ļas; pogu sagataves  
Skat. 9606. poz īcijas HS skaidrojumu ceturt ā punkta (1), 
(2) un (3) apakšpunktus.  
9608  Lod īšu pildspalvas; pildspalvas un mar ķieri ar filca vai 
cita poraina materi āla uzgali; tintes pildspalvas, stilo ­
grāfi un pārējās pildspalvas; kop ēšanas spalvas; izb ī­
dāmie skrūvjveida z īmuļi vai slīdzīmuļi; serdeņturētāji, 
grifeļturētāji un līdzīgi turētāji; iepriekšmin ēto izstrādā­
jumu da ļas (ieskaitot uzgales un saspraudes), iz ņemot 
9609 . poz īcijā minēto 
9608 10 10 l īdz 
9608 10 99  Lodīšu pildspalvas  
Skat. 9608. poz īcijas HS skaidrojumu (1) punktu. 
Šajās apakšpoz īcijās minētie izstrādājumi var ietvert elektro ­
nisku laika r ādītāju - pulksteni vai hronometru (parasti ar 
ciparu displeju).  
9608 30 00  Tintes pildspalvas, stilogr āfi un citādas pildspalvas  
Skat. 9608. poz īcijas HS skaidrojumu (3) punktu.  
►M29  Šajā apakšpoz īcijā iekļautas tā sauktās “skārienju­
tīgās pildspalvas”, kas ir daž āda materi āla irbuļi skāriene­
krāniem. Parasti irbu ļus iedala div ās grupās: irbuļi, kas pare ­
dzēti pretest ības skārienekrāniem, un t ādi, kas paredz ēti 
kapacitīvajiem sk ārienekrāniem. ◄ 
9608 40 00  Izb īdāmie skrūvjveida z īmuļi vai slīdzīmuļi 
Skat. 9608. poz īcijas HS skaidrojumu (5) punktu.  
9608 91 00  Pildspalvu mezgli  
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst ar ī galviņas speciālām pild­
spalvām, ko izmanto ar trafaretiem.  
9608 99 00  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst lod ītes lodīšu pildspalv ām; parasti 
tās ir izgatavotas no volframa karb īda, bet var b ūt arī no 
citiem met āliem (izņemot tēraudus, 7326. vai 8482. poz ī­
cijas), un to diametrs sv ārstās no 0,6 l īdz 1,25 mm. 
Tomēr, lod ītes pildspalvu mezgliem ietilpst 
9608 91 00. apakšpoz īcijā neatkarīgi no to materi āla (skat. 
9608. poz īcijas HS skaidrojumus, da ļas). ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 558  
9609  Z īmuļi (izņemot 9608 . poz īcijā minētos zīmuļus), 
krāsainie zīmuļi, zīmuļu grifeles, paste ļi, ogles z īmuļi, 
rakstīšanas vai z īmēšanas krītiņi un drēbnieku kr ītiņi 
9609 10 10 un 
9609 10 90  Zīmuļi un krāsainie zīmuļi, ar grifel ēm cietā ietvarā 
Skat. 9609. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā 
punkta (B) da ļu. 
9609 20 00  Melnas vai kr āsainas zīmuļu grifeles  
Skat. 9609. poz īcijas HS skaidrojumu treš ā punkta (7) apak ­ 
špunktu.  
9612  Rakst āmmašīnu lentes vai l īdzīgas lentes, kas pies ūci­
nātas ar tinti vai cit ādi apstr ādātas un paredz ētas 
nospiedumu ieg ūšanai, spol ītēs, kasetēs vai bez t ām; ar 
tinti pies ūcināti vai nepies ūcināti zīmogspilveni, kast ītēs 
vai bez t ām 
9612 10 10 l īdz 
9612 10 80  Lentes  
Skat. 9612. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(1) apakšpunktu.  
►M37  Šajās apakšpoz īcijās ietilpst izstr ādājumi, kas ir 
lietošanai gatavas, ar tinti pies ūcinātas siltumjut īgas lentes, 
t. i., izstrādājumi, kas ir piem ēroti izmantošanai rakst āmma­ 
šīnā vai jebkādā citā iekārtā, kurā ir iemont ēta ierīce drukā­ 
šanai, bez turpm ākas apstrādes procesa. 
Lietošanai gatavo, ar tinti pies ūcināto lenšu garumu un 
platumu nosaka, ņemot vērā iekārtas tipu, kur ā tās izmanto. 
Izstrādājumi, kas nav lietošanai gatavi, šaj ās apakšpoz īcijās 
neietilpst (galvenok ārt VI un VII sada ļa). ◄ 
9612 20 00  Z īmogspilveni  
Skat. 9612. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(2) apakšpunktu.  
9613  Cigarešu š ķiltavas un p ārējās šķiltavas, ieskaitot meh ā­
niskās vai elektrisk ās, un to da ļas, izņemot kramus un 
degļus 
Šajā pozīcijā ietilpst š ķiltavas, kuras ietver elektronisku 
minikalkulatoru un/vai elektronisku laika r ādītāju. 
9614 00  P īpes (ieskaitot p īpes kausi ņus) un iemuti cig āriem vai 
cigaretēm, un to da ļas 
9614 00 10  Koka vai sak ņu rupji apstr ādātas sagataves p īpju izga­
tavošanai  
Skat. 9614. poz īcijas HS skaidrojumu pirm ā punkta 
(4) apakšpunktu.  ▼B
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 559  
9615  Ķemmes, matuspr ādzes un taml īdzīgi izstrādājumi; 
matadatas, spraud ītes, matu ru ļļi un taml īdzīgi izstrādā­
jumi, izņemot poz īcijā 8516 min ētos, un to da ļas 
Sk. 9615. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto rindkopu. 
Šajā pozīcijā jēdziens “matuspr ādzes un taml īdzīgi izstrādā­
jumi” ietver preces, kas izgatavotas no cietiem materi āliem, 
jo šīs pozīcijas izstr ādājumi parasti tiek izgatavoti no parast ā 
metāla vai no plastmasas. T āpēc šajā pozīcijā parasti neie ­
tilpst ap galvu sienamas saites un matu saites. T ās klasificē 
šādi: 
a) Matu saites un ap galvu sienamas saites, kas sast āv, 
piemēram, no cilindriska ad īta elastīga riņķa (sk. 1. foto ­
attēlu) vai no gumijas ri ņķa, kurš apvilkts ar tekstilma ­
teriālu (sk. 2. fotoatt ēlu), vai elast īgas saites, kas piln ībā 
apvilkta ar austu tekstildr ānu (sk. 3. fotoatt ēlu), vai no 
riņķa, kurš izgatavots no elast īgas tekstilmateri āla saites 
(sk. 4. fotoatt ēlu), klasific ē 6117. vai 6217. poz īcijā pie 
apģērba piederumiem.  
Piemēri:
 
1. Matu saite  2. Matu saite  3. Matu saite  4. Ap galvu sienama 
saite 
b) Tiek uzskat īts, ka matu sait ēm un ap galvu sienam ām 
saitēm, kas sast āv no XI sada ļas tekstildr ānas riņķa vai 
saites ar rot ājumu, piem ēram, koka krell ītēm un plastma- 
sas zīlītēm vai ādas vai tekstilmateri āla elementiem, ir 
citādu gatavo ap ģērba piederumu pamat īpašības, tāpēc, 
piemērojot 3.b) visp ārīgo interpret ācijas noteikumu, t ās 
klasificējamas 6117. vai 6217. poz īcijā. 
Piemēri:
 
c) Matu saites un ap galvu sienamas saites, kas sast āv 
galvenokārt, piemēram, no plastmasas vizu ļiem, kuri 
pielīmēti vai pieš ūti pie neelast īgas tekstilmateri āla saites, 
kuri klāj gandrīz visu izstr ādājuma redzamo virsmu un 
tādējādi nosaka izstr ādājuma pamat īpašības, piem ērojot 
3.b) vispārīgo interpret ācijas noteikumu un 71. noda ļas 
9.a) un 11. piez īmi, klasific ējamas 7117. poz īcijā. ▼M38
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 560  
Piemērs:
 
d) Matu saites un ap galvu sienamas saites, kas piln ībā vai 
daļēji sastāv no dabisk ām vai kultiv ētām pērlēm, 
dārgakmeņiem vai pusd ārgakmeņiem, dārgmetāliem vai 
ar dārgmetālu plaķēta metāla, piemērojot 71. noda ļas 1. un 
9.a) piezīmi, klasific ējamas 7113. un 7116. poz īcijā. Sk. 
arī 9615. poz īcijas HS skaidrojumu ceturto rindkopu. 
e) Matu saites un ap galvu sienamas saites, kas piln ībā vai 
daļēji sastāv no kažok ādas vai m ākslīgās kažokādas, 
piemērojot 43. noda ļas 3. un 4. piez īmi, klasific ējamas 
4303. vai 4304. poz īcijā. 
Piemērs:
 
f) Matu saites un ap galvu sienamas saites, kas sast āv no 
citiem materi āliem, kuri nav p ārklāti ar tekstilmateri ālu, ar 
rotājumiem vai bez tiem (iz ņemot d) un e) punkt ā minētās 
preces), piem ērojot 3.b) visp ārīgo interpret ācijas noteiku- 
mu, klasific ējamas atbilst īgi materi ālam, no k ā sastāv 
riņķis, jo ri ņķis nosaka pamat īpašības un funkciju 
(piemēram, plastmasas ri ņķis klasific ējams 3926. poz īcijā 
(sk. 1. un 2. fotoatt ēlu) un gumijas ri ņķis klasific ējams 
4015. poz īcijā (sk. 3. fotoatt ēlu). 
Piemēri:
 
1. Matu saite  2. Matu saite  3. Ap galvu sienama saite  ▼M38
 02015XC0304(03) — LV — 04.01.2019 — 001.001 — 561  
g) Preces, kuras klasific ējamas 7117. poz īcijā pie bižut ērijas 
un kuras var izmantot, piem ēram, par aproc ēm vai kājķē­
dītēm, paliek klasific ējamas min ētajā pozīcijā, pat ja tās 
var izmantot ar ī par matu sait ēm vai ap galvu sienam ām 
saitēm. 
Piemērs:
 
▼B 
9619 00  Sanit ārie dvieļi (paketes) un tamponi, b ērnu autiņi un 
autiņu ieliktņi, un taml īdzīgi izstrādājumi no jebk āda 
materiāla 
9619 00 30  No vates no tekstilmateri āliem 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst sanit ārie dvieļi un tamponi, b ērnu 
autiņi un autiņu ieliktņi, un taml īdzīgi higiēnas izstrādājumi 
no vates, ar ī ar trikot āžas vai va ļīgi austa až ūra auduma 
virskārtu. 
9619 00 79  Cit ādi 
Šajā apakšpoz īcijā ietilpst biks īšu ieliktn īši. ▼M38