02018R0120 — LV — 29.06.2018 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīta ar:





Labota ar:









▼B

PADOMES REGULA (ES) 2018/120

(2018. gada 23. janvāris),

ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127







I SADAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

a) nozvejas limitus 2018. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2019. gadam;

b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2018. gada 1. februāra līdz 2019. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 26., 27. un 39. pantā un IIE pielikumā vai attiecībā uz zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI) ir noteikti citi laikposmi;

c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim;

d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 28. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2018. un 2019. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a) Savienības zvejas kuģiem;

b) trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

a) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

b) “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i) zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

ii) visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma;

e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

f) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

g) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 ( 1 );

h) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā ( 2 );

b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

d) “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 53° 30′ N 15° 00′ W,

— 53°30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 11° 00′ W,

— 51° 30′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 13° 00′ W,

— 51° 00′ N 15° 00′ W,

— 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 43° 00′ N 8° 00′ W,

— 43° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

— 42° 00′ N 8° 00′ W,

— 42° 00′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 10° 00′ W,

— 38° 30′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 9° 00′ W,

— 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals Spānijas jurisdikcijā Kadisas jūras līcī un 9.a pieguļošajos ūdeņos;

h) “Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;

i) “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 ( 3 ) II pielikumā;

j) “NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 ( 4 ) III pielikumā;

k) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību ( 5 );

l) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu ( 6 );

m) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 ( 7 ) 2. panta a) punktā;

n) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju ( 8 );

o) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi ( 9 );

p) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā ( 10 );

q) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā ( 11 );

r) “GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir apgabali, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) ( 12 ) Nr. 1343/2011 I pielikumā;

s) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

t) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 130° rietumu garuma meridiāns,

— 4° dienvidu platuma paralēle,

— 50° dienvidu platuma paralēle.







II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS







I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1006/2008 ( 13 ) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

a) atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

b) nodrošina šādu rezultātu:

i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2018. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam; vai

ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3. Līdz 2018. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

a) pieņemtās KPN;

b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN;

c) ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

1. Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

a) tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b) tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozvejas no attiecīgajām kvotām.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:

a) IIA pielikumu jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībā ICES 4. apakšapgabalā;

b) IIB pielikumu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES 8.c un 9.a rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

c) IIC pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES 7.e rajonā.

9. pants

Pasākumi attiecībā uz jūrasasara (labraka) zveju

1. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

2. Atkāpjoties no 1. punkta, 2018. gada 1. janvārī un no 2018. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas, var zvejot jūrasasarus (labrakus) un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut ar šādiem zvejas rīkiem nozvejoto jūrasasaru (labraku) un ievērojot šādus limitus:

a) ja izmanto grunts traļus ( 14 ), nenovēršamai piezvejai nepārsniedzot 100 kg mēnesī un 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā;

b) ja izmanto zvejas vadus ( 15 ), nenovēršamai piezvejai nepārsniedzot 180 kg mēnesī un 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā;

c) izmantojot āķus un āķu rindas ( 16 ), nepārsniedzot 5 t par katru kuģi gadā;

d) izmantojot fiksētus žaunu tīklus ( 17 ), nenovēršamai piezvejai nepārsniedzot 1,2 t par katru kuģi gadā.

Pirmajā daļā paredzētās atkāpes attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši jūrasasaru (labraku) nozvejas: c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro ikmēneša limitu – no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katru zvejas rīka tipu gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.

4. Atpūtas zvejā, tostarp no krasta, ICES 4.b, 4.c, 7.a–7.k rajonā ir atļauta vienīgi jūrasasara (labraka) nozveja ar atbrīvošanu. Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.

5. Atpūtas zvejā ICES 8.a un 8.b rajonos vienam zvejniekam dienā ir atļauts paturēt ne vairāk kā trīs īpatņus.

10. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām

Savienības zvejas kuģiem un trešo valstu kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot zuti ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un Baltijas jūrā, ja zivs lielākais garums ir vismaz 12 cm, uz trīs secīgu mēnešu ilgu laikposmu, kas katrai dalībvalstij ir jāparedz laikā no 2018. gada 1. septembra līdz 2019. gada 31. janvārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis paziņo Komisijai ne vēlāk kā 2018. gada 1. jūnijā.

11. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f) atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

g) kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 15. pantu.

2. Krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN, ir norādīti šīs regulas I pielikumā, lai ik gadus pārvaldītu Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzēto KPN un kvotas.

3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

12. pants

Slēgtās zvejas sezonas

1. Porkupīnas sēklī no 2018. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelns, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.

Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:







Punkts Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.

2. Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2018. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.

Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā.

13. pants

Aizliegumi

1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

b) baltā haizivs (Carcharodon carcharías) visos ūdeņos;

c) pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

d) baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

e) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) visos ūdeņos;

f) melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

g) gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

h) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

i) lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

j) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

k) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

l) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

m) rifu velnraja (Manta alfredi) visos ūdeņos;

n) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos;

o) šādas Mobula ģints raju sugas visos ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular),

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei),

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica),

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni),

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee),

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana),

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana),

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii),

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

p) šādas zāģzivju (Pristidae) sugas visos ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata),

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata),

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata),

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis),

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

q) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

r) Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES 6.a, 6.b, 7.a, 7.b, 7.c, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h un 7.k rajonā;

s) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

t) baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

u) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 12. apakšapgabalā;

v) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezvejas novēršanas programmas;

w) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos;

▼M2

x) vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos.

▼B

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

14. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.







II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

15. pants

Zvejas atļaujas

1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. To darot, tomēr nepārsniedz zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā.







III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

16. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgā gadījumā izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5. Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2019. gada 31. janvārim.







1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

17. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.

2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.

3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.

4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu ar bruto tilpību, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.

5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.

6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.

7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas IV pielikuma 7. punktā.

8. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 8. punktā.

18. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

19. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.

3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).







2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

20. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā daļā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktās KPN un piezvejas limitus.

21. pants

Izpētes zveja

1. Dalībvalstis 2018. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu un katrā ziņā ne vēlāk kā 2018. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.

2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3. Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

22. pants

Krila zveja 2018./2019. gada zvejas sezonā

1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2018./2019. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2018. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļas veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2018. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā.

3. Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4. Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju;

b) izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krila zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.







3. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5. Dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

24. pants

ZPI un apgādes kuģi

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, reizē nekad neizvieto vairāk kā 350 aktīvas dreifējošas ZPI.

2. Apgādes kuģu skaits nav lielāks par vienu apgādes kuģi uz ne mazāk kā diviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

3 Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, jebkurā laikā nav vairāk kā viens vienas un tās pašas valsts karoga apgādes kuģis.

4. No 2018. gada 1. janvāraIOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā nereģistrē nevienu jaunu vai papildu apgādes kuģi.

25. pants

Haizivis

1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

26. pants

Pelaģiskā zveja

1. Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IJ pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2017. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās, ar mērķi minēto informāciju pārsūtīt SPRFMO sekretariātam.

27. pants

Grunts zveja

1. Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2017. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir notikusi grunts zveja, un nepārsniedz gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus, kas reģistrēti minētajā laikposmā. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2. Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, zvejo tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.







5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

28. pants

Zveja ar riņķvadu

1. Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, ir aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:

a) no 2018. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2018. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2019. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

— Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

— 150° rietumu garuma meridiāns,

— 40° ziemeļu platuma paralēle,

— 40° dienvidu platuma paralēle;

b) no 2018. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

— 96° rietumu garuma meridiāns,

— 110° rietumu garuma meridiāns,

— 4° ziemeļu platuma paralēle,

— 3° dienvidu platuma paralēle.

2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2018. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās ir izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.

3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai

b) ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

29. pants

ZPI

1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā vienā reizē nekad neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta tikai tad, kad tā atrodas uz riņķvadu kuģa.

2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma laikposms, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma laikposma sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik kuģis sākotnēji ir izvietojis.

3. Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta SPRFMO sekretariātam.

30. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā guvuši katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, nepārsniedz 500 tonnu vai attiecīgās ikgadējās lielacu tunzivs nozvejas, kas gūtas 2001. gadā.

31. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1. Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3. Kuģu operatori:

a) reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai nosūta līdz 31. janvārim.

32. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.







6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

33. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

— kaķhaizivs (Apristurus manis),

— dūmakainā gludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

— īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

— lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

— gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

— raju dzimtas zivis (Rajidae),

— samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis,

— dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).







7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

34. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1. Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.

2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2018. gadā nepārsniegtu 2 000 tonnu.

35. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2018. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2018. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2. Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam, ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz diviem papildu mēnešiem: vai nu no 2018. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2018. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2018. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2018. gada 31. decembra plkst. 24.00. To, kuri papildu divi mēneši izvēlēti, dara zināmu Komisijai līdz 2018. gada 31. janvārim.

3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a) ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis;

b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai

c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

4. Dalībvalstis nodrošina, ka visi tās kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, reizē neizvieto vairāk nekā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja.

5. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

36. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

37. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozveja uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma zvejā ar āķu jedām 2018. gadā nepārsniedz IH pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis nodrošina, arī lai minētā pasākuma piemērošanas rezultātā attiecībā uz zobenzivi nav zvejas piepūles pārvirzes uz ziemeļu apgabalu no 20° dienvidu platuma.

38. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

a) zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

b) okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

39. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 29., 30. un 31. pantā izklāstītos pasākumus.







8. iedaļa

GFCM nolīguma apgabals

40. pants

Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

1. Nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi no mazo pelaģisko sugu krājumiem gūst 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, nepārsniedz 2014. gadā gūtos un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1343/2011 24. pantu paziņotos apjomus, kas norādīti šīs regulas IL pielikumā.

2. To dienu skaits, kad Savienības zvejas kuģi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā kā mērķsugas zvejo mazās pelaģiskās sugas, nepārsniedz 180 zvejas dienu gadā. Piemēro noteikumu, ka minētajā 180 zvejas dienu kopsummā ir maksimāli 144 zvejas dienas, kad kā mērķsugu zvejo sardīni, un maksimāli 144 dienas, kad kā mērķsugu zvejo anšovu.







9. iedaļa

Beringa jūra

41. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.







III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

42. pants

KPN

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozvejas Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētos nosacījumus.

43. pants

Zvejas atļaujas

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētie nosacījumi. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts šīs regulas VIII pielikumā.

44. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 43. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus.

45. pants

Aizliegumi

1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

a) ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

b) šādas zāģzivju sugas Savienības ūdeņos:

i) šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata),

ii) pundurzāģzivs (Pristis clavata),

iii) sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata),

iv) lielzobu zāģzivs (Pristis pristis),

v) zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

c) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos;

d) parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

e) bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

f) gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

g) melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā;

h) siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

i) rifu velnraja (Manta alfredi) Savienības ūdeņos;

j) divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos;

k) šādas Mobula ģints raju sugas Savienības ūdeņos:

i) velnzivs (Mobula mobular),

ii) mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei),

iii) dzeloņastes raja (Mobula japanica),

iv) gludastes raja (Mobula thurstoni),

v) garragu raja (Mobula eregoodootenkee),

vi) mūka velna raja (Mobula munkiana),

vii) Čīles velna raja (Mobula tarapacana),

viii) īsspuru velna raja (Mobula kuhlii),

ix) mazā velna raja (Mobula hypostoma);

l) dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

m) Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES 6.a, 6.b, 7.a, 7.b, 7.c, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h un 7.k rajonā;

n) cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā un baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

o) ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 12. apakšapgabalā;

p) dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

q) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos;

▼M2

r) vaļhaizivs (Rhincodon typus) Savienības ūdeņos.

▼B

2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.







IV SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS 2017. GADAM

46. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 2017/127

Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumā iekļauto tabulu ar zvejas iespējām akmeņplekstei un gludajam rombam Savienības ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šo tabulu:







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus Zona: Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (T/B/2AC4-C) Beļģija 434 Dānija 928 Vācija 237 Francija 112 Nīderlande 3 291 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 915 Savienība 5 924 KPN 5 924 Piesardzības KPN







V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

47. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

48. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 9. pantu, 11. panta 2. punktu, 13., 19., 20., 25., 31., 32., 33., 38., 41. un 45. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2019. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2019. gadam.

49. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Tomēr regulas 8. pantu piemēro no 2018. gada 1. februāra un 46. pantu piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2017. gada 1. janvāra.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā ir izklāstīti 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no 2017. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.









PIELIKUMU SARAKSTS







I PIELIKUMS KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS ICCAT konvencijas apgabals IE PIELIKUMS Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS Dienvidu tunzivis – izplatības apgabali IH PIELIKUMS WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS SPRFMO konvencijas apgabals IK PIELIKUMS IOTC kompetences apgabals IL PIELIKUMS GFCM nolīguma apgabals IIA PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle ICES 4. apakšapgabalā IIB PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES 8.c un 9.a rajonā, izņemot Kadisas jūras līci IIC PIELIKUMS Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā IID PIELIKUMS Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā III PIELIKUMS Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS IOTC kompetences apgabals VII PIELIKUMS WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos









I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK un IL pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 ( 18 ) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata RJR Ērkšķu raja Ammodytes spp. SAN Tūbītes Argentina silus ARU Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. ALF Beriksas Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Kaproīdas Centrophorus squamosus GUQ Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis CYO Baltacu haizivs Chaceon spp. GER Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus SSI Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari ANI Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus LIC Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. PCR Sniega krabji Clupea harengus HER Siļķe Coryphaenoides rupestris RNG Strupdeguna garaste Dalatias licha SCK Melnā haizivs Deania calcea DCA Gardeguna spurainā haizivs Dicentrarchus labrax BSS Jūrasasaris (labraks) Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) RJB Parastā raja (sugu grupa) Dissostichus eleginoides TOP Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni TOA Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. TOT Ilkņzivis Engraulis encrasicolus ANE Eiropas anšovs Etmopterus princeps ETR Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus ETP Gludā laternhaizivs Euphausia superba KRI Krils Gadus morhua COD Menca Galeorhinus galeus GAG Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus WIT Sarkanā plekste Hippoglossoides platessoides PLA Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus ORY Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus SQI Īsspuru kalmārs Lamna nasus POR Siļķu haizivs Lepidorhombus spp. LEZ Megrimi Leucoraja naevus RJN Dzegužraja Limanda ferruginea YEL Dzeltenastes plekste Lophiidae ANF Jūrasvelni Macrourus spp. GRV Makrūrzivis Makaira nigricans BUM Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Divragainā velnraja Martialia hyadesi SQS Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus HAD Pikša Merlangius merlangus WHG Merlangs Merluccius merluccius HKE Heks Micromesistius poutassou WHB Putasu Microstomus kitt LEM Mazmutes plekste Molva dypterygia BLI Zilā jūras līdaka Molva molva LIN Jūras līdaka Nephrops norvegicus NEP Norvēģijas omārs Notothenia gibberifrons NOG Zaļā nototēnija Notothenia rossii NOR Marmora nototēnija Notothenia squamifrons NOS Pelēkā nototēnija Pandalus borealis PRA Ziemeļu garnele Paralomis spp. PAI Krabji Penaeus spp. PEN Penaeus garneles Pleuronectes platessa PLE Jūras zeltplekste Pleuronectiformes FLX Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius POL Pollaks Pollachius virens POK Saida Psetta maxima TUR Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus SGI Melnā leduszivs Pseudopentaceros spp. EDW Bruņgalvji Raja alba RJA Baltā raja Raja brachyura RJH Blondā raja Raja circularis RJI Smilšu raja Raja clavata RJC Dzeloņainā raja Raja fullonica RJF Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norvēģijas raja Raja microocellata RJE Sīkacu raja Raja montagui RJM Plankumainā raja Raja undulata RJU Cirtainā raja Rajiformes SRX Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides GHL Grenlandes paltuss Sardina pilchardus PIL Sardīne Scomber scombrus MAC Makrele Scophthalmus rhombus BLL Gludais rombs Sebastes spp. RED Sarkanasari Solea solea SOL Parastā jūrasmēle Solea spp. SOO Jūrasmēles Sprattus sprattus SPR Brētliņa Squalus acanthias DGS Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus WHM Baltais marlīns Thunnus maccoyii SBF Dienvidu tunzivs Thunnus obesus BET Lielacu tunzivs Thunnus thynnus BFT Zilā tunzivs Trachurus murphyi CJM Čīles stavrida Trachurus spp. JAX Stavridas Trisopterus esmarkii NOP Esmarka menca Urophycis tenuis HKW Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius SWO Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.







Zinātniskais nosaukums Trīsburtu kods Vispārpieņemtais nosaukums Beriksas ALF Beryx spp. Rietumatlantijas plekste PLA Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs ANE Engraulis encrasicolus Jūrasvelni ANF Lophiidae Antarktikas ilkņzivs TOA Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss HAL Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs BET Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs DCA Deania calcea Melnspuru leduszivs SSI Chaenocephalus aceratus Blondā raja RJH Raja brachyura Zilā jūras līdaka BLI Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns BUM Makaira nigricans Putasu WHB Micromesistius poutassou Zilā tunzivs BFT Thunnus thynnus Kaproīdas BOR Caproidae Gludais rombs BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Menca COD Gadus morhua Parastā raja (sugu grupa) RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Parastā jūrasmēle SOL Solea solea Krabji PAI Paralomis spp. Dzegužraja RJN Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji GER Chaceon spp. Plekstveidīgās zivis FLX Pleuronectiformes Divragainā velnraja RMB Manta birostris Lielā laternhaizivs ETR Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna ARU Argentina silus Grenlandes paltuss GHL Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis GRV Macrourus spp. Pelēkā nototēnija NOS Notothenia squamifrons Pikša HAD Melanogrammus aeglefinus Heks HKE Merluccius merluccius Siļķe HER Clupea harengus Stavridas JAX Trachurus spp. Zaļā nototēnija NOG Notothenia gibberifrons Čīles stavrida CJM Trachurus murphyi Melnā haizivs SCK Dalatias licha Krils KRI Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs GUQ Centrophorus squamosus Mazmutes plekste LEM Microstomus kitt Jūras līdaka LIN Molva molva Makrele MAC Scomber scombrus Antarktikas leduszivs ANI Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija NOR Notothenia rossii Megrimi LEZ Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele PRA Pandalus borealis Norvēģijas omārs NEP Nephrops norvegicus Esmarka menca NOP Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis ORY Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs TOP Dissostichus eleginoides Bruņgalvji EDW Pseudopentaceros spp. Penaeus garneles PEN Penaeus spp. Dzelkņu haizivs DGS Squalus acanthias Jūras zeltplekste PLE Pleuronectes platessa Pollaks POL Pollachius pollachius Siļķu haizivs POR Lamna nasus Baltacu haizivs CYO Centroscymnus coelolepis Sarkanasari RED Sebastes spp. Strupdeguna garaste RNG Coryphaenoides rupestris Saida POK Pollachius virens Tūbītes SAN Ammodytes spp. Smilšu raja RJI Raja circularis Sardīne PIL Sardina pilchardus Jūrasasaris (labraks) BSS Dicentrarchus labrax Šagrēnādas raja RJF Raja fullonica Īsspuru kalmārs SQI Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis SRX Rajiformes Sīkacu raja RJE Raja microocellata Gludā laternhaizivs ETP Etmopterus pusillus Sniega krabji PCR Chionoecetes spp. Jūrasmēles SOO Solea spp. Melnā leduszivs SGI Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs SBF Thunnus maccoyii Plankumainā raja RJM Raja montagui Brētliņa SPR Sprattus sprattus Dienvidatlantijas kalmārs SQS Martialia hyadesi Ērkšķu raja RJR Amblyraja radiata Zobenzivs SWO Xiphias gladius Dzeloņainā raja RJC Raja clavata Ilkņzivis TOT Dissostichus spp. Bara haizivs GAG Galeorhinus galeus Akmeņplekste TUR Psetta maxima Brosme USK Brosme brosme Cirtainā raja RJU Raja undulata Vienraga leduszivs LIC Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW Urophycis tenuis Baltais marlīns WHM Tetrapturus albidus Baltā raja RJA Raja alba Merlangs WHG Merlangius merlangus Sarkanā plekste WIT Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste YEL Limanda ferruginea









IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

▼M1







Suga: Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) Dānija 195 875 (2) Apvienotā Karaliste 4 282 (2) Vācija 300 (2) Zviedrija 7 193 (2) Savienība 207 650 KPN 207 650 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. (2) Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas. Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:



Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos 1r 2r (1) 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Dānija 126 837 4 717 8 177 55 979 0 165 0 Apvienotā Karaliste 2 772 103 179 1 224 0 4 0 Vācija 194 7 13 86 0 0 0 Zviedrija 4 658 173 300 2 056 0 6 0 Savienība 134 461 5 000 8 669 59 345 0 175 0 Kopā 134 461 5 000 8 669 59 345 0 175 0 (1) 2.r pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (ARU/1/2.) Vācija 24 Francija 8 Nīderlande 19 Apvienotā Karaliste 39 Savienība 90 KPN 90 Piesardzīga KPN

▼M1







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā (ARU/3A4-C) Dānija 1 093 Vācija 11 Francija 8 Īrija 8 Nīderlande 51 Zviedrija 43 Apvienotā Karaliste 20 Savienība 1 234 KPN 1 234 Piesardzīga KPN

▼B







Suga: Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (ARU/567.) Vācija 355 Francija 7 Īrija 329 Nīderlande 3 710 Apvienotā Karaliste 260 Savienība 4 661 KPN 4 661 Piesardzīga KPN







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā (USK/1214EI) Vācija 6 (1) Francija 6 (1) Apvienotā Karaliste 6 (1) Citi 3 (1) Savienība 21 (1) KPN 21 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M1







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: 3.a (USK/03A.) Dānija 15 Zviedrija 8 Vācija 8 Savienība 31 KPN 31 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼B







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (USK/04-C.) Dānija 68 Vācija 20 Francija 47 Zviedrija 7 Apvienotā Karaliste 102 Citi 7 (1) Savienība 251 KPN 251 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M1







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (USK/567EI.) Vācija 17 Spānija 60 Francija 705 Īrija 68 Apvienotā Karaliste 340 Citi 17 (5) Savienība 1 207 Norvēģija 2 923 (1) (2) (3) (4) KPN 4 130 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C). (3) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000 . Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %. ( 4 ) Ieskaitot jūras līdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 7 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000 .

▼B







Suga: Brosme Brosme brosme Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (USK/04-N.) Beļģija 0 Dānija 165 Vācija 1 Francija 0 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 4 Savienība 170 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Kaproīdas Caproidae Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā (BOR/678-) Dānija 5 001 Īrija 14 084 Apvienotā Karaliste 1 295 Savienība 20 380 KPN 20 380 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A.) Dānija 20 255 (2) Vācija 324 (2) Zviedrija 21 189 (2) Savienība 41 768 (2) Norvēģija 6 459 Fēru Salas 200 (3) KPN 48 427 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.). (3) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) Dānija 111 299 Vācija 65 302 Francija 27 114 Nīderlande 70 776 Zviedrija 6 105 Apvienotā Karaliste 79 381 Savienība 359 977 Fēru Salas 400 Norvēģija 174 171 (2) KPN 600 588 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu apjomu (HER/*4AB-C): 50 000 . Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (1) Savienība 50 000 (1) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) Zviedrija 1 239 (1) Savienība 1 239 KPN 600 588 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 3a (HER/03A-BC) Dānija 5 692 Vācija 51 Zviedrija 916 Savienība 6 659 KPN 6 659 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 4, 7d; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HER/2A47DX) Beļģija 48 Dānija 9 256 Vācija 48 Francija 48 Nīderlande 48 Zviedrija 45 Apvienotā Karaliste 176 Savienība 9 669 KPN 9 669 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.







Suga: Siļķe (1) Clupea harengus Zona: 4c, 7d (2) (HER/4CXB7D) Beļģija 10 139 (3) Dānija 1 718 (3) Vācija 1 008 (3) Francija 16 644 (3) Nīderlande 30 002 (3) Apvienotā Karaliste 6 529 (3) Savienība 66 040 KPN 600 588 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (1) (HER/5B6ANB) Vācija 466 (2) Francija 88 (2) Īrija 630 (2) Nīderlande 466 (2) Apvienotā Karaliste 2 520 (2) Savienība 4 170 (2) KPN 4 170 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu. (2) Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6aS (1), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Īrija 1 482 Nīderlande 148 Savienība 1 630 KPN 1 630 Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 6. zona (Klaida) (1) (HER/06ACL.) Apvienotā Karaliste Jānosaka Savienība Jānosaka (2) KPN Jānosaka (2) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. ( 1 ) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp: — Kintairas ragu (55°17.9′N, 05°47.8′W), — punktu ar koordinātām 55°04′N, 05°23′W un — Korsvolas ragu (55°00.5′N, 05°09.4′W) (2) Noteikts tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7a (1) (HER/07A/MM) Īrija 1 826 Apvienotā Karaliste 5 190 Savienība 7 016 KPN 7 016 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ( 1 ) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7e un 7f (HER/7EF.) Francija 465 Apvienotā Karaliste 465 Savienība 930 KPN 930 Piesardzīga KPN







Suga: Siļķe Clupea harengus Zona: 7g (1), 7h (1), 7j (1) un 7k (1) (HER/7G-K.) Vācija 113 Francija 625 Īrija 8 751 Nīderlande 625 Apvienotā Karaliste 13 Savienība 10 127 KPN 10 127 Analītiska KPN ►M2 Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. ◄ ( 1 ) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: — ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, — dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, — rietumos Īrijas krasts, — austrumos Apvienotās Karalistes krasts.







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 8 (ANE/08.) Spānija 29 700 Francija 3 300 Savienība 33 000 KPN 33 000 Analītiska KPN







Suga: Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) Spānija 5 978 Portugāle 6 522 Savienība 12 500 KPN 12 500 Piesardzīga KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Skageraks (COD/03AN.) Beļģija 20 Dānija 6 397 Vācija 160 Nīderlande 40 Zviedrija 1 119 Savienība 7 736 KPN 7 995 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Kategats (COD/03AS.) Dānija 389 (1) Vācija 8 (1) Zviedrija 233 (1) Savienība 630 (1) KPN 630 (1) Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) Beļģija 1 275 Dānija 7 327 Vācija 4 645 Francija 1 575 Nīderlande 4 140 Zviedrija 49 Apvienotā Karaliste 16 808 Savienība 35 819 Norvēģija 7 337 (1) KPN 43 156 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) Savienība 31 132







Suga: Menca Gadus morhua Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) Zviedrija 382 (1) Savienība 382 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un 12. un 14. zonā (COD/5W6-14) Beļģija 0 Vācija 1 Francija 12 Īrija 16 Apvienotā Karaliste 45 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) Beļģija 0 Vācija 0 Francija 0 Īrija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN 0 (1) Analītiska KPN (1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7a (COD/07A.) Beļģija 9 (1) Francija 25 (1) Īrija 459 (1) Nīderlande 2 (1) Apvienotā Karaliste 200 (1) Savienība 695 (1) KPN 695 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) Beļģija 121 Francija 1 984 Īrija 757 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 214 Savienība 3 076 KPN 3 076 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Menca Gadus morhua Zona: 7d (COD/07D.) Beļģija 74 Francija 1 456 Nīderlande 43 Apvienotā Karaliste 160 Savienība 1 733 KPN 1 733 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (LEZ/2AC4-C) Beļģija 8 Dānija 7 Vācija 7 Francija 41 Nīderlande 33 Apvienotā Karaliste 2 430 Savienība 2 526 KPN 2 526 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6. zona; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (LEZ/56-14) Spānija 617 Francija 2 407 Īrija 704 Apvienotā Karaliste 1 704 Savienība 5 432 KPN 5 432 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼M2







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 7 (LEZ/07.) Beļģija 333 (1) Spānija 3 693 (2) Francija 4 481 (2) Īrija 2 038 (1) Apvienotā Karaliste 1 765 (1) Savienība 12 310 KPN 12 310 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) 5 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā. (2) 25 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).

▼B







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (LEZ/8ABDE.) Spānija 674 Francija 544 Savienība 1 218 KPN 1 218 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Megrimi Lepidorhombus spp. Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) Spānija 1 280 Francija 64 Portugāle 43 Savienība 1 387 KPN 1 387 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/2AC4-C) Beļģija 573 (1) Dānija 1 264 (1) Vācija 618 (1) Francija 118 (1) Nīderlande 434 (1) Zviedrija 15 (1) Apvienotā Karaliste 13 203 (1) Savienība 16 225 (1) KPN 16 225 Piesardzīga KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 6. zonā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (ANF/04-N.) Beļģija 51 Dānija 1 305 Vācija 21 Nīderlande 18 Apvienotā Karaliste 305 Savienība 1 700 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 6. zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/56-14) Beļģija 330 Vācija 377 Spānija 353 Francija 4 059 Īrija 918 Nīderlande 318 Apvienotā Karaliste 2 825 Savienība 9 180 KPN 9 180 Piesardzīga KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 7 (ANF/07.) Beļģija 3 097 (1) Vācija 345 (1) Spānija 1 231 (1) Francija 19 875 (1) Īrija 2 540 (1) Nīderlande 401 (1) Apvienotā Karaliste 6 027 (1) Savienība 33 516 (1) KPN 33 516 (1) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (ANF/8ABDE.) Spānija 1 368 Francija 7 612 Savienība 8 980 KPN 8 980 Piesardzīga KPN







Suga: Jūrasvelni Lophiidae Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) Spānija 3 296 Francija 3 Portugāle 656 Savienība 3 955 KPN 3 955 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼M1







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 3.a (HAD/03A.) Beļģija 12 Dānija 2 070 Vācija 132 Nīderlande 2 Zviedrija 245 Savienība 2 461 KPN 2 569 Analītiska KPN

▼B







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HAD/2AC4.) Beļģija 241 Dānija 1 657 Vācija 1 054 Francija 1 837 Nīderlande 181 Zviedrija 167 Apvienotā Karaliste 27 324 Savienība 32 461 Norvēģija 9 306 KPN 41 767 Analītiska KPN Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) Savienība 24 146







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) Zviedrija 707 (1) Savienība 707 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā (HAD/6B1214) Beļģija 12 Vācija 40 Francija 546 Īrija 429 Apvienotā Karaliste 4 136 Savienība 5 163 KPN 5 163 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā (HAD/5BC6A.) Beļģija 5 (1) Vācija 6 (1) Francija 257 (1) Īrija 762 (1) Apvienotā Karaliste 3 624 (1) Savienība 4 654 (1) KPN 4 654 (1) Analītiska KPN (1) Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 4. zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) Beļģija 77 Francija 4 606 Īrija 1 536 Apvienotā Karaliste 691 Savienība 6 910 KPN 6 910 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Pikša Melanogrammus aeglefinus Zona: 7a (HAD/07A.) Beļģija 51 Francija 232 Īrija 1 388 Apvienotā Karaliste 1 536 Savienība 3 207 KPN 3 207 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 3a (WHG/03A.) Dānija 929 Nīderlande 3 Zviedrija 99 Savienība 1 031 KPN 1 050 Piesardzīga KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (WHG/2AC4.) Beļģija 442 Dānija 1 912 Vācija 497 Francija 2 873 Nīderlande 1 105 Zviedrija 4 Apvienotā Karaliste 13 818 Savienība 20 651 Norvēģija 1 406 (1) KPN 22 057 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) Savienība 13 991







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (WHG/56-14) Vācija 1 (1) Francija 26 (1) Īrija 64 (1) Apvienotā Karaliste 122 (1) Savienība 213 (1) KPN 213 (1) Analītiska KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7a (WHG/07 A.) Beļģija 0 Francija 3 Īrija 46 Nīderlande 0 Apvienotā Karaliste 31 Savienība 80 KPN 80 Analītiska KPN







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k (WHG/7X7A-C) Beļģija 217 Francija 13 328 Īrija 6 176 Nīderlande 108 Apvienotā Karaliste 2 384 Savienība 22 213 KPN 22 213 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Merlangs Merlangius merlangus Zona: 8 (WHG/08.) Spānija 1 016 Francija 1 524 Savienība 2 540 KPN 2 540 Piesardzīga KPN







Suga: Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) Zviedrija 190 (1) Savienība 190 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.

▼M1







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 3.a (HKE/03A.) Dānija 2 890 (1) Zviedrija 246 (1) Savienība 3 136 KPN 3 136 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785 .

▼B







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (HKE/2AC4-C) Beļģija 52 (1) Dānija 2 112 (1) Vācija 242 (1) Francija 468 (1) Nīderlande 121 (1) Apvienotā Karaliste 658 (1) Savienība 3 653 (1) KPN 3 653 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Piezvejas vajadzībām 3.a zonā (HKE/*03A.) drīkst izmantot ne vairāk kā 10 % šīs kvotas. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/571214) Beļģija 575 (1) Spānija 18 434 Francija 28 468 (1) Īrija 3 449 Nīderlande 371 (1) Apvienotā Karaliste 11 239 (1) Savienība 62 536 KPN 62 536 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE) Beļģija 74 Spānija 2 974 Francija 2 974 Īrija 372 Nīderlande 37 Apvienotā Karaliste 1 673 Savienība 8 104







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (HKE/8ABDE.) Beļģija 19 (1) Spānija 13 065 Francija 29 338 Nīderlande 38 (1) Savienība 42 460 KPN 42 460 (2) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Šo kvotu var pārcelt uz 4. zonu un Savienības ūdeņiem 2.a zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) Beļģija 4 Spānija 3 784 Francija 6 812 Nīderlande 11 Savienība 10 611







Suga: Heks Merluccius merluccius Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) Spānija 5 924 Francija 569 Portugāle 2 765 Savienība 9 258 KPN 9 258 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā (WHB/24-N.) Dānija 0 Apvienotā Karaliste 0 Savienība 0 KPN Nepiemēro Analītiska KPN

▼M1







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/1X14) Dānija 61 277 (1) Vācija 23 825 (1) Spānija 51 949 (1) (2) Francija 42 644 (1) Īrija 47 451 (1) Nīderlande 74 720 (1) Portugāle 4 826 (1) (2) Zviedrija 15 158 (1) Apvienotā Karaliste 79 513 (1) Savienība 401 363 (1) (3) Norvēģija 110 000 Fēru Salas 10 000 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %. (2) Šo kvotu var pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (3) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975 .

▼B







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) Spānija 42 778 Portugāle 10 695 Savienība 53 473 (1) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975







Suga: Putasu Micromesistius poutassou Zona: Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) Norvēģija 227 975 (1) (2) Fēru Salas 21 500 (3) (4) KPN Nepiemēro Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 40 000 (3) Jāatskaita no Fēru Salu nozvejas limitiem. (4) Īpaši nosacījumi: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 5 375







Suga: Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (L/W/2AC4-C) Beļģija 346 Dānija 953 Vācija 122 Francija 261 Nīderlande 794 Zviedrija 11 Apvienotā Karaliste 3 904 Savienība 6 391 KPN 6 391 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/5B67-) Vācija 110 Igaunija 17 Spānija 347 Francija 7 908 Īrija 30 Lietuva 7 Polija 3 Apvienotā Karaliste 2 011 Citi 30 (1) Savienība 10 463 Norvēģija 150 (2) Fēru Salas 150 (3) KPN 10 463 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C). (3) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′N un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Starptautiskie ūdeņi 12. zonā (BLI/12INT-) Igaunija 1 (1) Spānija 273 (1) Francija 7 (1) Lietuva 2 (1) Apvienotā Karaliste 2 (1) Citi 1 (1) Savienība 286 (1) KPN 286 (1) Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā (BLI/24-) Dānija 4 Vācija 4 Īrija 4 Francija 23 Apvienotā Karaliste 14 Citi 4 (1) Savienība 53 KPN 53 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M1







Suga: Zilā jūras līdaka Molva dypterygia Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā (BLI/03A-) Dānija 3 Vācija 2 Zviedrija 3 Savienība 8 KPN 8 Piesardzīga KPN

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (LIN/1/2.) Dānija 8 Vācija 8 Francija 8 Apvienotā Karaliste 8 Citi 4 (1) Savienība 36 KPN 36 Piesardzīga KPN (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

▼M1







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/03A.) Beļģija 6 Dānija 50 Vācija 6 Zviedrija 19 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 87 KPN 87 Piesardzīga KPN

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/04-C.) Beļģija 25 Dānija 385 Vācija 238 Francija 214 Nīderlande 8 Zviedrija 16 Apvienotā Karaliste 2 957 Savienība 3 843 KPN 3 843 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (LIN/05EI.) Beļģija 9 Dānija 6 Vācija 6 Francija 6 Apvienotā Karaliste 6 Savienība 33 KPN 33 Piesardzīga KPN

▼M1







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (LIN/6X14.) Beļģija 48 (1) Dānija 8 (1) Vācija 173 (1) Spānija 3 498 Francija 3 730 (1) Īrija 935 Portugāle 8 Apvienotā Karaliste 4 296 (1) Savienība 12 696 Norvēģija 7 500 (2) (3) (4) Fēru Salas 200 (5) (6) KPN 20 396 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C) drīkst apgūt ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas. (2) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 3 000 . Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %. ( 3 ) Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:



Jūras līdaka (LIN/*5B67-) 7 500 Brosme (USK/*5B67-) 2 923 (4) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000 . (5) Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). (6) Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 75.

▼B







Suga: Jūras līdaka Molva molva Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (LIN/04-N.) Beļģija 9 Dānija 1 187 Vācija 33 Francija 13 Nīderlande 2 Apvienotā Karaliste 106 Savienība 1 350 KPN Nepiemēro Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

▼M1







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 3.a (NEP/03A.) Dānija 8 626 Vācija 25 Zviedrija 3 087 Savienība 11 738 KPN 11 738 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NEP/2AC4-C) Beļģija 1 282 Dānija 1 282 Vācija 19 Francija 38 Nīderlande 660 Apvienotā Karaliste 21 237 Savienība 24 518 KPN 24 518 Analītiska KPN







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NEP/04-N.) Dānija 758 Vācija 0 Apvienotā Karaliste 42 Savienība 800 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā (NEP/5BC6.) Spānija 25 Francija 98 Īrija 164 Apvienotā Karaliste 11 842 Savienība 12 129 KPN 12 129 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 7 (NEP/07.) Spānija 1 745 (1) Francija 7 074 (1) Īrija 10 729 (1) Apvienotā Karaliste 9 543 (1) Savienība 29 091 (1) KPN 29 091 (1) Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. ( 1 ) Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): Spānija 825 Francija 516 Īrija 992 Apvienotā Karaliste 401 Savienība 2 734







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (NEP/8ABDE.) Spānija 217 Francija 3 397 Savienība 3 614 KPN 3 614 Analītiska KPN

▼M2







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 8.c (NEP/08C.) Spānija 2 (1) Francija 0 Savienība 2 (1) KPN 2 (1) Piesardzīga KPN (1) Tikai nozvejām, ko gūst kontrolzvejniecībā, kas izveidota, lai piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE) 25. funkcionālajā vienībā.

▼B







Suga: Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) Spānija 95 (1) Portugāle 286 (1) Savienība 381 (1) (2) KPN 381 (2) Piesardzīga KPN (1) No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267). (2) Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā ((NEP/*9U30)) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: 100.

▼M2







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: 3.a (PRA/03A.) Dānija 2 162 Zviedrija 1 165 Savienība 3 327 KPN 6 230 Piesardzīga KPN Regulas EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro pārcēlumiem no 2019. uz 2018. gadu.

▼B







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (PRA/2AC4-C) Dānija 1 453 Nīderlande 14 Zviedrija 59 Apvienotā Karaliste 431 Savienība 1 957 KPN 1 957 Piesardzīga KPN







Suga: Ziemeļu garnele Pandalus borealis Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) Dānija 211 Zviedrija 123 (1) Savienība 334 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotām.







Suga: Penaeus garneles Penaeus spp. Zona: Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) Francija Jānosaka (1) Savienība Jānosaka (1) (2) KPN Jānosaka (1) (2) Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. (1) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. (2) Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Skageraks (PLE/03AN.) Beļģija 92 Dānija 11 946 Vācija 61 Nīderlande 2 297 Zviedrija 640 Savienība 15 036 KPN 15 343 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: Kategats (PLE/03AS.) Dānija 1 320 Vācija 15 Zviedrija 148 Savienība 1 483 KPN 1 483 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) Beļģija 6 447 Dānija 20 952 Vācija 6 044 Francija 1 209 Nīderlande 40 290 Apvienotā Karaliste 29 816 Savienība 104 758 Norvēģija 7 885 KPN 112 643 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.



Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) Savienība 42 986







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (PLE/56-14) Francija 9 Īrija 261 Apvienotā Karaliste 388 Savienība 658 KPN 658 Piesardzīga KPN







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7a (PLE/07A.) Beļģija 46 Francija 20 Īrija 1 255 Nīderlande 14 Apvienotā Karaliste 458 Savienība 1 793 KPN 1 793 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7b un 7c (PLE/7BC.) Francija 11 Īrija 63 Savienība 74 KPN 74 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7d un 7e (PLE/7DE.) Beļģija 1 695 Francija 5 651 Apvienotā Karaliste 3 014 Savienība 10 360 KPN 10 360 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7f un 7g (PLE/7FG.) Beļģija 82 Francija 148 Īrija 204 Apvienotā Karaliste 77 Savienība 511 KPN 511 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 7h, 7j un 7k (PLE/7HJK.) Beļģija 8 Francija 16 Īrija 56 Nīderlande 32 Apvienotā Karaliste 16 Savienība 128 KPN 128 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa Zona: 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) Spānija 66 Francija 263 Portugāle 66 Savienība 395 KPN 395 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (POL/56-14) Spānija 6 Francija 190 Īrija 56 Apvienotā Karaliste 145 Savienība 397 KPN 397 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 7 (POL/07.) Beļģija 378 (1) Spānija 23 (1) Francija 8 712 (1) Īrija 929 (1) Apvienotā Karaliste 2 121 (1) Savienība 12 163 (1) KPN 12 163 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (POL/*8ABDE).







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 8a, 8b, 8d un 8e (POL/8ABDE.) Spānija 252 Francija 1 230 Savienība 1 482 KPN 1 482 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 8c (POL/08C.) Spānija 208 Francija 23 Savienība 231 KPN 231 Piesardzīga KPN







Suga: Pollaks Pollachius pollachius Zona: 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) Spānija 273 (1) Portugāle 9 (1) (2) Savienība 282 (1) KPN 282 (2) Piesardzīga KPN (1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 8.c zonā (POL/*08C.). (2) Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P).







Suga: Saida Pollachius virens Zona: 3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (POK/2C3A4) Beļģija 37 Dānija 4 365 Vācija 11 024 Francija 25 943 Nīderlande 110 Zviedrija 600 Apvienotā Karaliste 8 452 Savienība 50 531 Norvēģija 55 262 (1) KPN 105 793 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā (POK/56-14) Vācija 534 Francija 5 305 Īrija 428 Apvienotā Karaliste 3 308 Savienība 9 575 Norvēģija 640 (1) KPN 10 215 Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. (1) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30′ N (POK/*5614N).







Suga: Saida Pollachius virens Zona: Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) Zviedrija 880 (1) Savienība 880 KPN Nepiemēro Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.







Suga: Saida Pollachius virens Zona: 7, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) Beļģija 6 Francija 1 245 Īrija 1 491 Apvienotā Karaliste 434 Savienība 3 176 KPN 3 176 Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.







Suga: Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scophthalmus rhombus Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (T/B/2AC4-C) Beļģija 521 Dānija 1 113 Vācija 284 Francija 134 Nīderlande 3 945 Zviedrija 8 Apvienotā Karaliste 1 097 Savienība 7 102 KPN 7 102 Piesardzīga KPN. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.







Suga: Rajveidīgās zivis Rajiformes Zona: Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SRX/2AC4-C) Beļģija 278 (1) (2) (3) (4) Dānija 11 (1) (2) (3) Vācija 14 (1) (2) (3) Francija 44 (1) (2) (3) (4) Nīderlande 237 (1) (2) (3) (4) Apvienotā Karaliste 1 070 (1) (2) (3) (4) Savienība 1 654 (1) (3) KPN 1 654 (3) Piesardzīga KPN (1) Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Minēto sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums. (3) Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. (4) Īpašs nosacījums: no kā līdz 10 % drīkst zvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot šīs regulas 13. un 45. pantā noteiktos aizliegumus tajos precizētajās zonās. Par blonās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata).