02016A1203(02) — LV — 01.12.2017 — 001.001

Šis dokuments ir tikai informatīvs, un tam nav juridiska spēka. Eiropas Savienības iestādes neatbild par tā saturu. Attiecīgo tiesību aktu un to preambulu autentiskās versijas ir publicētas Eiropas Savienības “Oficiālajā Vēstnesī” un ir pieejamas datubāzē “Eur-Lex”. Šie oficiāli spēkā esošie dokumenti ir tieši pieejami, noklikšķinot uz šajā dokumentā iegultajām saitēm

Grozīts ar:









▼B

PAMATNOLĪGUMS

par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses







EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, un BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJAS REPUBLIKA, MALTA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, no vienas puses, un VJETNAMAS SOCIĀLISTISKĀ REPUBLIKA, turpmāk “Vjetnama”, no otras puses, turpmāk kopā “Puses”, ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saiknes starp Pusēm un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites, kas tās vieno, TĀ KĀ Puses piešķir īpašu nozīmi visaptverošām savstarpējām attiecībām, kā apliecināts inter alia Vjetnamas 2005. gada “Pamatplānā Vjetnamas un Eiropas Savienības attiecībām līdz 2010. gadam un ievirzēm līdz 2015. gadam”, kā arī turpmākajās diskusijās starp Pusēm, TĀ KĀ Puses uzskata, kas šis nolīgums ir daļa no to plašākām un saskanīgākām attiecībām, un ņemot vērā nolīgumus, kurus abas Puses ir noslēgušas, VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību vispārīgos principus un Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtu mērķus un principus, kā arī ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības, VĒLREIZ APLIECINOT savu cieņu pret Vjetnamas Sociālistiskās Republikas neatkarību, suverenitāti, teritoriālo integritāti un valsts vienotību, VĒLREIZ APLIECINOT savu apņemšanos ievērot labas pārvaldības principus un cīņu pret korupciju, VĒLREIZ APLIECINOT savu vēlmi sekmēt savu tautu ekonomisko un sociālo attīstību, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības principu un vides aizsardzības prasības, ŅEMOT VĒRĀ to, ka Starptautiskā Krimināltiesa ir būtisks notikums miera un starptautiskā taisnīguma jomā, kuras mērķis ir efektīvi izmeklēt vissmagākos noziegumus, kas ir nozīmīgi starptautiskajai kopienai, TĀ KĀ Pusēm ir kopīgs viedoklis, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana izraisa nopietnus draudus starptautiskajai drošībai, un tās vēlas stiprināt savu dialogu un sadarbību šajā jomā. Vienprātīgi pieņemtā Apvienoto Nāciju Drošības padomes (ANO DP) Rezolūcija 1540 apstiprina visas starptautiskās sabiedrības apņemšanos cīnīties pret masu iznīcināšanas ieroču izplatību, ATZĪSTOT vajadzību stiprināt atbruņošanos, kā arī neizplatīt ieročus saskaņā ar Pusēm piemērojamām starptautiskajām saistībām, PAUŽOT pilnu apņēmību apkarot visu veidu terorismu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp cilvēktiesībām un humanitārajām tiesībām, un izveidot efektīvu starptautisku sadarbību un instrumentus, lai nodrošinātu terorisma izskaušanu, kā arī atsaucoties uz attiecīgajām ANO DP rezolūcijām, ATZĪSTOT 1980. gada 7. marta Sadarbības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru un Taizemi – Dienvidaustrumāzijas valstu apvienības valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm – kurš 1999. gadā tika attiecināts arī uz Vjetnamu, nozīmīgumu, kā arī 1995. gada 17. jūlija Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, ATZĪSTOT, cik svarīgi ir stiprināt pašreizējās Pušu attiecības ar nolūku uzlabot to savstarpējo sadarbību un kopējo vēlmi nostiprināt, padziļināt un dažādot Pušu attiecības savstarpēji interesējošās jomās, pamatojoties uz suverenitāti, vienlīdzību, nediskrimināciju, saudzību pret dabisku vidi un abpusēju izdevīgumu; ATZĪSTOT Vjetnamas jaunattīstības valsts statusu un ņemot vērā Pušu attiecīgos attīstības līmeņus, ATZĪSTOT attīstības sadarbības vērā ņemamo nozīmi jaunattīstības valstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem, attiecībā uz šo valstu noturīgu ekonomikas izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un starptautiski atzītu attīstības mērķu, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķu, savlaicīgu un pilnīgu izpildi, ATZĪSTOT Vjetnamas panākto progresu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā un savas sociālekonomiskās attīstības stratēģijas īstenošanā, kā arī tās pašreizējo – zemu ienākumu jaunattīstības valsts – attīstības līmeni, TĀ KĀ Puses piešķir īpašu nozīmi starptautisko tirdzniecību reglamentējošiem principiem un noteikumiem, kas ir iekļauti Līgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, un vajadzībai šos principus un noteikumus piemērot pārredzami un bez diskriminācijas, ATZĪSTOT, ka tirdzniecībai ir būtiska nozīme attīstībā, un tirdzniecības atvieglojumu programmu svarīgumu, PAUŽOT pilnu apņēmību veicināt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, tostarp vides aizsardzībā, un efektīvu sadarbību klimata pārmaiņu apkarošanā, kā arī starptautiski atzītu darba standartu, kurus Puses ratificējušas, efektīvā veicināšanā un īstenošanā, UZSVEROT sadarbības nozīmību migrācijas jautājumos, APSTIPRINOT savu vēlmi, pilnībā ņemot vērā reģionālā līmenī īstenotos pasākumus, sekmēt Pušu sadarbību, kas balstīta uz kopīgām vērtībām un abpusēju izdevīgumu, IEVĒROJOT, ka šā nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām Līgumslēdzējām pusēm vai, citā gadījumā, kā Eiropas Savienības daļai saskaņā ar Protokolu (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību; tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar Protokolu (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots minētajiem līgumiem, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







I SADAĻA

BŪTĪBA UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Vispārīgi principi

1. Puses apstiprina savu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību vispārīgos principus, kā definēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķos un principos, vēlreiz apliecināts ANO Ģenerālās asamblejas 1970. gada 24. oktobra Deklarācijā par starptautisko tiesību principiem attiecībā uz draudzīgām attiecībām un sadarbību saskaņā ar ANO Statūtiem un citos attiecīgos starptautiskos līgumos, kuros pausts inter alia tiesiskuma princips un pacta sunt servanda princips; kā arī ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības, kā tas paredzēts ANO Ģenerālās asamblejas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kuros Puses ir Līgumslēdzējas puses, kas ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa.

2. Puses apstiprina savu apņemšanos turpmāk sadarboties, lai pilnībā sasniegtu starptautiski atzītos attīstības mērķus, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķus, ievērojot spēkā esošās savstarpējās starptautiskās saistības, kas Pusēm ir piemērojamas. Šis ir būtisks šā nolīguma elements. Puses arī apstiprina savas attiecīgās apņemšanās ievērot 2005. gada Eiropas Konsensu attīstības jomā, Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, kas pieņemta 2005. gada augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības programmu, kas pieņemta Trešajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, un Hanojas pamatpaziņojumu par palīdzības efektivitāti, kas pieņemts 2006. gadā ar mērķi vēl vairāk uzlabot attīstības sadarbības rezultātus, tostarp progresu attiecībā uz palīdzības atsaistīšanu un paredzamāku palīdzības mehānismu panākšanu.

3. Puses apstiprina apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, sadarboties, lai risinātu ar klimata pārmaiņām un globalizāciju saistītās problēmas, un dot savu ieguldījumu starptautiski atzītu mērķu sasniegšanai attīstības jomā, tostarp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai.

4. Puses vienojas, ka īstenojot visus sadarbības pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu, tiks ņemts vērā to attiecīgais attīstības līmenis, vajadzības un iespējas.

5. Puses apstiprina, ka tirdzniecībai ir būtiska nozīme attīstībai un ka tirdzniecības atvieglojumu programmas palīdz veicināt jaunattīstības valstu, tostarp Vjetnamas, attīstību.

6. Puses apstiprina, ka sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu būs atbilstīga to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

2. pants

Sadarbības mērķi

Lai stiprinātu savas divpusējās attiecības, Puses apņemas uzturēt visaptverošu dialogu un veicināt turpmāku savstarpējo sadarbību visās nozarēs, kurās Pusēm ir abpusējas intereses. Pušu centieni būs jo īpaši vērsti uz to, lai:

a) izveidotu sadarbību divpusējā līmenī, kā arī visos attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos un organizācijās;

b) attīstītu tirdzniecību un ieguldījumus Pušu starpā un abpusēji izdevīgā veidā;

c) izveidotu sadarbību visās ar tirdzniecību un investīcijām saistītajās savstarpējo interešu jomās, nolūkā veicināt ilgtspējīgas tirdzniecības un investīciju plūsmas, kā arī konsekventi un savstarpēji papildinoši novērst un likvidēt tirdzniecības un investīciju kavēkļus pašreizējām un turpmākām reģionālajām ES un ASEAN iniciatīvām;

d) strādātu, izmantojot attīstības sadarbību, ar mērķi izskaust nabadzību, sekmēt ilgtspējīgu attīstību, apkarot tādas jaunas problēmas kā klimata pārmaiņas un infekcijas slimības, padziļināt ekonomikas reformas un integrēties pasaules ekonomikā;

e) izveidotu sadarbību tiesu un drošības jomā, tostarp tiesiskuma un tiesiskās sadarbības, datu aizsardzības, migrācijas jomā, organizētās noziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un nelegālo narkotiku apkarošanā;

f) veicinātu sadarbību visās pārējās savstarpēju interešu jomās, tostarp cilvēktiesību jomā, ekonomikas politikā, finanšu pakalpojumu jomā, nodokļu jomā, rūpniecības politikā un mazo un vidējo uzņēmumu jomā, informācijas un sakaru tehnoloģiju jomā, zinātnē un tehnoloģiju jomā, enerģētikā, transporta nozarē, pilsētu un reģionālajā plānošanā un attīstībā, tūrisma nozarē, izglītībā un mācību jomā, kultūras jomā, klimata pārmaiņu jomā, vides un dabas resursu jomā, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, lopkopībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā, veselības jomā, statistikas jomā, darba, nodarbinātības un sociālajos jautājumos, valsts pārvaldes reformas jautājumos, asociāciju un nevalstisko organizāciju jautājumos, dabas katastrofu novēršanas un mazināšanas jomā, dzimumu līdztiesības jautājumos;

g) sekmētu abu Pušu pašreizējo un veicinātu jaunu dalību apakšreģionālās un reģionālās sadarbības programmās, kurās var piedalīties otra Puse;

h) izveidotu sadarbību masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošanai, kājnieku un vieglo ieroču nelegālās tirdzniecības apkarošanai visos tās aspektos, kara seku likvidēšanai;

i) izveidotu sadarbību terorisma apkarošanai;

j) palielinātu Pušu lomu un atpazīstamību vienai otras reģionos, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp kultūras apmaiņu, informācijas tehnoloģiju izmantošanu un izglītību;

k) veicinātu cilvēku savstarpējo saprašanos, inter alia izmantojot sadarbību starp tādām struktūrām kā ideju laboratorijas, akadēmiskās aprindas, uzņēmumi un plašsaziņas līdzekļi semināru, konferenču, jauniešu apmaiņas programmu un citu pasākumu veidā.

3. pants

Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās

1. Puses apņemas apmainīties ar viedokli un sadarboties reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijā un tās aģentūrās un organizācijās, ASEAN un ES dialogā, ASEAN Reģionālajā forumā (ARF), Āzijas un Eiropas Sanāksmē (ASEM) un Pasaules Tirdzniecības Organizācijā (PTO).

2. Puses vienojas arī veicināt sadarbību šajās jomās starp ideju laboratorijām, akadēmiskajām aprindām, nevalstiskajām organizācijām, uzņēmumiem un plašsaziņas līdzekļiem, rīkojot seminārus, konferences un citus saistītus pasākumus ar noteikumu, ka šādas sadarbības pamatā ir abpusēja piekrišana.

4. pants

Divpusēja un reģionāla sadarbība

1. Attiecībā uz katru dialoga un sadarbības nozari saskaņā ar šo nolīgumu, vienlaicīgi piešķirot atbilstīgu nozīmi jautājumiem saskaņā ar divpusēju sadarbību, Puses vienojas veikt attiecīgos pasākumus vai nu divpusējā, vai arī reģionālā līmenī, vai abos līmeņos vienlaicīgi. Izvēloties atbilstīgo sadarbības līmeni, Puses centīsies palielināt ietekmi un pastiprināt visu ieinteresēto personu iesaisti, vienlaikus pēc iespējas labāk izmantojot pieejamos resursus, ņemot vērā politiskās un institucionālās iespējas un nodrošinot saskanību ar citiem pasākumiem, kuros iesaistīta Savienība un ASEAN. Sadarbībā pēc vajadzības var ietvert atbalstu ASEAN integrācijai un kopienas veidošanai.

2. Puses var attiecīgā gadījumā izlemt piešķirt finansiālu atbalstu sadarbības pasākumiem jomās, uz kurām attiecas nolīgums vai kas ir saistītas ar to, atbilstīgi Pušu attiecīgajām finanšu procedūrām un resursiem. Ar šo sadarbību var jo īpaši atbalstīt Vjetnamas sociālekonomisko reformu īstenošanu, kā arī var ietvert spēju palielināšanas pasākumus, piemēram, mācību programmu, darbsemināru un semināru, ekspertu apmaiņas, pētījumu un citu pasākumu organizēšanu, par kuriem Puses vienojušās saskaņā ar līdzekļu devēju stratēģijām attīstības palīdzības jomā.







II SADAĻA

ATTĪSTĪBAS SADARBĪBA

5. pants

Vispārīgi principi

1. Attīstības sadarbības galvenie mērķi ir Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošana, kā arī nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība un integrācija pasaules ekonomikā. Attīstības sadarbības mērķos ņem vērā Vjetnamas sociālekonomiskās attīstības stratēģijas un programmas. Puses atzīst, ka to savstarpējā attīstības sadarbība ir nozīmīga Vjetnamas attīstības problēmu risināšanā.

2. Puses vienojas veicināt sadarbības pasākumus atbilstīgi savām procedūrām un resursiem.

6. pants

Sadarbības mērķi

Pušu attīstības sadarbības stratēģijas mērķi inter alia ir šādi:

a) panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi,

b) veicināt cilvēkresursu un sociālo attīstību,

c) veicināt institucionālās reformas un attīstību,

d) veicināt vides ilgtspējību, reģenerāciju un paraugpraksi, kā arī dabas resursu saglabāšanu,

e) novērst un risināt klimata pārmaiņu sekas,

f) atbalstīt politiku un instrumentus, kuru mērķis ir progresīva integrācija pasaules ekonomikā un tirdzniecībā.

7. pants

Sadarbības veidi

1. Katrā sadarbības nozarē atbilstīgi šai sadaļai Puses vienojas veikt pasākumus divpusējā vai reģionālā līmenī, vai arī kombinējot abus līmeņus, tostarp izmantojot trīspusēju sadarbību.

2. Pušu savstarpējās sadarbības veidi var ietvert:

a) attīstības un tehnisko palīdzību programmām un projektiem, kā Puses par to vienojušās,

b) spēju palielināšanu ar mācību kursu, darbsemināru un semināru, ekspertu apmaiņas, pētījumu un kopīgas pētniecības palīdzību Pušu starpā,

c) citu attīstības finansēšanas veidu apsvēršanu pēc vajadzības,

d) informācijas apmaiņu par paraugpraksi attiecībā uz palīdzības efektivitāti.







III SADAĻA

MIERS UN DROŠĪBA

8. pants

Masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanas apkarošana

1. Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanās gan valsts, gan nevalstisko struktūru starpā ir viens no visnopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai, vienlaikus apliecinot Pušu likumīgās tiesības pētīt, izstrādāt, izmantot, tirgoties un nodot bioloģiskās, ķīmiskās un kodoltehnoloģijas un saistītos materiālus miermīlīgiem mērķiem atbilstīgi līgumiem un konvencijām, kurās tās ir puses. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un sniegt savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valsts līmenī īstenojot savas saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un nolīgumos, kā arī citas attiecīgās starptautiskās saistības, kas Pusēm piemērojamas. Puses vienojas, ka šis noteikums ir būtiska nolīguma sastāvdaļa.

2. Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes līdzekļu izplatīšanu un sniegt šādu ieguldījumu:

a) veikt pasākumus, lai attiecīgā gadījumā parakstītu, ratificētu vai pievienotos visiem pārējiem būtiskiem starptautiskiem līgumiem un nolīgumiem, kā arī pilnībā īstenot savus attiecīgos pienākumus,

b) ņemot vērā katras Puses iespējas, izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, ar kuras palīdzību kontrolēt ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču eksportu un tranzītu, tostarp veikt masu iznīcināšanas ieroču galapatēriņa kontroli divējāda lietojuma tehnoloģijām, un nodrošināt efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem atbilstīgi ANO DP Rezolūcijai 1540, neskarot parastās un legālās importa un eksporta darbības un finanšu darījumus. Tas var ietvert palīdzības sniegšanu, tostarp iespēju palielināšanas jomā.

3. Puses vienojas veikt regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šos elementus.

9. pants

Sadarbība kājnieku un vieglo ieroču nelegālās tirdzniecības apkarošanā visos tās aspektos

1. Puses atzīst, ka kājnieku un vieglo ieroču nelikumīga ražošana, nodošana un aprite visās tās izpausmēs, tostarp šo ieroču pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšanās turpina radīt nopietnus draudus mieram un starptautiskajam drošībai, vienlaikus apliecinot Pušu likumīgās tiesības ražot, importēt un uzglabāt kājnieku un vieglos ieročus savām pašaizsardzības un drošības vajadzībām. Šajā saistībā Puses atsaucas uz ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijas 64/50 un 64/51 attiecīgo saturu.

2. Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību visās tās izpausmēs, kā nosaka spēkā esošie starptautiskie līgumi, kuros Puses ir līgumslēdzējas puses, un ANO Drošības padomes rezolūcijas, kā arī to saistības saskaņā ar citiem attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu par kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visās tās izpausmēs.

3. Puses apņemas vajadzības gadījumā izveidot dialogu, lai apmainītos ar viedokļiem un informāciju un veidotu kopīgu izpratni par jautājumiem un problēmām saistībā ar kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību, un lai uzlabotu Pušu spējas novērst, apkarot un izskaust šādu tirdzniecību.

10. pants

Sadarbība terorisma apkarošanā

Puses vēlreiz apliecina terorisma apkarošanas nozīmīgumu, pilnībā ievērojot tiesību aktus, tostarp ANO Statūtus, cilvēktiesības, bēgļu tiesības un starptautiskās humanitārās tiesības. Šajā satvarā un saskaņā ar ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju, kas ietverta ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā 60/288 un ES un ASEAN2003. gada 28. janvāra deklarācijā par sadarbību terorisma apkarošanā, Puses vienojas stiprināt sadarbību terorisma novēršanā un apslāpēšanā.

Puses to nodrošina, jo īpaši:

a) ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1373 un citu attiecīgo ANO rezolūciju pilnīgu īstenošanu, kā arī veicot pasākumus, lai ratificētu un pilnībā īstenotu starptautiskās konvencijas un instrumentus attiecībā uz terorisma apkarošanu un novēršanu;

b) Apvienotajā komitejā iedibinot regulāras apspriedes par sadarbību terorisma apkarošanā un novēršanā;

c) apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem un, ņemot vērā Pušu programmas un instrumentus, sniedzot atbalstu spēju palielināšanai terorisma apkarošanā un novēršanā;

d) apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm terorisma un musināšanas veikt terora aktus apkarošanai, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā;

e) sadarbojoties, lai padziļinātu starptautisko vienprātību par terorisma apkarošanu un tās normatīvo regulējumu, un rīkojoties, lai pēc iespējas ātrāk tiktu panākta vienošanās par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu, tādējādi papildinot pastāvošos ANO pretterorisma instrumentus;

f) veicinot sadarbību starp ANO dalībvalstīm, lai efektīvi īstenotu ANO Vispasaules pretterorisma stratēģiju;

g) apmainoties ar paarugpraksi attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību terorisma apkarošanā.

11. pants

Tiesiskā sadarbība

1. Puses vienojas sadarboties juridiskos jautājumos, stiprināt tiesiskumu un iestādes visos līmeņos tiesvedības un tiesībaizsardzības jomās.

2. Puses vienojas sadarboties, lai uzlabotu tiesu darbspējas un tiesisko sistēmu tādās jomās kā civiltiesības, civilprocesa tiesības, krimināltiesības un kriminālprocesa tiesības, kā arī iesaistīties informācijas apmaiņā par tiesiskajām sistēmām un tiesību aktiem.

3. Puses vienojas arī sadarboties starptautisko krimināltiesību jomā. Puses uzskata, ka vissmagākie noziegumi, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti un ka pret tiem efektīvi jāvēršas, veicot attiecīgus pasākumus atbilstīgajā līmenī.

4. Puses uzskata, ka Starptautiskā krimināltiesa ir progresīva un neatkarīga institūcija, kas darbojas ar mērķi nodrošināt starptautisku mieru un taisnīgumu. Puses vienojas sadarboties nolūkā stiprināt tiesisko regulējumu, kura mērķis ir novērst un sodīt vissmagākos noziegumus, par ko norūpējusies starptautiskā sabiedrība, un apsvērt iespēju pievienoties Romas statūtiem. Puses vienojas, ka dialogs un sadarbība šajā jautājumā būtu lietderīgs.







IV SADAĻA

SADARBĪBA TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU JAUTĀJUMOS

12. pants

Vispārīgi principi

1. Puses uzsāk dialogu par divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem, lai stiprinātu divpusējās tirdzniecības attiecības un attīstītu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu.

2. Puses apņemas veicināt savstarpējas tirdzniecības attīstību un dažādošanu pēc iespējas augstākā līmenī un savstarpēji izdevīgā veidā. Puses apņemas panākt uzlabotus un paredzamus pieejas nosacījumus tirgum, strādājot pie tā, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus, jo īpaši, savlaicīgi atceļot ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un tirdzniecības ierobežojumus, kā arī veicot pasākumus pārredzamības uzlabošanai, ņemot vērā to starptautisko organizāciju darbu šajā jomā, kurās abas Puses ir dalībnieces.

3. Atzīstot, ka tirdzniecībai ir neatņemama nozīme attīstībā un ka tirdzniecības preferenču shēmas, tostarp vispārējā preferenču sistēma (GSP), un īpašais un diferencētais režīms, kā noteikusi PTO, ir izrādījušies labvēlīgi jaunattīstības valstīm, Puses apņemas pastiprināt apspriedes par šo shēmu un režīmu efektīvu īstenošanu.

4. Šīs sadaļas īstenošanā Puses ņem vērā savu attiecīgo attīstības līmeni.

5. Puses viena otrai sniedz informāciju par politikas izmaiņām attiecībā uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītām jomām, piemēram, lauksaimniecības politiku, pārtikas nekaitīguma politiku, patērētāju aizsardzības politiku un vides politiku.

6. Puses veicina dialogu un sadarbību, lai attīstītu savas attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, tostarp komerciālo problēmu risināšanā un tehniskās palīdzības un spēju palielināšanas programmu nodrošināšanā, lai risinātu tirdzniecības jautājumus inter alia jomās, kuras minētas šajā sadaļā.

7. Nolūkā izmantot savu potenciālu un ekonomisko papildināmību Puses apņemas pētīt un meklēt vairāk iespēju un risinājumu, lai stiprinātu savas attiecības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, tostarp attiecīgā gadījumā sarunas par brīvās tirdzniecības un citiem abas Puses interesējošiem nolīgumiem.

13. pants

Tirdzniecības attīstība

1. Puses apņemas attīstīt, dažādot un palielināt savstarpējo tirdzniecību un uzlabot savu ražojumu konkurētspēju pašmāju, reģionālajos un starptautiskajos tirgos. Lai to panāktu, Pušu savstarpējās sadarbības mērķis ir jo īpaši stiprināt spēju palielināšanu tādās jomās kā tirdzniecības attīstības stratēģijas, tirdzniecības potenciāla optimizēšana, tostarp vispārējā preferenču sistēma, konkurētspēja, tehnoloģiju nodošanas veicināšana uzņēmumu starpā, politikas, tiesību aktu un noteikumu pārredzamība, tirgus informācija, institucionālā attīstība, kā arī reģionālo tīklu veidošana.

2. Puses pilnībā izmanto Tirdzniecības atbalsta programmu un citas papildu palīdzības programmas, lai uzlabotu tirdzniecību un ieguldījumus Pušu starpā.

14. pants

Sanitārie, fitosanitārie un dzīvnieku labturības jautājumi

1. Puses no jauna apstiprina savas pašreizējās tiesības un pienākumus saskaņā ar PTO Līgumu par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS).

2. Puses stiprina savstarpējo sadarbību un apmainās ar informāciju par likumdošanas, īstenošanas, sertifikācijas, pārbaužu un uzraudzības procedūrām attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem tirdzniecībā PTO Līguma par sanitārajiem un fitosanitārajiem jautājumiem, Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (IPPC), Pasaules dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un CODEX Alimentarius satvarā.

3. Puses vienojas arī sadarboties sanitāro un fitosanitāro pasākumu jautājumos un veicināt savstarpējo sadarbību šajā jomā, izmantojot spēju palielināšanu un tehnisko palīdzību, kas ir paredzēta konkrētām katras Puses vajadzībām un kuras mērķis ir palīdzēt tām ievērot savstarpējo tiesisko regulējumu, tostarp pārtikas nekaitīguma, augu un dzīvnieku veselības jomā, kā arī starptautisko standartu izmantošanu.

4. Puses vienojas pēc vajadzības sadarboties dzīvnieku labturības jomā, tostarp nodrošinot tehnisko palīdzību un iespēju palielināšanu, lai varētu izstrādāt dzīvnieku labturības standartus.

5. Puses izraugās kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants.

15. pants

Tirdzniecības tehniskie šķēršļi

1. Puses sekmē starptautisko standartu izmantošanu, sadarbojas un apmainās ar informāciju par standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, jo īpaši saskaņā ar PTO Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT).

2. Puses apņemas apmainīties ar informāciju par jaunu TBT jomas tiesību aktu formulēšanu pašā sākumposmā. Lai to panāktu Puses veicina visus pasākumus, kuru mērķis ir novērst atšķirības starp tām atbilstības novērtējumu un standartizācijas jomā un uzlabot konverģenci un saderību starp Pušu attiecīgajām sistēmām šajā jomā. Puses vienojas apmainīties ar viedokli un izskatīt iespējas piemērot trešo personu sertifikāciju, lai atvieglotu tirdzniecības plūsmas starp tām.

3. Sadarbība tehnisko tirdzniecības šķēršļu jomā notiek inter alia ar dialogu atbilstīgās aprindās, ar kopīgiem projektiem, tehnisko palīdzību un spēju palielināšanas programmām. Puses vajadzības gadījumā izraugās kontaktpunktus saziņai par jautājumiem, uz kuriem attiecas šis pants.

16. pants

Sadarbība muitas lietās un tirdzniecības veicināšana

1. Puses:

a) dalās pieredzē un paraugpraksē attiecībā uz importa, eksporta un citu muitas procedūru vienkāršošanu, kā arī izskata šādas vienkāršošanas iespējas,

b) nodrošina muitas un tirdzniecības veicināšanas noteikumu pārredzamību,

c) izveido sadarbību muitas jautājumos un efektīvus savstarpējās administratīvās palīdzības mehānismus,

d) cenšas panākt viedokļu konverģenci un kopīgu rīcību attiecīgo starptautisko iniciatīvu, tostarp tirdzniecības veicināšanas, kontekstā.

2. Puses pievērš īpašu uzmanību inter alia:

a) starptautiskās tirdzniecības drošības un drošuma dimensijas palielināšanai,

b) intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas efektīvākai un racionālākai kontrolei, ko veic muitas iestādes,

c) līdzsvarotas pieejas nodrošināšanai starp tirdzniecības veicināšanu un krāpšanas un nelikumību apkarošanu.

3. Neskarot citas sadarbības formas, kas paredzētas šajā nolīgumā, Puses apstiprina ieinteresētību nākotnē noslēgt protokolus par sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas jomā, izmantojot šajā nolīgumā paredzēto institucionālo satvaru.

4. Puses apņemas piesaistīt tehniskās palīdzības resursus, lai atbalstītu sadarbības īstenošanu muitas jautājumos un tirdzniecības veicināšanas noteikumus atbilstīgi šim nolīgumam.

17. pants

Ieguldījumi

Puses sekmē ieguldījumu lielāku plūsmu, attīstot pievilcīgu un stabilu vidi ieguldījumiem ar konsekventa dialoga palīdzību, kura mērķis ir uzlabot izpratni un sadarbību ieguldījumu jautājumos, izpētot administratīvos mehānismus, lai veicinātu ieguldījumu plūsmu, un veicinot stabilus, pārredzamus, atklātus noteikumus un vienlīdzīgus noteikumus Pušu ieguldītājiem.

18. pants

Konkurences politika

1. Puses uztur normatīvos aktus un iestādes konkurences jomā. Tās piemēro šos noteikumus efektīvi, nediskriminējošu un pārredzami, lai savās teritorijās stiprinātu juridisko noteiktību.

2. Šajā nolūkā Puses var iesaistīties spēju palielināšanas un citos sadarbības pasākumos konkurences jomas normatīvo aktu izstrādē un īstenošanā, ja saskaņā ar Pušu sadarbības instrumentiem un programmām tam ir pieejams finansējums.

19. pants

Pakalpojumi

Puses izveido regulāru dialogu, kas īpaši vērsts uz to, lai notiktu informācijas apmaiņa par to attiecīgo reglamentējošo vidi ar mērķi noteikt paraugpraksi, sekmētu piekļuvi otras Puses tirgum, tostarp ar e-komercijas starpniecību, veicinātu piekļuvi kapitāla un tehnoloģiju avotiem un atbalstītu tirdzniecību ar pakalpojumiem starp abiem reģioniem un trešo valstu tirgos.

20. pants

Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

1. Puses vēlreiz apliecina lielo nozīmi, ko tās piešķir intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un starptautisko saistību pilnīgai izpildei attiecībā uz šo tiesību aizsardzību, lai nodrošinātu atbilstīgu un efektīvu šo tiesību aizsardzību saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem / nolīgumiem, piemēram, Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS) un Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV), tostarp efektīvus piemērošanas līdzekļus.

2. Puses vienojas uzlabot sadarbību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un piemērošanu, tostarp atbilstīgiem līdzekļiem, lai atvieglotu otras Puses ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un reģistrāciju Pušu teritorijās, ņemot vērā starptautiskos noteikumus, praksi un notikumus šajā jomā, kā arī Pušu attiecīgās iespējas.

3. Sadarbību īsteno veidos, par kuriem Puses vienojušās, tostarp apmainoties ar informāciju un pieredzi par tādiem jautājumiem kā intelektuālā īpašuma tiesību prakse, veicināšana, izplatīšana, pilnveidošana, pārvalde, saskaņošana, aizsardzība, īstenošana un efektīva piemērošana, šo tiesību ļaunprātīgas izmantošanas novēršana un cīņa pret viltošanu un pirātismu, tostarp šo tiesību kontroles un aizsardzības organizāciju dibināšana un stiprināšana.

21. pants

Ekonomikas jomas dalībnieku lielāka līdzdalība

1. Puses veicina un atvieglo tirdzniecības un rūpniecības palātu darbību, kā arī sadarbību starp Pušu profesionālajām asociācijām nolūkā sekmēt tirdzniecību un ieguldījumus abas Puses interesējošās jomās.

2. Puses rosina dialogu starp attiecīgajām regulatīvajām struktūrām un privātā sektora dalībniekiem, lai apspriestu nesenos notikumus tirdzniecības un ieguldījumu vidē, izskatītu privātā sektora attīstības vajadzības un apmainītos ar viedokli par politikas programmām uzņēmējdarbības konkurētspējas stiprināšanai.

22. pants

Apspriešanās

Lai nodrošinātu drošību un paredzamību divpusējās tirdzniecības attiecībās, Puses vienojas savstarpēji apspriesties efektīvi un pēc iespējas ātrāk pēc kādas Puses pieprasījuma par jebkuriem nesaskaņu jautājumiem, kas var rasties attiecībā uz tirdzniecību vai ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem saskaņā ar šo sadaļu.







V SADAĻA

SADARBĪBA TIESISKUMA JOMĀ

23. pants

Organizētās noziedzības apkarošana

Puses vienojas sadarboties, lai apkarotu organizēto noziedzību, ekonomikas un finanšu noziegumus, kā arī korupciju. Šādas sadarbības mērķis jo īpaši ir īstenot un sekmēt starptautiskos standartus un dokumentus, piemēram, ANO Konvenciju cīņai pret starptautisko organizēto noziedzību un tai pievienotos protokolus, kā arī attiecīgā gadījumā ANO Pretkorupcijas konvenciju.

24. pants

Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā

1. Puses atbilstīgi Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumam vienojas par vajadzību strādāt un sadarboties, lai novērstu risku, ka tiek ļaunprātīgi izmantotas Pušu finanšu sistēmas un tiek legalizēti visu smago noziedzīgo darbību rezultātā iegūtie nelikumīgie līdzekļi.

2. Abas Puses vienojas sekmēt mācības un tehnisko palīdzību, lai izstrādātu un īstenotu noteikumus un efektīvi darbojošos mehānismus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai. Konkrēti, sadarbība paredz attiecīgas informācijas apmaiņu starp Pušu kompetentajām iestādēm saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, pamatojoties uz tādiem atbilstīgiem standartiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmušas Puses un šajā jomā aktīvi darbojošās starptautiskās iestādes, piemēram, Finanšu darījumu darba grupa (FATF).

25. pants

Sadarbība nelegālu narkotiku apkarošanas jomā

1. Puses sadarbojas, lai nodrošinātu visaptverošu un līdzsvarotu pieeju, izmantojot efektīvu rīcību un koordināciju starp kompetentajām iestādēm, tostarp no tiesībaizsardzības, muitas, veselības, tieslietu un iekšlietu nozarēm un citām būtiskām nozarēm, ar mērķi samazināt nelegālo narkotiku piedāvājumu (tostarp opija magoņu nelegālu audzēšanu un sintētisko narkotiku ražošanu), kontrabandu un pieprasījumu pēc šādām narkotikām, kā arī to ietekmi uz narkotiku lietotājiem un sabiedrību kopumā, un lai panāktu efektīvāku kontroli pār prekursoriem.

2. Puses vienojas par sadarbības līdzekļiem šo mērķu sasniegšanai. Pasākumi ir balstīti uz vispārīgi atzītiem principiem, kas atbilst attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kam Puses ir pievienojušās, Politisko deklarāciju, Īpašo deklarāciju par pamatnostādnēm pieprasījuma pēc narkotikām samazināšanai un pasākumiem starptautiskās sadarbības uzlabošanai pasaules mēroga narkotiku problēmas risināšanā, ko pieņēma 1998. gada jūnijā 20. ANO Ģenerālās asamblejas ārkārtas sesijā par narkotikām, un Politisko deklarāciju un Rīcības plānu, ko 2009. gada martā pieņēma ANO Narkotisko vielu komisijas 52. sanāksmē.

3. Pušu sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību, jo īpaši šādās jomās: valsts tiesību aktu un politikas izstrādē, valsts iestāžu un informācijas un uzraudzības centru izveidē, personāla apmācības jomā, ar narkotiku jomu saistītā pētniecībā, centienos samazināt pieprasījumu pēc narkotikām un to radīto kaitējumu, tiesu iestāžu un policijas sadarbībā, kā arī efektīvā prekursoru kontrolē saistībā ar narkotisko un psihotropo vielu nelegālu ražošanu. Puses var vienoties sadarboties arī citās jomās.

26. pants

Personas datu aizsardzība

1. Puses vienojas sadarboties, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu personas datu aizsardzības līmeni, ņemot vērā augstākos starptautiskos standartus, piemēram, tos, kas ietverti starptautiskajos instrumentos, ciktāl tie ir piemērojami Pusēm.

2. Sadarbība personas datu aizsardzības jomā var ietvert inter alia tehnisko palīdzību informācijas un speciālo zināšanu apmaiņas veidā.







VI SADAĻA

SOCIĀLEKONOMISKĀ ATTĪSTĪBA UN CITAS SADARBĪBAS JOMAS

27. pants

Sadarbība migrācijas jomā

1. Puses atkārtoti apstiprina, cik būtiski ir kopīgi centieni pārvaldīt migrācijas plūsmas starp to teritorijām. Lai stiprinātu sadarbību, Puses izveido visaptverošu dialogu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju. Migrācijas problēmas tiek iekļautas to valstu ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģijā, no kurām nāk un cauri kurām ved bēgļus, un kuras ir bēgļu galamērķis.

2. Sadarbība starp Pusēm balstās uz konkrētu vajadzību novērtējumu, kas veikts, Pusēm savstarpēji apspriežoties, un tā jāīsteno saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem Savienības un valsts tiesību aktiem. Sadarbībā galvenā uzmanība tiks pievērsta inter alia:

a) migrācijas pamatcēloņu risināšanai,

b) dalībai visaptverošā dialogā par legālo migrāciju, kura mērķis saskaņā ar abpusēju vienošanos ir izveidot mehānismus legālās migrācijas iespēju veicināšanai,

c) apmaiņai ar pieredzi un praksi attiecībā uz 1951. gada 28. jūlijā parakstītās Konvencijas par bēgļu statusu un tās 1967. gada 31. janvārī parakstītā protokola noteikumu, jo īpaši “neizraidīšanas” un “brīvprātīgas repatriācijas” principu, ievērošanu un īstenošanu,

d) noteikumiem par uzņemšanu, kā arī uzņemto personu tiesībām un statusam, taisnīgai attieksmei pret likumīgi dzīvojošiem ārvalstniekiem, un viņu integrācijai, izglītībai un mācībām, pasākumiem pret rasismu un ksenofobiju;

e) efektīvas un preventīvas politikas izstrādei pret nelegālo imigrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, tostarp metožu izstrādei cilvēku kontrabandistu un tirgoņu tīklu apkarošanai, un lai aizsargātu šādas tirdzniecības upurus;

f) kādas valsts teritorijā nelegāli dzīvojošu personu repatriācijai humānos un cilvēka cienīgos apstākļos, tostarp šo personu labprātīgas atgriešanās veicināšanai, un šo personu atpakaļuzņemšanai atbilstīgi 3. punktam,

g) jautājumiem, kas atzīti par abas Puses interesējošiem vīzu un ceļošanas dokumentu drošības jomā,

h) jautājumiem, kas atzīti par abas Puses interesējošiem robežkontroles jomā,

i) tehnisko un cilvēkresursu iespēju palielināšanai.

3. Saskaņā ar sadarbību, lai novērstu un kontrolētu nelegālu imigrāciju, un neskarot vajadzību aizsargāt cilvēku tirdzniecības upurus, Puses turpmāk vienojas:

a) tiklīdz Vjetnamas kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai attiecīgajiem spēkā esošajiem nolīgumiem ir noteikušas atpakaļ uzņemamās personas Vjetnamas valstspiederību, Vjetnama pēc dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma bez nepamatotas kavēšanās uzņem atpakaļ jebkuru savu valstspiederīgo, kas nelegāli uzturas dalībvalsts teritorijā,

b) tiklīdz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai attiecīgajiem spēkā esošajiem nolīgumiem ir noteikušas atpakaļ uzņemamās personas valstspiederību, katra dalībvalsts pēc Vjetnamas kompetento iestāžu pieprasījuma bez nepamatotas kavēšanās uzņem atpakaļ jebkuru savu valstspiederīgo, kas nelegāli uzturas Vjetnamas teritorijā.

Puses nodrošina saviem valstspiederīgajiem atbilstīgus šādiem mērķiem paredzētus personu apliecinošus dokumentus. Ja atpakaļ uzņemamajai personai nav nekādu dokumentu vai citu pierādījumu par personas valstspiederību, attiecīgās dalībvalsts vai Vjetnamas kompetentās iestādes pēc Vjetnamas vai attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma rīko personas interviju, lai noteiktu tās valstspiederību.

4. Ņemot vērā Pušu attiecīgos tiesību aktus un procedūras, Puses uzlabos savu sadarbību atpakaļuzņemšanas jautājumos ar mērķi pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ņemot vērā savstarpējo vienošanos, risināt sarunas par nolīgumu starp ES un Vjetnamu par savu attiecīgo pilsoņu atpakaļuzņemšanu.

28. pants

Izglītība un apmācība

1. Puses vienojas veicināt tādu sadarbību izglītības un mācību jomā, kas pienācīgi ņem vērā Pušu daudzveidību, lai stiprinātu savstarpējo izpratni un vienotos veicināt informētību par izglītības iespējām ES un Vjetnamā.

2. Turklāt Puses var likt uzsvaru uz pasākumiem, kas paredzēti, lai veidotu saites starp Pušu augstākās izglītības iestādēm un specializētajām aģentūrām un rosinātu apmaiņu ar informāciju, zinātību, studentiem, ekspertiem un tehniskajiem resursiem, izmantojot iespējas, ko piedāvā Savienības programmas Dienvidaustrumāzijā izglītības un mācību jomā, kā arī pieredzi, ko abas Puses ieguvušas šajā jomā.

3. Abas Puses vienojas arī sekmēt attiecīgo programmu īstenošanu augstākās izglītības jomā, piemēram, Erasmus Mundus programmu un konferenču tulku mācību programmas, kā arī rosināt izglītības iestādes ES un Vjetnamā sadarboties kopīgās zinātniskā grāda un pētniecības programmās ar mērķi veicināt akadēmisko sadarbību un mobilitāti.

4. Puses turklāt vienojas uzsākt dialogu par savstarpēji interesējošiem jautājumiem, kas saistīti ar augstākās izglītības, tehniskās un arodapmācības sistēmas modernizāciju, kurā īpaši varētu ietvert tehniskās palīdzības pasākumus, kuru mērķis inter alia ir uzlabot kvalifikāciju struktūru un kvalitātes nodrošināšanu.

29. pants

Veselība

1. Puses vienojas sadarboties veselības aizsardzības nozarē ar mērķi uzlabot veselības nosacījumus un sociālo labklājību, jo īpaši, stiprinot veselības aizsardzības sistēmu, tostarp veselības aprūpi un veselības apdrošināšanu.

2. Sadarbību īsteno galvenokārt attiecībā uz:

a) programmām, kuru mērķis ir stiprināt veselības aizsardzības nozari, tostarp uzlabot veselības aizsardzības sistēmas, veselības pakalpojumus un veselības nosacījumus, kā arī sociālo labklājību,

b) kopīgiem pasākumiem epidemioloģijas jomā, tostarp sadarbību tādu epidēmiju kā putnu un pandēmiskā gripa, kā arī citu nozīmīgu infekcijas slimību savlaicīgā profilaksē un kontrolē,

c) starptautiskiem nolīgumiem veselības aizsardzības jomā, jo īpaši Vispārējo konvenciju par tabakas kontroli un Starptautiskajiem veselības noteikumiem,

d) pārtikas nekaitīguma standartiem, tostarp pārtikas importa automātiskās kontroles tīklu, kā paredzēts 14. pantā,

e) apmaiņu ar informāciju, pieredzi par farmācijas un medicīniskā aprīkojuma politiku un noteikumiem saskaņā ar savstarpējo vienošanos,

f) slimību, kas nav lipīgas, profilaksi un kontroli, izmantojot informācijas un paraugprakses apmaiņu, sekmējot veselīgu dzīvesveidu, pievēršoties galvenajiem veselību noteicošajiem faktoriem, kā arī šo slimību uzraudzībai un pārvaldībai.

3. Puses atzīst to, cik svarīgi ir vēl vairāk modernizēt veselības aizsardzības nozari, un vienojas veicināt spēju palielināšanu un tehnisko palīdzību veselības aizsardzības nozarē.

30. pants

Vide un dabas resursi

1. Puses vienojas par nepieciešamību saglabāt un ilgtspējīgā veidā apsaimniekot dabas resursus un bioloģisko daudzveidību kā pamatu pašreizējo un nākamo paaudžu attīstībai.

2. Puses vienojas, ka sadarbībai šajā jomā ir jāveicina vides saglabāšana un uzlabošana ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību rezultātus ņem vērā visos pasākumos, ko veic Puses saskaņā ar šo nolīgumu.

3. Puses vienojas sadarboties, lai stiprinātu abpusējo atbalstu vides politikas jomā un veicinātu ar vidi saistītu apsvērumu iekļaušanu visās sadarbības jomās.

4. Puses apņemas turpināt un stiprināt savu sadarbību jo īpaši attiecībā uz:

a) Pušu aktīvas līdzdalības veicināšanu, lai īstenotu daudzpusējos nolīgumus vides jomā, kuros tās ir puses, tostarp Bāzeles konvenciju, Stokholmas konvenciju un Roterdamas konvenciju,

b) informētības veicināšanu par vides jautājumiem un vietējā līmeņa līdzdalības uzlabošanu, tostarp pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu līdzdalības veicināšanu vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības pasākumos,

c) videi nekaitīgu tehnoloģiju, izstrādājumu un pakalpojumu popularizēšanu un ieviešanu, tostarp izmantojot reglamentējošus un uz tirgu balstītus instrumentus,

d) atkritumu, tostarp bīstamo atkritumu un ozona slāni noārdošu vielu, nelegālas pārrobežu transportēšanas novēršanu,

e) apkārtējā gaisa kvalitātes uzlabošanu, atkritumu apsaimniekošanu videi nekaitīgā veidā, ķīmisko vielu drošību, ilgtspējīgu un integrētu ūdens resursu apsaimniekošanu un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas veicināšanu,

f) mežu ilgtspējīgu attīstību un aizsardzību, tostarp mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, mežu sertificēšanu, pasākumiem nelegālas mežu izciršanas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanai, kā arī mežsaimniecības attīstības integrēšanu vietējo kopienu attīstībā,

g) nacionālo parku efektīvu pārvaldību un bioloģiskās daudzveidības teritoriju un trauslu ekosistēmu atzīšanu un saglabāšanu, pienācīgi ņemot vērā to vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu intereses, kuri dzīvo šajās teritorijās vai tuvu tām,

h) piekrastes un jūras vides aizsardzību un saglabāšanu, veicinot jūras resursu efektīvu apsaimniekošanu, lai panāktu ilgtspējīgu jūrniecības attīstību,

i) augsnes aizsardzību, augsnes funkciju saglabāšanu un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu,

j) zemes apsaimniekošanas spēju uzlabošanu, pārredzamām ekonomikas darbībām ar zemi un nekustamā īpašuma tirgus pareizu darbību, pamatojoties uz zemes ilgtspējīgas apsaimniekošanas principu un taisnīgām tiesībām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu gan efektīvu izmantošanu, gan vides aizsardzību ilgtspējīgas attīstības panākšanai.

5. Šajos nolūkos Pušu mērķis ir stiprināt sadarbību, izmantojot divpusējus un daudzpusējus satvarus, tostarp tehniskās palīdzības programmas, lai veicinātu videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādi, nodošanu un izmantošanu, kā arī iniciatīvas un partnerības pasākumus, kuru pamatā ir savstarpēja ieguvuma princips, lai priekšlaicīgi īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķus.

31. pants

Sadarbība klimata pārmaiņu jomā

1. Puses vienojas sadarboties, lai paātrinātu cīņu pret klimata pārmaiņām un to ietekmi uz vides degradāciju un nabadzību, sekmēt politiku, kas palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajām sekām, jo īpaši jūras līmeņa pieaugumam, kā arī orientēt savas tautsaimniecības uz ilgtspējīgu izaugsmi ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

2. Sadarbības mērķi ir šādi:

a) apkarot klimata pārmaiņas ar vispārējo mērķi pāriet uz zemu oglekļa emisiju tautsaimniecību, kas ir droša un ilgtspējīga, izmantojot konkrētus seku mazināšanas pasākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) principiem,

b) uzlabot Pušu tautsaimniecību rezultātus enerģētikas jomā, veicinot energoefektivitāti, enerģijas taupīšanu, kā arī drošas un ilgtspējīgas atjaunojamas enerģijas izmantošanu, un virzīties uz klimatam nekaitīgu ražošanu, kas palīdz likt pamatus ekoloģiskas enerģijas revolūcijai,

c) veicināt ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļus savās tautsaimniecībās, tādējādi palīdzot mazināt spiedienu uz ekosistēmām, tostarp augsni un klimatu,

d) pielāgoties nenovēršamajām un nelabvēlīgajām klimata pārmaiņu sekām, tostarp integrēt pielāgošanās pasākumus Pušu izaugsmes un attīstības stratēģijās un plānošanā visās nozarēs un visos līmeņos.

3. Lai panāktu 2. punktā izklāstītos mērķus, Puses:

a) intensificē politikas dialogu un sadarbību tehniskajā līmenī,

b) veicina sadarbību attiecībā uz pētniecības un izstrādes darbībām un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijām,

c) stiprina sadarbību attiecībā uz valstij atbilstīgiem mazināšanas pasākumiem, zemu oglekļa emisiju izaugsmes plāniem, valsts programmām par pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu,

d) uzlabo spēju palielināšanu un stiprina iestādes, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmas,

e) veicina informētību, jo īpaši visneaizsargātāko iedzīvotāju vidū un to iedzīvotāju vidū, kas dzīvo neaizsargātos apvidos, un sekmē vietējo kopienu līdzdalību klimata pārmaiņu risināšanā.

32. pants

Lauksaimniecība, mežsaimniecība, lopkopība, zivsaimniecība un lauku attīstība

1. Puses vienojas uzlabot sadarbību, tostarp, izmantojot pastiprinātu dialogu un pieredzes apmaiņu, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, lopkopībā, zivsaimniecībā un lauku attīstībā, jo īpaši šādās jomās:

a) lauksaimniecības politika un lauksaimniecības vispārīgās starptautiskās perspektīvas,

b) augu, dzīvnieku un to produktu tirdzniecības atvieglošana starp Pusēm un tirgus attīstība un veicināšana,

c) attīstības politika lauku apvidos,

d) kvalitātes politika attiecībā uz augu, dzīvnieku un ūdensvalsts izcelsmes produktiem un jo īpaši saistībā ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un bioloģisko ražošanu, kvalitatīvu produktu, jo īpaši bioloģisko produktu un produktu ar noteiktu ģeogrāfisko izcelsmi, tirdzniecību (marķēšana, sertificēšana un kontrole),

e) dzīvnieku labturība,

f) ilgtspējīgas un videi nekaitīgas lauksaimniecības attīstība un biotehnoloģiju nodošana,

g) ilgtspējīgas un atbildīgas ilgtermiņa jūrniecības un zivsaimniecības politikas atbalstīšana, tostarp piekrastes un jūras resursu saglabāšana un apsaimniekošana,

h) pasākumu veicināšana, lai, izmantojot Meža tiesību aktu īstenošanas, mežu pārvaldības un tirdzniecības dokumentu (FLEGT) un Brīvprātīgo partnerības nolīgumu (VPA), novērstu un apkarotu nelegālas, nereģistrētas un nereglamentētas zvejas praksi, mežu nelegālu izciršanu un tirdzniecību ar mežsaimniecības produktiem,

i) iedzimtības izpēte, dzīvnieku un augu šķirņu selekcija, tostarp augstas kvalitātes mājlopu uzlabošana, kā arī pētniecība par barību un uzturu zemes un ūdens dzīvniekiem,

j) klimata pārmaiņu nelabvēlīgo seku mazināšana attiecībā uz lauksaimniecības ražošanu un nabadzības samazināšanu attālos un lauku apvidos,

k) mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas atbalstīšana un veicināšana, tostarp pielāgošanās klimata pārmaiņām un nelabvēlīgo seku mazināšana.

2. Puses vienojas izskatīt tehniskās palīdzības iespējas attiecībā uz augu un dzīvnieku produktiem, tostarp dzīvnieku un augu ražīguma un produktu kvalitātes uzlabošanā un citās jomās, un turpmāk vienojas apsvērt spēju palielināšanas programmas, kuru mērķis ir palielināt pārvaldes spējas šajā jomā.

33. pants

Sadarbība dzimumu līdztiesības jautājumos

1. Puses sadarbojas, lai stiprinātu ar dzimumu saistīto politiku un programmas, kā arī palielinātu institucionālo un administratīvo spēju, un atbalstītu valsts stratēģiju īstenošanu dzimumu līdztiesības, tostarp sieviešu tiesību un iespēju jomā, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesīgu līdzdalību visās ekonomiskās, kultūras, politiskās un sociālās dzīves jomās. Konkrēti, sadarbība tiek vērsta uz to, lai sievietēm nodrošinātu pieeju vajadzīgajiem resursiem, lai pilnībā varētu izmantot viņu pamattiesības.

2. Puses veicina atbilstīgas sistēmas izveidi, lai:

a) nodrošinātu, ka ar dzimumu saistītie jautājumi tiek atbilstīgi ietverti visās attīstības stratēģijās, politikā un programmās,

b) apmainītos ar pieredzi un modeļiem dzimumu līdztiesības veicināšanai, kā arī sekmētu pozitīvu pasākumu veikšanu sieviešu labā.

34. pants

Sadarbība kara seku likvidēšanā

Puses atzīst sadarbības nozīmību, lai iznīcinātu mīnas, spridzekļus un citu nesprāgušu munīciju un ievērotu starptautiskos līgumus, kuru puses tās ir, ņemot vērā citus attiecīgos starptautiskos instrumentus. Tādējādi Puses vienojas sadarboties, izmantojot:

a) pieredzes apmaiņu un dialogu, pārvaldības spēju uzlabošanu, ekspertu, pētnieku un speciālistu apmācību, tostarp palīdzību spēju palielināšanai, ievērojot Pušu pašmāju procedūras iepriekš minēto jautājumu risināšanai,

b) komunikāciju un izglītību par spridzekļu un mīnu izraisītu nelaimes gadījumu novēršanu, spridzekļu un mīnu upuru rehabilitāciju un integrēšanu atpakaļ kopienā.

35. pants

Sadarbība cilvēktiesību jomā

1. Puses vienojas sadarboties, lai sekmētu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību, tostarp attiecībā uz to starptautisko cilvēktiesību instrumentu īstenošanu, kuriem tās ir pievienojušās.

Šim mērķim tiks nodrošināta tehniskā palīdzība.

2. Šāda sadarbība var ietvert:

a) cilvēktiesību veicināšanu un izglītību,

b) ar cilvēktiesībām saistītu iestāžu stiprināšanu,

c) pašreizējā cilvēktiesību dialoga stiprināšanu,

d) sadarbības stiprināšanu ANO ar cilvēktiesībām saistītajās institūcijās.

36. pants

Valsts pārvaldes reforma

Pamatojoties uz konkrētu vajadzību novērtējumu, ko veic, savstarpēji apspriežoties, Puses vienojas sadarboties, lai pārstrukturētu un uzlabotu savas valsts pārvaldes efektivitāti, inter alia:

a) uzlabojot organizatorisko efektivitāti, tostarp decentralizāciju,

b) uzlabojot iestāžu efektivitāti pakalpojumu sniegšanā,

c) uzlabojot publisko finanšu pārvaldību un atbildību saskaņā ar Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem,

d) uzlabojot tiesisko un institucionālo struktūru,

e) palielinot spējas politikas izstrādei un īstenošanai (publisko pakalpojumu sniegšana, budžeta sastādīšana un izpilde, korupcijas novēršana),

f) palielinot tiesībaizsardzības mehānismu un aģentūru spējas,

g) reformējot valsts dienestu, aģentūras un administratīvās procedūras,

h) palielinot spējas valsts pārvaldes modernizēšanai.

37. pants

Asociācijas un nevalstiskās organizācijas

1. Puses atzīst asociāciju un nevalstisko organizāciju, tostarp sociālo partneru, nozīmi un potenciālo ieguldījumu šajā nolīgumā paredzētajā sadarbības procesā.

2. Saskaņā ar demokrātijas principiem un katras Puses juridiskajiem un administratīvajiem noteikumiem organizētas asociācijas un nevalstiskās organizācijas var:

a) piedalīties politikas veidošanas procesā,

b) būt informētas par apspriedēm par attīstības un sadarbības stratēģijām un nozaru politiku, īpaši jomās, kas uz tām attiecas, to skaitā visos izstrādes procesa posmos, un piedalīties šādās apspriedēs,

c) saņemt finanšu resursus, ciktāl to atļauj katras Puses iekšējie noteikumi, un atbalstu spēju palielināšanai nozīmīgās jomās,

d) piedalīties sadarbības programmu īstenošanā jomās, kas uz tām attiecas.

38. pants

Kultūra

1. Puses vienojas veicināt daudzpusēju kultūras sadarbību, kurā pienācīgi ņemta vērā to daudzveidība, lai palielinātu savstarpējo izpratni un zināšanas par abu Pušu attiecīgajām kultūrām.

2. Puses cenšas veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu kultūras apmaiņu un īstenotu kopīgas iniciatīvas dažādās kultūras jomās, tostarp sadarbību kultūras mantojuma saglabāšanā, ievērojot kultūras daudzveidību. Šajā saistībā Puses vienojas turpināt sadarboties Āzijas un Eiropas Sanāksmē (ASEM), atbalstot Āzijas un Eiropas fonda (ASEF) darbības. Tāpēc Puses atbalsta un veicina ilgtermiņa partnerību un sadarbības pasākumus Pušu kultūras iestāžu starpā.

3. Puses vienojas apspriesties un sadarboties attiecīgajos starptautiskajos forumos, piemēram, UNESCO, lai sasniegtu kopīgus mērķus un veicinātu kultūru daudzveidību, kā arī kultūras mantojuma aizsardzību. Šajā saistībā Puses vienojas sekmēt ratifikāciju un stiprināt sadarbību, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas tika pieņemta 2005. gada 20. oktobrī, liekot uzsvaru uz politikas dialogu, kultūras integrēšanu ilgtspējīgā attīstībā un nabadzības samazināšanā, lai sekmētu dinamiska kultūras sektora veidošanos, veicinot ar kultūru saistītu nozaru attīstību. Puses turpina centienus rosināt citas valstis ratificēt minēto konvenciju.

39. pants

Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā

1. Puses vienojas stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību savstarpēju interešu jomās, to skaitā rūpniecībā, enerģētikā, transporta jomā, vides, jo īpaši klimata pārmaiņu un dabas resursu apsaimniekošanas (piem., zivsaimniecības, mežsaimniecības un lauku attīstības) jomā, lauksaimniecībā un pārtikas nodrošinājuma jomā, biotehnoloģiju jomā, kā arī cilvēku un dzīvnieku veselības jomā, ņemot vērā Pušu attiecīgo politiku un sadarbības programmas.

2. Šādas sadarbības mērķi inter alia ir:

a) veicināt apmaiņu ar zinātnisko un tehnoloģisko informāciju un zinātību, tostarp par politikas un programmu īstenošanu,

b) sekmēt noturīgas attiecības un pētniecības partnerības starp zinātniskajām kopienām, pētniecības centriem, universitātēm un ražotājiem,

c) veicināt cilvēkresursu apmācību zinātnes un tehnoloģiju jomā,

d) stiprināt zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu pielietošanu ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un dzīves kvalitātes uzlabošanā.

3. Sadarbība notiek šādā veidā:

a) kopīgi pētniecības un izstrādes projekti un programmas,

b) informācijas, zināšanu un pieredzes apmaiņa, rīkojot kopīgus zinātniskus seminārus un darbseminārus, sanāksmes, simpozijus un konferences,

c) zinātnieku, jaunāko pētnieku apmācība un apmaiņa, izmantojot starptautiskas mobilitātes un apmaiņas programmas, nodrošinot pētniecības rezultātu, mācību un labākās prakses maksimālu izplatīšanu,

d) citi veidi, par kuriem Puses savstarpēji vienojušās.

4. Šajā sadarbībā Puses atbalsta savu attiecīgo augstāko izglītības iestāžu, pētniecības centru un ražojošo nozaru, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību. Sadarbības pasākumu pamatā vajadzētu būt savstarpīguma, taisnīgas attieksmes un abpusēja izdevīguma principiem, un tiem būtu jānodrošina atbilstīga intelektuālā īpašuma aizsardzība.

5. Sadarbībā īpašas prioritātes tiek veltītas inter alia šādām jomām:

a) piekļuves veicināšana un atvieglošana īpašām pētniecības iespējām pētnieku apmaiņai un apmācībai,

b) pētniecības un izstrādes integrēšanas veicināšana ieguldījumu un oficiālās attīstības sadarbības programmās / projektos.

6. Puses apņemas mobilizēt finanšu avotus, lai atbalstītu zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības pasākumu īstenošanu atbilstīgi šim nolīgumam un savu iespēju robežās.

7. Puses vienojas pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētību par iespējām, ko sniedz attiecīgās sadarbības programmas zinātnes un tehnoloģiju jomā.

40. pants

Sadarbība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā

1. Atzīstot, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) ir būtiska mūsdienu pasaules sastāvdaļa un ka tām ir vitāli svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses vienojas apmainīties ar viedokli par savu politiku šajā jomā, lai veicinātu ekonomikas un sociālo attīstību.

2. Sadarbība šajā jomā inter alia īpaši ietver:

a) dialoga veicināšanu par IKT attīstības dažādajiem aspektiem,

b) IKT spēju palielināšanu, tostarp cilvēkresursu attīstību,

c) Pušu un Dienvidaustrumāzijas tīklu un pakalpojumu savstarpējo savienojamību un savietojamību,

d) jaunu IKT standartizāciju un izplatīšanu,

e) sadarbības veicināšanu pētniecības un izstrādes jomā starp Pusēm IKT nozarē,

f) IKT drošības jautājumus / aspektus, kā arī kibernoziedzības apkarošanu,

g) telekomunikāciju, tostarp radio aparatūras atbilstības novērtējumu,

h) sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu par informācijas tehnoloģiju ieviešanu visā sabiedrībā un publiskajā pārvaldē,

i) sadarbības veicināšanu starp Pušu attiecīgajām iestādēm un aģentiem audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu nozarē,

j) turpmākas sadarbības veicināšanu starp Pušu IKT uzņēmumiem, tostarp tehnoloģiju nodošanu.

41. pants

Transports

1. Puses vienojas vēl vairāk pastiprināt sadarbību attiecīgajās transporta politikas jomās, lai uzlabotu un paplašinātu ieguldījumu iespējas, uzlabotu preču un pasažieru pārvadājumus, veicinātu jūras transporta un aviācijas drošumu un drošību, jo īpaši saistībā ar meklēšanas un glābšanas operācijām, pirātisma apkarošanu, kā arī sekmētu plašāku normatīvo konverģenci, samazinot transporta ietekmi uz vidi, un palielinātu Pušu transporta sistēmu efektivitāti.

2. Pušu sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt:

a) informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgo transporta politiku un praksi, jo īpaši attiecībā uz pilsētu, lauku, jūras un gaisa transportu, pilsētu transporta plānošanu, transporta loģistiku, sabiedriskā transporta attīstību un vairākveidu transporta tīklu savstarpējo savienojamību un savietojamību,

b) informācijas apmaiņu par Eiropas Globālo satelītnavigācijas sistēmu (Galileo), izmantojot atbilstīgus divpusējos instrumentus un pievēršot uzmanību abas Puses interesējošiem regulatīvajiem, rūpniecības un tirgus attīstības jautājumiem,

c) kopīgu rīcību gaisa transporta pakalpojumu jomā, inter alia īstenojot pastāvošos nolīgumus, izskatot iespējas attiecību, kā arī tehniskās un normatīvās sadarbības tālākai attīstībai tādās jomās kā aviācijas drošums, aviācijas drošība un gaisa satiksmes pārvaldība, lai atbalstītu normatīvo konverģenci un uzņēmējdarbības šķēršļu likvidēšanu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Puses izpētīs uzlabotas sadarbības iespējas civilās aviācijas jomā,

d) dialogu jūras transporta pakalpojumu jomā, kura mērķis ir panākt neierobežotu piekļuvi starptautiskajam jūras tirgum un uz komerciāliem apsvērumiem balstītai tirdzniecībai, apņemšanos pakāpeniski atteikties no pastāvošajām kravas nodroses shēmām, atturēšanos no kravas dalīšanas noteikumu iekļaušanas, valsts režīma un vislielākā labvēlības režīma noteikumu ieviešanu jūras transporta pakalpojumos, tostarp palīgpakalpojumos, par piekļuvi palīgpakalpojumiem un ostu pakalpojumiem kuģiem, ko ekspluatē otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, un jautājumiem saistībā ar transporta pakalpojumiem “no durvīm līdz durvīm”,

e) drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu īstenošanu, īpaši attiecībā uz jūras un gaisa transportu, atbilstīgi attiecīgām starptautiskām konvencijām, tostarp sadarbību atbilstīgos starptautiskos forumos, ar mērķi nodrošināt labāku starptautisko noteikumu ievērošanu. Šajā nolūkā Puses sekmēs tehnisko sadarbību un palīdzību jautājumos, kas ir saistīti ar transporta drošumu, to skaitā meklēšanas un glābšanas operācijas, nelaimes gadījumu izmeklēšanu.

42. pants

Enerģētika

1. Puses vienojas uzlabot sadarbību enerģētikas nozarē, lai:

a) dažādotu energoresursu piegādes ar mērķi uzlabot energoapgādes drošību un izstrādātu jaunus, inovatīvus un atjaunojamus enerģijas veidus, to skaitā ilgtspējīgu biodegvielu un biomasu atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem katrā valstī, vēja un saules enerģiju, kā arī hidroelektroenerģijas ražošanu, atbalstu attiecīgas politikas izstrādei, lai radītu ieguldījumiem labvēlīgus apstākļus, vienlīdzīgus nosacījumus atjaunojamajai enerģijai un integrāciju attiecīgajās politikas jomās,

b) panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un galapatēriņā,

c) veicinātu tehnoloģiju nodošanu, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ražot un izmantot enerģiju,

d) uzlabotu spēju palielināšanu un veicinātu ieguldījumus šajā jomā, pamatojoties uz pārredzamiem un nediskriminējošiem tirdzniecības noteikumiem,

e) pievērstos saiknēm starp pieejamām enerģijas pakalpojumu cenām un ilgtspējīgu attīstību.

2. Šajā nolūkā Puses vienojas sekmēt kontaktus un kopīgu pētniecību, kā arī uzlabot tehnisko palīdzību un spēju palielināšanas projektus, izmantojot atbilstīgus reģionālos forumus par tīru ražošanu un vides aizsardzību, kas abām Pusēm ir savstarpēji izdevīgi. Abas Puses izskatīs citas iespējas, kā uzlabot sadarbību kodoldrošuma un kodoldrošības jomā saskaņā ar savu spēkā esošo tiesisko regulējumu un politikas jomām.

43. pants

Tūrisms

1. Ņemot vērā Pasaules Tūrisma organizācijas Pasaules Tūrisma ētikas kodeksu un ilgtspējības principus, kuru pamatā ir “Vietējās darba kārtības 21 process”, Puses veic pasākumus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un izveidotu paraugpraksi, tādējādi nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību.

2. Puses vienojas attīstīt sadarbību inter alia šādās jomās:

a) dabas un kultūras mantojuma potenciāla nodrošināšana un palielināšana,

b) tūrisma nelabvēlīgās ietekmes mazināšana,

c) tūrisma nozares pozitīvā ieguldījuma vietējo kopienu ilgtspējīgā attīstībā uzlabošana, inter alia attīstot ekotūrismu un kultūras tūrismu, vienlaikus ievērojot vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu integritāti un intereses,

d) tehniskā palīdzība un spēju palielināšana, tostarp mācību programmas politikas veidotājiem un tūrisma pārvaldītājiem,

e) divpusējas sadarbības, tostarp mācību, turpmākas attīstības veicināšana tūrisma nozarē, tostarp ar abu Pušu ceļojumu rīkotāju un ceļojumu aģentu starpniecību.

44. pants

Rūpniecības politika un MVU sadarbība

Puses, ņemot vērā to attiecīgo ekonomikas politiku un mērķus, vienojas veicināt rūpniecības politikas sadarbību visās jomās, kas tiek uzskatītas par piemērotām, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju, inter alia izmantojot:

a) informācijas un pieredzes apmaiņu par tiesiskā regulējuma un citu nosacījumu radīšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai uzlabotu to konkurētspēju,

b) kontaktu un apmaiņas veicināšanu starp uzņēmējiem, rosinot kopējus ieguldījumus un kopuzņēmumu uzsākšanu, un informācijas tīklus, īpaši izmantojot pašreizējās Savienības horizontālās programmas, konkrēti, stimulējot humanitāro un materiālo tehnoloģiju, tostarp jaunu un progresīvu tehnoloģiju, nodošanu starp partneriem,

c) informācijas sniegšanu, inovāciju veicināšanu un paraugprakses apmaiņu saistībā ar piekļuvi finansējumam un tirgum, tostarp revīzijas un grāmatvedības pakalpojumiem, īpaši mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem,

d) attiecīgo darbību, ko iedibinājuši Pušu privātie sektori un uzņēmējdarbības asociācijas, veicināšanu un atbalstu tām,

e) uzņēmējdarbības sociālās atbildības sekmēšanu un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses, tostarp ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, veicināšanu. Šo sadarbību papildina ar patērētāju perspektīvu, piemēram, par produktu informāciju un patērētāja nozīmi tirgū,

f) kopīgu izpētes projektu veikšanu, tehnisko palīdzību un sadarbību darbā ar standartiem, tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtējuma procedūrām atsevišķos rūpniecības apgabalos, ņemot vērā panākto savstarpējo vienošanos.

45. pants

Ekonomikas politikas dialogs

Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu informācijas apmaiņu par to attiecīgajām ekonomikas tendencēm un politiku, kā arī, lai dalītos pieredzē par ekonomikas politikas koordināciju saistībā ar reģionālo ekonomisko sadarbību un integrāciju, izmantojot pastāvošos divpusējos un daudzpusējos mehānismus abas Puses interesējošās jomās, tostarp informācijas apmaiņu par valsts īpašumā esošu uzņēmumu reformu un denacionalizāciju atbilstīgi Pušu normatīvajiem aktiem.

46. pants

Sadarbība nodokļu jautājumos

1. Nolūkā stiprināt un attīstīt ekonomiskās darbības, vienlaikus ņemot vērā vajadzību izstrādāt atbilstīgu regulatīvo un administratīvo satvaru, Puses apņemas ievērot labu pārvaldību nodokļu jomā un īstenot pārredzamības un informācijas apmaiņas principus saskaņā ar dalībvalstu un Vjetnamas divpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā. Turklāt Puses vienojas stiprināt savstarpēju pieredzes apmaiņu, dialogu un sadarbību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un citām kaitīgām darbībām nodokļu jomā.

2. Puses vienojas stiprināt sadarbību nodokļu jomā ar mērķi uzlabot savu normatīvo un administratīvo spēju, izmantojot inter alia pieredzes apmaiņu un tehnisko palīdzību.

3. Puses rosina dalībvalstu un Vjetnamas divpusējo nodokļu jomas nolīgumu efektīvu īstenošanu un atbalsta jaunu šādu nolīgumu apsvēršanu nākotnē.

47. pants

Sadarbība finanšu pakalpojumu jomā

Puses vienojas uzturēt dialogu jo īpaši ar mērķi apmainīties ar informāciju un pieredzi par to attiecīgo normatīvo vidi un stiprināt sadarbību nolūkā uzlabot grāmatvedības, revīziju, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku, apdrošināšanas un citās finanšu nozares jomās, tostarp izmantojot spēju palielināšanas programmas abpusēji interesējošās jomās.

48. pants

Sadarbība dabas katastrofu novēršanas un mazināšanas jomā

1. Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un efektīvi reaģētu uz dabas katastrofām ar mērķi pēc iespējas samazināt dzīvību, īpašuma, dabas resursu, vides un kultūras mantojuma zaudējumus un iekļautu katastrofu riska samazināšanu visās intervences nozarēs un jomās valsts un vietējā līmenī.

2. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Puses vienojas:

a) dalīties informācijā par dabas katastrofu novērošanu, novērtēšanu, prognozēšanu un savlaicīgu brīdināšanu par tām,

b) uzlabot iespējas, apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi dabas katastrofu novēršanā un mazināšanā,

c) atbalstīt viena otru to tehnoloģiju, specializētā aprīkojuma un materiālu jomā, kas vajadzīgi katastrofu pārvarēšanai un reaģēšanai ārkārtējās situācijās,

d) uzlabot dialogu starp Pušu iestādēm, kas atbild par dabas katastrofu pārvarēšanu un reaģēšanu ārkārtējās situācijās, lai atbalstītu un stiprinātu sadarbību šajā jomā.

49. pants

Pilsētu un reģionālā plānošana un attīstība

1. Atzīstot pilsētu un reģionālās plānošanas un attīstības būtisko nozīmi, lai panāktu ekonomisko izaugsmi, samazinātu nabadzību un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, Puses vienojas sekmēt sadarbību un partnerību šajā jomā.

2. Sadarbība pilsētu un reģionālās plānošanas un attīstības jomā var notikt šādos veidos:

a) pieredzes apmaiņa par jautājumu risināšanu, kas ir saistīti ar ilgtspējīgu pilsētu un reģionālo plānošanu un attīstību, ietverot:

— politiku attiecībā uz pilsētu plānošanu un saistīto infrastruktūru, reģionālo plānošanu un pilsētu paplašināšanos, vēsturisko pilsētu saglabāšanu un attīstību,

— pilsētu tīklu izveidošanu, iesaistot centrālo un vietējo pārvaldi, tostarp pašvaldības, asociācijas, NVO, aģentūras, līgumdarbu veicējus un profesionālās asociācijas,

— arhitektūras, plānošanas un pilsētu telpas paplašināšanas pārvaldību, izmantojot ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (GIS) instrumentus,

— pilsētu centru plānošanu un attīstību, lielpilsētu centru atjaunošanu un pilsētvides plānošanu,

— pilsētas–lauku attiecības,

— pilsētu tehniskās infrastruktūras attīstību, tostarp pilsētu ūdensapgādes sistēmu rehabilitāciju un uzlabošanu, notekūdeņu un cieto atkritumu pārstrādes sistēmu būvēšanu, vides un pilsētu ainavas aizsardzību;

b) atbalsts mācībām un spēju palielināšanai centrālā, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldniekiem reģionālajā un pilsētu plānošanā, arhitektūras pārvaldībā un arhitektūras mantojuma jomā,

c) sadarbība attiecīgās starptautiskajās organizācijās, piemēram, ANO HABITAT un Pasaules Pilsētu forumā, izmantojot kopīgas pētniecības programmas un darbsemināru un semināru rīkošanu, lai apmainītos ar informāciju un pieredzi pilsētu plānošanā un attīstībā, tostarp pilsētu paplašināšanā, pilsētprojektēšanā, zemes apbūvē un tehniskās infrastruktūras attīstībā.

3. Puses vienojas uzlabot sadarbību, apmainīties ar pieredzi un informāciju Pušu reģionālo un pilsētu iestāžu starpā, lai risinātu sarežģītas pilsētu problēmas, veicinot ilgtspējīgu attīstību.

50. pants

Darba, nodarbinātības un sociālie jautājumi

1. Puses vienojas uzlabot sadarbību darba, nodarbinātības un sociālo lietu jomā, tostarp sadarbību jautājumos par darbu, reģionālo un sociālo kohēziju, veselību un drošību darbavietā, dzimumu līdztiesību, prasmju attīstīšanu mūža garumā, cilvēkresursu attīstību, starptautisko migrāciju un pienācīgu darbu, sociālo nodrošinājumu nolūkā stiprināt globalizācijas sociālo dimensiju.

2. Puses atkārtoti apstiprina vajadzību atbalstīt tādu globalizāciju, kas sniedz labumu visiem, sekmēt pilnīgu un ražīgu nodarbinātību, kā arī pienācīgas darbavietas kā būtisku elementu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 60/1 un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes augstākā līmeņa sanāksmes 2006. gada jūlija Ministru deklarāciju. Sadarbība starp abām Pusēm ir saderīga un tajā ņem vērā Pušu ekonomiskās un sociālās situācijas attiecīgās iezīmes un atšķirīgo raksturu.

3. Puses vēlreiz apstiprina savas saistības ievērot, sekmēt un īstenot starptautiski atzītus darba standartus, kas noteikti Starptautiskās darba organizācijas (ILO) konvencijās, kuru puses tās ir, un kas ir minētas ILO Deklarācijā par pamattiesībām un principiem darbā. Puses vienojas sadarboties un sniegt tehnisko palīdzību ar mērķi vajadzības gadījumā sekmēt starptautiski atzītu darba standartu ratifikāciju un efektīvi īstenot darba standartus, ko Puses ratificējušas.

4. Ņemot vērā tiesību aktus, nosacījumus un procedūras, kas ir piemērojamas uzņēmējā valstī, un attiecīgos starptautiskos līgumus un konvencijas, kurām Puses ir pievienojušās, Puses cenšas nodrošināt, ka attieksme pret otras Puses valstspiederīgajiem, kas ir likumīgi nodarbināti uzņēmējas valsts teritorijā, nav diskriminējoša pēc valstspiederības, inter alia attiecībā uz darba nosacījumiem, atalgojumu vai atlaišanu salīdzinājumā ar nosacījumiem, ko piemēro citiem trešo valstu valstspiederīgajiem.

5. Sadarbības veidi var iekļaut konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī spēju palielināšanu, politikas apmaiņu un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā vai daudzpusējā līmenī, piemēram ASEM, ES un ASEAN un ILO līmenī.

51. pants

Statistika

1. Puses vienojas sekmēt sadarbību statistikas metožu, tostarp statistikas datu vākšanas, apstrādes, analīzes un izplatīšanas, saskaņošanā un izstrādē.

2. Šajā nolūkā Puses vienojas stiprināt sadarbību, tostarp reģionālos un starptautiskos forumos, izmantojot iespēju palielināšanas un citus tehniskās palīdzības projektus, tostarp nodrošinot mūsdienīgas statistikas datorprogrammas, lai uzlabotu statistikas kvalitāti.







VII SADAĻA

INSTITUCIONĀLĀ SISTĒMA

52. pants

Apvienotā komiteja

1. Puses vienojas izveidot Apvienoto komiteju, kurā ietilpst abu Pušu visaugstākā iespējamā līmeņa pārstāvji, kuru uzdevumi ir:

a) nodrošināt šā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu,

b) noteikt prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem,

c) uzraudzīt Pušu savstarpējo visaptverošo attiecību attīstību un sniegt ieteikumus šā nolīguma mērķu veicināšanai,

d) attiecīgā gadījumā pieprasīt informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem Pušu savstarpējiem nolīgumiem, un izskatīt visus to iesniegtos ziņojumus,

e) apmainīties viedokļiem un sniegt ierosinājumus par jebkādu jautājumu, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem,

f) atrisināt domstarpības, kas rodas, piemērojot vai interpretējot šo nolīgumu,

g) pārbaudīt visu informāciju par saistību izpildi, ko iesniegusi kāda no Pusēm, un apspriesties ar otru Pusi, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu saskaņā ar 57. pantu.

2. Apvienotā komiteja parasti tiekas katru gadu pārmaiņus Hanojā un Briselē dienā, kas tiek noteikta, savstarpēji vienojoties. Pusēm vienojoties, var rīkot Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes. Apvienoto komiteju pārmaiņus vada viena vai otra Puse. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka, Pusēm savstarpēji vienojoties.

3. Apvienotā komiteja izveido apakškomitejas un specializētas darba grupas, kas tai palīdz uzdevumu izpildē. Šīs apakškomitejas un darba grupas Apvienotajai komitejai katrā tās sanāksmē sniedz sīkus ziņojumus par savu darbību.

4. Puses vienojas par to, ka Apvienotās komitejas pienākums ir arī nodrošināt, lai pareizi darbotos visi nozaru nolīgumi vai protokoli, kas noslēgti vai kas var tikt noslēgti starp Pusēm.

5. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.







VIII SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

53. pants

Sadarbības resursi

1. Lai sasniegtu nolīgumā noteiktos mērķus, Puses vienojas savu iespēju robežās, un ievērojot savus tiesību aktus, piešķirt atbilstīgus resursus, tostarp finanšu resursus.

2. Puses mudina Eiropas Investīciju banku turpināt tās darbību Vjetnamā saskaņā ar tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem.

54. pants

Turpmākas attīstības klauzula

1. Puses pēc abpusējas piekrišanas var paplašināt šā nolīguma darbības jomu, lai uzlabotu sadarbības līmeni, tostarp noslēdzot pie šā nolīguma papildu nolīgumus vai protokolus par konkrētām nozarēm vai darbībām. Šādi īpaši nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, sastāvdaļa un kopējās institucionālās struktūras daļa.

2. Attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu jebkura no Pusēm var izteikt priekšlikumus par sadarbības jomu paplašināšanu, ņemot vērā nolīguma piemērošanas gaitā gūto pieredzi.

55. pants

Citi nolīgumi

1. Neskarot attiecīgos noteikumus Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību, šis nolīgums un saskaņā ar to veiktās darbības neietekmē dalībvalstu pilnvaras iesaistīties divpusējos sadarbības pasākumos ar Vjetnamu vai attiecīgos gadījumos noslēgt jaunus partnerības un sadarbības nolīgumus ar Vjetnamu.

2. Šis nolīgums neietekmē to saistību piemērošanu vai īstenošanu, ko attiecīgās Puses uzņēmušās attiecībās ar trešām personām.

3. Pastāvošos nolīgumus attiecībā uz konkrētām sadarbības jomām, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā, uzskata par vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, un par kopējās institucionālās struktūras daļu.

56. pants

Šā nolīguma piemērošana un interpretēšana

1. Katra Puse var ziņot Apvienotajai komitejai par domstarpībām attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu.

2. Apvienotā komiteja var atrisināt jautājumu, sniedzot ieteikumu.

57. pants

Saistību izpilde

1. Puses veic jebkurus vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi to saistību izpildei saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina to atbilstību šajā nolīgumā paredzētajiem mērķiem.

2. Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nepilda kādas saistības saskaņā ar šo nolīgumu, tā var veikt attiecīgus pasākumus.

3. Pirms šādi rīkoties, izņemot nolīguma būtisku pārkāpumu gadījumos, Puse iesniedz Apvienotajai komitejai visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama pilnīgai situācijas izpētei, lai rastu risinājumu, kas ir pieņemams visām Pusēm.

4. Puses vienojas, ka šā nolīguma pareizas interpretēšanas un praktiskas piemērošanas nolūkā 57. panta 2. punktā minētais termins “piemēroti pasākumi” nozīmē pasākumus, kas tiek veikti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un kas ir samērīgi ar šajā nolīgumā paredzēto saistību nepildīšanu. Izvēloties šos pasākumus, priekšroka jādod tiem pasākumiem, kuri vismazāk traucē nolīguma darbību. Par šādiem pasākumiem nekavējoties ziņo otrai Pusei un par tiem apspriežas Apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa.

58. pants

Iespējas

Lai sekmētu sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, abas Puses piekrīt amatpersonām un ekspertiem, kas iesaistīti sadarbības īstenošanā, savu funkciju veikšanai nodrošināt vajadzīgās iespējas saskaņā ar abu Pušu iekšējo regulējumu.

59. pants

Deklarācijas

Šim nolīgumam pievienotās deklarācijas ir tā sastāvdaļa.

60. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienību, un saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un, no otras puses, Vjetnamas Sociālistiskās Republikas teritorijā.

61. pants

Pušu definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” ir Savienība vai tās dalībvalstis, vai Savienība un tās dalībvalstis atbilstīgi to kompetencei, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistiskā Republika, no otras puses.

62. pants

Valsts drošība un informācijas izpaušana

Neko šajā nolīgumā neinterpretē kā tādu, kas kādai no Pusēm paredz sniegt jebkādu informāciju, kuras izpaušanu tā uzskata par esošu pretrunā tās būtiskām drošības interesēm.

63. pants

Stāšanās spēkā un ilgums

1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad pēdējā no Pusēm paziņo otrai par šim mērķim vajadzīgo juridisko procedūru pabeigšanu.

2. Šis nolīgums ir noslēgts uz pieciem gadiem. Tas tiks automātiski pagarināts uz turpmākajiem viena gada termiņiem, ja vien kāda no Pusēm sešus mēnešus pirms nākamā viena gada termiņa rakstiski nepaziņo otrai Pusei par tās nodomu nepagarināt šo nolīgumu.

3. Šo nolīgumu groza pēc Pušu vienošanās. Jebkādi grozījumi stājas spēkā tikai tad, kad pēdējā Puse ir paziņojusi otrai, ka ir pabeigtas visas vajadzīgās formalitātes.

4. Šo nolīgumu var izbeigt jebkura no Pusēm ar rakstisku denonsēšanas paziņojumu, kas iesniegts otrai Pusei. Izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu.

64. pants

Paziņojumi

Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar 63. pantu, iesniedz attiecīgi Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Vjetnamas Ārlietu ministrijā.

65. pants

Autentiskais teksts

Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un vjetnamiešu valodā, un tas ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste juni tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii doisprezece.

V Bruseli dňa dvadsiateho siedmeho júna dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni tjugohundratolv.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za Českou republiku

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

A Magyar Köztársaság részéről

Għal Malta

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pela República Portuguesa

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

PIELIKUMS

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TIRGUS EKONOMIKAS STATUSU

Puses uzlabo sadarbību attiecībā uz to, lai, ievērojot attiecīgās procedūras, pēc iespējas ātrāk varētu atzīt Vjetnamas tirgus ekonomikas statusu.

VIENPUSĒJA EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA PAR VISPĀRĒJO PREFERENČU SISTĒMU (GSP)

Eiropas Savienība atzīst vispārējo preferenču sistēmas būtisko nozīmi tirdzniecības attīstībā un turpina sadarboties, izmantojot inter alia dialogu, apmaiņas un spēju veidošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka Vjetnama optimāli izmanto šo shēmu atbilstīgi Pušu attiecīgajām procedūrām un izvērstai ES tirdzniecības politikai.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 24. PANTU (SADARBĪBA NELIKUMĪGI IEGŪTU LĪDZEKĻU LEGALIZĀCIJAS UN TERORISMA FINANSĒŠANAS APKAROŠANĀ)

Puses vienojas, ka Apvienotā komiteja izveido to kompetento iestāžu sarakstu, kuras ir atbildīgas par attiecīgās informācijas apmaiņu saskaņā ar minēto pantu.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 57. PANTU (SAISTĪBU IZPILDE)

Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskās piemērošanas labad Puses vienojas par to, ka jēdziens “nolīguma būtisks pārkāpums” 57. panta 3. punktā, ņemot vērā 60. panta 3. punktu 1969. gada Vīnes konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām (“Vīnes konvencija”), ir:

a) nolīguma noraidīšana, kas nav atļauta ar Vīnes konvenciju; vai

b) nolīguma būtiskas sastāvdaļas pārkāpums, kā aprakstīts 1. panta 1. un 2. punktā un 8. pantā.

Nolīguma būtiska pārkāpuma gadījumos par pasākumu nekavējoties paziņo otrai Pusei. Pēc otras Puses pieprasījuma Apvienotā komiteja ne vairāk kā 30 dienu laikā notur steidzamas apspriedes, lai rūpīgi izskatītu visus pasākuma aspektus vai tā pamatojumu ar mērķi rast Pusēm pieņemamu risinājumu.

▼M1

PROTOKOLS

Pamatnolīgumam par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai







BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGĀRIJAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, IGAUNIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, HORVĀTIJAS REPUBLIKA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, UNGĀRIJA, MALTAS REPUBLIKA, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Eiropas Savienība”, no vienas puses, un VJETNAMAS SOCIĀLISTISKĀ REPUBLIKA, turpmāk “Vjetnama”, no otras puses, turpmāk, piemērojot šo protokolu, kopā “Līgumslēdzējas puses”, ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā, TĀ KĀ Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), parakstīja Briselē 2012. gada 27. jūnijā, TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “Pievienošanās līgums”) tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī, TĀ KĀ, ievērojot Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu, par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.







1. pants

Ar šo Horvātijas Republika kļūst par Līgumslēdzēju pusi Pamatnolīgumā par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, kas parakstīts Briselē 2012. gada 27. jūnijā, un tāpat kā citas Eiropas Savienības dalībvalstis attiecīgi pieņem un ievēro nolīguma, kā arī tam pievienoto deklarāciju tekstu.

2. pants

Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Vjetnamas Sociālistiskajai Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Pēc protokola stāšanās spēkā teksta versija valodā, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, kļūst autentiska ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un vjetnamiešu valodā.

3. pants

Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

4. pants

1. Šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām apstiprina Eiropas Savienība, dalībvalstu vārdā — Eiropas Savienības Padome, un Vjetnama. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

2. Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas dienai, bet ne pirms nolīguma spēkā stāšanās dienas.

5. pants

Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un vjetnamiešu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

Съставено в Брюксел на деветнадесети ноември две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de noviembre de dos mil catorce.

V Bruselu dne devatenáctého listopadu dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den nittende november to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am neunzehnten November zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta novembrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the nineteenth day of November in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix-neuf novembre deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu devetnaestog studenoga dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciannove novembre duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada deviņpadsmitajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų lapkričio devynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év november havának tizenkilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-dsatax-il jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de negentiende november tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego listopada roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezanove de novembro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la nouăsprezece noiembrie două mii paisprezece.

V Bruseli devätnásteho novembra dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne devetnajstega novembra leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den nittonde november tjugohundrafjorton.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

За Социалистическа Република Виетнам

Por la República Socialista de Vietnam

Za Vietnamskou Socialistickou Republiku

For den Socialistiske Republik Vietnam

Für die Sozialistische Republik Vietnam

Vietnami Sotsialistliku Vabariigi nimel

Για τη Σοσιαλιστική Δημοκρατία του Βιετνάμ

For the Socialist Republic of Viet Nam

Pour la République socialiste du Viêt Nam

Za Socijalističku Republiku Vijetnam

Per la Repubblica Socialista del Vietnam

Vjetnamas Sociālistiskās Republikas vārdā –

Vietnamo Socialistinės Respublikos vardu

A Vietnami Szocialista Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Soċjalista tal-Vjetnam

Voor de Socialistische Republiek Vietnam

W imieniu Socjalistycznej Republiki Wietnamu

Pela República Socialista do Vietname

Pentru Republica Socialistă Vietnam

Za Vietnamskú Socialistickú Republiku

Za Socialistično Republiko Vietnam

Vietnamin Sosialistisen Tasavallan puolesta

För Socialistiska Republiken Vietnam